# Официален вестник C 324/1 ок

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 324 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 631 октомври 2020 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 324

Издание на български език

Информация и известия

Година 631 октомври 2020 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | РЕЗОЛЮЦИИ |
| | Комитет на регионите |
| | 139-а пленарна сесия на КР чрез Interactio (в хибриден режим), 30.6.2020 г. – 2.7.2020 г. |
| 2020/C 324/01 | Резолюция на Европейския комитет на регионите — Преразгледана многогодишна финансова рамка и европейски план за устойчиви инвестиции | 1 |
| 2020/C 324/02 | Резолюция на Европейския комитет на регионите — Приоритетите на Европейския комитет на регионите за периода 2020—2025 г. — Европа по-близо до хората чрез своите села, градове и региони | 8 |
| 2020/C 324/03 | Резолюция на Европейския комитет на регионите относно предложенията на Европейския комитет на регионите с оглед на работната програма на Европейската комисия за 2021 година | 16 |
| | СТАНОВИЩА |
| | Комитет на регионите |
| | 139-а пленарна сесия на КР чрез Interactio (в хибриден режим), 30.6.2020 г. – 2.7.2020 г. |
| 2020/C 324/04 | Становище на Европейския комитет на регионите — Изпълнението на споразуменията за свободна търговия (ССТ): регионалната и местната гледна точка | 21 |
| 2020/C 324/05 | Становище на Европейския комитет на регионите — Проверка на пригодността на Рамковата директива за водите, Директивата за подпочвените води, Директивата относно стандартите за качество на околната среда и Директивата за наводненията | 28 |
| 2020/C 324/06 | Прогнозно становище на Европейския комитет на регионите — Бъдещето на политиката на ЕС за чист въздух в рамките на амбициите за нулево замърсяване | 35 |
| 2020/C 324/07 | Становище на Европейския комитет на регионите относно Пътна карта за чист водород — приносът на местните и регионалните власти за неутрална по отношение на климата Европа | 41 |
| 2020/C 324/08 | Становище на Европейския комитет на регионите — Засилване на действията на ЕС за опазване и възстановяване на горите в световен мащаб | 48 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Комитет на регионите

139-а пленарна сесия на КР чрез Interactio (в хибриден режим), 30.6.2020 г. – 2.7.2020 г.

2020/C 324/01

Резолюция на Европейския комитет на регионите — Преразгледана многогодишна финансова рамка и европейски план за устойчиви инвестиции

1

2020/C 324/02

Резолюция на Европейския комитет на регионите — Приоритетите на Европейския комитет на регионите за периода 2020—2025 г. — Европа по-близо до хората чрез своите села, градове и региони

8

2020/C 324/03

Резолюция на Европейския комитет на регионите относно предложенията на Европейския комитет на регионите с оглед на работната програма на Европейската комисия за 2021 година

16

СТАНОВИЩА

Комитет на регионите

139-а пленарна сесия на КР чрез Interactio (в хибриден режим), 30.6.2020 г. – 2.7.2020 г.

2020/C 324/04

Становище на Европейския комитет на регионите — Изпълнението на споразуменията за свободна търговия (ССТ): регионалната и местната гледна точка

21

2020/C 324/05

Становище на Европейския комитет на регионите — Проверка на пригодността на Рамковата директива за водите, Директивата за подпочвените води, Директивата относно стандартите за качество на околната среда и Директивата за наводненията

28

2020/C 324/06

Прогнозно становище на Европейския комитет на регионите — Бъдещето на политиката на ЕС за чист въздух в рамките на амбициите за нулево замърсяване

35

2020/C 324/07

Становище на Европейския комитет на регионите относно Пътна карта за чист водород — приносът на местните и регионалните власти за неутрална по отношение на климата Европа

41

2020/C 324/08

Становище на Европейския комитет на регионите — Засилване на действията на ЕС за опазване и възстановяване на горите в световен мащаб

48

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | Комитет на регионите |
| | 139-а пленарна сесия на КР чрез Interactio (в хибриден режим), 30.6.2020 г. – 2.7.2020 г. |
| 2020/C 324/09 | Становище на Европейския комитет на регионите — Пакет за услугите: актуализирана позиция на европейските местни и регионални власти | 53 |
| 2020/C 324/10 | Становище на Европейския комитет на регионите — Европейски законодателен акт за климата: установяване на рамката за постигане на неутралност по отношение на климата | 58 |
| 2020/C 324/11 | Становище на Европейския комитет на регионите — Фонд за справедлив преход | 74 |

III   Подготвителни актове

Комитет на регионите

139-а пленарна сесия на КР чрез Interactio (в хибриден режим), 30.6.2020 г. – 2.7.2020 г.

2020/C 324/09

Становище на Европейския комитет на регионите — Пакет за услугите: актуализирана позиция на европейските местни и регионални власти

53

2020/C 324/10

Становище на Европейския комитет на регионите — Европейски законодателен акт за климата: установяване на рамката за постигане на неутралност по отношение на климата

58

2020/C 324/11

Становище на Европейския комитет на регионите — Фонд за справедлив преход

74

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Комитет на регионите

139-а пленарна сесия на КР чрез Interactio (в хибриден режим), 30.6.2020 г. – 2.7.2020 г.

| 1.10.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 324/1

---

Резолюция на Европейския комитет на регионите — Преразгледана многогодишна финансова рамка и европейски план за устойчиви инвестиции

(2020/C 324/01)

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Преразгледана многогодишна финансова рамка и инструмент на ЕС за възстановяване

| 1. | приветства предложението на Комисията за следващата многогодишна финансова рамка (МФР) в размер на 1 100 милиарда евро и за Европейски инструмент за възстановяване („Next Generation EU“) в размер на 750 милиарда евро — това предложение може да проправи пътя за по-силен, по-устойчив, по-единен и по-стабилен Съюз. То представлява първото ответно действие за преодоляване на неизбежното въздействие на кризата, предизвикана от COVID-19, и за изпълнение на дългосрочните цели на Съюза; |
| --- | --- |

1.

| 2. | признава усилията, положени от Комисията в отговор на опасенията на тези държави членки, които бяха засегнати от кризата в най-голяма степен, и на тези, чиито региони все още изостават, като същевременно се опитва да постигне баланс между необходимостта от безвъзмездни средства и ефекта на ливъридж на финансовите инструменти; |
| --- | --- |

2.

| 3. | изразява обаче загриженост, че съгласно преразгледаното предложение за МФР в размер на 1 100 милиарда евро, предвидените средства са с 34,6 милиарда евро по-малко от това, което Комисията предложи през 2018 г. и са дори под сумите, препоръчани от КР и Европейския парламент, което намалява способността на ЕС да постигне своите дългосрочни цели. Именно в това отношение КР и Европейският парламент трябва да бъдат ангажирани по подходящ начин и в по-голяма степен; |
| --- | --- |

3.

| 4. | отбелязва, че увеличаването на маржа в бюджета на ЕС чрез временно увеличаване на тавана на собствените ресурси с 0,6 % от БНД на ЕС осигурява на ЕС по-адекватен бюджет, който да подкрепи неговото възстановяване и да отговори на амбициите, посочени в стратегическата програма на ЕС; |
| --- | --- |

4.

| 5. | отбелязва обявените от Комисията предложения относно потенциалните нови собствени ресурси, които са свързани с целите на плана за възстановяване; подчертава обаче, че две години след първото предложение за МФР за периода след 2020 г. Комисията все още не е представила законодателни предложения за реални собствени ресурси; във връзка с това отново отправя своя призив към Комисията да представи спешно конкретни законодателни предложения по този въпрос относно например данък върху пластмасите и търговията с емисии; |
| --- | --- |

5.

| 6. | отново заявява, че както МФР, така и планът за възстановяване трябва да се съсредоточат върху сближаването като основна ценност на Европейския съюз, да се справят с основните предизвикателства, като възстановяването от свързаната с COVID-19 криза, Европейския зелен пакт, целите за устойчиво развитие, Европейския стълб на социалните права, както и стимулирането на конкурентоспособността и преодоляването на различията, а също и цифровата трансформация, за да се гарантира, че никой няма да бъде пренебрегнат; |
| --- | --- |

6.

| 7. | подчертава факта, че местните и регионалните власти извършват една трета от публичните разходи и две трети от публичните инвестиции; те прилагат 70 % от цялото законодателство на ЕС, 70 % от мерките за смекчаване на последиците от изменението на климата и 90 % от политиките за адаптиране към изменението на климата; по тази причина трябва да бъде взето основно решение относно необходимостта от включване на всички местни и регионални власти в изготвянето, консултациите, изпълнението и управлението на средствата, както и да се превърне в задължително правило това, че държавите членки трябва да позволят на всички местни власти да получават и използват средствата за инвестиции, като например интегрираните териториални инвестиции; |
| --- | --- |

7.

Сближаването на централно място в процеса на възстановяване

| 8. | подчертава факта, че асиметричното въздействие на пандемията от COVID-19 върху икономическото, социалното и териториалното сближаване на ЕС и неговите региони изисква адекватен политически отговор; |
| --- | --- |

8.

| 9. | приветства предложението на Европейската комисия да се гарантира ролята на политиката за сближаване като силна дългосрочна инвестиционна политика на ЕС, както и допълнителните инвестиции чрез новата инициатива за допълнително подпомагане, наречена REACT-EU, и приветства подхода, гарантиращ съизмеримостта на подкрепата с въздействието на кризата. По този начин приемствеността е от основно значение за МРВ в момента, в който те преминават към етапите на възстановяване и осигуряват подкрепа за хората и местата, които най-много се нуждаят от нея. Като цяло в тези предложения се предвижда незабавна и ефективна реакция на пандемията от COVID-19 и на социалните и икономическите последици от нея; подчертава обаче, че гъвкавостта в тази нова програма не следва да се управлява централно, а следва да се прилага съгласно принципа на споделеното управление, като се зачитат прерогативите на местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

9.

| 10. | призовава за допълнителна яснота по отношение на взаимодействието между различните нови механизми, като например REACT-EU, Фонда за справедлив преход и Механизма за възстановяване и устойчивост, за да се избегне добавянето на допълнителни усложнения и по-тежки национални ограничения от страна на държавите членки; |
| --- | --- |

10.

| 11. | отбелязва, че предложеното удължаване на срока на действие на текущите оперативни програми ще даде възможност за бързо реализиране на ключови инвестиции. Призовава за бързо одобряване на предложенията, насочени към увеличаване на гъвкавостта, и за разширяване на обхвата на подкрепяните области, така че да бъдат включени наред с другото здравните услуги, туризмът, селското стопанство, образованието, секторите на културата и МСП, които ще помогнат на градовете и регионите да инвестират средства там, където е най-необходимо в съответствие с принципите на политиката на сближаване; |
| --- | --- |

11.

| 12. | изразява загриженост относно временния характер на някои от увеличенията, по-специално във връзка с политиката на сближаване и развитието на селските райони, които не съответстват на дългосрочните нужди от развитие и на първоначалните съкращения, направени от Комисията в предложенията от 2018 г.; поради това приветства предложението на Комисията за преразглеждане на отпуснатите за отделните държави средства за политиката на сближаване през 2024 г., с оглед на евентуално добавяне на допълнителни 10 милиарда евро към пакета на политиката на сближаване, без някоя държава членка да загуби част от своите средства; |
| --- | --- |

12.

| 13. | изразява съжаление, че Комисията не промени решението си за отделяне на ЕЗФРСР от Регламента за общоприложимите разпоредби, което създава риск от възпрепятстване на (много необходимото) интегрирано развитие на градските и селските райони; |
| --- | --- |

13.

| 14. | изразява съжаление, че голям дял от финансовите ресурси е насочен към мерки на равнището на държавите членки, а не на местно и регионално равнище, при положение че местното и/или регионалното равнище разполага с много от компетенциите в областта на здравеопазването, социалните мерки и устойчивостта, и поради това подчертава необходимостта от зачитане на принципите на партньорство, децентрализация и многостепенно управление; |
| --- | --- |

14.

| 15. | припомня значението на европейско териториално сътрудничество, което е в помощ на хората, общностите и предприятията да си сътрудничат през границите, да преодолеят неблагоприятните последици от кризата и да ускорят икономическото възстановяване. Сътрудничеството ще бъде абсолютно необходимо за възстановяването и в тази връзка новият инструмент за междурегионални иновационни инвестиции ще бъде от съществено значение за подпомагане на развитието на европейските вериги за създаване на стойност в областта на промишлеността и иновациите, в съответствие със стратегиите за интелигентна специализация; |
| --- | --- |

15.

| 16. | приветства факта, че в придружаващия работен документ на службите на Комисията е извършена подходяща оценка на териториалното въздействие на асиметричните въздействия на регионално равнище; |
| --- | --- |

16.

| 17. | приветства факта, че се запазва силната връзка с целите на стратегическата политика на ЕС (Зеления пакт, цифровизацията) и че Комисията ги предлага като инструменти за европейско възстановяване; изразява съжаление обаче, че Европейският стълб на социалните права не е в основата на стратегията на ЕС за възстановяване; |
| --- | --- |

17.

| 18. | счита, че е важно възстановяването, в съответствие със силната политика на сближаване, да бъде осъществено по начин, който отразява принципите на активната субсидиарност; |
| --- | --- |

18.

План за възстановяване и европейски семестър

| 19. | приветства амбициозното предложение на Комисията за Механизъм за възстановяване и устойчивост, който ще даде възможност за мащабна финансова подкрепа за необходимите инвестиции и реформи; припомня, че местните и регионалните власти отговарят за повече от половината от публичните инвестиции и следователно трябва да могат да получават подходяща подкрепа от тази инициатива; във връзка с това подчертава, че има риск активирането на механизма за възстановяване и устойчивост чрез националните програми да не предостави адекватна информация и комуникация относно намесата на ЕС в полза на своите граждани; |
| --- | --- |

19.

| 20. | отправя искане към Европейската комисия да гарантира съгласуваността на плановете за възстановяване, да избягва дублирането на инвестиции и излишната бюрокрация или административни тежести, за да бъде ефективна и да постигне общата цел за възможно най-бързо преодоляване на икономическата и социалната криза и кризата с климата; |
| --- | --- |

20.

| 21. | изтъква, че силната връзка на механизма за възстановяване и устойчивост с европейския семестър увеличава спешната необходимост от дълбока реформа на този семестър и на икономическото управление на ЕС в посока на прозрачен, приобщаваш и демократичен процес. Ако европейският семестър остане нереформиран, съществува риск механизмът за възстановяване и устойчивост да доведе до допълнителна централизация, до низходящ подход към плановете за възстановяване и до връщане към политиките, които не отчитат икономическото, социалното и териториалното сближаване между и в рамките на държавите членки и възпрепятстват спешно необходимите публични инвестиции за устойчивото възстановяване на ЕС; |
| --- | --- |

21.

| 22. | затова счита, че европейският семестър би трябвало да включва принципите на партньорство, многостепенно управление и териториално измерение, за да се превърне в законен и ефикасен механизъм за изпълнение. Поради тази причина прилагането на предложението на КР за кодекс на поведение за участието на местните и регионалните власти в семестъра на национално равнище и на Европейския комитет на регионите на европейско равнище е по-неотложно от всякога; |
| --- | --- |

22.

| 23. | подкрепя амбицията на Комисията за укрепване на възстановяването на ЕС, както и на неговата устойчивост и стратегическа автономия чрез модернизиране на InvestEU и създаване на инструмент за стратегически инвестиции; |
| --- | --- |

23.

| 24. | приветства предложението за нов инструмент за подкрепа на платежоспособността, който ще даде тласък на икономиката на ЕС, като стимулира частните инвестиции, и ще подготви дружествата от всички сектори на икономиката за неутрално по отношение на въглеродните емисии цифрово бъдеще. Този инструмент трябва да се приложи бързо и би било желателно да се разработят насоки, които да приведат инвестициите в ясно съответствие с приоритетите на ЕС, за да може да се изпълни неговата цел да се помогне на иначе жизнеспособните предприятия да оцелеят при настоящата криза; подчертава, че тази подкрепа трябва да се предоставя в съответствие с прозрачни критерии, като се взема предвид не само конкретното въздействие върху сектора и региона, но и получената по други канали публична финансова подкрепа; |
| --- | --- |

24.

По-устойчив и по-екологосъобразен съюз

| 25. | приветства значителното увеличение на пакета за Фонда за справедлив преход (ФСП) за регионите, изправени пред големи предизвикателства в енергийния преход, като по този начин общият размер на средствата на ФСП възлиза на 40 милиарда евро; при това отправя искане да се вземат предвид регионите, които, в очакване на ефективни регулаторни мерки за опазване на климата, са инвестирали много рано и много широко във възобновяеми енергийни източници и технологии за енергия от възобновяеми източници и ще продължат да го правят; привлича вниманието върху специфичния контекст на регионите, зависими от изкопаеми горива и с изолирани енергийни системи, какъвто е случаят с островите и най-отдалечените региони; изразява обаче дълбоко безпокойство от факта, че финансовите ресурси, необходими за декарбонизация на икономиката на ЕС, далеч надхвърлят предложеното от Европейската комисия; |
| --- | --- |

25.

| 26. | приветства самостоятелната Програма „EU4Health“, за която са предвидени 7,7 милиарда евро под формата на допълнителни ресурси, като по този начин общата сума от 9,4 милиарда евро, заделена за третия стълб на Плана за възстановяване за Европа, е в съответствие с последните политически искания на КР; настоява, че инструментът трябва да остане постоянен ангажимент към здравеопазването в бюджета на ЕС, а не само временен инструмент в МФР за периода 2021—2027 г.; |
| --- | --- |

26.

| 27. | призовава за по-нататъшно укрепване на регионалните и местните аспекти на мерките, свързани със здравето, особено по отношение на трансграничното здравно обслужване и това в най-отдалечените региони, и отбелязва, че поради децентрализирания характер на здравните системи в някои случаи държавите членки и Европейската комисия трябва да включат в по-голяма степен регионалните власти в спешните действия в областта на здравеопазването и да следват техните съвети относно разпределянето на средствата; |
| --- | --- |

27.

| 28. | приветства подсилването на rescEU с 2 милиарда евро за развиването на постоянен капацитет за управление на всички видове кризи, по-специално чрез създаване на инфраструктура за ответни действия при извънредни ситуации, капацитет за транспортиране и екипи за спешна помощ. Настоява, че един временен инструмент няма да бъде достатъчен и че е необходим дългосрочен ангажимент, както и по-голям бюджет; приветства ангажираността на Комисията, в дух на готовност, да извлече поуки от настоящата пандемия и да укрепи програмите, включително, но не само, rescEU и „Хоризонт Европа“; |
| --- | --- |

28.

| 29. | изразява съгласие с необходимостта от по-нататъшно развитие на капацитета на ЕС за реагиране при извънредни ситуации и бедствия и подкрепя предложението на Комисията неговите инструменти за спешна помощ, като например фонд „Солидарност“ на ЕС и Резерва за спешна помощ, да бъдат укрепени и направени по-гъвкави. Подчертава обаче, че предложените инструменти и мерки трябва да отчитат също потребностите и обстоятелствата на местно и регионално равнище, по-специално в особено уязвими райони като най-отдалечените райони; |
| --- | --- |

29.

| 30. | припомня добавената стойност на селските територии за успеха на европейския проект и по-специално за справянето с екстремни ситуации. Регионалните и местните власти разработват иновативни решения и отговарят на основните европейски нужди за безопасност на храните, също и за останалата част от европейското население. Настоящата извънредна ситуация изисква промени в социалната, икономическата и териториалната парадигма с цел преодоляване на недостига, по-добро свързване на градските и селските райони и насърчаване на сътрудничеството между тях; |
| --- | --- |

30.

| 31. | изразява съжаление относно предложението на Комисията за намаляване на бюджета на ЕЗФРСР в сравнение с предходния програмен период, което противоречи на целта на ЕС за териториално сближаване. Приветства допълнителната подкрепа от 15 милиарда евро за развитието на селските райони; подчертава обаче, че това леко увеличение не компенсира предложеното от Комисията през 2018 г. намаление на бюджета за ЕЗФРСР с 28 %; също така изразява съжаление, че в преразгледаното предложение за МФР Европейската комисия намали финансирането на Общата селскостопанска политика с 9 % спрямо МФР за периода 2014—2020 г.; |
| --- | --- |

31.

| 32. | призовава за увеличаване на бюджета на програма POSEI (Програма със специфични мерки за справяне с отдалечеността и изолираността), която предвижда специфични мерки в областта на селското стопанство в полза на най-отдалечените региони на Съюза, и за отмяна на предложеното от Комисията намаление на бюджета за периода 2021—2027 г.; |
| --- | --- |

32.

| 33. | подчертава, че финансирането за Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони трябва да отразява нуждите и амбицията на наскоро публикуваната стратегия за селското стопанство и биологичното разнообразие и да подкрепя земеделските стопани и селските райони при извършването на необходимите структурни промени за преход към по-устойчиви продоволствени системи; стратегията за биологичното разнообразие обаче се нуждае от конкретни инструменти, стабилно финансиране и трябва да бъде разработена съвместно с регионите и градовете, които ще трябва и да я прилагат; |
| --- | --- |

33.

| 34. | отново изразява категоричното си противопоставяне на предложените от Европейската комисия решения, които ще влошават още повече положението на местните и регионалните власти по отношение на крайния срок за използване на годишните средства от програмите на ЕС и равнището на предварителното финансиране, по-специално съфинансирането на проекти; |
| --- | --- |

34.

| 35. | приветства увеличението на бюджета на Инструмента за съседство за развитие (ИСР) с 10,5 милиарда евро в сравнение с последното предложение за МФР, с което бюджетът на инструмента става 86 милиарда евро, от които 1 милиард евро ще бъдат предоставени още през 2020 г.; |
| --- | --- |

35.

| 36. | подкрепя намерението за стимулиране на растежа след пандемията посредством инвестиции в критична транспортна инфраструктура и трансгранични връзки с цел насърчаване на екологичния преход към мобилност с нулеви емисии, особено посредством изграждането на един милион пункта за зареждане на електрически превозни средства. отбелязва, че наличието на чисти горива е важно за териториалното и социалното сближаване, а слабото търсене в селските и островните райони следва да бъде компенсирано със специална схема, подобна на програмата WiFi4EU за селските райони; |
| --- | --- |

36.

| 37. | изразява съжаление, че общата основа на новата програма „Права и ценности“, която има за цел да финансира усилията за защита на основните права и ценности на ЕС и да насърчава активното европейско гражданство, не е увеличена, така че да отговори на огромните предизвикателства в това отношение в някои държави членки; |
| --- | --- |

37.

| 38. | припомня, че Зеленият пакт е замислен като стратегия за трансформация, която да опазва околната среда, а оттам и нашия поминък; подчертава, че енергията от възобновяеми източници, чистите технологии, кръговата икономика и цифровата трансформация са голяма икономическа и промишлена възможност за осигуряване на растеж и работни места и за създаване на нов модел на просперитет; |
| --- | --- |

38.

| 39. | изтъква, че КР напълно подкрепя прилагането на Зеления пакт и разработването на Пакта за климата чрез координирани и междусекторни мерки и инициативи, които гарантират надлежно отчитане на многостепенното управление и териториалното многообразие и на принципа да не се пренебрегва нито един човек и нито един регион; счита, че регионите и градовете са в добра позиция да ускорят процеса чрез редица дейности, включително обществени поръчки, саниране на сгради, чист транспорт, по-добро управление на отпадъците и модернизиране на цифровите технологии и значителна трансформация на туризма; |
| --- | --- |

39.

| 40. | във връзка с това призовава за допълнителни инструменти за предоставяне на пряк достъп до фондовете на ЕС за местните и регионалните власти за техните устойчиви дейности съгласно многогодишна финансова рамка, като например съществуващия европейски механизъм за градовете по програма „Хоризонт 2020“; |
| --- | --- |

40.

| 41. | призовава за по-гъвкаво използване на новите ресурси на МФР, за да се оценят и адаптират реалните разходи, свързани с прехода към устойчиво развитие и възстановяване на околната среда, и насърчава осъществяването на ръководени от градовете и регионите инициативи за публично-частни партньорства в областта на иновациите; |
| --- | --- |

41.

| 42. | призовава финансирането и подкрепата от фондовете на ЕС винаги да се оценяват от гледна точка на тяхното въздействие върху климата и устойчивостта. Преките и непреките субсидии, помощи и схеми за подпомагане, нанасящи вреди върху околната среда, следва да бъдат проверeни за съгласуваността им с целите, свързани с климата и устойчивостта; |
| --- | --- |

42.

| 43. | изразява загриженост относно недостига на инвестиции за екологичната трансформация, който в последно време се оценява на 470 милиарда евро годишно; подчертава, че спешно е необходим подробен план за финансирането на този огромен недостиг; |
| --- | --- |

43.

| 44. | приветства предложената „вълна за саниране“ и изисква подходящо финансиране и включване на цялата верига за създаване на стойност, за да се стимулира възстановяването. Като се имат предвид огромните различия между териториите, регионите и градовете следва да разполагат с автономия при планиране и особено на етапа на изпълнение на своите планове, както и с пряк достъп до европейските структурни и инвестиционни фондове. Обучението и обменът на знания следва също така да бъдат част от европейската рамка за насърчаване на полезните взаимодействия и повишаване на ефективността при използването на средствата; |
| --- | --- |

44.

Ориентиран към бъдещето Съюз

| 45. | приветства укрепването на програмата „Хоризонт Европа“ с 7,8 милиарда евро, на цифрова Европа с 1,5 милиарда евро и на Механизма за свързване на Европа с 1,5 милиарда евро. Допълнителните средства за научни изследвания, особено в областта на здравеопазването, зелената икономика и Европейския съвет по иновациите, имат определено местно въздействие; във връзка с това подчертава, че много регионални органи са отговорни за университетите и научноизследователските институти и по този начин могат непряко да се възползват от тези програми; подчертава, че е необходимо конкурентно разпределение на средствата за научни изследвания, за да бъдат те конкурентоспособни на научните изследвания и иновации в световен мащаби за укрепване на европейските научноизследователски консорциуми; |
| --- | --- |

45.

| 46. | изразява обаче загриженост във връзка с продължаващите съкращения в областта на енергетиката и цифровите технологии на МСЕ; |
| --- | --- |

46.

| 47. | приветства предложенията на Европейската комисия за Европейския социален фонд плюс, с който да се засили подкрепата за мерки за справяне с младежката безработица и бедността сред децата, както и допълнителния акцент върху подкрепата за работната сила при екологичния и цифровия преход, а също и дублирането на Европейският фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ); |
| --- | --- |

47.

| 48. | приветства предложението на Комисията да увеличи поне до известна степен инвестициите в младите хора и в секторите на културата и творчеството, като добави 3,4 милиарда евро към програмата „Еразъм“ и 150 милиона евро към програмата „Творческа Европа“; изразява обаче загриженост поради факта, че тези увеличения все още не са на равнището на предложенията на Комисията от май 2018 г., и поддържа искането си за утрояване на броя на участниците в програмата „Еразъм“ (1) и за 2 милиарда евро за програмата „Творческа Европа“ (2); |
| --- | --- |

48.

| 49. | приветства специалното внимание, отделено на културата, културното наследство, аудиовизуалния и творческия сектор, които заедно с туризма са силно засегнати от кризата, и подкрепя факта, че те биха могли да се възползват от инициативата REACT-EU; |
| --- | --- |

49.

| 50. | призовава за подходяща рамка за регионите със слаба икономическа диверсификация, които са специализирани в най-силно засегнатите от кризата с COVID-19 сектори, в контекста на плана на ЕС за икономическо възстановяване в краткосрочен, средносрочен и дългосрочен план; |
| --- | --- |

50.

| 51. | подчертава, че е важно политиките на Европейския съюз в областта на образованието да бъдат преразгледани и че планът за действие в областта на цифровото образование, необходим за периода след -COVID - 19 трябва да бъде актуализиран с цел да се помогне на регионите и по-слабо развитите региони да се подготвят по-добре и да бъдат по-добре оборудвани за цифровото образование, което би помогнало на областите, засегнати от цифровото разделение; |
| --- | --- |

51.

План за инвестиции за устойчива Европа (3)

| 52. | счита, че не бива да се допусне свързаната с COVID-19 криза да попречи на амбициите на Европа да постигне целите за устойчиво развитие и да стане неутрална по отношение на климата до 2050 г., което е реалистично само ако придружено с подходящи финансови средства и подходяща фискална и регулаторна рамка; |
| --- | --- |

52.

| 53. | приветства амбицията на Европейската комисия през идното десетилетие да мобилизира 1 трилион евро частни и публични инвестиции за устойчиво развитие, но изразява загриженост, че: а) това представлява относително малък дял от всички необходими инвестиции, които самата Европейска комисия оценява на 260 млрд. евро годишно до 2030 г.; б) тази оценка включва само инвестиции, свързани с климата и енергетиката, а постигането на по-широки цели в областта на устойчивостта, включващи инвестиции в социалния и човешкия капитал, ще изисква дори още по-големи суми; в) основната сума от 1 трилион евро до голяма степен не се основава на „допълнителни“ нови средства или инициативи, а по-скоро на текущи или вече планирани политики и инструменти на ЕС; |
| --- | --- |

53.

| 54. | изразява съжаление във връзка с факта, че основната сума, предвидена в плана изглежда надценена, като същевременно самият план изглежда недостатъчно добре финансиран и с ограничен обхват, като пренебрегва основните социално-икономически аспекти; |
| --- | --- |

54.

| 55. | посочва, че от енергетиката до транспорта или жилищното настаняване, местните и регионалните власти са ключови фактори за осъществяване на инвестициите, необходими за прехода към устойчивост; поради това счита, че целите на плана не могат да бъдат постигнати без ефективното участие на местните и регионалните власти, и изразява съжаление, че този факт изглежда не се признава от Комисията; |
| --- | --- |

55.

| 56. | счита, че инвестициите в прехода към устойчив икономически модел изискват финансова и фискална система, която да стимулира инвеститорите да правят устойчиви инвестиции; във връзка с това приветства продължаващата работа на Комисията по устойчивото финансиране, но припомня необходимостта от бързо разширяване на регулаторната рамка, така че тя да обхване и социалната устойчивост (4); |
| --- | --- |

56.

| 57. | изразява твърдо убеждение, че посредством подходящи ценови сигнали данъчното облагане може да доведе до устойчиво поведение от страна на производителите, ползвателите и потребителите, и поради това настоятелно призовава Съвета бързо да приеме предложеното законодателство относно данъка върху добавената стойност (ДДС), така че държавите членки да могат да използват по-целенасочено ставките на ДДС, за да отразят нарасналите амбиции в областта на екологията; |
| --- | --- |

57.

| 58. | изразява предпазливост по отношение на плановете на Комисията за въвеждане на ново законодателство относно екологосъобразните обществени поръчки; въпреки че то може да бъде полезен инструмент в това отношение, много публични органи все още работят по адаптирането към настоящата рамка, последвала реформата от 2014 г., така че допълнителните законодателни изисквания следва да останат прости, но ефективни (5); приветства факта, че Комисията е посочила, че бъдещите преразгледани насоки за държавните помощи ще дадат възможност за допълнителна гъвкавост на публичните органи за насърчаване и придружаване на прехода към устойчив икономически модел; |
| --- | --- |

58.

| 59. | изразява твърдо убеждение, че като се вземат предвид поуките, извлечени от тяхното суспендиране в отговор на кризата, свързана с COVID-19, във фискалните правила на ЕС следва да се интегрират по-добре дългосрочните цели на ЕС по отношение на устойчивостта; |
| --- | --- |

59.

| 60. | подчертава необходимостта от специални усилия за оповестяване по леснодостъпен начин на новите възможности, които МФР предлага на гражданите и на един милион местни и регионални политици на изборни длъжности в ЕС чрез съгласувани усилия на всички институции на ЕС. |
| --- | --- |

60.

Брюксел, 2 юли 2020 година.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Становище на Европейския комитет на регионите относно „Еразъм“— Програмата на ЕС в областта на образованието, обучението, младежта и спорта“ (ОВ C 168, 16.5.2019 г., стp. 49).

1

(2)  Становище на Европейския комитет на регионите относно „Творческа Европа и Нова европейска програма за култура“ (ОВ C 168, 16.5.2019 г., стp. 37).

2

(3)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — План за инвестиции за устойчива Европа — План за инвестиции на Европейския зелен пакт. (COM(2020) 21 final).

3

(4)  Становище на Европейския комитет на регионите относно „План за действие: Финансиране за устойчив растеж“ (ОВ C 86, 7.3.2019 г., стp. 24).

4

(5)  Становище на Европейския комитет на регионите — Доклад относно прилагането на директивите в областта на обществените поръчки (ОВ C 39, 5.2.2020 г., стp.43).

5

---

| 1.10.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 324/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 324/8

---

Резолюция на Европейския комитет на регионите — Приоритетите на Европейския комитет на регионите за периода 2020—2025 г. — Европа по-близо до хората чрез своите села, градове и региони

(2020/C 324/02)

Европейският комитет на регионите (КР) е политическата асамблея, утвърдена в Договорите на ЕС, която осигурява институционално представителство на всички територии, региони, градове и общини.

Като отчита местните и регионалните нужди и опасения, Европейският съюз повишава демократичната легитимност, засилва ангажираността и осигурява по-голяма добавена стойност на политиките на ЕС и тяхната ефективност по места, като по този начин допринася полза на гражданите. За тази цел Европейският комитет на регионите работи в тясно сътрудничество с Европейската комисия, Европейския парламент и Съвета на Европейския съюз, както и с различните ешелони на управление в държавите членки. Настоящото състояние на ЕС изисква това сътрудничество да бъде постоянно укрепвано, а гласът на регионите, градовете и общините да се чува все по-често при изготвянето на политиката и законодателството на ЕС.

От криза към възстановяване: към издръжлив, устойчив и сплотен Европейски съюз

През последните години Европейският съюз беше изправен пред безпрецедентни предизвикателства: сериозна финансова криза и дълбока икономическа рецесия, социални и териториални предизвикателства, екологосъобразен и цифров преход, нестабилност в съседните страни и в глобалната система, и миграция. Пандемията от COVID-19 поставя на допълнително изпитание солидарността на ЕС и на проверка способността ни да се справим с извънредни ситуации, които оказват значителен натиск върху нашите здравни, социални и обществени услуги. Тази последна криза илюстрира не само необходимостта от възприемане на координиран отговор, подкрепен от много по-силен бюджет на ЕС, но и необходимостта от по-нататъшна подкрепа за един милион органи на местна и регионална власт в Европа, работещи на първа линия в защита на гражданите и местните икономики и реагиращи на извънредни ситуации (1).

Всички региони и градове на ЕС трябва да станат по-издръжливи в социално, икономическо и екологично отношение.
  Подкрепен от добре финансирани европейски инвестиции, ЕС трябва да гарантира, че неговите политики и програми отговарят на нуждите на местните общности. Градовете и регионите са двигателят на европейската икономика. Ролята на местните и регионалните власти е от съществено значение за формулирането и прилагането на политиките на ЕС, поради което ЕС трябва да осигури по-ефективно и по-активно участие на градовете и регионите в процеса на вземане на решения на европейско равнище чрез практически и добре организиран процес на многостепенно управление. Европа трябва да повиши капацитета за цифровизация и иновации в сътрудничество с държавите членки и местните и регионалните власти в целия ЕС. По-бързото и по-справедливо възстановяване изисква по-голяма европейска солидарност, отговорност и партньорства, водени от ангажимента на ЕС за екологосъобразен, устойчив и балансиран в териториално отношение растеж, който подкрепя всеки регион и град.

Поради това през текущия си петгодишен мандат (2020—2025 г.) Европейският комитет на регионите (КР) ще се съсредоточи върху следните приоритети с основни мерки:

Доближаване на Европа до нейните граждани: укрепване на демокрацията в ЕС и съвместна работа за бъдещето на нашия Съюз

Мисията на КР е да доближи Европа до нейните граждани и да укрепи европейската демокрация на всички равнища, за да отговори по-ефективно на нуждите на хората и да възвърне доверието им в Европейския съюз и неговите институции. КР ще работи, за да гарантира, че всички региони, градове и села получават подкрепа от ЕС по отношение на краткосрочните и дългосрочните последици от пандемията от COVID-19. КР ще продължи да подобрява качеството на законодателството на ЕС, за по-добро предвиждане на териториалното му въздействие и за популяризиране на принципа на активна субсидиарност. За да изпълни тази задача, КР ще използва законодателната, стратегическата и политическата работа на своите членове и на заинтересовани страни. Освен това КР ще разработи комуникационна кампания, насочена към основната роля на местните и регионалните власти в европейската демокрация, която ще включва подготовка и принос към Конференцията за бъдещето на Европа. Годишният барометър за състоянието на регионите и градовете, който ще се основава на солидни статистически данни и на приобщаващ подход с участието на неговите членове и съответните заинтересовани страни, и който ще включва политически дебат на високо равнище, ще представлява годишната отправна точка и по този начин ще допринесе за постигането на тази цел.

По тази тема КР ще даде приоритет на следните ключови мерки:

| 1. | насърчаване на осведомеността и действията на местно и регионално равнище във връзка с основните ценности на ЕС за зачитане на човешкото достойнство, свободата, демокрацията, равенството, върховенството на закона и зачитането на правата на човека, които трябва да бъдат защитавани и спазвани дори по време на извънредни ситуации. КР се ангажира да определи подходящи реакции на местно и регионално равнище на начина, по който работи ЕС, и да води диалог с гражданите — посредством своите членове, за преодоляване на пропастта между институциите на ЕС и местните общности; |
| --- | --- |

1.

насърчаване на осведомеността и действията на местно и регионално равнище във връзка с основните ценности на ЕС за зачитане на човешкото достойнство, свободата, демокрацията, равенството, върховенството на закона и зачитането на правата на човека, които трябва да бъдат защитавани и спазвани дори по време на извънредни ситуации. КР се ангажира да определи подходящи реакции на местно и регионално равнище на начина, по който работи ЕС, и да води диалог с гражданите — посредством своите членове, за преодоляване на пропастта между институциите на ЕС и местните общности;

| 2. | повторно отправяне на призива на КР за пълноценното му участие и справедливо представителство във всички органи на Конференцията за бъдещето на Европа. Както при икономическата криза и кризата с изменението на климата, пандемията показа, че повече от всякога е необходим задълбочен размисъл относно европейската демокрация и политиките, а Конференцията за бъдещето на Европа ще бъде съществена възможност за обсъждане на ЕС като проект с гражданите и местните и регионалните власти, както и за предложения преди следващите избори за Европейски парламент относно нов начин на работа за ЕС, включително преразглеждане на Договорите с оглед на пълноценното участие на градовете и регионите в изготвянето на политиките; |
| --- | --- |

2.

повторно отправяне на призива на КР за пълноценното му участие и справедливо представителство във всички органи на Конференцията за бъдещето на Европа. Както при икономическата криза и кризата с изменението на климата, пандемията показа, че повече от всякога е необходим задълбочен размисъл относно европейската демокрация и политиките, а Конференцията за бъдещето на Европа ще бъде съществена възможност за обсъждане на ЕС като проект с гражданите и местните и регионалните власти, както и за предложения преди следващите избори за Европейски парламент относно нов начин на работа за ЕС, включително преразглеждане на Договорите с оглед на пълноценното участие на градовете и регионите в изготвянето на политиките;

| 3. | призив към държавите членки на ЕС и неговите институции да поддържат, изграждат и укрепват ангажиментите, договорени в Берлинската декларация от 2007 г. и Декларацията от Рим от 2017 г., а именно да признаят, че задачите и сътрудничеството следва да се споделят между всички равнища на управление, включително местните и регионалните органи, за да стане Европейският съюз по-ефективен, обединен, демократичен и издръжлив. Окончателният текст на съвместната позиция относно Конференцията за бъдещето на Европа следва да бъде приет в духа на институционалното сътрудничество; |
| --- | --- |

3.

призив към държавите членки на ЕС и неговите институции да поддържат, изграждат и укрепват ангажиментите, договорени в Берлинската декларация от 2007 г. и Декларацията от Рим от 2017 г., а именно да признаят, че задачите и сътрудничеството следва да се споделят между всички равнища на управление, включително местните и регионалните органи, за да стане Европейският съюз по-ефективен, обединен, демократичен и издръжлив. Окончателният текст на съвместната позиция относно Конференцията за бъдещето на Европа следва да бъде приет в духа на институционалното сътрудничество;

| 4. | разработване на модел за постоянен и структуриран диалог с гражданите чрез местните и регионалните власти в контекста на Конференцията относно бъдещето на Европа и след нея, който да позволи двупосочен процес на комуникация между гражданите и институциите на ЕС. В това отношение от съществено значение е богатият опит и съществуващите най-добри практики на съвещателната демокрация на местно и регионално равнище и многобройните мрежи на избраните местни и регионални съветници, с които КР ще допринесе за дебата за бъдещето на Европа; |
| --- | --- |

4.

разработване на модел за постоянен и структуриран диалог с гражданите чрез местните и регионалните власти в контекста на Конференцията относно бъдещето на Европа и след нея, който да позволи двупосочен процес на комуникация между гражданите и институциите на ЕС. В това отношение от съществено значение е богатият опит и съществуващите най-добри практики на съвещателната демокрация на местно и регионално равнище и многобройните мрежи на избраните местни и регионални съветници, с които КР ще допринесе за дебата за бъдещето на Европа;

| 5. | подкрепа за местните и регионалните власти за извличане на максимална полза от новите цифрови инструменти и инструменти в областта на ИКТ. Цифровите технологии имат значителен потенциал за намиране на иновативни решения на икономическите, социалните и технологичните предизвикателства на нашето време. По този начин те могат да подобрят предоставянето на обществени услуги, да улеснят комуникацията между хората, да увеличат участието на гражданите по нови и различни начини, да повишат прозрачността, приобщаването, отчетността и реактивността на процеса на вземане на решения, да подобрят местното управление и да допълнят и укрепят демокрацията. Поради това значително трябва да бъдат подобрени издръжливостта и независимостта на цифровите системи и техните доставчици; |
| --- | --- |

5.

подкрепа за местните и регионалните власти за извличане на максимална полза от новите цифрови инструменти и инструменти в областта на ИКТ. Цифровите технологии имат значителен потенциал за намиране на иновативни решения на икономическите, социалните и технологичните предизвикателства на нашето време. По този начин те могат да подобрят предоставянето на обществени услуги, да улеснят комуникацията между хората, да увеличат участието на гражданите по нови и различни начини, да повишат прозрачността, приобщаването, отчетността и реактивността на процеса на вземане на решения, да подобрят местното управление и да допълнят и укрепят демокрацията. Поради това значително трябва да бъдат подобрени издръжливостта и независимостта на цифровите системи и техните доставчици;

| 6. | насърчаване на многообразието чрез застъпване за приобщаване и мерки за равенство и чрез предотвратяване и борба с дискриминацията, основана на пол (2), раса или етническа принадлежност (3), религия, увреждане, възраст (4), и дискриминацията на каквото и да било основание при вземането на решения на европейско, национално, местно и регионално равнище в рамките на КР, а също така и извън него; |
| --- | --- |

6.

насърчаване на многообразието чрез застъпване за приобщаване и мерки за равенство и чрез предотвратяване и борба с дискриминацията, основана на пол (2), раса или етническа принадлежност (3), религия, увреждане, възраст (4), и дискриминацията на каквото и да било основание при вземането на решения на европейско, национално, местно и регионално равнище в рамките на КР, а също така и извън него;

| 7. | активно участие в кампанията за повишаване на осведомеността и комуникация за борба със свързаните с пола стереотипи, която Европейската комисия ще открие и която ще служи като платформа за обмен на най-добри практики по този въпрос между местните и регионалните структури; |
| --- | --- |

7.

активно участие в кампанията за повишаване на осведомеността и комуникация за борба със свързаните с пола стереотипи, която Европейската комисия ще открие и която ще служи като платформа за обмен на най-добри практики по този въпрос между местните и регионалните структури;

| 8. | подкрепа и укрепване на малцинствата в Европа, по-специално чрез инициативата Minority SafePack („Пакет за защита на малцинствата“); |
| --- | --- |

8.

подкрепа и укрепване на малцинствата в Европа, по-специално чрез инициативата Minority SafePack („Пакет за защита на малцинствата“);

| 9. | възприемане на ролята на отправна точка за всички регионални и местни власти в Европа, включително и онези, които са извън състава на КР, чрез укрепване на политическата идентичност на КР, както и на отношенията и сътрудничеството с основните политически семейства, с националните правителства, с представителите на изборни длъжности на местно и регионално равнище и с европейските и националните сдружения на регионалните и местните власти и регионални офиси в Брюксел; |
| --- | --- |

9.

възприемане на ролята на отправна точка за всички регионални и местни власти в Европа, включително и онези, които са извън състава на КР, чрез укрепване на политическата идентичност на КР, както и на отношенията и сътрудничеството с основните политически семейства, с националните правителства, с представителите на изборни длъжности на местно и регионално равнище и с европейските и националните сдружения на регионалните и местните власти и регионални офиси в Брюксел;

| 10. | подкрепа на представителната демокрация чрез по-силно взаимодействие с парламентите на европейско, национално, регионално и местно равнище, както и чрез обмена на най-добри практики относно инструментите за динамизиране на представителната демокрация и демокрацията на участието, включително участие в изготвянето на бюджетите. Върховенството на закона, демокрацията и доброто управление трябва да бъдат предварителни условия за финансиране от страна на ЕС; |
| --- | --- |

10.

подкрепа на представителната демокрация чрез по-силно взаимодействие с парламентите на европейско, национално, регионално и местно равнище, както и чрез обмена на най-добри практики относно инструментите за динамизиране на представителната демокрация и демокрацията на участието, включително участие в изготвянето на бюджетите. Върховенството на закона, демокрацията и доброто управление трябва да бъдат предварителни условия за финансиране от страна на ЕС;

| 11. | използване на анализи, основани на факти, за проследяване и насърчаване на децентрализацията на местните и регионалните правомощия и финансите на поднационално равнище, както и на функционирането на местната демокрация в ЕС; |
| --- | --- |

11.

използване на анализи, основани на факти, за проследяване и насърчаване на децентрализацията на местните и регионалните правомощия и финансите на поднационално равнище, както и на функционирането на местната демокрация в ЕС;

| 12. | създаване на цифрови инструменти за картографиране на компетенциите в отделните области на политики и финансите чрез използване на полезни взаимодействия със съществуващи инструменти на европейски, национални и международни организации; |
| --- | --- |

12.

създаване на цифрови инструменти за картографиране на компетенциите в отделните области на политики и финансите чрез използване на полезни взаимодействия със съществуващи инструменти на европейски, национални и международни организации;

| 13. | подкрепа и насърчаване на важната работа на местните и регионалните власти на предна линия по време на пандемията на COVID-19 и на икономическата и социална криза. Пандемията демонстрира значението на правилното прилагане на принципа на активна субсидиарност, както и съществената роля на местните и регионалните власти, от една страна, и необходимостта от координация и подкрепа на европейско равнище, от друга; |
| --- | --- |

13.

подкрепа и насърчаване на важната работа на местните и регионалните власти на предна линия по време на пандемията на COVID-19 и на икономическата и социална криза. Пандемията демонстрира значението на правилното прилагане на принципа на активна субсидиарност, както и съществената роля на местните и регионалните власти, от една страна, и необходимостта от координация и подкрепа на европейско равнище, от друга;

| 14. | щателен преглед на новите политически инициативи на ЕС, за да се гарантира, че те включват териториалното измерение и отговарят на изискването за добавена стойност на ЕС, в съответствие с препоръките на Работната група по въпросите на субсидиарността, пропорционалността и принципа „правим по-малко, но по-ефективно“ и „Насоките за по-добро регулиране“; |
| --- | --- |

14.

щателен преглед на новите политически инициативи на ЕС, за да се гарантира, че те включват териториалното измерение и отговарят на изискването за добавена стойност на ЕС, в съответствие с препоръките на Работната група по въпросите на субсидиарността, пропорционалността и принципа „правим по-малко, но по-ефективно“ и „Насоките за по-добро регулиране“;

| 15. | намаляване на административната тежест и на разходите за прилагане за регионите и градовете, като се настоява за опростяване на законодателството и се отправят предупреждения във връзка с практиката на „свръхрегулиране“; |
| --- | --- |

15.

намаляване на административната тежест и на разходите за прилагане за регионите и градовете, като се настоява за опростяване на законодателството и се отправят предупреждения във връзка с практиката на „свръхрегулиране“;

| 16. | засилване на сътрудничеството с Европейската комисия, Европейския парламент и Европейския съвет, включително чрез Мрежата от регионални центрове и платформата „Готови за бъдещето“ с цел подобряване на ефективността на изготвянето на политиките на ЕС чрез предоставяне на мнения, основани на факти, от местните и регионалните заинтересовани страни; |
| --- | --- |

16.

засилване на сътрудничеството с Европейската комисия, Европейския парламент и Европейския съвет, включително чрез Мрежата от регионални центрове и платформата „Готови за бъдещето“ с цел подобряване на ефективността на изготвянето на политиките на ЕС чрез предоставяне на мнения, основани на факти, от местните и регионалните заинтересовани страни;

| 17. | изтъкване на значението на местното самоуправление в рамките на Европейския съюз и в страните кандидатки и потенциални кандидатки за членство в ЕС и партньорите от източните и средиземноморските съседни страни; |
| --- | --- |

17.

изтъкване на значението на местното самоуправление в рамките на Европейския съюз и в страните кандидатки и потенциални кандидатки за членство в ЕС и партньорите от източните и средиземноморските съседни страни;

| 18. | подкрепа за глобалните действия на ЕС чрез популяризиране на ценности и принципи като правата на човека, демокрацията, върховенството на закона, устойчивото развитие и социалното приобщаване, наред с други, в тясно сътрудничество със средиземноморските и източните партньори; |
| --- | --- |

18.

подкрепа за глобалните действия на ЕС чрез популяризиране на ценности и принципи като правата на човека, демокрацията, върховенството на закона, устойчивото развитие и социалното приобщаване, наред с други, в тясно сътрудничество със средиземноморските и източните партньори;

| 19. | насърчаване на регионалните парламенти да се включат в пилотния проект на КР и CALRE, за да се проведат политически дебати по ключови въпроси, свързани с ЕС, като изготвянето на годишните работни програми на Европейската комисия; |
| --- | --- |

19.

насърчаване на регионалните парламенти да се включат в пилотния проект на КР и CALRE, за да се проведат политически дебати по ключови въпроси, свързани с ЕС, като изготвянето на годишните работни програми на Европейската комисия;

| 20. | гарантиране, че ЕС подкрепя ефективното участие и ангажираност на младите хора, включително чрез структурирано сътрудничество с координатора на ЕС за младежта, и укрепва мерките като Гаранцията за младежта с цел подобряване на перспективите за висококачествена заетост и образование и създаване на Европейска гаранция за децата; |
| --- | --- |

20.

гарантиране, че ЕС подкрепя ефективното участие и ангажираност на младите хора, включително чрез структурирано сътрудничество с координатора на ЕС за младежта, и укрепва мерките като Гаранцията за младежта с цел подобряване на перспективите за висококачествена заетост и образование и създаване на Европейска гаранция за децата;

| 21. | продължаване на сътрудничеството с младите политици на изборни длъжности в рамките на програмата на КР за тях, за да се изградят връзки за бъдещите поколения местни и регионални политици с европейските и националните процеси на изготвяне на политики; |
| --- | --- |

21.

продължаване на сътрудничеството с младите политици на изборни длъжности в рамките на програмата на КР за тях, за да се изградят връзки за бъдещите поколения местни и регионални политици с европейските и националните процеси на изготвяне на политики;

| 22. | популяризиране на културното многообразие на нашата местна, регионална, национална и европейска идентичност и на различните езици и традиции, които съставляват нашето европейско културно наследство. Да се подчертае, че секторите на културата и творчеството, които имат своето място в местната икономика като работодатели и в социалния живот на общностите, са сериозно засегнати от пандемията и се нуждаят от подкрепа. Да се допринесе към Новата европейска програма за култура, включително интегрирането на инвестициите в култура в различните фондове на ЕС, както и укрепването на полезните взаимодействия между културата и други области на политика като регионалната политика и политиките за туризма, образованието, младежта, научните изследвания и иновациите. |
| --- | --- |

22.

популяризиране на културното многообразие на нашата местна, регионална, национална и европейска идентичност и на различните езици и традиции, които съставляват нашето европейско културно наследство. Да се подчертае, че секторите на културата и творчеството, които имат своето място в местната икономика като работодатели и в социалния живот на общностите, са сериозно засегнати от пандемията и се нуждаят от подкрепа. Да се допринесе към Новата европейска програма за култура, включително интегрирането на инвестициите в култура в различните фондове на ЕС, както и укрепването на полезните взаимодействия между културата и други области на политика като регионалната политика и политиките за туризма, образованието, младежта, научните изследвания и иновациите.

Разбиране и реагиране на дълбоките обществени трансформации, свързани с цифровите, екологичните и демографските предизвикателства пред изграждане на издръжливи регионални и местни общности

Настоящият преход в областта на климата и цифровите технологии, демографските трансформации и последиците от вътрешните и външните миграционни потоци оказват дълбоко въздействие върху всеки европейски регион, град и село. За този втори приоритет задачата на КР ще бъде да анализира и набелязва решения, които биха помогнали на регионалните и местните власти да се справят с обществените трансформации там, където хората живеят. Поради пандемията от COVID-19 се налага да се обмисли подходящият отговор на тези предизвикателства, когато Европа и държавите членки покажат какво са готови да направят за спасяване на човешкия живот и икономиката. Настоящата криза увеличи необходимостта от задълбочен размисъл относно политиките, правомощията и цялостното функциониране на Европейския съюз. Ето защо КР приветства важния дебат относно всички политики на ЕС в рамките на конференцията „Бъдещето на Европа“ и очаква с интерес обща дискусия и разглеждане от гледна точка на принципа на субсидиарност. За да изпълни тази задача, КР ще използва законодателната, стратегическата и политическата работа на своите членове и заинтересовани страни, като същевременно ще допринесе за Европейския зелен пакт и изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие. Това ще бъде допълнено от водена от КР комуникационна кампания. За постигането на резултати по този приоритет ще допринесе и Годишният барометър за състоянието на регионите и градовете.

КР ще даде приоритет на следните ключови мерки:

| 23. | насърчаване на план за преодоляване на пандемията от COVID-19 въз основа на осъществяването на целите за устойчиво развитие на местно и регионално равнище, както и на инициативите на Европейския зелен пакт; |
| --- | --- |

23.

насърчаване на план за преодоляване на пандемията от COVID-19 въз основа на осъществяването на целите за устойчиво развитие на местно и регионално равнище, както и на инициативите на Европейския зелен пакт;

| 24. | принос за постигането на целите за намаляване на въглеродните емисии до 2030 г. с цел постигане на неутралност по отношение на климата до 2050 г. чрез насърчаване на амбициозни и решителни действия на местно и регионално равнище чрез Пакта за климата и други съответни инициативи за устойчиво развитие на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

24.

принос за постигането на целите за намаляване на въглеродните емисии до 2030 г. с цел постигане на неутралност по отношение на климата до 2050 г. чрез насърчаване на амбициозни и решителни действия на местно и регионално равнище чрез Пакта за климата и други съответни инициативи за устойчиво развитие на местно и регионално равнище;

| 25. | насърчаване на използването на стратегии за интелигентна специализация и други инструменти за увеличаване на европейските партньорства и на публично-частното сътрудничество на местно равнище с цел подобряване на професионалните компетентности и възможностите за квалификация в области, работни места и технологии, които са необходими за изграждане на по-голяма устойчивост, добавена стойност и издръжливост на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

25.

насърчаване на използването на стратегии за интелигентна специализация и други инструменти за увеличаване на европейските партньорства и на публично-частното сътрудничество на местно равнище с цел подобряване на професионалните компетентности и възможностите за квалификация в области, работни места и технологии, които са необходими за изграждане на по-голяма устойчивост, добавена стойност и издръжливост на местно и регионално равнище;

| 26. | принос за амбициозна политика на ЕС в областта на околната среда, като се гарантира интегрирането на политиките в рамките на всички програми за действие в областта на околната среда. Да се гарантира, че при подготовката и изпълнението на трите основни приоритета на Европейския зелен пакт по отношение на околната среда — биологично разнообразие, кръгова икономика и нулево замърсяване, надлежно се отчитат местното и регионалното измерение. Да се планират политики в областта на околната среда и климата, които са подходящи за практическо прилагане във всички видове общности; |
| --- | --- |

26.

принос за амбициозна политика на ЕС в областта на околната среда, като се гарантира интегрирането на политиките в рамките на всички програми за действие в областта на околната среда. Да се гарантира, че при подготовката и изпълнението на трите основни приоритета на Европейския зелен пакт по отношение на околната среда — биологично разнообразие, кръгова икономика и нулево замърсяване, надлежно се отчитат местното и регионалното измерение. Да се планират политики в областта на околната среда и климата, които са подходящи за практическо прилагане във всички видове общности;

| 27. | формиране и подкрепа на развитието на Пакта за климата чрез координирани и междусекторни мерки и инициативи, включително чрез принос, определен на местно равнище, и политически ангажименти, поети от регионите и градовете, за да се гарантира, че той се основава на многостепенно управление, ефективно разпространение на добри практики и че нито един човек и регион няма да бъдат пренебрегнати; |
| --- | --- |

27.

формиране и подкрепа на развитието на Пакта за климата чрез координирани и междусекторни мерки и инициативи, включително чрез принос, определен на местно равнище, и политически ангажименти, поети от регионите и градовете, за да се гарантира, че той се основава на многостепенно управление, ефективно разпространение на добри практики и че нито един човек и регион няма да бъдат пренебрегнати;

| 28. | предвиждане на начина, по който трансформациите в областта на енергетиката, мобилността и цифровите услуги ще засегнат нашите общности. Да се формулират стратегии и да се подкрепя бързото им прилагане с цел максимално увеличаване на техните положителни ефекти и намаляване на отрицателните им въздействия на местно равнище; |
| --- | --- |

28.

предвиждане на начина, по който трансформациите в областта на енергетиката, мобилността и цифровите услуги ще засегнат нашите общности. Да се формулират стратегии и да се подкрепя бързото им прилагане с цел максимално увеличаване на техните положителни ефекти и намаляване на отрицателните им въздействия на местно равнище;

| 29. | подкрепа за местната устойчивост чрез адаптиране към изменението на климата и увеличаване на местния капацитет за реагиране на екстремни метеорологични явления, които стават все по-чести и по-тежки, по-специално чрез предоставяне на необходимите ресурси на местните и регионалните власти за управление на бедствия чрез Механизма за гражданска защита на ЕС и чрез използване на укрепения фонд „Солидарност“ на ЕС; |
| --- | --- |

29.

подкрепа за местната устойчивост чрез адаптиране към изменението на климата и увеличаване на местния капацитет за реагиране на екстремни метеорологични явления, които стават все по-чести и по-тежки, по-специално чрез предоставяне на необходимите ресурси на местните и регионалните власти за управление на бедствия чрез Механизма за гражданска защита на ЕС и чрез използване на укрепения фонд „Солидарност“ на ЕС;

| 30. | принос за подготовката за постигане на целта за нулево замърсяване за нетоксична околна среда и подготовка и подкрепа на регионалните и местните органи при изпълнението на амбициозните цели на ЕС за план за нулево замърсяване на водата, въздуха и почвата. Да се допринесе за прегледа на пакета за градска мобилност въз основа на извлечените поуки от плановете за устойчива градска мобилност и да се подготвят органите на обществения транспорт да реагират на външни заплахи срещу предоставянето на безопасни и сигурни услуги за мобилност; |
| --- | --- |

30.

принос за подготовката за постигане на целта за нулево замърсяване за нетоксична околна среда и подготовка и подкрепа на регионалните и местните органи при изпълнението на амбициозните цели на ЕС за план за нулево замърсяване на водата, въздуха и почвата. Да се допринесе за прегледа на пакета за градска мобилност въз основа на извлечените поуки от плановете за устойчива градска мобилност и да се подготвят органите на обществения транспорт да реагират на външни заплахи срещу предоставянето на безопасни и сигурни услуги за мобилност;

| 31. | гарантиране, че мнението и данните на местните и регионалните власти се отчитат надлежно при провеждането на многостепенните диалози в областта на климата и енергетиката в държавите членки относно разработването, оценката и изпълнението на националните планове в областта на енергетиката и климата, националните дългосрочни стратегии и националните дългосрочни стратегии за саниране; |
| --- | --- |

31.

гарантиране, че мнението и данните на местните и регионалните власти се отчитат надлежно при провеждането на многостепенните диалози в областта на климата и енергетиката в държавите членки относно разработването, оценката и изпълнението на националните планове в областта на енергетиката и климата, националните дългосрочни стратегии и националните дългосрочни стратегии за саниране;

| 32. | подкрепа на Европейската комисия за успешното разработване и изпълнение на инициативата „Вълна на саниране“ и поставянето в центъра ѝ на стратегията за възстановяване след пандемията; |
| --- | --- |

32.

подкрепа на Европейската комисия за успешното разработване и изпълнение на инициативата „Вълна на саниране“ и поставянето в центъра ѝ на стратегията за възстановяване след пандемията;

| 33. | подкрепа за амбициозния план на Европейската комисия да създаде етикетиране за продукти, чието производство не води до обезлесяване, и за опазване и възстановяване на горите в световен мащаб; |
| --- | --- |

33.

подкрепа за амбициозния план на Европейската комисия да създаде етикетиране за продукти, чието производство не води до обезлесяване, и за опазване и възстановяване на горите в световен мащаб;

| 34. | преодоляване на цифровото разделение и насърчаване на засилено цифрово обучение и цифровизацията на местните и регионалните обществени услуги, включително с подкрепата на програмата „Цифрова Европа“ за периода 2021—2027 г., с цел да се намали административната тежест и да се стимулират устойчив растеж на местната стопанска дейност и издръжлива икономика, както и да се допринесе за по-устойчива и екологична Европа; |
| --- | --- |

34.

преодоляване на цифровото разделение и насърчаване на засилено цифрово обучение и цифровизацията на местните и регионалните обществени услуги, включително с подкрепата на програмата „Цифрова Европа“ за периода 2021—2027 г., с цел да се намали административната тежест и да се стимулират устойчив растеж на местната стопанска дейност и издръжлива икономика, както и да се допринесе за по-устойчива и екологична Европа;

| 35. | подпомагане на предоставянето на умения за цифрова и медийна грамотност на всички на регионално и местно равнище и работа по създаването на европейска рамка за ориентирано към човека и надеждно разгръщане на изкуствения интелект; |
| --- | --- |

35.

подпомагане на предоставянето на умения за цифрова и медийна грамотност на всички на регионално и местно равнище и работа по създаването на европейска рамка за ориентирано към човека и надеждно разгръщане на изкуствения интелект;

| 36. | призив за подкрепа от Европейската комисия, държавите — членки на ЕС, и техните региони и градове за ускоряване на модернизацията и цифровизацията на системите за образование и обучение, включително необходимите инвестиции в образователни инфраструктура и оборудване и подкрепа за заетостта в местната икономика. Да се допринася за усилията за възобновяване на дейностите по програмата „Еразъм+“ и Европейския корпус за солидарност. Европейското пространство за образование и актуализираната програма за умения в Европа представляват две важни направления за действие и подкрепа, които трябва да залегнат в бъдещата програма „Еразъм“; |
| --- | --- |

36.

призив за подкрепа от Европейската комисия, държавите — членки на ЕС, и техните региони и градове за ускоряване на модернизацията и цифровизацията на системите за образование и обучение, включително необходимите инвестиции в образователни инфраструктура и оборудване и подкрепа за заетостта в местната икономика. Да се допринася за усилията за възобновяване на дейностите по програмата „Еразъм+“ и Европейския корпус за солидарност. Европейското пространство за образование и актуализираната програма за умения в Европа представляват две важни направления за действие и подкрепа, които трябва да залегнат в бъдещата програма „Еразъм“;

| 37. | подобряване на широколентовата свързаност и разгръщането на мрежа от пето поколение (5G) на местно и регионално равнище, както в градските, така и в селските райони, чрез картографиране на бъдещите нужди от инвестиции; |
| --- | --- |

37.

подобряване на широколентовата свързаност и разгръщането на мрежа от пето поколение (5G) на местно и регионално равнище, както в градските, така и в селските райони, чрез картографиране на бъдещите нужди от инвестиции;

| 38. | гарантиране, че регионалните и местните власти могат да допринесат за бъдещата стратегия „От фермата до трапезата“ и да се възползват от нея; създаване на местни съвети по храните, свързване на местните производители на храни и потребителите, насърчаване на здравословното хранене и повишаване на осведомеността относно разхищението на храни; отчитане на финансовите нужди на стопанствата с цел предприемане на необходимите мерки по отношение на климата, околната среда и биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

38.

гарантиране, че регионалните и местните власти могат да допринесат за бъдещата стратегия „От фермата до трапезата“ и да се възползват от нея; създаване на местни съвети по храните, свързване на местните производители на храни и потребителите, насърчаване на здравословното хранене и повишаване на осведомеността относно разхищението на храни; отчитане на финансовите нужди на стопанствата с цел предприемане на необходимите мерки по отношение на климата, околната среда и биологичното разнообразие;

| 39. | разглеждане на нарастващото предизвикателство на изтичането на мозъци и засилване на регионалните екосистеми за иновации чрез укрепване на териториалното сближаване, насърчаване на икономика на благосъстоянието и стимулиране на научните изследвания и иновациите, включително чрез подкрепа от програма „Хоризонт Европа“, ЕСИФ и различните национални инструменти за финансиране; стартиране във възможно най-кратък срок на инициативи за прогнозиране на териториално равнище, както и на дейности за укрепване на социалната, икономическата и свързаната със здравето издръжливост на регионите и градовете; |
| --- | --- |

39.

разглеждане на нарастващото предизвикателство на изтичането на мозъци и засилване на регионалните екосистеми за иновации чрез укрепване на териториалното сближаване, насърчаване на икономика на благосъстоянието и стимулиране на научните изследвания и иновациите, включително чрез подкрепа от програма „Хоризонт Европа“, ЕСИФ и различните национални инструменти за финансиране; стартиране във възможно най-кратък срок на инициативи за прогнозиране на териториално равнище, както и на дейности за укрепване на социалната, икономическата и свързаната със здравето издръжливост на регионите и градовете;

| 40. | принос за всеобхватна европейска стратегия относно демографските промени, която разглежда всички демографски предизвикателства и предвижда широк, координиран и интегриран отговор от страна на ЕС на демографските предизвикателства, тъй като това е хоризонтална тема, която засяга всички политики на ЕС; |
| --- | --- |

40.

принос за всеобхватна европейска стратегия относно демографските промени, която разглежда всички демографски предизвикателства и предвижда широк, координиран и интегриран отговор от страна на ЕС на демографските предизвикателства, тъй като това е хоризонтална тема, която засяга всички политики на ЕС;

| 41. | гарантиране, че ЕС развива всеобхватна, хуманитарна и справедлива политика на ЕС в областта на миграцията и не оставя своите държави членки, гранични региони, острови и най-отдалечени региони да се справят сами с миграционната криза, тъй като това е национален и европейски въпрос; подкрепа за обмена на най-добри практики от страна на регионалните и местните органи за интеграцията на мигрантите; |
| --- | --- |

41.

гарантиране, че ЕС развива всеобхватна, хуманитарна и справедлива политика на ЕС в областта на миграцията и не оставя своите държави членки, гранични региони, острови и най-отдалечени региони да се справят сами с миграционната криза, тъй като това е национален и европейски въпрос; подкрепа за обмена на най-добри практики от страна на регионалните и местните органи за интеграцията на мигрантите;

| 42. | осигуряване на регионален и местен принос в реформирането на миграционната политика на ЕС, включително интеграция, справедливи процедури за връщане и политики в областта на убежището, които следва да позволяват да се реагира адекватно на настоящите и бъдещите миграционни тенденции; търсене на решение за първопричините за миграцията в сътрудничество с държавите на произход и транзитните държави за лицата, които се нуждаят от хуманитарна закрила; защита на външните граници на ЕС; предотвратяване на нерегламентираната миграция и борба с трафика на хора; |
| --- | --- |

42.

осигуряване на регионален и местен принос в реформирането на миграционната политика на ЕС, включително интеграция, справедливи процедури за връщане и политики в областта на убежището, които следва да позволяват да се реагира адекватно на настоящите и бъдещите миграционни тенденции; търсене на решение за първопричините за миграцията в сътрудничество с държавите на произход и транзитните държави за лицата, които се нуждаят от хуманитарна закрила; защита на външните граници на ЕС; предотвратяване на нерегламентираната миграция и борба с трафика на хора;

| 43. | насърчаване на култура на зачитане на принципите на правовата държава на местно и регионално равнище като предпоставка за процеса на европейска интеграция и като основна ценност на ЕС, залегнала в Договорите и споделена с конституционните традиции на държавите членки; |
| --- | --- |

43.

насърчаване на култура на зачитане на принципите на правовата държава на местно и регионално равнище като предпоставка за процеса на европейска интеграция и като основна ценност на ЕС, залегнала в Договорите и споделена с конституционните традиции на държавите членки;

| 44. | призив към ЕС, при зачитане на социалните партньори и националните системи, да запази работните места и да гарантира възстановяване, основаващо се на възходящо социално-икономическо сближаване и подобрени социални права и условия на труд за всички, включително за тези, които работят при нови форми на заетост, като работа на платформи и по отделни заявки, както и за работници в традиционната икономика, микропредприятията и сектора на културата. Да се отчита, че две трети от всички работни места се генерират от МСП, по-голямата част от които са здраво вкоренени в местните общности и поради това са важна част от социалната структура на Европа. КР продължава да насърчава ПЕР и други общоевропейски дейности за развитие и разрастване на предприемачеството, особено сред младите хора; |
| --- | --- |

44.

призив към ЕС, при зачитане на социалните партньори и националните системи, да запази работните места и да гарантира възстановяване, основаващо се на възходящо социално-икономическо сближаване и подобрени социални права и условия на труд за всички, включително за тези, които работят при нови форми на заетост, като работа на платформи и по отделни заявки, както и за работници в традиционната икономика, микропредприятията и сектора на културата. Да се отчита, че две трети от всички работни места се генерират от МСП, по-голямата част от които са здраво вкоренени в местните общности и поради това са важна част от социалната структура на Европа. КР продължава да насърчава ПЕР и други общоевропейски дейности за развитие и разрастване на предприемачеството, особено сред младите хора;

| 45. | действия за улесняване на сътрудничеството за развитие между градовете и регионите и за популяризиране на целите на ООН за устойчиво развитие, за да постигне водеща роля в приноса за справяне с глобалните предизвикателства като конфликти и политическа нестабилност, икономическа нестабилност, миграция и изменение на климата; |
| --- | --- |

45.

действия за улесняване на сътрудничеството за развитие между градовете и регионите и за популяризиране на целите на ООН за устойчиво развитие, за да постигне водеща роля в приноса за справяне с глобалните предизвикателства като конфликти и политическа нестабилност, икономическа нестабилност, миграция и изменение на климата;

| 46. | обмен на добри практики с местните и регионалните власти на присъединяващите се държави, съседните на ЕС страни партньори и държавите от южното полукълбо, както и улесняване на техния достъп до целенасочена подкрепа от ЕС. |
| --- | --- |

46.

обмен на добри практики с местните и регионалните власти на присъединяващите се държави, съседните на ЕС страни партньори и държавите от южното полукълбо, както и улесняване на техния достъп до целенасочена подкрепа от ЕС.

Гарантиране, че Европейският съюз е постоянно в служба на хората и местата, където те живеят, въз основа на социалното, икономическото и териториалното сближаване като основни ценности

Задачата на КР ще бъде да гарантира, че икономическото, социалното и териториалното сближаване се отчитат във всички политики на Европейския съюз, които засягат хората и местата, където те живеят (политики, ориентирани към местните условия). За да изпълни тази задача, КР ще използва законодателната, стратегическата и политическата работа на своите членове, партньори и заинтересовани страни. Ще продължи да се основава на мобилизирането на „Алианса за сближаване“, като демонстрира добавената стойност на сближаването като политика и като основна ценност в основата на всички политики на ЕС. Ще се съсредоточи върху ролята на регионите и градовете в плана за икономическо възстановяване на ЕС. За изпълнението на тази задача ще допринесат и Европейската седмица на регионите и градовете и Годишният барометър за състоянието на регионите и градовете.

КР ще даде приоритет на следните ключови мерки:

| 47. | подкрепа за Многогодишната финансова рамка (МФР) като ключов инструмент на европейската солидарност, който отговаря на равнището на амбиция на ЕС за изпълнение на всички приоритети, предоставя добавена стойност, е по-прозрачен и разбираем за гражданите и включва целите на ООН за устойчиво развитие, прилагането на европейския стълб на социалните права и новите приоритети, определени в Европейския зелен пакт; |
| --- | --- |

47.

подкрепа за Многогодишната финансова рамка (МФР) като ключов инструмент на европейската солидарност, който отговаря на равнището на амбиция на ЕС за изпълнение на всички приоритети, предоставя добавена стойност, е по-прозрачен и разбираем за гражданите и включва целите на ООН за устойчиво развитие, прилагането на европейския стълб на социалните права и новите приоритети, определени в Европейския зелен пакт;

| 48. | принос за укрепването на политиката на сближаване, която е от основно значение още от началото на ЕС, чрез интелигентното усвояване на Европейския социален фонд, Европейския фонд за регионално развитие и Кохезионния фонд, като се гарантира значително въздействие във всички европейски региони; |
| --- | --- |

48.

принос за укрепването на политиката на сближаване, която е от основно значение още от началото на ЕС, чрез интелигентното усвояване на Европейския социален фонд, Европейския фонд за регионално развитие и Кохезионния фонд, като се гарантира значително въздействие във всички европейски региони;

| 49. | по-нататъшно насърчаване на силна и ефективна политика на сближаване на ЕС за всички региони на ЕС, която е необходима не само за да се помогне на градовете и регионите да се възстановят от кризата, свързана с COVID-19, но и за справяне с други големи предизвикателства, които имат силно териториално измерение и неравномерно разпределение на последиците както в рамките на различните региони и градове в Европа, така и между тях, по-специално изменението на климата и преминаването към неутрална по отношение на въглеродните емисии икономика, цифровата трансформация, демографските промени и миграцията; |
| --- | --- |

49.

по-нататъшно насърчаване на силна и ефективна политика на сближаване на ЕС за всички региони на ЕС, която е необходима не само за да се помогне на градовете и регионите да се възстановят от кризата, свързана с COVID-19, но и за справяне с други големи предизвикателства, които имат силно териториално измерение и неравномерно разпределение на последиците както в рамките на различните региони и градове в Европа, така и между тях, по-специално изменението на климата и преминаването към неутрална по отношение на въглеродните емисии икономика, цифровата трансформация, демографските промени и миграцията;

| 50. | акцент върху необходимостта от адекватно и стабилно финансиране на политиката на сближаване на ЕС и на Общата селскостопанска политика за цялостно постигане на тяхната цел; подкрепа на местните икономики и местните и регионалните власти за ефективното използване на ресурсите, които понастоящем са отпуснати за възстановяването на европейската икономика; |
| --- | --- |

50.

акцент върху необходимостта от адекватно и стабилно финансиране на политиката на сближаване на ЕС и на Общата селскостопанска политика за цялостно постигане на тяхната цел; подкрепа на местните икономики и местните и регионалните власти за ефективното използване на ресурсите, които понастоящем са отпуснати за възстановяването на европейската икономика;

| 51. | с оглед на очакваното асиметрично териториално въздействие на кризата, свързана с COVID-19, призив в новия фонд за възстановяване да бъдат заделени средства за регионалното и местното равнище. Да се гарантира, че новият инструмент не се създава за сметка на бюджета за политиката на сближаване и че инвестициите се координират с интервенциите на ЕС за финансиране, за да се постигне максимален ефект на лоста и да се избегнат фрагментирането и централизирането; |
| --- | --- |

51.

с оглед на очакваното асиметрично териториално въздействие на кризата, свързана с COVID-19, призив в новия фонд за възстановяване да бъдат заделени средства за регионалното и местното равнище. Да се гарантира, че новият инструмент не се създава за сметка на бюджета за политиката на сближаване и че инвестициите се координират с интервенциите на ЕС за финансиране, за да се постигне максимален ефект на лоста и да се избегнат фрагментирането и централизирането;

| 52. | акцентиране върху обстоятелството, че пандемията на COVID-19 налага ЕС да засили здравната сигурност и да увеличи собствените си здравни ресурси и медицински доставки, включително на лични предпазни средства. Това включва създаването на правни процедури, които да позволяват при необходимост да се провеждат бързо и лесно процедури за възлагане на обществена поръчка или да инициират производствени процеси. Освен това местните и регионалните власти трябва да получат подкрепа за подобряване на капацитета си за действие при извънредни ситуации и бедствия. Тъй като регионалните и местните органи играят важна роля при предоставянето на обществено здравеопазване и социални услуги за гражданите, КР ще се застъпва за координирани действия на ЕС и подкрепа за националните, регионалните и местните структури за готовност при бедствия, за да се реагира на заплахи за здравето и кризисни ситуации в съответствие с принципа на субсидиарност; |
| --- | --- |

52.

акцентиране върху обстоятелството, че пандемията на COVID-19 налага ЕС да засили здравната сигурност и да увеличи собствените си здравни ресурси и медицински доставки, включително на лични предпазни средства. Това включва създаването на правни процедури, които да позволяват при необходимост да се провеждат бързо и лесно процедури за възлагане на обществена поръчка или да инициират производствени процеси. Освен това местните и регионалните власти трябва да получат подкрепа за подобряване на капацитета си за действие при извънредни ситуации и бедствия. Тъй като регионалните и местните органи играят важна роля при предоставянето на обществено здравеопазване и социални услуги за гражданите, КР ще се застъпва за координирани действия на ЕС и подкрепа за националните, регионалните и местните структури за готовност при бедствия, за да се реагира на заплахи за здравето и кризисни ситуации в съответствие с принципа на субсидиарност;

| 53. | осигуряване на издръжливостта на икономическите цикли чрез по-голямо пространствено сближаване на производствените вериги в Европа; |
| --- | --- |

53.

осигуряване на издръжливостта на икономическите цикли чрез по-голямо пространствено сближаване на производствените вериги в Европа;

| 54. | популяризиране на използването на стратегии за устойчиво градско развитие с цел насърчаване на икономическия растеж, създаването на работни места и достойни условия на труд и социалното приобщаване, в съответствие с целите на обновената Лайпцигската харта и Програмата на ЕС за градовете; |
| --- | --- |

54.

популяризиране на използването на стратегии за устойчиво градско развитие с цел насърчаване на икономическия растеж, създаването на работни места и достойни условия на труд и социалното приобщаване, в съответствие с целите на обновената Лайпцигската харта и Програмата на ЕС за градовете;

| 55. | работа за обновена рамка за икономическо управление, включително Пакта за стабилност и растеж (ПСР), въз основа на поуките от кризата, за да се подобрят фискалните правила на ЕС чрез въвеждането на златно правило за устойчивите инвестиции, включително съфинансирането на структурните и инвестиционните фондове в рамките на всеобхватната цел за устойчиво финансово планиране; |
| --- | --- |

55.

работа за обновена рамка за икономическо управление, включително Пакта за стабилност и растеж (ПСР), въз основа на поуките от кризата, за да се подобрят фискалните правила на ЕС чрез въвеждането на златно правило за устойчивите инвестиции, включително съфинансирането на структурните и инвестиционните фондове в рамките на всеобхватната цел за устойчиво финансово планиране;

| 56. | наблюдение на въздействието на пандемията и отрицателните ефекти от нея върху дългосрочната заетост във всички местни и регионални икономики в ЕС. Да се акцентира върху значението на преосмислянето на стратегиите на ЕС в областта на промишлеността и предприемачеството и съсредоточаване върху свързаните с устойчивостта аспекти на растежа, за да се постигне бързо възстановяване. Да се насърчават екосистемите за иновации, социалната икономика и интелигентната специализация и подкрепа на ориентирани към местните условия промишлени политики; |
| --- | --- |

56.

наблюдение на въздействието на пандемията и отрицателните ефекти от нея върху дългосрочната заетост във всички местни и регионални икономики в ЕС. Да се акцентира върху значението на преосмислянето на стратегиите на ЕС в областта на промишлеността и предприемачеството и съсредоточаване върху свързаните с устойчивостта аспекти на растежа, за да се постигне бързо възстановяване. Да се насърчават екосистемите за иновации, социалната икономика и интелигентната специализация и подкрепа на ориентирани към местните условия промишлени политики;

| 57. | наблюдение на прилагането на Кодекса на поведение за партньорство, за да се гарантира пълноценното участие на местните и регионалните власти в подготовката на споразуменията за партньорство и програмите за периода 2021—2027 г. Принципите на партньорство и многостепенно управление следва да служат за пример и за управлението на европейския семестър; |
| --- | --- |

57.

наблюдение на прилагането на Кодекса на поведение за партньорство, за да се гарантира пълноценното участие на местните и регионалните власти в подготовката на споразуменията за партньорство и програмите за периода 2021—2027 г. Принципите на партньорство и многостепенно управление следва да служат за пример и за управлението на европейския семестър;

| 58. | призив за пряк достъп до финансиране от ЕС за градовете и регионите за прилагането на Европейския зелен пакт и гарантиране, че местните и регионалните власти участват в изготвянето на плановете за справедлив преход и в прилагането на Фонда за справедлив преход; |
| --- | --- |

58.

призив за пряк достъп до финансиране от ЕС за градовете и регионите за прилагането на Европейския зелен пакт и гарантиране, че местните и регионалните власти участват в изготвянето на плановете за справедлив преход и в прилагането на Фонда за справедлив преход;

| 59. | гарантиране, че регионите, градовете и гражданите могат да се възползват от мерките за опростяване на европейските структурни и инвестиционни фондове. Ще се подкрепя борбата срещу лошото управление и измамите със средства от ЕС и предотвратяването им; |
| --- | --- |

59.

гарантиране, че регионите, градовете и гражданите могат да се възползват от мерките за опростяване на европейските структурни и инвестиционни фондове. Ще се подкрепя борбата срещу лошото управление и измамите със средства от ЕС и предотвратяването им;

| 60. | принос за укрепването и подобряването на функционирането на единния пазар не само чрез определяне на пречките пред четирите свободи на местно и регионално равнище и чрез насърчаване на административното опростяване, но и чрез настояване местните и регионалните власти да бъдат съществена част от прилагането и изпълнението на правилата на единния пазар. В това отношение се подчертава решаващото въздействие, което свободата на движение има върху единния пазар, и се отправя предупреждение срещу всяко негово по-нататъшно разпокъсване; |
| --- | --- |

60.

принос за укрепването и подобряването на функционирането на единния пазар не само чрез определяне на пречките пред четирите свободи на местно и регионално равнище и чрез насърчаване на административното опростяване, но и чрез настояване местните и регионалните власти да бъдат съществена част от прилагането и изпълнението на правилата на единния пазар. В това отношение се подчертава решаващото въздействие, което свободата на движение има върху единния пазар, и се отправя предупреждение срещу всяко негово по-нататъшно разпокъсване;

| 61. | разширяване на Алианса за сближаване с цел мобилизиране на заинтересованите страни от публичния и частния сектор за популяризиране на политиката на сближаване и изтъкване на добавената стойност на ЕС за всеки гражданин на ЕС и демократичните принципи чрез проследяване и популяризиране на въздействието на инвестициите, финансирани от ЕС; |
| --- | --- |

61.

разширяване на Алианса за сближаване с цел мобилизиране на заинтересованите страни от публичния и частния сектор за популяризиране на политиката на сближаване и изтъкване на добавената стойност на ЕС за всеки гражданин на ЕС и демократичните принципи чрез проследяване и популяризиране на въздействието на инвестициите, финансирани от ЕС;

| 62. | наблюдаване на Временната рамка за мерки за държавна помощ и последващите мерки с подобна цел, даващи възможност за целенасочена подкрепа за запазване на работни места в сектори и региони, които са особено тежко засегнати от пандемията. В този контекст се подчертава, че по-гъвкавите правила за държавна помощ ще имат за цел „преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“ и че тази причина ще остане валидна дълго след декември 2020 г., когато изтича срокът на Временната рамка; поради това призовава Комисията да бъде готова да разшири обхвата на временната рамка или да разреши подобни механизми за гъвкавост, за да се помогне на секторите и регионите, засегнати от кризата, да се възстановят; |
| --- | --- |

62.

наблюдаване на Временната рамка за мерки за държавна помощ и последващите мерки с подобна цел, даващи възможност за целенасочена подкрепа за запазване на работни места в сектори и региони, които са особено тежко засегнати от пандемията. В този контекст се подчертава, че по-гъвкавите правила за държавна помощ ще имат за цел „преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“ и че тази причина ще остане валидна дълго след декември 2020 г., когато изтича срокът на Временната рамка; поради това призовава Комисията да бъде готова да разшири обхвата на временната рамка или да разреши подобни механизми за гъвкавост, за да се помогне на секторите и регионите, засегнати от кризата, да се възстановят;

| 63. | подкрепа за събирането и разпространението на информация, свързана с гъвкавостта на процедурите за възлагане на обществени поръчки, тъй като при настоящите обстоятелства те дават възможност на възлагащите органи да използват процедурата на договаряне с намалени процедурни изисквания; |
| --- | --- |

63.

подкрепа за събирането и разпространението на информация, свързана с гъвкавостта на процедурите за възлагане на обществени поръчки, тъй като при настоящите обстоятелства те дават възможност на възлагащите органи да използват процедурата на договаряне с намалени процедурни изисквания;

| 64. | подкрепа за програма на ЕС за селските райони с цел преодоляване на обезлюдяването и предотвратяване на риска от бедност в тези региони и гарантиране на балансиран и всеобхватен подход към европейското териториално развитие; |
| --- | --- |

64.

подкрепа за програма на ЕС за селските райони с цел преодоляване на обезлюдяването и предотвратяване на риска от бедност в тези региони и гарантиране на балансиран и всеобхватен подход към европейското териториално развитие;

| 65. | предприемане на активни последващи действия във връзка с дейностите на КР за „Интелигентни селища“ и популяризиране на концепцията сред европейските институции; насърчаване на инициативи за иновации и модернизация на селските райони и приемане на стратегия за устойчива и интелигентна мобилност в рамките на програмата за интелигентни туристически дестинации; |
| --- | --- |

65.

предприемане на активни последващи действия във връзка с дейностите на КР за „Интелигентни селища“ и популяризиране на концепцията сред европейските институции; насърчаване на инициативи за иновации и модернизация на селските райони и приемане на стратегия за устойчива и интелигентна мобилност в рамките на програмата за интелигентни туристически дестинации;

| 66. | изтъкване на факта, че при кризисна ситуация, при която границите временно са затворени или строго наблюдавани, ЕС и неговите държави членки трябва да постигнат съгласие по общи обвързващи правила и процедури за гарантиране на свободата на движение в ЕС; отбелязване на голямото значение на трансграничните икономически и социални райони за ЕС; |
| --- | --- |

66.

изтъкване на факта, че при кризисна ситуация, при която границите временно са затворени или строго наблюдавани, ЕС и неговите държави членки трябва да постигнат съгласие по общи обвързващи правила и процедури за гарантиране на свободата на движение в ЕС; отбелязване на голямото значение на трансграничните икономически и социални райони за ЕС;

| 67. | подчертаване на факта, че по време на кризата, предизвикана от COVID-19, местните и регионалните участници показаха, въпреки многобройните затворени граници и безпрецедентни ограничения, забележителна находчивост за намиране на начини за продължаване на трансграничното и транснационалното сътрудничество, демонстрирайки истинска солидарност между европейските граждани. Тази криза припомня, че Европа без граници е едно от ключовите постижения на европейската интеграция, което трябва да бъде запазено. Участието в междуличностни и малки трансгранични проекти, които създават структурата на трансграничните мрежи и широкомащабни проекти чрез изграждане на взаимно доверие между участниците, следва да продължи да бъде постоянен приоритет на Европейския съюз и неговите институции; |
| --- | --- |

67.

подчертаване на факта, че по време на кризата, предизвикана от COVID-19, местните и регионалните участници показаха, въпреки многобройните затворени граници и безпрецедентни ограничения, забележителна находчивост за намиране на начини за продължаване на трансграничното и транснационалното сътрудничество, демонстрирайки истинска солидарност между европейските граждани. Тази криза припомня, че Европа без граници е едно от ключовите постижения на европейската интеграция, което трябва да бъде запазено. Участието в междуличностни и малки трансгранични проекти, които създават структурата на трансграничните мрежи и широкомащабни проекти чрез изграждане на взаимно доверие между участниците, следва да продължи да бъде постоянен приоритет на Европейския съюз и неговите институции;

| 68. | отстояване на значението и осигуряването на необходимите бюджетни средства за европейското териториално сътрудничество, което се оказа необходимо за много регионални органи както за обмен на опит и най-добри практики по ключови предизвикателства, така и за изграждане на човешки връзки между регионалните органи през границите; |
| --- | --- |

68.

отстояване на значението и осигуряването на необходимите бюджетни средства за европейското териториално сътрудничество, което се оказа необходимо за много регионални органи както за обмен на опит и най-добри практики по ключови предизвикателства, така и за изграждане на човешки връзки между регионалните органи през границите;

| 69. | насърчаване на публичните инвестиции в островните, слабо населените и най-отдалечените региони чрез допълнително адаптиране на правилата за държавна помощ, увеличаване на европейското съфинансиране в рамките на политиката на сближаване и развитие на териториалното сътрудничество с трети държави; |
| --- | --- |

69.

насърчаване на публичните инвестиции в островните, слабо населените и най-отдалечените региони чрез допълнително адаптиране на правилата за държавна помощ, увеличаване на европейското съфинансиране в рамките на политиката на сближаване и развитие на териториалното сътрудничество с трети държави;

| 70. | насърчаване на актуализирането на цялостната система за управление на политиката на сближаване, по-специално чрез опростяване на административните процедури на всички равнища на управление; |
| --- | --- |

70.

насърчаване на актуализирането на цялостната система за управление на политиката на сближаване, по-специално чрез опростяване на административните процедури на всички равнища на управление;

| 71. | призив за пълното прилагане по места на Европейския стълб на социалните права и за прилагането на „Силна социална Европа за справедливи промени“; |
| --- | --- |

71.

призив за пълното прилагане по места на Европейския стълб на социалните права и за прилагането на „Силна социална Европа за справедливи промени“;

| 72. | подкрепа за създаването от Европейската комисия на регионалното измерение на европейския набор от социални показатели в тясно сътрудничество с държавите членки; |
| --- | --- |

72.

подкрепа за създаването от Европейската комисия на регионалното измерение на европейския набор от социални показатели в тясно сътрудничество с държавите членки;

| 73. | вграждане в регионалните екосистеми за иновации на повече издръжливост на вредните ефекти от потенциални извънредни ситуации в бъдеще чрез завършване на европейското научноизследователско пространство за свободно движение на изследователи, научни знания и технологии, насърчаване на полезните взаимодействия между програмата „Хоризонт Европа“ и други програми на ЕС за финансиране, както и продължаване на успешната работа на Платформата за обмен на знания и междуинституционалната инициатива „Науката среща регионите“; |
| --- | --- |

73.

вграждане в регионалните екосистеми за иновации на повече издръжливост на вредните ефекти от потенциални извънредни ситуации в бъдеще чрез завършване на европейското научноизследователско пространство за свободно движение на изследователи, научни знания и технологии, насърчаване на полезните взаимодействия между програмата „Хоризонт Европа“ и други програми на ЕС за финансиране, както и продължаване на успешната работа на Платформата за обмен на знания и междуинституционалната инициатива „Науката среща регионите“;

| 74. | принос за преразглеждането на Регламента за TEN-T и свързаното с него финансиране и изтъкване на необходимостта от изграждане на липсващите връзки в трансграничната транспортна инфраструктура, за да се свържат всички градове и региони на Съюза в централните и периферните райони, включително най-отдалечените региони; |
| --- | --- |

74.

принос за преразглеждането на Регламента за TEN-T и свързаното с него финансиране и изтъкване на необходимостта от изграждане на липсващите връзки в трансграничната транспортна инфраструктура, за да се свържат всички градове и региони на Съюза в централните и периферните райони, включително най-отдалечените региони;

Европейският комитет на регионите ще използва всички свои ресурси и политическо влияние, за да укрепи Европа. Чрез защитата на основните права на своите граждани и като гарантира ефикасни и ефективни политики и инвестиции на ЕС, Комитетът ще се стреми да превърне ЕС в по-конкурентоспособен, устойчив и издръжлив, така че да отговаря на очакванията на своите граждани.

Брюксел, 2 юли 2020 година.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Декларация на Европейския комитет на регионите относно „Местните и регионалните власти като участници в европейския отговор на кризата, предизвикана от COVID-19“.

1

(2)  Директива 2004/113/ЕО на Съвета от 13 декември 2004 г. относно прилагане на принципа на равното третиране на мъжете и жените по отношение на достъпа до стоки и услуги и предоставянето на стоки и услуги (ОВ L 373, 21.12.2004 г., стp. 37).

2

(3)  Директива 2000/43/ЕО на Съвета от 29 юни 2000 г. относно прилагане на принципа на равно третиране на лица без разлика на расата или етническия произход (ОВ L 180, 19.7.2000 г., стp. 22).

3

(4)  COM (2008) 426: Предложение за директива за прилагане на принципа на равно третиране на лицата.

4

---

| 1.10.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 324/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 324/16

---

Резолюция на Европейския комитет на регионите относно предложенията на Европейския комитет на регионите с оглед на работната програма на Европейската комисия за 2021 година

(2020/C 324/03)

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ,

като взе предвид:

| — | Коригираната работна програма на Европейската комисия (РПК) за 2020 г. (1), |
| --- | --- |

—

Коригираната работна програма на Европейската комисия (РПК) за 2020 г. (1),

| — | Протокола за сътрудничество с Европейската комисия от февруари 2012 г., |
| --- | --- |

—

Протокола за сътрудничество с Европейската комисия от февруари 2012 г.,

| — | приоритетите си за своя петгодишен мандат (2020—2025 г.), |
| --- | --- |

—

приоритетите си за своя петгодишен мандат (2020—2025 г.),

насърчава Европейската комисия чрез своята работна програма за 2021 г. да продължи да осъществява следните действия:

| 1. | да отговори на предупреждението, което кризата, свързана с COVID-19, представлява, като постави по-силен акцент върху социалното благоденствие и екологичната устойчивост в рамките на модела на социалната пазарна икономика, като същевременно се отчитат целите на ООН за устойчиво развитие; |
| --- | --- |

1.

да отговори на предупреждението, което кризата, свързана с COVID-19, представлява, като постави по-силен акцент върху социалното благоденствие и екологичната устойчивост в рамките на модела на социалната пазарна икономика, като същевременно се отчитат целите на ООН за устойчиво развитие;

| 2. | да гарантира, че стратегията за възстановяване след пандемията, макар и изцяло приведена в съответствие с целите на Зеления пакт и с ангажиментите, поети от ЕС в рамките на Парижкото споразумение, се съсредоточава върху защитата на здравето на европейските граждани и възстановяването на икономическия растеж в ЕС. При прилагането на законодателството в областта на климата трябва да се отчита в пълна степен географското, икономическото и социалното многообразие на териториите на Европа и да се укрепи принципът на многостепенното управление при прехода към неутралност по отношение на климата; |
| --- | --- |

2.

да гарантира, че стратегията за възстановяване след пандемията, макар и изцяло приведена в съответствие с целите на Зеления пакт и с ангажиментите, поети от ЕС в рамките на Парижкото споразумение, се съсредоточава върху защитата на здравето на европейските граждани и възстановяването на икономическия растеж в ЕС. При прилагането на законодателството в областта на климата трябва да се отчита в пълна степен географското, икономическото и социалното многообразие на териториите на Европа и да се укрепи принципът на многостепенното управление при прехода към неутралност по отношение на климата;

| 3. | да работи с КР за повишаване на видимостта и обществената подкрепа за такива действия чрез инициативата „Зелен пакт по места“ (Green Deal Going Local); |
| --- | --- |

3.

да работи с КР за повишаване на видимостта и обществената подкрепа за такива действия чрез инициативата „Зелен пакт по места“ (Green Deal Going Local);

| 4. | да включи измерението на здравеопазването в рамката на Зеления пакт, за да се насърчава здравословният начин на живот за всички, да се проучват задълбочено съществуващите връзки и синергии между здравеопазването, околната среда, енергетиката, икономиката, заетостта, конкурентоспособността и опазването на климата, като същевременно се предлага ясна стратегия за изграждане на устойчиви територии, икономики и общества в периода след пандемията в рамките на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР); |
| --- | --- |

4.

да включи измерението на здравеопазването в рамката на Зеления пакт, за да се насърчава здравословният начин на живот за всички, да се проучват задълбочено съществуващите връзки и синергии между здравеопазването, околната среда, енергетиката, икономиката, заетостта, конкурентоспособността и опазването на климата, като същевременно се предлага ясна стратегия за изграждане на устойчиви територии, икономики и общества в периода след пандемията в рамките на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР);

| 5. | да предприеме по-нататъшни стъпки за намаляване на тежестта върху националните, регионалните и местните органи в усилията им за справяне с кризата, свързана с COVID-19, и за използване на всички налични средства, за да се отговори на нуждите на европейските здравни системи. Бързото разпространение на вируса поставя под все по-голям натиск както здравните, така и социалните грижи, като същевременно трябва да сме подготвени и за „втора вълна“; По отношение на трансграничното планирането при пандемии следва да се насърчават регионалните групи за действие при кризи, които се състоят от всички равнища на управление, съсредоточават се върху епидемиите и не се спират на националните граници; |
| --- | --- |

5.

да предприеме по-нататъшни стъпки за намаляване на тежестта върху националните, регионалните и местните органи в усилията им за справяне с кризата, свързана с COVID-19, и за използване на всички налични средства, за да се отговори на нуждите на европейските здравни системи. Бързото разпространение на вируса поставя под все по-голям натиск както здравните, така и социалните грижи, като същевременно трябва да сме подготвени и за „втора вълна“; По отношение на трансграничното планирането при пандемии следва да се насърчават регионалните групи за действие при кризи, които се състоят от всички равнища на управление, съсредоточават се върху епидемиите и не се спират на националните граници;

| 6. | да си сътрудничи с КР за повишаване на осведомеността и капацитета на управляващите органи да използват по най-добрия начин възможностите, предоставяни от Зеления пакт, и в същото време да насърчава по-голям пряк достъп до средствата на ЕС за местните и регионалните власти за постигане на целите на Зеления пакт, по-специално като се подкрепят граничните райони посредством въвеждането на Европейския трансграничен механизъм; |
| --- | --- |

6.

да си сътрудничи с КР за повишаване на осведомеността и капацитета на управляващите органи да използват по най-добрия начин възможностите, предоставяни от Зеления пакт, и в същото време да насърчава по-голям пряк достъп до средствата на ЕС за местните и регионалните власти за постигане на целите на Зеления пакт, по-специално като се подкрепят граничните райони посредством въвеждането на Европейския трансграничен механизъм;

| 7. | да популяризира Пакта за климата като съвместно начинание за засилено сътрудничество между местните и регионалните власти, европейските институции и гражданите, насочено към борба с изменението на климата и едновременно с това към справяне с икономическата криза, причинена от пандемията от COVID-19, и като рамка, обединяваща всички заинтересовани страни с цел изготвяне и прилагане на местни споразумения за климата и обмен на най-добри практики; |
| --- | --- |

7.

да популяризира Пакта за климата като съвместно начинание за засилено сътрудничество между местните и регионалните власти, европейските институции и гражданите, насочено към борба с изменението на климата и едновременно с това към справяне с икономическата криза, причинена от пандемията от COVID-19, и като рамка, обединяваща всички заинтересовани страни с цел изготвяне и прилагане на местни споразумения за климата и обмен на най-добри практики;

| 8. | да създаде форум за екологосъобразно възстановяване, в рамките на който КР, Европейската комисия, местните и регионалните власти и други заинтересовани страни да могат да работят заедно за прилагането на Зеления пакт в новата рамка за възстановяване след пандемията; |
| --- | --- |

8.

да създаде форум за екологосъобразно възстановяване, в рамките на който КР, Европейската комисия, местните и регионалните власти и други заинтересовани страни да могат да работят заедно за прилагането на Зеления пакт в новата рамка за възстановяване след пандемията;

| 9. | да гарантира, че амбицията за нулево равнище на замърсяване в нетоксична околна среда, формулирана в Зеления пакт, остава съществена част от екологосъобразното възстановяване. Необходим е амбициозен план за действие за нулево замърсяване на водата, въздуха и почвата, по-специално за да допринесе за защитата на здравето; |
| --- | --- |

9.

да гарантира, че амбицията за нулево равнище на замърсяване в нетоксична околна среда, формулирана в Зеления пакт, остава съществена част от екологосъобразното възстановяване. Необходим е амбициозен план за действие за нулево замърсяване на водата, въздуха и почвата, по-специално за да допринесе за защитата на здравето;

| 10. | да прояви повече амбиция относно бъдещата стратегия на ЕС за биологичното разнообразие, за да се спре продължаващата загуба на биологично разнообразие и да се даде възможност на ЕС да играе водеща роля в световен мащаб за опазването и възстановяването на биологичното разнообразие, което е от съществено значение за предотвратяването или намаляването на въздействието на бъдещи пандемии; да насърчава бързото прилагане на Европейската стратегия за горите, като гарантира въвеждането на правилните механизми, за да се гарантират обменът и прилагането на най-добрите практики; |
| --- | --- |

10.

да прояви повече амбиция относно бъдещата стратегия на ЕС за биологичното разнообразие, за да се спре продължаващата загуба на биологично разнообразие и да се даде възможност на ЕС да играе водеща роля в световен мащаб за опазването и възстановяването на биологичното разнообразие, което е от съществено значение за предотвратяването или намаляването на въздействието на бъдещи пандемии; да насърчава бързото прилагане на Европейската стратегия за горите, като гарантира въвеждането на правилните механизми, за да се гарантират обменът и прилагането на най-добрите практики;

| 11. | да насърчава устойчивото и местно производство на храни при изпълнението на инициативите, обявени със стратегията „От фермата до трапезата“, като по този начин се опазват биологичното разнообразие, почвите, водите и морската среда и се гарантира добро равнище на доходи за земеделските стопани в ЕС, като същевременно гарантира справедливи цени на пазара и справедлива пазарна позиция за селскостопанските производители посредством обвързващо по принцип адаптиране на производството към търсенето на пазара, по-специално в ситуации на пазарна криза; да гарантира съдействие за земеделските стопани и селските райони при осъществяването на необходимите структурни промени за преход към по-устойчиви продоволствени системи; |
| --- | --- |

11.

да насърчава устойчивото и местно производство на храни при изпълнението на инициативите, обявени със стратегията „От фермата до трапезата“, като по този начин се опазват биологичното разнообразие, почвите, водите и морската среда и се гарантира добро равнище на доходи за земеделските стопани в ЕС, като същевременно гарантира справедливи цени на пазара и справедлива пазарна позиция за селскостопанските производители посредством обвързващо по принцип адаптиране на производството към търсенето на пазара, по-специално в ситуации на пазарна криза; да гарантира съдействие за земеделските стопани и селските райони при осъществяването на необходимите структурни промени за преход към по-устойчиви продоволствени системи;

| 12. | да представи план за действие за прилагането на европейския стълб на социалните права, който да спомогне за укрепване на социалното измерение на ЕС и за смекчаване на въздействието на текущия преход към към зелена икономика и цифрови технологии. КР подчертава, че прилагането на Европейския стълб на социалните права има силен териториален компонент и че наборът от социални показатели, който понастоящем отразява само средните национални стойности, следва да бъде подсилен с допълнителни регионални данни; |
| --- | --- |

12.

да представи план за действие за прилагането на европейския стълб на социалните права, който да спомогне за укрепване на социалното измерение на ЕС и за смекчаване на въздействието на текущия преход към към зелена икономика и цифрови технологии. КР подчертава, че прилагането на Европейския стълб на социалните права има силен териториален компонент и че наборът от социални показатели, който понастоящем отразява само средните национални стойности, следва да бъде подсилен с допълнителни регионални данни;

| 13. | да включи в плана за изпълнение на Европейския стълб на социалните права Европейска гаранция за децата с цел преодоляване на детската бедност и изключването на децата в ЕС; |
| --- | --- |

13.

да включи в плана за изпълнение на Европейския стълб на социалните права Европейска гаранция за децата с цел преодоляване на детската бедност и изключването на децата в ЕС;

| 14. | да проучи потенциала на социалната икономика и да изготви „План за действие в областта на социалната икономика“, чиито основни принципи да залегнат в различните социално-икономически политики на Европейския съюз, като по този начин ще допринесе за екологосъобразен и справедлив преход, както и за план за възстановяване в периода след COVID-19, чрез който да се преодолее несъответствието между образование, умения и работни места, да се даде приоритет на младежката безработица и да се насърчи равенството между половете; |
| --- | --- |

14.

да проучи потенциала на социалната икономика и да изготви „План за действие в областта на социалната икономика“, чиито основни принципи да залегнат в различните социално-икономически политики на Европейския съюз, като по този начин ще допринесе за екологосъобразен и справедлив преход, както и за план за възстановяване в периода след COVID-19, чрез който да се преодолее несъответствието между образование, умения и работни места, да се даде приоритет на младежката безработица и да се насърчи равенството между половете;

| 15. | да представи амбициозна реформа на Пакта за стабилност и растеж, която да интегрира целта за устойчиви публични финанси и поуките, извлечени от кризата с коронавируса; |
| --- | --- |

15.

да представи амбициозна реформа на Пакта за стабилност и растеж, която да интегрира целта за устойчиви публични финанси и поуките, извлечени от кризата с коронавируса;

| 16. | да спомогне за привличането на публични и частни инвестиции, които да окажат конкретно въздействие върху реалната икономика на местно и регионално равнище, като се обърне внимание на специфичното положение на най-отдалечените региони; |
| --- | --- |

16.

да спомогне за привличането на публични и частни инвестиции, които да окажат конкретно въздействие върху реалната икономика на местно и регионално равнище, като се обърне внимание на специфичното положение на най-отдалечените региони;

| 17. | да предложи спешно задълбочена реформа на европейския семестър и икономическото управление на ЕС, насочена към прозрачен, приобщаващ и демократичен процес. Силната връзка на Механизма за възстановяване и устойчивост с европейския семестър увеличава неотложната необходимост от реформа, за да се избегне по-нататъшна централизация и подход „от горе надолу“ на плановете за възстановяване, вместо да се даде приоритет на икономическото, социалното и териториалното сближаване между и в рамките на държавите членки и на качествените публични инвестиции, необходими за устойчивото възстановяване на ЕС. Реформираният европейски семестър, както и цялостната европейска икономическа стратегия за изпълнение на ЦУР в целия ЕС следва да включват принципите на партньорство, многостепенно управление и териториално измерение, въз основа на предложението на КР за кодекс на поведение във връзка с участието в семестъра на местните и регионалните власти на национално равнище и на Европейския комитет на регионите на европейско равнище; |
| --- | --- |

17.

да предложи спешно задълбочена реформа на европейския семестър и икономическото управление на ЕС, насочена към прозрачен, приобщаващ и демократичен процес. Силната връзка на Механизма за възстановяване и устойчивост с европейския семестър увеличава неотложната необходимост от реформа, за да се избегне по-нататъшна централизация и подход „от горе надолу“ на плановете за възстановяване, вместо да се даде приоритет на икономическото, социалното и териториалното сближаване между и в рамките на държавите членки и на качествените публични инвестиции, необходими за устойчивото възстановяване на ЕС. Реформираният европейски семестър, както и цялостната европейска икономическа стратегия за изпълнение на ЦУР в целия ЕС следва да включват принципите на партньорство, многостепенно управление и териториално измерение, въз основа на предложението на КР за кодекс на поведение във връзка с участието в семестъра на местните и регионалните власти на национално равнище и на Европейския комитет на регионите на европейско равнище;

| 18. | да обърне внимание на уязвимостта на европейските вериги за създаване на стойност, проличала по време на кризата, свързана с COVID-19; да установи най-слабите брънки и да диверсифицира източниците във веригите за доставка на ЕС, като намали зависимостта им от отделни държави, да укрепи европейската промишлена база по устойчив начин и да гарантира стратегическата промишлена автономност на ЕС; да създаде политика по отношение на клъстерите като основна част от всяка промишлена политика на ЕС, годна да засили развитието на европейски клъстери на световно равнище, свързващи регионални клъстери, мрежи и екосистеми; |
| --- | --- |

18.

да обърне внимание на уязвимостта на европейските вериги за създаване на стойност, проличала по време на кризата, свързана с COVID-19; да установи най-слабите брънки и да диверсифицира източниците във веригите за доставка на ЕС, като намали зависимостта им от отделни държави, да укрепи европейската промишлена база по устойчив начин и да гарантира стратегическата промишлена автономност на ЕС; да създаде политика по отношение на клъстерите като основна част от всяка промишлена политика на ЕС, годна да засили развитието на европейски клъстери на световно равнище, свързващи регионални клъстери, мрежи и екосистеми;

| 19. | да настоява за по-добро прилагане на главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) в търговските споразумения на ЕС и да се съсредоточи върху подобряването на социално-икономическото и териториалното въздействие на търговските споразумения, включително бъдещото споразумение с Обединеното кралство, като предоставя по-подробни секторни и географски анализи и същевременно укрепва обвързаността с условията за ТУР в споразуменията за свободна търговия; изразява съгласие с Европейската комисия, че свободната, справедлива и отворена търговия може да функционира само при наличието на силна и ефективна Световна търговска организация (СТО) и подкрепя намерението ѝ да започне всеобхватна инициатива за реформа на СТО; |
| --- | --- |

19.

да настоява за по-добро прилагане на главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) в търговските споразумения на ЕС и да се съсредоточи върху подобряването на социално-икономическото и териториалното въздействие на търговските споразумения, включително бъдещото споразумение с Обединеното кралство, като предоставя по-подробни секторни и географски анализи и същевременно укрепва обвързаността с условията за ТУР в споразуменията за свободна търговия; изразява съгласие с Европейската комисия, че свободната, справедлива и отворена търговия може да функционира само при наличието на силна и ефективна Световна търговска организация (СТО) и подкрепя намерението ѝ да започне всеобхватна инициатива за реформа на СТО;

| 20. | да гарантира, че местните и регионалните власти участват пълноценно в подготовката и изпълнението на споразуменията за партньорство и програмите за периода 2021—2027 г.; |
| --- | --- |

20.

да гарантира, че местните и регионалните власти участват пълноценно в подготовката и изпълнението на споразуменията за партньорство и програмите за периода 2021—2027 г.;

| 21. | да гарантира, че по-голямата гъвкавост, предоставена за използването на кохезионните фондове и при прилагането на правилата за държавната помощ, която е необходима, за да се подпомогне възстановяването на регионите и градовете и селските райони от кризата, причинена от COVID-19, не води до централизация на правомощията и не лишава местните и регионалните власти от прерогативите им; |
| --- | --- |

21.

да гарантира, че по-голямата гъвкавост, предоставена за използването на кохезионните фондове и при прилагането на правилата за държавната помощ, която е необходима, за да се подпомогне възстановяването на регионите и градовете и селските райони от кризата, причинена от COVID-19, не води до централизация на правомощията и не лишава местните и регионалните власти от прерогативите им;

| 22. | да извлече полза от опита от Програмата на ЕС за градовете и обновената Лайпцигската харта, като организира среща на високо равнище по въпросите на устойчивото градско развитие; |
| --- | --- |

22.

да извлече полза от опита от Програмата на ЕС за градовете и обновената Лайпцигската харта, като организира среща на високо равнище по въпросите на устойчивото градско развитие;

| 23. | да се опре на предложението за „вълна на саниране“ и на плана за действие на Градското партньорство за жилищно настаняване, приет през ноември 2018 г., за да изготви европейска програма за жилищно настаняване, интегрираща жилищното настаняване в различните политики на ЕС, които оказват въздействие върху този сектор; |
| --- | --- |

23.

да се опре на предложението за „вълна на саниране“ и на плана за действие на Градското партньорство за жилищно настаняване, приет през ноември 2018 г., за да изготви европейска програма за жилищно настаняване, интегрираща жилищното настаняване в различните политики на ЕС, които оказват въздействие върху този сектор;

| 24. | да предложи последователна и амбициозна програма на ЕС за селските райони, насочена по-специално към отдалечените територии, които често се пренебрегват, и по този начин да изгради по-тясна връзка с гражданите, които живеят в селските райони и които по дефиниция са по-изолирани от централизираните системи на управление. Съживяването на населените места в селските райони ще помогне на ЕС да покаже осезаема подкрепа и да укрепи легитимността си по места; |
| --- | --- |

24.

да предложи последователна и амбициозна програма на ЕС за селските райони, насочена по-специално към отдалечените територии, които често се пренебрегват, и по този начин да изгради по-тясна връзка с гражданите, които живеят в селските райони и които по дефиниция са по-изолирани от централизираните системи на управление. Съживяването на населените места в селските райони ще помогне на ЕС да покаже осезаема подкрепа и да укрепи легитимността си по места;

| 25. | да даде решителен отговор на предизвикателствата, пред които е изправен европейският туризъм, както чрез краткосрочно финансиране, така и чрез дългосрочна стратегия за възстановяване от кризата, като направи туристическия сектор по-издръжлив на сътресения и по-устойчив в бъдеще; Затова политиката на сближаване в дългосрочния бюджет на ЕС за периода 2021–2027 г. трябва да осигури по-добро оползотворяване на потенциала на културата и туризма. Акцентът следва да остане върху икономическата конкурентоспособност посредством научни изследвания и иновации, преход към цифрови технологии, както и европейския дневен ред за европейския туризъм; |
| --- | --- |

25.

да даде решителен отговор на предизвикателствата, пред които е изправен европейският туризъм, както чрез краткосрочно финансиране, така и чрез дългосрочна стратегия за възстановяване от кризата, като направи туристическия сектор по-издръжлив на сътресения и по-устойчив в бъдеще; Затова политиката на сближаване в дългосрочния бюджет на ЕС за периода 2021–2027 г. трябва да осигури по-добро оползотворяване на потенциала на културата и туризма. Акцентът следва да остане върху икономическата конкурентоспособност посредством научни изследвания и иновации, преход към цифрови технологии, както и европейския дневен ред за европейския туризъм;

| 26. | да приложи актуализирания план за действие в областта на цифровото образование, за да се вземе изцяло предвид въздействието на COVID-19 и новите условия за образование и обучение. Планът за действие следва да действа и като катализатор за бързото разработване на инструменти за дистанционно обучение в регионите, градовете и селските райони, в по-слабо развитите райони, особено в училищата, за да станат цифровите и медийните умения неразделна част от ученето през целия живот и за да се превърне Планът в платформа за обмен на добри практики между европейските градове и региони и по целия свят; |
| --- | --- |

26.

да приложи актуализирания план за действие в областта на цифровото образование, за да се вземе изцяло предвид въздействието на COVID-19 и новите условия за образование и обучение. Планът за действие следва да действа и като катализатор за бързото разработване на инструменти за дистанционно обучение в регионите, градовете и селските райони, в по-слабо развитите райони, особено в училищата, за да станат цифровите и медийните умения неразделна част от ученето през целия живот и за да се превърне Планът в платформа за обмен на добри практики между европейските градове и региони и по целия свят;

| 27. | да включи активно местните и регионалните органи в доизграждането на цифровия единен пазар, като използва ключовата им роля при предоставянето на цифрови услуги за гражданите и създаването и управлението на цифрова инфраструктура; да осигури внимателно наблюдение и измерване на процесите на устойчива цифрова трансформация в европейските региони и градове, с особен акцент върху разделението между градските и селските райони; |
| --- | --- |

27.

да включи активно местните и регионалните органи в доизграждането на цифровия единен пазар, като използва ключовата им роля при предоставянето на цифрови услуги за гражданите и създаването и управлението на цифрова инфраструктура; да осигури внимателно наблюдение и измерване на процесите на устойчива цифрова трансформация в европейските региони и градове, с особен акцент върху разделението между градските и селските райони;

| 28. | да осигури увеличено финансиране и образователни кампании във връзка с бързото и цялостно разгръщане на цифровата инфраструктура и особено на тази от пето поколение (5G) в ЕС, включително чрез бъдещия фонд на ЕС за възстановяване, като същевременно гарантира по-бърза широколентова връзка в селските, планинските и островните райони и в тези, които трябва да се справят с демографските предизвикателства; |
| --- | --- |

28.

да осигури увеличено финансиране и образователни кампании във връзка с бързото и цялостно разгръщане на цифровата инфраструктура и особено на тази от пето поколение (5G) в ЕС, включително чрез бъдещия фонд на ЕС за възстановяване, като същевременно гарантира по-бърза широколентова връзка в селските, планинските и островните райони и в тези, които трябва да се справят с демографските предизвикателства;

| 29. | да подкрепи създаването на европейско пространство за образование до 2025 г. в тясно взаимодействие с Европейското научноизследователско пространство, за да се гарантират висококачествено образование и обучение, както и равенство и справедливост в образованието, в отговор на демографските промени и „изтичането на мозъци“; да включи КР в разработването и прилагането на бъдещи мерки в областта на образованието и обучението, както и в изпълнението на актуализираната програма за умения в Европа и плана за действие в областта на цифровото образование; |
| --- | --- |

29.

да подкрепи създаването на европейско пространство за образование до 2025 г. в тясно взаимодействие с Европейското научноизследователско пространство, за да се гарантират висококачествено образование и обучение, както и равенство и справедливост в образованието, в отговор на демографските промени и „изтичането на мозъци“; да включи КР в разработването и прилагането на бъдещи мерки в областта на образованието и обучението, както и в изпълнението на актуализираната програма за умения в Европа и плана за действие в областта на цифровото образование;

| 30. | да представи научно обоснована оценка на въздействието на COVID-19 върху демографските промени и да гарантира, че бъдещите решения са съобразени с местните потребности и особености; |
| --- | --- |

30.

да представи научно обоснована оценка на въздействието на COVID-19 върху демографските промени и да гарантира, че бъдещите решения са съобразени с местните потребности и особености;

| 31. | да даде приоритет на подкрепата за организации, включително организации с нестопанска цел, МСП, отделни творци и работещи в секторите на културата и творчеството, които са особено засегнати от епидемията от COVID-19. В процеса на подобряване на настоящата стратегическа рамка на ЕС за културата и в следващата програма „Творческа Европа“ следва да се обърне специално внимание на укрепването и опазването на богатата културна структура на Европа, както и на регионалните и местните особености и наследство; |
| --- | --- |

31.

да даде приоритет на подкрепата за организации, включително организации с нестопанска цел, МСП, отделни творци и работещи в секторите на културата и творчеството, които са особено засегнати от епидемията от COVID-19. В процеса на подобряване на настоящата стратегическа рамка на ЕС за културата и в следващата програма „Творческа Европа“ следва да се обърне специално внимание на укрепването и опазването на богатата културна структура на Европа, както и на регионалните и местните особености и наследство;

| 32. | да гарантира, че помощта на Съюза за страните кандидатки и потенциални кандидатки в периода след кризата достига до местните общности и включва и улеснява в достатъчна степен местните и регионалните власти, които са от съществено значение за установяването на демократичната легитимност на ангажимента на ЕС в тези държави, като същевременно продължава да изтъква и разглежда опасностите от „обсебване на държавата от местни частни интереси“, което застрашава основите на демокрацията; |
| --- | --- |

32.

да гарантира, че помощта на Съюза за страните кандидатки и потенциални кандидатки в периода след кризата достига до местните общности и включва и улеснява в достатъчна степен местните и регионалните власти, които са от съществено значение за установяването на демократичната легитимност на ангажимента на ЕС в тези държави, като същевременно продължава да изтъква и разглежда опасностите от „обсебване на държавата от местни частни интереси“, което застрашава основите на демокрацията;

| 33. | да увеличи подкрепата на ЕС, насочена към нуждите на местните и регионалните власти и техните сдружения в страните партньори, по-специално в държавите от Южното Средиземноморие и Източното партньорство, за да се създаде нова динамика на реформите за децентрализация и да се подобрят резултатите в областта на управлението, както и да се засили видимостта на ползите от политиките на ЕС в рамките на териториите и равнищата на управление на страните партньори. Тук се включва създаването на школа по публична администрация за Източното партньорство, както е предложено в съвместното съобщение относно политиката в областта на Източното партньорство за периода след 2020 г.; |
| --- | --- |

33.

да увеличи подкрепата на ЕС, насочена към нуждите на местните и регионалните власти и техните сдружения в страните партньори, по-специално в държавите от Южното Средиземноморие и Източното партньорство, за да се създаде нова динамика на реформите за децентрализация и да се подобрят резултатите в областта на управлението, както и да се засили видимостта на ползите от политиките на ЕС в рамките на териториите и равнищата на управление на страните партньори. Тук се включва създаването на школа по публична администрация за Източното партньорство, както е предложено в съвместното съобщение относно политиката в областта на Източното партньорство за периода след 2020 г.;

| 34. | да допринася за постигането на ЦУР, включително чрез активното участие на местните и регионалните органи в страните партньори и чрез подкрепа за партньорски дейности за сътрудничество в дух на партньорство и солидарност, по-специално в контекста на сериозното глобално въздействие на пандемията от COVID-19 и на мерките за ограничаването ѝ; |
| --- | --- |

34.

да допринася за постигането на ЦУР, включително чрез активното участие на местните и регионалните органи в страните партньори и чрез подкрепа за партньорски дейности за сътрудничество в дух на партньорство и солидарност, по-специално в контекста на сериозното глобално въздействие на пандемията от COVID-19 и на мерките за ограничаването ѝ;

| 35. | да привлече за участие местните и регионалните органи на управление в изпълнението и мониторинга на стратегията на ЕС за равенство между половете и да включи в нея мерки и инструменти за изграждане на издръжливост на последиците от кризата с COVID-19 във връзка с въпроси, свързани с равенството между половете; |
| --- | --- |

35.

да привлече за участие местните и регионалните органи на управление в изпълнението и мониторинга на стратегията на ЕС за равенство между половете и да включи в нея мерки и инструменти за изграждане на издръжливост на последиците от кризата с COVID-19 във връзка с въпроси, свързани с равенството между половете;

| 36. | да използва Конференцията за бъдещето на Европа като навременна възможност за обсъждане с гражданите и местните и регионалните власти на ЕС като проект, основан на основни ценности като демокрацията, основните права и принципите на правовата държава, както и на необходимите промени в настоящата му институционална рамка, за да се подобри ефективността и легитимността, както и чувството за принадлежност на гражданите към европейския проект; |
| --- | --- |

36.

да използва Конференцията за бъдещето на Европа като навременна възможност за обсъждане с гражданите и местните и регионалните власти на ЕС като проект, основан на основни ценности като демокрацията, основните права и принципите на правовата държава, както и на необходимите промени в настоящата му институционална рамка, за да се подобри ефективността и легитимността, както и чувството за принадлежност на гражданите към европейския проект;

| 37. | да включи КР и националните парламенти, както и регионалните парламенти със законодателни правомощия изцяло във всички органи на Конференцията за бъдещето на Европа, за да провежда процеса възможно най-близо до гражданите; да си сътрудничи с КР за разработване на пилотен модел за постоянен и структуриран диалог с гражданите посредством местните и регионалните власти, позволяващ двупосочен процес на комуникация между гражданите и институциите на ЕС, който би могъл да послужи на по-късен етап за подобряване на процеса на вземане на решения в ЕС в дългосрочен план; |
| --- | --- |

37.

да включи КР и националните парламенти, както и регионалните парламенти със законодателни правомощия изцяло във всички органи на Конференцията за бъдещето на Европа, за да провежда процеса възможно най-близо до гражданите; да си сътрудничи с КР за разработване на пилотен модел за постоянен и структуриран диалог с гражданите посредством местните и регионалните власти, позволяващ двупосочен процес на комуникация между гражданите и институциите на ЕС, който би могъл да послужи на по-късен етап за подобряване на процеса на вземане на решения в ЕС в дългосрочен план;

| 38. | да активизира усилията за борба с дезинформацията, включително на местно и регионално равнище, чрез подкрепа за независими проверители на факти, медийна грамотност и качествена журналистика, като същевременно подчертава, че борбата с дезинформацията не трябва да се използва като претекст за цензуриране или ограничаване на свободата на изразяване на мнение; |
| --- | --- |

38.

да активизира усилията за борба с дезинформацията, включително на местно и регионално равнище, чрез подкрепа за независими проверители на факти, медийна грамотност и качествена журналистика, като същевременно подчертава, че борбата с дезинформацията не трябва да се използва като претекст за цензуриране или ограничаване на свободата на изразяване на мнение;

| 39. | да възприеме всеобхватен подход към политиките в областта на миграцията, интеграцията и убежището въз основа на зачитане на основните права на човека и на принципите на пропорционалност, субсидиарност и солидарност; да осигури по-силна защита на външните граници на ЕС и да засили борбата с незаконната миграция и трафика на хора в сътрудничество с партньорите на ЕС; да засили подкрепата за местните и регионалните власти в основната роля, която те играят в политиките за интеграция; |
| --- | --- |

39.

да възприеме всеобхватен подход към политиките в областта на миграцията, интеграцията и убежището въз основа на зачитане на основните права на човека и на принципите на пропорционалност, субсидиарност и солидарност; да осигури по-силна защита на външните граници на ЕС и да засили борбата с незаконната миграция и трафика на хора в сътрудничество с партньорите на ЕС; да засили подкрепата за местните и регионалните власти в основната роля, която те играят в политиките за интеграция;

| 40. | да продължи успешното сътрудничество с КР по инициативата за по-добро регулиране и насърчаването на концепцията за „активна субсидиарност“, по-специално чрез инициативата „Мрежа от регионални центрове за преглед на изпълнението на политиките на ЕС“ (RegHub) и новата ѝ роля в рамката на платформата „Готови за бъдещето“, и като подкрепя КР при разработването на RegHub 2.0 да осигурява още по-ефективна своевременна обратна връзка въз основа на опита на потребителите при прилагането на политиките на ЕС на местно и регионално равнище; да потвърди и доразвие тези принципи в предстоящото си съобщение относно по-доброто регулиране; |
| --- | --- |

40.

да продължи успешното сътрудничество с КР по инициативата за по-добро регулиране и насърчаването на концепцията за „активна субсидиарност“, по-специално чрез инициативата „Мрежа от регионални центрове за преглед на изпълнението на политиките на ЕС“ (RegHub) и новата ѝ роля в рамката на платформата „Готови за бъдещето“, и като подкрепя КР при разработването на RegHub 2.0 да осигурява още по-ефективна своевременна обратна връзка въз основа на опита на потребителите при прилагането на политиките на ЕС на местно и регионално равнище; да потвърди и доразвие тези принципи в предстоящото си съобщение относно по-доброто регулиране;

| 41. | да вземе предвид дебатите относно бъдещата работна програма на Европейската комисия, които се проведоха в регионалните парламенти, в съответствие със заключенията на Работната група на Европейската комисия относно субсидиарността и пропорционалността и пилотния проект, стартиран от Европейския комитет на регионите и Конференцията на европейските регионални законодателни събрания (CALRE). |
| --- | --- |

41.

да вземе предвид дебатите относно бъдещата работна програма на Европейската комисия, които се проведоха в регионалните парламенти, в съответствие със заключенията на Работната група на Европейската комисия относно субсидиарността и пропорционалността и пилотния проект, стартиран от Европейския комитет на регионите и Конференцията на европейските регионални законодателни събрания (CALRE).

КР възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на институциите на ЕС и на председателствата на Съвета на ЕС.

Брюксел, 2 юли 2020 година.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2020) 440 final.

1

---

СТАНОВИЩА

Комитет на регионите

139-а пленарна сесия на КР чрез Interactio (в хибриден режим), 30.6.2020 г. – 2.7.2020 г.

| 1.10.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 324/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 324/21

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Изпълнението на споразуменията за свободна търговия (ССТ): регионалната и местната гледна точка

(2020/C 324/04)

| Докладчик: | Michael MURPHY (IE/ЕНП), член на Съвета на графство Типъреъри |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно изпълнението на споразуменията за свободна търговия 1 януари 2018 г. — 31 декември 2018 г.
  COM(2019) 455 final |

Докладчик:

Michael MURPHY (IE/ЕНП), член на Съвета на графство Типъреъри

Отправен документ:

Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно изпълнението на споразуменията за свободна търговия 1 януари 2018 г. — 31 декември 2018 г.

COM(2019) 455 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи бележки

| 1. | приветства годишния доклад на Комисията относно изпълнението на ССТ; счита, че това е не само решаваща стъпка към по-голяма прозрачност, но и ефективен инструмент за предоставяне на обективна обща информация на обществеността относно търговските споразумения, договаряни от ЕС; |
| --- | --- |

1.

| 2. | изтъква важния потенциал на търговската политика на ЕС за постигането на целите на ЕС, по-специално по отношение на устойчивия растеж, изпълнението на целите за устойчиво развитие, заетостта, създаването на работни места и инвестициите в ЕС. Същевременно обаче счита, че кризата, свързана с COVID-19, представлява сериозно сътресение за европейската и световната икономика и ще доведе до изкривяване на възможностите, които световната търговия предлага на европейските МСП. Според неотдавнашно проучване на ГД „Търговия“ през 2020 г. се очаква спад в световната търговия между 10 и 16 %. Предвижданото намаление за ЕС27 е между 9 и 15 % за износа извън ЕС, което ще възлезе на сума в размер между 282 и 470 млрд. евро (1); |
| --- | --- |

2.

| 3. | припомня, че 36 млн. работни места в ЕС зависят от износа извън ЕС и че 13,7 млн. от тях са заети от жени; че между 2000 и 2017 г. работните места в ЕС, подкрепяни от износ за останалата част от света, се увеличиха с 66 %, което представлява 14,3 млн. допълнителни работни места, и че делът на заетостта в ЕС, подкрепяна от продажбите на стоки и услуги в останалата част от света, спрямо общата заетост нарасна от 10,1 % през 2000 г. на 15,3 % през 2017 г. (2); Отбелязва със загриженост, че според прогнозните изчисления на МОТ вследствие на пандемията от COVID-19 само в Европа през 2020 г. ще бъдат изгубени 12 милиона работни места; |
| --- | --- |

3.

| 4. | подчертава значението на свободната, основана на правила международна търговия, която е от полза за всички търговски партньори. Призовава Комисията да продължи да защитава търговските интереси на ЕС и да се бори с нарастващата тенденция към протекционизъм; |
| --- | --- |

4.

| 5. | отбелязва, че последиците от ССТ в ЕС се проявяват на регионално равнище. Затова КР призовава Комисията да го информира систематично и да взема предвид на ранен етап в преговорите възможните местни и регионални последици от търговията; |
| --- | --- |

5.

| 6. | счита, че ССТ следва да бъдат съобразени с МСП, така както и МСП следва да се пригаждат към ССТ. Във връзка с това изтъква жизненоважната роля на МРВ за транспонирането на ССТ по места; |
| --- | --- |

6.

| 7. | подчертава съвместната отговорност на всички равнища на управление, за да се гарантира, че ползите от глобализацията се разпределят справедливо, а отрицателните въздействия се смекчават; |
| --- | --- |

7.

| 8. | изразява загриженост във връзка с факта, че ескалирането на мерки, противоречащи на разпоредбите на СТО, и заплахата за взаимно наложена нормативна тежест от нови нетарифни, дискриминационни договорености, така че те се превръщат в новата обичайна практика в световната търговия; счита, че съществуващите програми на ЕС за подпомагане и техният контрол следва да бъдат подложени на преоценка в съответствие с правилата на ЕС за конкуренцията, за да подкрепят регионите, засегнати неблагоприятно от търговските войни, чрез намаляване на тежестта; |
| --- | --- |

8.

| 9. | приветства факта, че на 22 декември 2017 г. Комисията създаде Експертна група по търговските споразумения с цел повишаване на прозрачността и приобщаващия характер на търговската политика на ЕС. Отбелязва, че нито един от 28-те експерти в групата (3) не представлява орган на местна или регионална власт или някое от техните сдружения. Призовава Комисията да запази Експертната група в настоящия ѝ формат, както и статута на наблюдател на КР в групата. В случай че общата структура на Експертната група се промени, КР отправя искане да бъде поканен да се присъедини като член; |
| --- | --- |

9.

| 10. | приветства факта, че 29—31 % от търговския обмен на ЕС са обхванати от преференциални търговски споразумения; |
| --- | --- |

10.

Препоръки, свързани с COVID-19

| 11. | приветства обявеното от Комисията започване на процедури за преглед на търговската политика, което да доведе до нова стратегия до края на годината. КР обаче призовава Комисията да гарантира, че в този преглед ще бъде направена надлежна проверка и ще бъде отделено дължимото внимание на въпроса за изпълнението на споразуменията за свободна търговия в регионите и градовете на държавите членки; |
| --- | --- |

11.

| 12. | пандемията от COVID-19 показа ясно, че глобалните икономики са тясно взаимосвързани и че във времена на криза никоя страна не може да произвежда самостоятелно необходимото за задоволяване на нуждите си. Ето защо, за да се гарантира справедлива, отворена и основана на правила световна търговска система, КР призовава Европейската комисия да продължи работата си по реформата на СТО. В същия дух отбелязва, че в случаите, когато се нарушава глобалната конкуренция, ЕС трябва да използва в пълна степен своите инструменти за търговска защита и да разработи нови механизми за справяне с практиките на трети държави, които водят до изкривяване на пазара; |
| --- | --- |

12.

| 13. | призовава настоятелно Европейската комисия да продължи работата си за справяне с нарушената конкуренция на единния пазар вследствие на чуждестранни субсидии. Във връзка с това КР очаква публикуването на бялата книга на Комисията относно инструмент за чуждестранните инвестиции. Напредъкът в тази сфера на работа е особено важен, за да се гарантират еднакви условия на конкуренция за дружествата от ЕС в области като обществените поръчки; |
| --- | --- |

13.

| 14. | отбелязва, че в крайна сметка регионите и техните правителства са на първа линия по време на кризата и работят за справяне с нейните здравни и икономически последици. Затова счита, че ЕС трябва да работи за изграждане на стратегически запаси от жизненоважно оборудване с цел подготвяне на регионите за бъдещи пандемии. Във връзка с това приветства концепцията на Комисията за „отворена стратегическа автономия“ за диверсифициране на световните вериги за доставки, както и за връщане в Европа на някои производства на материали от изключителна важност; |
| --- | --- |

14.

| 15. | приветства новото предложение за МФР от 27 май, в това число новата инициатива REACT-EU и инструмента за временно подкрепление, наречен Next Generation EU. Във връзка с това КР приветства допълнителните средства, разпределени за политиката на сближаване, които могат да се използват за борба с икономическите последствия от кризата, включително чрез предоставяне на инвестиции и ликвидност на засегнатите МСП по места, по-специално онези, които оперират в най-тежко засегнатите сектори. Това ще гарантира спасяването на много предприятия и работни места; |
| --- | --- |

15.

| 16. | приветства опростяването на прилагането на редица програми на ЕС за финансиране, включително InvestEU, в контекста на кризата, свързана с COVID-19. Призовава обаче настоятелно Европейската комисия да продължи системата за подобрен достъп до финансиране да редица програми и след пандемията, за да даде възможност на европейските МСП да превърнат технологиите за цифровизация и декарбонизация в рентабилни възможности за създаване на устойчив икономически растеж и работни места; |
| --- | --- |

16.

Реализиране на пълния потенциал на търговските споразумения — регионални и стопански перспективи

| 17. | изразява категоричното си съгласие с позицията на Комисията, че европейските дружества могат да се възползват от търговските споразумения на ЕС само при условие че разполагат със съответната информация относно съдържанието на споразуменията и че разбират как те функционират на практика; подчертава необходимостта от включване на регионалните представители в усилията за подобряване на изпълнението на ССТ; за тази цел подчертава, че е важно да се изготвят планове за действие за прилагане на ССТ, които да са приспособени към всяка държава членка, съответните региони и регионалните стопански интереси; |
| --- | --- |

17.

| 18. | отбелязва със загриженост, че сложността на правилата за произход и административните формуляри, изисквани от търговските партньори на ЕС за предоставяне на преференции на дружествата от ЕС, както и усилията, полагани за доказване на преференциален произход, изглеждат непропорционални за МСП от ЕС, тъй като не разполагат със същите ресурси като големите дружества; |
| --- | --- |

18.

| 19. | припомня дългогодишната си позиция, че бъдещите търговски споразумения на ЕС не трябва да възпрепятстват органите на управление на всички равнища да предоставят, подкрепят или регулират обществените услуги, нито да им пречат да разширяват обхвата на предлаганите от тях услуги за гражданите; |
| --- | --- |

19.

| 20. | припомня, че по-голямата част от експортните дейности на МСП се осъществяват предимно в рамките на единния пазар (4), като само около половината от МСП продават своите стоки извън ЕС-28 (5). Освен това отбелязва, че износът на МСП е и силно концентриран. Над две трети от общия износ на европейските МСП се осъществява от шест държави членки (6); |
| --- | --- |

20.

| 21. | подчертава, че според неотдавнашно проучване, проведено от КР и Eвропалати, ефективното прилагане на търговията изисква следното (7):






  1) | запълване на липсата на информация, свързана със ССТ на ЕС, чрез предоставяне на практическа информация относно начина, по който МСП могат да се възползват от дадено ССТ на практика, и чрез повече информационни дейности с бизнес общността на регионално и местно равнище (обучение, семинари, работни срещи, презентации и др.); |
| --- | --- | --- |

21.

1)

запълване на липсата на информация, свързана със ССТ на ЕС, чрез предоставяне на практическа информация относно начина, по който МСП могат да се възползват от дадено ССТ на практика, и чрез повече информационни дейности с бизнес общността на регионално и местно равнище (обучение, семинари, работни срещи, презентации и др.);

| 2) | подобряване на удобството за ползване на наличните безплатни инструменти за подкрепа на предприятията и МСП, както и на обществената осведоменост относно тяхното съществуване; |
| --- | --- |

2)

подобряване на удобството за ползване на наличните безплатни инструменти за подкрепа на предприятията и МСП, както и на обществената осведоменост относно тяхното съществуване;

| 3) | преодоляване на сложността и липсата на съгласуваност на правилата за произход и митническите процедури; |
| --- | --- |

3)

преодоляване на сложността и липсата на съгласуваност на правилата за произход и митническите процедури;

| 4) | бързо въвеждане на безплатен онлайн калкулатор на правилата за произход като допълнителна първа линия на подкрепа за МСП от ЕС, който да им помага да се ориентират в сложните правила в търговските споразумения на ЕС, приложими към тази област; |
| --- | --- |

4)

бързо въвеждане на безплатен онлайн калкулатор на правилата за произход като допълнителна първа линия на подкрепа за МСП от ЕС, който да им помага да се ориентират в сложните правила в търговските споразумения на ЕС, приложими към тази област;

| 22. | счита, че е необходимо да се положат повече усилия за разпространяване на информация за начина, по който функционира международната търговия, особено на равнището на държавите членки и техните местни и регионални власти, които имат ключова роля поради факта, че познават МСП и поради близостта им до тях по места. Вижда в това възможност КР и Европейската комисия да работят систематично заедно за разпространяване на съответната информация и за разработване на съответните интерактивни инструменти, като например калкулатор на правилата за произход за МСП; |
| --- | --- |

22.

| 23. | приветства напредъка на работата на Комисията във връзка с онлайн портала, който ще включва две бази данни — база данни за достъпа до пазара и бюрото за съдействие в областта на търговията; |
| --- | --- |

23.

| 24. | приветства и съществуващите инструменти, използвани от Европейската комисия за насърчаване и подкрепа на МСП от ЕС в техните усилия за интернационализация, така че те да станат по-конкурентоспособни в световен мащаб, и изтъква необходимостта да се гарантира, че при използването на тези инструменти се прилага подход „от долу нагоре“; |
| --- | --- |

24.

| 25. | разглежда със загриженост нерешените въпроси с търговските партньори, представени в доклада на Комисията, и по-специално факта, че продуктите от ЕС продължават да се сблъскват с пречки пред достъпа до редица пазари в страните партньорки. Следва да се даде висок приоритет на взаимното небюрократично признаване на техническите стандарти; |
| --- | --- |

25.

Да се гарантира, че глобалното икономическо участие не води до неравенство между регионите на ЕС

| 26. | застъпва виждането, че въпреки общия икономически растеж, генериран от ССТ, има някои икономически сектори, които, заедно с регионите, в които са локализирани, вероятно ще бъдат засегнати отрицателно; |
| --- | --- |

26.

| 27. | подкрепя виждането на Комисията, че търговските споразумения на ЕС предлагат голям потенциал за износ на селскостопански продукти от ЕС, но изразява загриженост, че проектът на междинен доклад относно оценката на въздействието на търговското споразумение с Меркосур върху устойчивостта показва, че се очаква то да окаже отрицателни последици за селското стопанство и селските райони в ЕС, поради което някои държави членки отхвърлиха споразумението в настоящата му форма. Освен това настоява споразумението с Меркосур да бъде оценено спрямо целта за намаляване на емисиите на парникови газове. Във връзка с това ратифицирането на споразумението ЕС-Меркосур следва да бъде обвързано с мерки за обръщане на тенденцията на настоящите рекордни нива на обезлесяване на бразилска Амазония; |
| --- | --- |

27.

| 28. | подчертава, че в проучването относно изпълнението на ССТ, предприето от КР в сътрудничество с Европалати, засилването на конкурентния натиск от страна на чуждестранните дружества също беше определено като значително опасение от страна на регионите, когато търговските споразумения на ЕС влизат в сила (8); |
| --- | --- |

28.

| 29. | изтъква, че както се подчертава в проучване на Службата на ЕП за парламентарни изследвания (9) въз основа на анализ на търговските потоци в някои държави членки, резултатите на регионите по отношение на износа имат силно изразена положителна корелация с БВП и че търговията е силно концентрирана в няколко региона във всички анализирани държави членки; |
| --- | --- |

29.

| 30. | припомня, че неравномерно разпределеното териториално въздействие на глобализацията беше признато от Комисията в Документа за размисъл относно извличането на ползите от глобализацията и Документа за размисъл относно бъдещето на финансите на ЕС, в които се подчертава, че макар ползите от глобализацията да са широко разпространени, разходите често са локализирани; |
| --- | --- |

30.

| 31. | подчертава, че преодоляването на изложените по-горе неравенства изисква общоевропейски отговор, за да се гарантира, че нито един човек или регион няма да бъде изоставен; |
| --- | --- |

31.

| 32. | изразява категоричното си убеждение, че оценките на териториалното въздействие могат да бъдат мощни инструменти за ранно идентифициране и количествено определяне на евентуалните асиметрични въздействия на търговските споразумения върху европейските региони, като по този начин дават възможност на засегнатите територии да въведат подходящите публични политики, за да се справят с това въздействие; счита това за решаващ елемент при формулирането на разумни, прозрачни и основани на данни търговски политики; |
| --- | --- |

32.

| 33. | поставя специален акцент върху ролята на политиката на сближаване за повишаване на конкурентоспособността на европейските територии чрез целенасочени инвестиции, съобразени с нуждите на конкретни територии в ключови сектори като мрежова инфраструктура, научноизследователска дейност и иновации, МСП, ИТ услуги, действия в областта на околната среда и климата, качествена заетост и социално приобщаване; |
| --- | --- |

33.

| 34. | припомня, с оглед на убедителните доказателства за наличието на регионални модели в международната търговия, че за да може ЕС да въведе по-нататъшна либерализация на търговията, е наложително всяка значима инициатива в тази област да се предхожда от оценки на въздействието, които да се съсредоточават върху възможните последици за националното и особено за поднационалното равнище; |
| --- | --- |

34.

| 35. | приветства факта, че в плана за възстановяване на Европа от май 2020 г. Комисията предложи да укрепи своите инструменти за действие при извънредни ситуации, включително Европейския фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ), и да ги направи по-гъвкави, така че при необходимост да могат бързо да бъдат отпускани мащабни ресурси. Очаква Комисията да изготви бързо своето предложение и в настоящия контекст отново заявява (10), че предишното предложение относно ЕФПГ за периода на финансиране 2021—2027 г. предвиждаше относително високи прагове на допустимост (най-малко 250 съкращения) (11) и малък бюджетен пакет от 225 милиона евро годишно; |
| --- | --- |

35.

Търговската политика като ключов инструмент за повишаване на устойчивостта

| 36. | изразява твърдото си убеждение, че търговската политика играе важна роля за гарантиране на положителни икономически, социални, териториални и екологични последствия на глобализацията за хората и предприятията в Европа и извън нея; |
| --- | --- |

36.

| 37. | припомня, че според специално проучване на Евробарометър от 2019 г. (12) се наблюдава увеличение на дела на респондентите, които изразяват опасения относно отрицателното въздействие на международната търговия върху околната среда. Съгласно констатация на същото проучване се е увеличил и броят на респондентите, които считат, че международната търговия не им носи ползи поради въздействието си върху околната среда; |
| --- | --- |

37.

| 38. | припомня, че Зеленият пакт би трябвало да интегрира търговската политика заедно с икономическата и регулаторната политика, и политиката в областта на конкуренцията в рамките на всеобхватно усилие за подпомагане на околната среда и за установяване на високи екологични амбиции за промишлеността като цяло; |
| --- | --- |

38.

| 39. | счита, че за изравняване на условията на конкуренция би могъл да се използва механизъм за справяне с „изместването на въглеродни емисии“; отбелязва обаче, че при тази мярка трябва да се постигне баланс между проблемите, свързани с околната среда, търговията и справедливостта, за да се избегне задействането на ответни мерки срещу износа от държавите — членки на ЕС, които биха навредили на промишлеността на ЕС; |
| --- | --- |

39.

| 40. | подкрепя категорично плана за действие от 15 точки на Комисията като ключов инструмент за постигането на по-голяма ефективност на главите относно търговията и устойчивото развитие (ТУР), включени във всички съвременни търговски споразумения на ЕС. Това обаче може да бъде постигнато само с подходящи клаузи, които позволяват изпълнимост и проверимост и дават възможност за санкциониране във връзка с изискванията за устойчивост; |
| --- | --- |

40.

| 41. | във връзка с въпроса дали неспазването на разпоредбите на главата относно търговията и устойчивото развитие следва да води до определени търговски (свързани с търговията) последици, КР подкрепя виждането, че в случай на нелоялна конкуренция от страна на някои държави, например чрез заобикаляне на основните стандарти на МОТ или стандартите за устойчивост, следва да се предвидят разпоредби относно механизми за санкции; |
| --- | --- |

41.

| 42. | изтъква необходимостта от по-добро прилагане на главите за ТУР в търговските споразумения на ЕС чрез мерки с незадължителен характер и чрез по-добро използване на собствените дипломатически ресурси на ЕС и държавите членки; |
| --- | --- |

42.

| 43. | освен това призовава ССТ на ЕС да включват строги правила относно неправилно или неправомерно определени трансферни цени и отклонение от данъчно облагане за дружествата, регистрирани на фондовата борса; |
| --- | --- |

43.

| 44. | споделя мнението, че чрез търговията ТУР могат да подобрят условия като например достойните условия на труд, опазването на околната среда и борбата срещу изменението на климата с цел постигане на ефективна и устойчива промяна на политиката (13) в трети държави. Същевременно отбелязва, че тези въпроси по дефиниция са резултат от демократични процеси в рамките на конституционния ред на дадена държава; |
| --- | --- |

44.

| 45. | във връзка с това приветства решението на Комисията да назначи главен служител по правоприлагането в областта на търговията, който да следи отблизо изпълнението на ангажиментите по опазването на климата, околната среда и защитата на труда, залегнали в търговските споразумения на ЕС, и изразява увереност, че главният служител, отговарящ за правоприлагането в областта на търговията, ще установи стабилни канали за комуникация с гражданското общество и местните и регионалните власти; призовава Комисията да гарантира на главния служител по правоприлагането в областта на търговията достатъчно ресурси, за да се обезпечи постигането на целите; |
| --- | --- |

45.

| 46. | препраща в този контекст към проучването на КР на тема „Демократичното измерение на преговори на ЕС за търговските споразумения: роля и отговорност на гражданите и местните и регионалните власти“. В него се подчертава, че самото наличие на информация не е достатъчно, за да се гарантира прозрачен и приобщаващ процес. Необходимо е да се обърне по-голямо внимание на механизмите на национално и местно равнище, за да се гарантира достъпът до тази информация. Местните и регионалните власти изтъкват често липсата на официален механизъм за диалог със съответното национално равнище в областта на търговската политика и тази липса е още по-ясно осезаема на равнището на ЕС; |
| --- | --- |

46.

| 47. | същевременно счита, че търговската политика на ЕС не бива да подкопава усилията на ЕС за подпомагане на развитието в трети държави и призовава за балансиран подход към свободната търговия, когато става въпрос за по-нестабилни икономики; припомня значението на свободната и справедлива търговия, изтъквайки потенциала за намаляване на бедността посредством междурегионалната и вътрешнорегионалната икономическа интеграция. Призовава за по-голяма съгласуваност на политиките в областта на търговията и развитието; отбелязва преминаването на ЕС от международна помощ за развитие към подход на по-равноправно партньорство; |
| --- | --- |

47.

Смекчаване на отрицателното въздействие на извънредни развития върху конкретни сектори и региони

| 48. | призовава всички ключови институционални участници да обърнат специално внимание на съществуващите връзки в областта на търговията между регионите от ЕС-27 и Обединеното кралство, които до голяма степен ще определят въздействието на оттеглянето на Обединеното кралство върху съответните икономики. Трябва да се разработят подходящи мерки за секторите и териториите, които ще претърпят особено неблагоприятно въздействие; |
| --- | --- |

48.

| 49. | приветства препоръките на Европейската комисия към Съвета от 3 февруари 2020 г. за започване на преговори за ново партньорство с Обединеното кралство; счита, че ЕК трябва да гарантира, че договореното споразумение защитава интересите на ЕС; |
| --- | --- |

49.

| 50. | препраща към документа за изразяване на позиция на делегацията на Испания в Комитета на регионите (14) и изразява съжалението си във връзка с факта, че взетото от Съединените щати решение за въвеждане на допълнителни мита върху европейските продукти в размер на 7,496 млрд. щатски долара, като ответна мярка на помощта за производителя на самолети Airbus, предоставена от ЕС и някои правителства на държавите членки, ще засегне главно селскостопанските и хранителните продукти, произведени в държавите членки на ЕС; |
| --- | --- |

50.

| 51. | подчертава, че митата на САЩ върху вноса на стомана доведоха до сериозно отклоняване на търговски потоци с продукти от стомана от трети държави, които все повече навлизат на европейския пазар. Ефективността на защитните мерки на ЕС в стоманодобивния сектор следва да бъде преразгледана с оглед на неблагоприятната икономическа среда на стоманодобивната промишленост, за да се избегнат допълнителни щети за местните стоманодобивни предприятия. При прегледа следва изрично да се обърне внимание на оттеглянето на досегашните увеличения на тарифните квоти; |
| --- | --- |

51.

Осигуряване на еднакви условия на конкуренция за дружествата от ЕС в рамките на търговска система, основана на правила

| 52. | припомня, че санкциите на ЕС, налагани на трети държави по различни геополитически причини, несвързани с търговията, предизвикват ответни санкции, които засягат непропорционално някои региони с установени търговски връзки в тези трети държави; застъпва позицията, че трябва да се осигури подходящ баланс между предприемането на компенсаторни мерки и запазването на конкуренцията и че съществуващите европейски програми за подкрепа трябва да бъдат подложени на преоценка, за да се подкрепят регионите, засегнати неблагоприятно от търговски войни; |
| --- | --- |

52.

| 53. | привлича вниманието към неотдавнашните призиви за по-настъпателна търговска политика на ЕС за защита на технологиите, дружествата и пазарите срещу нелоялни търговски практики и застъпва мнението, че ЕС се нуждае от по-проактивна търговска политика за защита на своите дружества чрез подходящи изравнителни мерки, които да не изостават от последните развития във веригата за създаване на стойност, и чрез обвързваща правна рамка за търговските конфликти. Приветства подкрепата на ЕС за мултилатерализма и предложените идеи за реформа на СТО, както и проактивната позиция на Комисията по отношение на безизходицата във връзка с апелативния орган на СТО, т.е. временната договореност за обжалване с Канада и Норвегия; |
| --- | --- |

53.

| 54. | отбелязва обаче, че въпреки че може основателно да се очаква, че нито една държава не може да се изолира от глобализацията без цената на огромни разходи, рискът от срив на многостранната търговска система е реален и следователно ЕС трябва да обмисли план Б; |
| --- | --- |

54.

| 55. | подкрепя категорично предложението на Комисията за изменение на регламента за осигуряване на съблюдаването, за да се даде възможност на Комисията да задейства контрамерки в ситуации, в които даден партньор възпрепятства спора да достигне до точка, в която СТО би могла да разреши подобни контрамерки; |
| --- | --- |

55.

| 56. | споделя виждането, че ЕС трябва да заеме офанзивна позиция, за да гарантира реципрочност и да води борба с протекционизма по отношение на достъпа до пазарите на обществени поръчки в трети държави; |
| --- | --- |

56.

| 57. | поради това изразява съжаление относно липсата на напредък в междуинституционалните преговори относно преразгледаното предложение за инструмент в областта на международните обществените поръчки (15), представено от Комисията през 2016 г. |
| --- | --- |

57.

Брюксел, 2 юли 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2020/may/tradoc_158764.pdf

1

(2)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/november/tradoc_157516.pdf

2

(3)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156487.pdf

3

(4)  EPRS, CETA implementation: SMEs and regions in focus (Служба на ЕП за парламентарни изследвания, Изпълнението на ВИТС: акцент върху МСП и регионите), проучване по искане на КР, 18 ноември 2019 г., достъпно на адрес: http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_IDA(2019)644179

4

CETA implementation: SMEs and regions in focus

(5)  Експресно проучване на Евробарометър 421, Интернационализация на малките и средните предприятия, октомври 2015 г.

5

(6)  Белгия, Германия, Испания, Италия, Нидерландия и Обединеното кралство.

6

(7)  Implementation of Free Trade Agreements — challenges and opportunities for businesses and regions, проучване на Европалати и КР относно „Изпълнението на ССТ — предизвикателства и възможности за предприятията и регионите“ https://cor.europa.eu/en/events/Documents/ECON/Survey_Note_CoR-Eurochambres_Survey_15_November_2019.pdf

7

(8)  Проучване на Европейския комитет на регионите — Европалати относно изпълнението на ССТ, август—октомври 2019 г.

8

(9)  Служба на ЕП за парламентарни изследвания, Interactions between trade, investment and trends in EU industry: EU regions and international trade (Взаимодействия между търговията, инвестициите тенденциите в промишлеността на ЕС: регионите на ЕС и международната търговия), проучване по искане на КР, 27 октомври 2017 г., достъпно на адрес: http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_STU(2017)608695

9

Interactions between trade, investment and trends in EU industry: EU regions and international trade

(10)  Становище на Комитета на регионите — „Засилване на териториалната устойчивост: предоставяне на правомощия на регионите и градовете, за да посрещнат глобализацията“ (OB C 54, 13.2.2018 г., стр. 32).

10

(11)  Особено с оглед на факта, че еквивалентната програма, прилагана в Съединените щати (Trade Adjustment Assistance — TAA), не определя минимален праг на съкращения, който трябва да бъде достигнат.

11

(12)  https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2246

12

https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/bg/ip_19_6294

(13)  ЕП, Free trade or geo-economics? Trends in world trade (Свободна търговия или геоикономика? Тенденции в световната търговия), Тематичен отдел за външни отношения, Генерална дирекция по външни политики на Съюза), септември 2019 г.

13

Free trade or geo-economics? Trends in world trade

(14)  Позиция на делегацията на Испания в Комитета на регионите относно въздействието на търговските спорове и установяването на нови тарифи за селскостопанските и хранителните продукти върху регионалните и местните икономики в ЕС: https://cor.europa.eu/bg/news/Pages/US-tariffs-on-EU-agri-food-products.aspx

14

(15)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/march/tradoc_157728.pdf

15

---

| 1.10.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 324/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 324/28

---

Становище на Европейския комитет на регионите — „Проверка на пригодността на Рамковата директива за водите, Директивата за подпочвените води, Директивата относно стандартите за качество на околната среда и Директивата за наводненията“

(2020/C 324/05)

| Докладчик: | Piotr CAŁBECKI (PL/ЕНП), маршал на Куявско-поморското воеводство |
| --- | --- |
| Отправни документи: | SEC(2019) 438
  SWD(2019) 439
  SWD(2019) 440 |

Докладчик:

Piotr CAŁBECKI (PL/ЕНП), маршал на Куявско-поморското воеводство

Отправни документи:

SEC(2019) 438

SWD(2019) 439

SWD(2019) 440

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

1.   Уводни бележки

| 1. | приветства своевременното представяне на проверката за пригодност на Рамковата директива за водите и Директивата за наводненията в съответствие с член 19, параграф 2 от Рамковата директива за водите, в която се посочва, че „Комисията ще преразгледа настоящата директива най-късно 19 години след датата на влизането ѝ в сила и ще предложи необходимите изменения в нея“; |
| --- | --- |

1.

| 2. | заявява, че водата е най-важното общо благо и представлява ограничен ресурс, който трябва да се опазва и използва по устойчив начин както по отношение на качеството, така и на количеството. Опазването и управлението на водата не се ограничават до регионални и национални граници, тъй като 60 % от речните басейни в ЕС излизат извън рамките на територията на една държава членка; |
| --- | --- |

2.

| 3. | посочва, че зависимите от водата сектори на ЕС генерират 3,4 трилиона евро годишно, което се равнява на 26 % от годишната брутна добавена стойност на ЕС, и осигуряват работни места на около 44 милиона души. Успоредно с това отбелязва с тревога, че според изчисления едва 40 % от повърхностните води в Европа са в добро екологично състояние и само 38 % с добро химично състояние (1); |
| --- | --- |

3.

| 4. | предвид пандемията от COVID-19, призовава за подобряване на стерилизацията на отпадъчните води, увеличаване на изследванията за подобряване на опазването на отпадъчните води (води от санитарни съоръжения и битови отпадъчни води) и по-широко внедряване на природосъобразни решения, за да се премахнат всички епидемиологични заплахи за качеството на водите; |
| --- | --- |

4.

| 5. | подчертава, че водата е основен елемент за околната среда и човешкото съществуване. Местните и регионалните власти в държавите членки трябва да играят основна роля във връзка с наблюдението, както и чрез превантивни и коригиращи мерки, с цел да постигнат и гарантират високо качество на водата. Градовете и регионите играят водеща роля по отношение на осигуряването на всеобщ достъп до вода и канализационна инфраструктура като основно право. Важно е да се преодолее липсата на експертен опит, прекомерната бюрокрация и липсата на многостепенен подход, които оказват отрицателно въздействие върху ефективността и могат да направят невъзможно използването на добри практики на местно и регионално равнище. |
| --- | --- |

5.

| 6. | посочва значението на водата за европейските граждани, които решиха да посветят една от първите европейски граждански инициативи (ЕГИ) на разглеждането на своите опасения, свързани с политиката на ЕС в областта на водите. Освен това тази проверка за пригодност е продължение и на ангажиментите на Комисията в отговор на ЕГИ Right2Water (2) (Право на вода) за насърчаване на достъпа до вода и канализационна инфраструктура; |
| --- | --- |

6.

2.   Заключенията от проверката за пригодност

| 7. | отбелязва заключението от проверката за пригодност, че директивите са до голяма степен целесъобразни, с известни възможности за подобрение. Директивите доведоха до по-високо равнище на защита на водните обекти и управление на риска от наводнения. Фактът, че целите на Рамковата директива за водите все още не са напълно постигнати се дължи до голяма степен по-скоро на недостатъчното финансиране, бавното изпълнение и недостатъчното интегриране на екологичните цели в секторните политики, а не на недостатъци в законодателството; |
| --- | --- |

7.

| 8. | проверката за пригодност определи химикалите като област, в която има възможности за подобрение и постигане на по-добри резултати. Въпреки наличието на известни доказателства, че Рамковата директива за водите, Директивата относно стандарти за качество на околната среда и Директивата за подземните води са довели до намаляване на химическото замърсяване на водите на ЕС, в анализа се посочват три области, в които настоящата законодателна рамка не е оптимална: националните различия (различия в списъците на местните замърсители) и пределно допустимите стойности, които те не следва да надвишават; списъка на приоритетните вещества (продължителен процес); и факта, че в Директивата относно стандарти за качество на околната среда и Директивата за подземните води се оценява рискът за хората и околната среда въз основа предимно на единични вещества, като не се взема предвид комбинираното въздействие на смесите, и в тях неизбежно са включени само малка част от веществата, налични в околната среда; |
| --- | --- |

8.

| 9. | отбелязва,че качеството на източниците на питейна вода продължава да е застрашено; по тази причина изразява съжаление във връзка с факта, че акцентът на проверката за пригодност не беше поставен върху функционирането и прилагането на член 7 от Рамковата директива за водите относно невлошаването на качеството на водните обекти, използвани за черпене на питейна вода и намаляване на нивото на пречистване, изисквано при производството на питейна вода; операторите на питейна вода би трябвало да могат да разчитат на висококачествени водни ресурси, за да намалят цената на пречистването; призовава Комисията и съзаконодателите да гарантират високи стандарти на качество и безопасност, както и последователност на политиките с оглед на преработката на Директивата за питейната вода, по-специално на нейните разпоредби относно достъпа до вода (3); |
| --- | --- |

9.

| 10. | изразява разочарованието си във връзка с факта, че в проверката за пригодност липсва по-задълбочен анализ на въздействието на решението на Европейския съд по делото Везер (4). Прилагането на клаузите за влошаване и разширяване, предвидени в член 4, параграф 1, и клаузите за освобождаване, предвидени в член 4, параграфи 4—7 от Рамковата директива за водите, доведоха до правна несигурност както за операторите, така и за властите. По-специално трябва да се проучи по-задълбочено тяхното въздействие върху мерките за опазване на околната среда (например пречиствателни станции за отпадъчни води) или върху мерките, допринасящи за климатичния преход и за управлението на енергията и ресурсите; |
| --- | --- |

10.

| 11. | подчертава, че тъй като понастоящем повече от половината от всички европейски водни обекти подлежат на освобождаване, предизвикателствата, свързани с постигането на успешни резултати до 2027 г., меко казано, са значителни и е малко вероятно тези резултати да бъдат постигнати до крайния срок през 2027 г.; поради това изтъква, че ще е необходимо значително увеличаване на усилията и ресурсите и по-добро изпълнение и прилагане на Рамковата директива за водите и набляга на факта, че опазването на водните ресурси от страна на органите, предвидени в Рамковата директива за водите, трябва да продължи и след 2027 г.; |
| --- | --- |

11.

| 12. | призовава Комисията да допълни оценката с опита на държавите членки, прилагащи Рамковата директива за водите, в съответствие с принципите, изложени в решението по делото Везер. Жалко е, че няколко държави не транспонират директивата по подходящ начин, но това не е основание да се пренебрегват правните проблеми, които възникват там, където тя се прилага; |
| --- | --- |

12.

3.   Съгласуваност на политиките: Рамковата директива за водите и друго законодателство на ЕС

| 13. | призовава за намаляване на тясноведомствения манталитет в областта на водите и за по-голяма съгласуваност между всички взаимносвързани законодателни актове на ЕС, по-специално по отношение на опасенията във връзка с изменението на климата, кръговата икономика и нововъзникващите замърсители. Устойчивото на климата управление на водите следва да бъде интегрирано във всички политики на ЕС, а в Рамковата директива за водите да бъде определена ясна и амбициозна цел както за смекчаването на последиците от изменението на климата, така и за адаптирането към него; |
| --- | --- |

13.

| 14. | подчертава връзката между Рамковата директива за водите и Директивата за наводненията с други политики, в които местните и регионалните власти играят основна роля, като например: тези в областта на водноелектрическата енергия (и енергоснабдяването), термалната употреба на вода за отопление и охлаждане, водния транспорт, човешкото здраве, туризма, изпълнението на Директивата за пречистването на градските отпадъчни води и Директивата за нитратите и т.н.; |
| --- | --- |

14.

| 15. | във връзка с това приветства успоредната оценка на Директивата за пречистването на градските отпадъчни води — основен стълб на услугите по пречистване на отпадъчните води в Европа, със сходни резултати от проверката за пригодност: необходимост от ефективно прилагане на съществуващите правни инструменти, което да доведе до значителни ползи за обществото и околната среда. При все това изразява съжаление, че в оценката не е извършен анализ на ефективността на Директивата за пречистването на градските отпадъчни води по отношение на заустването на промишлени отпадъчни води в канализационните системи и пречиствателните станции за градски отпадъчни води. Освен това изразява съжаление по повод факта, че не е направен правен анализ на това как липсата на съгласуваност между член 4 от Рамковата директива за водите и член 10, член 7 и член 2, параграф 9 от Директивата за пречистването на градските отпадъчни води се отразява върху най-ефективните пречиствателни станции за отпадъчни води в Европа; |
| --- | --- |

15.

| 16. | в допълнение изтъква несъответствията в подходите на държавите членки по отношение на фосфора и еутрофикацията и насърчава по-голяма съгласуваност между Директивата за пречистването на градските отпадъчни води и Рамковата директива за водите; |
| --- | --- |

16.

| 17. | счита, че е от съществено значение Европейската комисия да се стреми към по-голяма степен на прилагане на правните задължения, които обхващат основните видове натиск върху водната среда, като например произтичащите от Директивата за нитратите и Директивата за пречистването на градските отпадъчни води. Следва да се обърне особено внимание на нововъзникващите вредни микрозамърсители като пластмасовите микрочастици и фармацевтичните продукти, тъй като настоящите технологии, които се използват в пречиствателните станции за отпадъчни води, не са напълно в състояние да отстраняват микрозамърсителите; |
| --- | --- |

17.

| 18. | подчертава, че интензивното селско стопанство е сред дейностите, оказващи най-силен натиск върху повърхностните и подземните води, включително черпенето и замърсяването с пестициди, торове и остатъци от фармацевтични продукти от антибиотици, предназначени за селскостопанските животни. Следващата обща селскостопанска политика трябва напълно да отчита въздействието на селскостопанската дейност върху водите и да насърчава преминаването към по-щадящи водата практики. Възможни решения могат да бъдат предложенията за разширяване на обвързването с екологични условия на достъпа до плащания във всички разпоредби на РДВ, насърчаване на по-екологичното земеделие чрез „екосхеми“, както и стимулиране на диалога и обмена на най-добри практики, с активното участие на операторите в сферата на водоснабдяването, съответните НПО и земеделските стопани; |
| --- | --- |

18.

| 19. | припомня, че водата е основен фактор за една добре функционираща биосфера, за био-производителността и за способността за усвояване, и че тя засяга и е засегната от дейностите на много различни икономически сектори, по-специално селското стопанство, енергетиката и промишлеността. Текущите или предстоящите обсъждания в рамките на текущия законодателен цикъл са чудесна възможност да се гарантира, че водите и общите цели на РДВ са включени в политиките, които обхващат тези други сектори. Подчертава, че Европейският зелен пакт посочва амбициозни цели за намаляване на използването на ресурсите, замърсяването и токсичността; следователно стратегии, като например „План за действие за нова кръгова икономика“, „План за действие за нулево замърсяване“, новите стратегии „Биологично разнообразие“ или „От фермата до трапезата“ би трябвало ясно да включват целите на РДВ за пълна съгласуваност на политиките; |
| --- | --- |

19.

| 20. | подчертава потенциала на използването на рециклирана вода за напояване в селското стопанство с цел намаляване на недостига на вода, подкрепа за приспособяването към изменението на климата и насърчаване на кръговата икономика. Във връзка с това приветства приемането от страна на Съвета и Европейския парламент на Регламента относно минималните изисквания за повторното използване на водата и отново заявява позицията си относно повторното използване на водата, изразена в становището си на тази тема (5); |
| --- | --- |

20.

| 21. | призовава Комисията да създаде напълно функционираща система за наблюдение за редовно събиране на актуализирани измерени данни за остатъчни вещества от пестициди в околната среда (особено в почвата и водата), евентуално въз основа на успешния опит от системата за мониторинг на почвите чрез рамковото изследване на земеползването/земното покритие (LUCAS); |
| --- | --- |

21.

| 22. | приветства решението на Комисията от 13 януари 2020 г. за забрана на тиаклоприд — неоникотиноиден пестицид, който предизвиква опасения във връзка с околната среда, по-специално по отношение на въздействието му върху подпочвените води, и който според Европейския орган за безопасност на храните е опасен за човешкото здраве; призовава за забраната и на глифозата и за ОСП, която да предвижда съпътстващи мерки за прекратяване на използването на пестициди; |
| --- | --- |

22.

4.   Следващи стъпки за постигане на добро състояние на водните обекти в ЕС

| 23. | силно акцентира, че Рамковата директива за водите е придобила първостепенно значение по отношение на подобряването на състоянието на водните ресурси в Европа и се е превърнала в еталон за другите континенти. Като се имат предвид обаче възникващите предизвикателства (напр. изменението на климата, пластмасовите микрочастици, фармацевтичните продукти, химикалите, антибиотиците и т.н.) и новите решения (нови технологии и методи) през последните 20 години, както и с оглед на целите за устойчиво развитие и Европейския зелен пакт, налице е неотложна необходимост от актуализиране на Рамковата директива за водите; |
| --- | --- |

23.

| 24. | във връзка с това призовава за промяна на парадигмата, за да се разгледа биосферата по един еволюционен начин (повишаване на осведомеността на хората по отношение на факта, че биосферата винаги се е променяла) и чрез един по-екосистемен подход (включително устойчивост на водосборните басейни и декарбонизация), както и за насърчаване на по-добро разбиране на екологичните процеси, включително циклите на водата, въглерода, азота и фосфора; |
| --- | --- |

24.

| 25. | посочва, че в контекста на новата парадигма всеки водосборен басейн би трябвало да се възприема като уникален „свръхорганизъм на Платон“, при който комбинацията от геоморфологията, климата, екосистемите (изменени от човека и естествени участъци) и различните форми на човешка дейност оказват въздействие върху цикъла на водата и екологичното състояние. Това следва да се разглежда не само от гледна точка на сигурността и ресурсите, но и преди всичко като начин за гарантиране на устойчиво бъдеще, здраве и добро качество на живот за всички; |
| --- | --- |

25.

| 26. | изразява желание заключенията от проверката за пригодност да ускорят разработването на трансдисциплинарна, комплексна парадигма и съответни иновативни решения за постигане на нулево замърсяване на водата, въздуха и почвата съгласно Европейския зелен пакт; смята, че е наложително да се запази и възстанови биологичното разнообразие в реките, езерата, влажните зони и устията, както и да се предотвратят наводненията и да се сведат до минимум щетите от тях; |
| --- | --- |

26.

| 27. | призовава за разработване на ново всеобхватно измерение на Рамковата директива за водите, в което предотвратяването на наводненията да бъде интегрирано с управлението на предотвратяването на засушаването и мерките за подобряване на потенциала за устойчивост на водосборните басейни (който от екохидрологична гледна точка се състои от пет фактора — вода, биологично разнообразие, устойчивост на изменението на климата, екосистемни услуги за обществото и други въздействия, по-специално в областта на културата и образованието); |
| --- | --- |

27.

| 28. | изтъква необходимостта от разработване и прилагане на най-добри практики на управление и иновативни технологии за намаляване на замърсяването от микрозамърсители, включително пестициди, антибиотици, пластмасови микрочастици и други опасни вещества. Подчертава, че замърсяването трябва да се разглежда при източника посредством всеобхватен подход, основан на информационни процеси с участието на гражданите, при който всички участници играят роля и се отдава предпочитание на най-справедливите и икономически ефективни решения. Решенията трябва да бъдат пригодени към местните условия, да се справят с последиците от неприлагането и да отговарят на добре определени потребности и дългосрочни съображения, а не да се разчита на „лесни технологични решения“, както беше подчертано в проверката за пригодност на Европейската комисия; |
| --- | --- |

28.

| 29. | призовава за повече научни изследвания и иновации във връзка с диверсификацията на водоизточниците, за да се гарантира сигурността на водоснабдяването, по-специално за европейските градове, които привличат все по-голям брой граждани, и за региони му, които все по-често са засягани от дълги периоди на суши; |
| --- | --- |

29.

| 30. | предлага спешно прилагане на иновативни инструменти за постигане на добро екологично състояние в европейските водосборни басейни, например екохидрологични природосъобразни решения (вж. Световния доклад относно управлението на водите, „Природосъобразни решения за водите“ на ООН). Посочва, че екохидрологичните природосъобразни решения подобряват ефикасността на хидротехническите инфраструктури, особено в селскостопанските и градските ландшафти, по отношение на смекчаването на текущото изменение на климата и адаптирането към него, и подобряват многоаспектния потенциал за устойчивост на водосборните басейни във връзка с водата, биологичното разнообразие, екосистемните услуги за обществото, устойчивостта на климатичните промени и културата и образованието (6). Освен това те насърчават и всеобхватен подход чрез стимулиране на трансдисциплинарна наука и образование за устойчивостта; |
| --- | --- |

30.

| 31. | привлича вниманието върху малките и средните пречиствателни станции, които имат постоянен проблем с периодичното намаляване на ефективността, и препоръчва използването на системите EH-NBS — системи за последователно биофилтриране чрез утаяване с цел намаляване на замърсителите в изходящите потоци, за да се постигне добро екологично състояние на сладководните екосистеми; |
| --- | --- |

31.

| 32. | подчертава, че според неотдавнашния доклад за оценка на световните водни ресурси само в 5 % от свързаните с управлението на водите инвестиции се използват екохидрологични природосъобразни решения, които би трябвало да са повече. Дифузното замърсяване и валежните води в градовете представляват почти 50 % от общото замърсяване във водосборните басейни (дифузно замърсяване от селскостопански, ландшафтни и градски валежни води, както и от транспортна инфраструктура и натоварване от дифузно замърсяване с фосфор и азот, напр. в Балтийско море). Най-ефективният начин за намаляване на това замърсяване е чрез екохидрологични природосъобразни решения. Това означава, че екохидрологичните природосъобразни решения трябва да се прилагат десетократно повече, отколкото се прилагат понастоящем, за да се смекчат последиците от замърсяването, предимно чрез природосъобразни решения, приложени в рамката на екохидрологични принципи; |
| --- | --- |

32.

| 33. | подчертава, че с нарастващото въздействие на изменението на климата Директивата за наводненията следва да бъде интегрирана в Рамковата директива за водите, с което се цели подобряване на захранването на подпочвените води, капацитета за задържане на вода на речните долини чрез задържане на вода в заливните равнини, полдерите и възстановяването на нивата на водите в околните езера и влажни зони. Подчертава, че подобряването на капацитета за задържане на вода на водните басейни е от основно значение, тъй като водата — чрез стимулиране на биологичната производителност — увеличава натрупването на въглерод и кръговрата на хранителните вещества, като по този начин се предотвратява проникването на хранителни вещества във водата и атмосферата, както и еутрофикацията и цъфтежът на токсични водорасли; |
| --- | --- |

33.

| 34. | подчертава, че Общата селскостопанска политика, Директивата за нитратите и Регламентът за продуктите за растителна защита следва да бъдат хармонизирани с Рамковата директива за водите с цел намаляване на дифузното замърсяване (азот и фосфор), което напоследък генерира 20—50 % от натоварването с хранителни вещества на езерата, водохранилищата и крайбрежните зони. В регионите с концентрация на промишлено животновъдство изглежда трудно да се постигне тази цел ако ОСП и националните политики не се ангажират — в съответствие с целите на Зеления пакт и на стратегиите за „биологично разнообразие“ и „от фермата до трапезата“ — със значително намаляване на тази форма на животновъдство. За това ще допринесе и изграждането на високоефективни зони на екотон на суша и вода, съставени от прегради за денитрификацията и геохимични прегради. подчертава, че увеличаването на сложността на земеделския ландшафт (екотон на суша и вода, дървесни редици и полезащитни пояси) намалява загубата на вода от почвата поради силни ветрове, но освен това предотвратява загубата на органични вещества и въглерод от почвата. Поради това такива методи, (екотон на суша и вода, дървесни редици и полезащитни пояси), както и други мерки за увеличаване на капацитета за задържане на вода в ландшафта следва да бъдат включени в стратегията за биоикономиката. Това би могло значително да увеличи улавянето и съхранението на въглероден диоксид, което е един от приоритетите на Зеления пакт; |
| --- | --- |

34.

| 35. | подчертава, че тъй като валежните води в градските райони могат да генерират 10—20 % от натоварването със замърсители от хранителни вещества във водосборния басейн, ефективното смекчаване на това въздействие може да бъде постигнато преди всичко в новопостроените жилищни зони чрез нискобюджетни екохидрологични природосъобразни решения, като например системи за последователно утаяване—биофилтриране и хибридни системи, които интегрират традиционната хидротехническа инфраструктура с екохидрологични природосъобразни решения; Това следва да върви ръка за ръка с мерки за адаптиране на строителството към изменящия се климат. Когато това е практически възможно, тези решения следва да се прилагат и по отношение на съществуващия сграден фонд; |
| --- | --- |

35.

| 36. | припомня, че в своето становище относно реформата на ОСП КР предлага в следващата ОСП да бъдат включени пет количествено измерими цели в областта на околната среда (до 2027 г.), включително гаранцията, че 100 % от повърхностните и подземните води, без изключение, ще отговарят на Директивата за нитратите; |
| --- | --- |

36.

| 37. | посочва, че сроковете за прилагане на мерките, включени в съответните планове за управление на речните басейни, са прекалено кратки, тъй като за екологичната реакция може да е необходимо много повече време от шестгодишния цикъл. Поради това препоръчва графикът на планиране да се удължи с поне още два периода до 2039 г. и насърчава местните и регионалните власти да разработват иновативни дългосрочни проекти (7); |
| --- | --- |

37.

| 38. | счита, че в някои държави членки плановете за водните басейни и националните планове често не разполагат с решения за селищата с нисък риск от наводнения, като по този начин става невъзможно изграждането на съоръжения, включително саниране, които улесняват защитата от наводнения. В тази връзка Комисията и нейните агенции би трябвало да подпомагат по-голяма степен държавите членки при намирането на осъществими решения; |
| --- | --- |

38.

| 39. | изтъква необходимостта от по-голяма съгласуваност между Рамковата директива за водите, Директива 2009/128/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (8) за създаване на рамка за действие на Общността за постигане на устойчива употреба на пестициди, съвместима с целите на ЕС в областта на околната среда, и Регламент (ЕО) No 1907/2006 на Европейския парламент и на Съвета (9) относно регистрацията, оценката, разрешаването и ограничаването на химикали (REACH) с цел засилване на усилията за наблюдение и впоследствие определяне на най-добрите мерки. Опасните химични вещества трябва да бъдат спрени при източника, а производителите на химикали, които се продават на пазара, трябва да станат по-отговорни; |
| --- | --- |

39.

| 40. | призовава за проучване на възможностите за използване на водните обекти в прилагането на Зеления пакт и по-специално на потенциала на морските водорасли като естествен начин за улавяне на въглерода и като въглеродно неутрален енергиен източник и фураж за животните; |
| --- | --- |

40.

| 41. | счита, че в преразгледаната Рамкова директива за водите следва да бъде неразделна част от изпълнението на Програмата до 2030 г. и 17-те цели на ООН за устойчиво развитие; |
| --- | --- |

41.

| 42. | призовава ЕК по-добре да свърже Рамковата директива за водите с териториалните условия на местно и регионално равнище. Като се има предвид относителната уязвимост на местните и регионалните хълмисти и планински територии поради климатичните условия, както и все по-временният характер на речните водни обекти, по-специално в Апенините, позоваването на условията, определени за този вид воден обект (и вероятно определените методологии за наблюдение), не отразява адекватно целите. Това води до класифициране, което подценява тяхното качество, дори при липсата на антропогенен натиск — критичен аспект, който се утежнява от изменението на климата; |
| --- | --- |

42.

| 43. | призовава Комисията да спомогне за укрепване на потенциала за прилагане в градовете и регионите в целия ЕС чрез разширяване на съществуващите платформи за обмен на най-добри практики и ноу-хау, както и чрез предоставяне на финансови инструменти в подкрепа на прехвърлянето на иновативни методи и системни решения между регионите; |
| --- | --- |

43.

| 44. | счита, че предвид културното, историческото и социалното значение на водните обекти следва да се използва Рамковата директива за водите с изчерпателния си обхват за насърчаване на трансдисциплинарно сътрудничество и прозрачност и за овластяване на гражданите в качеството им на „заинтересовани страни“, така че да могат да изразяват възгледите си в процеса на вземане на решения, включително по отношение на икономическите аспекти, които обхващат всички свързани с околната среда услуги, а не само свързаните с водоснабдяването и пречистването на водата; |
| --- | --- |

44.

| 45. | във връзка с това и в съответствие с доброто управление призовава за разработване на методология за редовен диалог между всички заинтересовани страни, вземащи решения, обществени организации и учени („гражданска наука“) за засилване на тяхната ангажираност с разработването и прилагането на иновативни решения; |
| --- | --- |

45.

| 46. | насърчава националните, регионалните и местните власти с водоснабдителни инсталации, които са публична собственост, да участват в инициативата „Еразъм“ в областта на водните ресурси, която дава възможност на технически служители да посещават партньори в други държави членки и да се учат от техните практики за управление на водите. Този вид обмени, както и други инициативи като технически работни срещи, следва да бъдат разширени, тъй като те предоставят възможност за повишаване на осведомеността, насърчаване на диалога, информиране относно решения и изграждане на капацитет; |
| --- | --- |

46.

| 47. | призовава Комисията да използва всички инструменти, за да се избегне разхищение на водни ресурси от какъвто и да било тип, както и да се осигури добрата поддръжка на инсталациите, които управляват водните потоци; |
| --- | --- |

47.

| 48. | призовава Комисията да припомни на всички национални и местни институции, че водата е обществено благо с основно значение и в този смисъл да прилага по-добре политиките за ценообразуване на водата в съответствие с принципа на възстановяване на разходите, залегнал в член 9 от Рамковата директива за водите, и да се позовава на домакинствата, селското стопанство и промишлеността като „потребители на вода“, както и да препоръча използването на ценови мерки като летни тарифи или ценообразуване според потреблението, които насърчават опазването на ресурсите. Освен това принципът „замърсителят плаща“ следва да се прилага в пълна степен чрез инструменти за устойчиво финансиране като разширената отговорност на производителя; |
| --- | --- |

48.

| 49. | подчертава, че намаляването на световните водни ресурси създава разпокъсаност в световен мащаб, която може да доведе до регионален и глобален конфликт. За да се предотврати това, е много важно да се обменят нови парадигми, нови методологии и нови системни решения в световен план, особено в райони с ограничени водни ресурси, като например Африка и Близкия изток. Предлага Комисията да проучи потенциала за сътрудничество с Междуправителствената хидроложка програма на ЮНЕСКО за укрепване на водещата роля на Европа по отношение на постигането на устойчивост на водните ресурси в световен мащаб; |
| --- | --- |

49.

| 50. | призовава за прилагането на защитата на водоизточниците и в страните кандидатки за членство в ЕС и присъединяващите се страни. |
| --- | --- |

50.

Брюксел, 2 юли 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Доклад на ЕАОС No 7/2018, стр. 6.

1

(2)  https://europa.eu/citizens-initiative/water-and-sanitation-are-human-right-water-public-good-not-commodity_bg

2

(3)  Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно качеството на водите, предназначени за консумация от човека (преработена), COM/2017/0753 final — 2017/0332 (COD).

3

(4)  Съобщение за медиите от Съда на ЕС https://curia.europa.eu/jcms/upload/docs/application/pdf/2015-07/cp150074en.pdf

4

Пълният текст на решението на Съда на ЕС http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=165446&pageIndex=0&doclang=BG&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=1784620

(5)  Становище на Европейския комитет на регионите относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно минималните изисквания за повторното използване на водата“ (ОВ C 86, 7.3.2019 г., стр. 353).

5

(6)  Екохидрологията като интеграционна наука от молекулен мащаб до мащабите на басейна: историческо развитие, напредък и дейности по изпълнението.

6

Професор M. Zalewski, Екохидрология и хидроложко инженерство: регулиране на взаимодействията на хидрологията и биота за устойчивост.

(7)  Един пример е повторното въвеждане на сьомга, която беше в процес на постепенно изчезване от река Рейн през петдесетте години на миналия век. Комисията за река Рейн започна да прилага практически мерки през 1991 г., но успешните резултати бяха осезаеми едва 20 години по-късно (ОВ L 309, 24.11.2009 г., стр. 71) .

7

(8)  Директива 2009/128/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за действие на Общността за постигане на устойчива употреба на пестициди

8

(9)  Регламент (ЕО) No 1907/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 година относно регистрацията, оценката, разрешаването и ограничаването на химикали (REACH), за създаване на Европейска агенция по химикали, за изменение на Директива 1999/45/ЕО и за отмяна на Регламент (ЕИО) No 793/93 на Съвета и Регламент (ЕО) No 1488/94 на Комисията, както и на Директива 76/769/ЕИО на Съвета и директиви 91/155/ЕИО, 93/67/ЕИО, 93/105/ЕО и 2000/21/ЕО на Комисията (ОВ L 396, 30.12.2006 г., стр. 1).

9

---

| 1.10.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 324/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 324/35

---

Прогнозно становище на Европейския комитет на регионите — „Бъдещето на политиката на ЕС за чист въздух в рамките на амбициите за нулево замърсяване“

(2020/C 324/06)

| Докладчик: | János Ádám KARÁCSONY (HU/ЕНП), член на Общинския съвет на Тахитотфалу |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Прогнозно становище |

Докладчик:

János Ádám KARÁCSONY (HU/ЕНП), член на Общинския съвет на Тахитотфалу

Отправен документ:

Прогнозно становище

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Встъпителни бележки

| 1. | приветства предложения от новата Европейска комисия Европейски зелен пакт (1), амбиция за нулево замърсяване за нетоксична околна среда — един от трите приоритета, посочени от новия комисар по въпросите на околната среда — и преди всичко новия план за действие за нулево замърсяване на въздуха, водата и почвата, който ще бъде приет през 2021 г.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | отбелязва все по-голямата обществена подкрепа в ЕС за амбициозни действия за подобряване на качеството на въздуха, както се посочва в специалното проучване на Евробарометър от 2019 г. относно отношението към качеството на въздуха. Нарастващата загриженост във връзка със замърсяването в контекста на силна мобилизация на младите хора за околната среда е отправната точка за амбициозни действия в тази област; |
| --- | --- |

2.

| 3. | отбелязва, че замърсяването на въздуха продължава да бъде най-големият здравен риск от факторите на околната среда в ЕС, който причинява близо 500 000 случая на преждевременна смърт (десетократно повече от броя на пътните произшествия) всяка година. Замърсяването на въздуха е свързано с дихателни и сърдечносъдови заболявания, инсулти и онкологични заболявания. Освен това то оказва значително неблагоприятно въздействие върху климата, екосистемите, застроената среда — включително и културното наследство — и икономиката; |
| --- | --- |

3.

| 4. | посочва значението на включването на поуките от пандемията от COVID-19 в бъдещите политики. От една страна, съществува възможна връзка между замърсяването на въздуха и сериозността на последиците от заразяването с вируса на COVID-19 (2), поради което борбата със замърсяването на въздуха трябва да бъде сред основните приоритети на плана на ЕС за възстановяване. От друга страна, значително намалените трафик, промишлено производство и други дейности по време на въведените ограничения доведоха до значително по-малко замърсяване на въздуха и шумово замърсяване. Гражданите могат да видят по-ясно, че по-здравословната околна среда, намаленият трафик, повечето обществени пространства на открито и природосъобразните решения са от основно значение за тяхното благоденствие. Тази историческа възможност да изградим нещо по-добре среща силна подкрепа; |
| --- | --- |

4.

| 5. | отбелязва, че през последните години в Европа се наблюдава постепенно подобряване на качеството на въздуха, но настоящите стандарти не се постигат от голям брой държави членки, като повече от половината от тях понастоящем се намират в производства за установяване на неизпълнение на задължения; Освен това отбелязва, че равнищата на фини прахови частици (РМ 2,5), които са една от най-опасните форми на замърсяване на въздуха за човешката дихателна система, не са намалели значително в Европа; |
| --- | --- |

5.

| 6. | оценява работата на държавите членки, европейските институции и международните организации за оценка на замърсяването на въздуха и за намиране на решения (3); |
| --- | --- |

6.

| 7. | отново отправя призива си за възприемане на цялостен подход, за амбициозна европейска политика по отношение на замърсяването при източника и за обвързване на политиките в областта на емисиите и имисиите, както по отношение на амбициите, така и по отношение на сроковете (4). Отправя искане за разглеждане на заключенията от консултацията на КР с регионалните центрове (5), в която беше анализирано прилагането на директивите на ЕС относно качеството на атмосферния въздух и националните тавани за емисии (НТЕ), както и препоръките от становището относно „Към Осма програма за действие за околната среда“ (6); |
| --- | --- |

7.

| 8. | припомня специалната отговорност на местните и регионалните власти в тази област за бъдещите поколения, както и за днешните граждани, особено по-уязвимите групи, и поради това е убеден, въз основа на опита от кризата, породена от COVID-19, че промяната е възможна. Поради това отправя следните препоръки: |
| --- | --- |

8.

Възможни нови инициативи

Законодателни мерки

| 9. | отбелязва констатацията от проверката за пригодност, а именно че директивите за качеството на атмосферния въздух са частично ефективни за подобряването на качеството на въздуха, но има възможности за подобрение. КР препоръчва по време на такова преразглеждане да бъде разгледано възможното включване на ултрафини частици и индустриални сажди, които оказват значителен неблагоприятен ефект върху здравето, въз основа на препоръките на СЗО. Също така по отношение на последиците за здравето акцентът следва да се премести от оценката на качеството на въздуха към измерване на излагането на хората на замърсяване на въздуха; очаква своевременно съответните законодателни предложения и ще допринесе за тези процедури, ако и когато е уместно, с предложения от местна и регионална гледна точка; |
| --- | --- |

9.

| 10. | изразява съгласие, че действащите правила за мониторинг предоставят добра основа за получаване на сравними и надеждни данни от измервания на качеството на въздуха. Въпреки това определените от държавите членки системи за мониторинг следва да бъдат допълнително хармонизирани. КР препоръчва по-активно участие на местните и регионалните власти (МРВ) при определянето на конкретните места, на които ще се извършват измервания; |
| --- | --- |

10.

| 11. | отбелязва, както е посочено от Европейската сметна палата, че стандартите на ЕС за качество на въздуха са определени преди почти 20 години и някои от тях са много под указаното в насоките на СЗО и равнището, което се препоръчва от най-новите научни данни относно въздействието върху човешкото здраве; |
| --- | --- |

11.

| 12. | подкрепя обявеното намерение на Европейската комисия да предложи по-тясно хармонизиране на стандартите за качество на въздуха с насоките на СЗО, които понастоящем са в процес на преразглеждане, но насочва вниманието към следните съображения. Като се има предвид големият брой държави членки, които не отговарят на настоящите стандарти, е целесъобразно да се предвиди допълнителна помощ за изпълнението, когато е необходимо, както и подходящи и подлежащи на строг мониторинг срокове за спазване на изискванията. КР счита, че правилата за емисиите представляват особено ефективен подход и препоръчва във връзка с това да се обърне повече внимание на укрепването им; същевременно КР приветства факта, че някои държави членки, региони или градове могат да прилагат, а някои от тях вече го правят, по-строги пределно допустими стойности по собствена инициатива, ако желаят това; |
| --- | --- |

12.

| 13. | подчертава необходимостта от съсредоточаване на усилията върху по-доброто регулиране като по-ефективен начин за постигане на чист въздух чрез намаляване на емисиите при източника (предотвратяване на замърсяването). В Директивата за НТЕ се определят амбициозни ангажименти на държавите членки за намаляване на емисиите, но са необходими и секторни регламенти за целия ЕС. Законодателството на ЕС може да гарантира в по-голяма степен еднакви условия на конкуренция, тъй като по-строгите изисквания за намаляване на емисиите могат да имат неблагоприятни икономически последици. Освен това законодателството на ЕС следва да предотвратява и преместването на замърсяването на друго място, например между съседни градове, държави или континенти или чрез износ на дизелови автомобили от градове в Западна Европа, забранили използването им, за употреба в Източна Европа, Африка или други части на света. Следва да се отдели по-голямо внимание на определени области, които не са били подлагани на скорошно регулиране: те включват (вътрешноводен) транспорт, емисии от автомобилния транспорт, различни от отработени газове (износване на спирачките и гумите), дизелови генератори (градска електроенергия), въздухоплаване или малки (<1 MWth) горивни инсталации като битови печки и бойлери, работещи на дърва и въглища. Трябва да се обърне специално внимание на емисиите при шофирането и използването в реални условия; |
| --- | --- |

13.

Финансиране

| 14. | посочва, че е налице обща липса на специално целево финансиране от страна на ЕС за мерки за качеството на въздуха, изготвяне и изпълнение на плановете за качеството на въздуха и мониторинг в реално време на качеството на въздуха и подобряване като цяло. Освен това процесът на получаване на финансиране също се счита за труден, поради което трябва да бъде значително опростен, за да се гарантира, че исканията за финансиране са успешни. Събирането на финансови ресурси за тези фондове следва да се основава на принципа „замърсителят плаща“; |
| --- | --- |

14.

| 15. | отбелязва, че сериозното замърсяване с прахови частици засяга по-специално големи градски агломерации, силно индустриализираните региони и най-бедните райони в ЕС, които в много случаи са изправени и пред енергийна бедност. Поради това преходите по сектори (селско стопанство, транспорт, промишленост и енергетика) и замърсяването на въздуха следва да се разглеждат съвместно, като се прилага индивидуален подход. Финансирането е от първостепенно значение, тъй като успешното изпълнение на програмите за качеството на въздуха се влияе до голяма степен от финансовите ресурси. В допълнение някои региони са засегнати не само от неблагоприятни социално-икономически условия, но и от неблагоприятна географска или климатична реалност и поради това се нуждаят от допълнително подпомагане за борба със замърсяването на въздуха; |
| --- | --- |

15.

| 16. | подчертава предизвикателствата, пред които са изправени местните и регионалните общности в прехода към устойчивост, включително подобряване на качеството на въздуха. КР приветства съобщението на ЕК относно „Бюджетът на ЕС осигурява ресурс за плана за възстановяването на Европа“ и призовава Комисията да опрости и увеличи достъпа до възможности за финансиране от ЕС, по-специално ЕФРР, програма LIFE, ЕЗФРСР и фонда за справедлив преход, като средство за постигане на по-широки цели, които са от полза и за качеството на въздуха, особено включените в плановете за качеството на въздуха съгласно директивите за качеството на атмосферния въздух. Във връзка с това е от съществено значение да се осигури съгласуваност между финансираните от ЕС проекти и политиките на националните, регионалните и местните власти, с цел да се постигне максимално въздействие от тях; поради това призовава държавите членки и Европейската комисия да насърчават тясното сътрудничество с властите на местно и регионално равнище при разработването на подходящи стратегии, политики и програми; |
| --- | --- |

16.

| 17. | призовава за въвеждане на стимули или признание за местните и регионалните власти, които получават добри резултати; |
| --- | --- |

17.

Подобряване на прилагането

Многостепенно управление, сътрудничество, изпълнение и правоприлагане

| 18. | отбелязва, че в проверката за пригодност се посочват проблеми с прилагането, като се изтъква, че пропуските в плановете за качество на въздуха и липсата на ангажираност от страна на държавите членки за предприемане на подходящи мерки са довели до значително забавяне по отношение на постигането на стандартите за качество на въздуха; посочва, че основна причина за ограничената ефективност на плановете за качество на въздуха са и предишните пределни стойности на емисиите на превозните средства в ЕС, които не са подходящи за реалните условия на шофиране; |
| --- | --- |

18.

| 19. | отбелязва, че замърсяването на въздуха има различни източници: естествени, трансгранични, национални, регионални и местни (както и на равнището на улиците). За да се води борба със замърсяването на въздуха следва да се намалят емисиите на всички равнища, така че да се поеме част от отговорността на всяко равнище. За постигането на ефективно подобрение ще е необходимо тясно и по-ефективно сътрудничество и комуникация между различните равнища на управление. Регионалните власти биха могли да изпълняват координираща роля между местното и националното равнище, а добрите практики следва да се събират и разпространяват. Сътрудничеството следва да бъде разширено, така че да бъдат включени дружества, научни организации и други заинтересовани страни, както и широката общественост; |
| --- | --- |

19.

| 20. | отбелязва, че вече са налични специфични инструменти като партньорския TAIEX-EIR и няколко държави членки и МРВ ги използват успешно; |
| --- | --- |

20.

| 21. | приветства усилията за сключване на международно споразумение за борба с трансграничното замърсяване. Европейската комисия и държавите членки участват активно в някои работни групи, специализирани екипи и програми за сътрудничество в рамките на Конвенцията за трансгранично замърсяване на въздуха на далечни разстояния (КТЗВДР) или накратко Конвенцията за въздуха в рамките на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН). Освен това КР приветства създадения през миналата година Форум за международно сътрудничество в областта на замърсяването на въздуха, който би могъл да ускори подобряването на качеството на въздуха в целия свят чрез разпространяване и обмен на събрани до момента познания; подчертава също така, че трансграничното сътрудничество между местните и регионалните власти (както в рамките на ЕС, така и през външните граници на ЕС) може да бъде важно и че инструментът на Европейската група за териториално сътрудничество (ЕГТС) може да предостави полезна рамка за подобни инициативи; |
| --- | --- |

21.

| 22. | подчертава необходимостта от междусекторно сътрудничество и съгласуваност на съответните области на политиката. Мерките следва да са насочени към всички източници на замърсяване на въздуха по интегриран начин: транспорт (автомобилен и неавтомобилен), енергетика (включително битово отопление), селскостопански сектори и промишленост, като се вземат предвид и други свързани области, като например изменението на климата или здравето. Тези политики биха могли да бъдат взаимно полезни (напр. мерки за пестене на енергия), но в някои случаи политиките (напр. насърчаване на изгарянето на биомаса или подпомагане на дизеловите автомобили) биха могли да окажат отрицателно въздействие върху качеството на въздуха. Следва да се използват полезните взаимодействия и да се избягват контрапродуктивните разпоредби. За постигане на настоящите цели по отношение на качеството на въздуха следва да се използват всички подходящи мерки от Европейския зелен пакт — не само Планът за действие за нулево замърсяване, но и стратегията за биологичното разнообразие за 2030 г., стратегията „От фермата до трапезата“, планът за действие за кръгова икономика, устойчивата и интелигентната мобилност и законодателният акт за климата; |
| --- | --- |

22.

| 23. | отбелязва, че селското стопанство досега е секторът с най-малка ефективност по отношение на намаляването на емисиите (амонякът е прекурсор на праховите частици). Въпреки че вече съществуват мерки за намаляване на емисиите в селското стопанство, които са осъществими от техническа и икономическа гледна точка, те все още не са широко използвани. След проведените реформи на ОСП с оглед на повишаването на нейната екологична устойчивост тя следва да служи по-добре на тези цели. По време на преговорите относно бъдещето на ОСП след 2020 г. следва да бъдат разгледани нови или по-строги мерки, включително например екосхеми; |
| --- | --- |

23.

| 24. | приветства намерението на Европейската комисия да предприеме допълнителни действия за мобилност с нулеви емисии; следва да се обмисли хармонизиране на зоните с ниски и дори с нулеви емисии в цяла Европа. Като осъзнават факта, че намаляването на замърсяването в зоните с наложени ограничителни мерки поради COVID-19 е временно, градовете вече са предприели действия за намаляване на въздействието на трафика — разширяват тротоарите, определят алеи за микромобилност, въвеждат по-големи ограниченията на скоростта и т.н. Също така стана ясно, че на предприятията за обществен транспорт следва спешно да бъде предоставено финансиране (от ЕС), за да могат да продължат дейността си, да обновят автомобилния парк с по-незамърсяващи превозни средства и да предотвратят преминаването към личен моторизиран транспорт. Подчертава, че конкурентоспособността на производителите от ЕС трябва да се взема предвид при обмислянето и предлагането на по-строги стандарти за емисии за бензиновите и дизеловите превозни средства — като същевременно призовава за постепенно прекратяване на използването на двигатели с вътрешно горене в пътното движение и приема положително факта, че някои държави членки, региони и градове вече са определили краен срок за допускане на автомобили с двигател с вътрешно горене; КР се противопоставя на премиите за закупуване на превозни средства с такъв двигател. Предлага, наред с другото, допълнително да се насърчава технологията за превозни средства с нулеви емисии и да се ускорят инвестициите в европейската железопътна мрежа и като една от възможните надеждни алтернативи за пътуващите до работното място; |
| --- | --- |

24.

| 25. | насочва вниманието към проблема с битовото отопление с твърдо гориво. Изглежда, че действащото законодателство за екопроектирането не осигурява подходящо решение; във връзка с това очаква от Европейската комисия да разгледа този въпрос в контекста на инициативите, свързани с устойчиви продукти в рамките на стратегията за кръговата икономика. Освен това за хората с ниски доходи (енергийна бедност) е необходима значителна подкрепа, не само за замяна на старите уреди, но и за гарантиране на достъпна експлоатация и поддръжка на по-енергийно ефективни уреди; следва да се разгледат и ad hoc инициативи за саниране на сгради с цел повишаване на тяхната енергийна ефективност. Европейската комисия следва да обмисли и въвеждането на правила за качеството на горивата, които се използват за битово отопление, и да създаде подходящи стимули за тази цел, включително и финансови; |
| --- | --- |

25.

| 26. | насърчава държавите членки спешно да предоставят и да актуализират своите национални програми за контрол на замърсяването на въздуха и да вземат под внимание приноса на МРВ при изготвянето и преразглеждането на програмите; |
| --- | --- |

26.

Ангажираност на обществеността

| 27. | отбелязва, че съществуващите ИТ решения, приложения за мобилни телефони и други подходящи инструменти следва да се използват в по-голяма степен за повишаване на осведомеността на обществеността във връзка с „невидимия убиец“. Информацията следва да бъде на разбираем език, да е леснодостъпна и да включва свързани със здравето аспекти. Настоящият уебсайт на Европейския индекс за качество на въздуха (7) представя подробна информация относно качеството на въздуха в Европа, но той е сравнително неизвестен и трябва да бъде по-широко популяризиран. Освен това уебсайтът следва да бъде подобрен чрез моделиране, с цел да се предоставя информация за качеството на въздуха на регионите, по-малките села и селски райони, в които качеството на въздуха не се измерва чрез станции за наблюдение; |
| --- | --- |

27.

| 28. | препоръчва да се увеличат усилията на гражданската наука. Приложенията на гражданската наука не могат да заменят данните от наблюдението, тъй като предоставяните данни са със значително по-ниско качество, което трябва да бъде разяснено на обществеността, но могат да ги допълнят чрез осигуряване на по-прецизни данни относно тенденциите на замърсяването на въздуха, като същевременно приобщават обществеността и повишават осведомеността ѝ. Следва да се подкрепи и ускори научноизследователската дейност за повишаване на надеждността на данните от (евтини) сензори; отбелязва също важността и приветства текущата работа на Европейския комитет по стандартизация (CEN) относно стандартите за компактни уреди за мониторинг на качеството на въздуха и изготвянето на модели за качеството на въздуха; |
| --- | --- |

28.

| 29. | препоръчва да се осведомява широката общественост както за проблемите, така и за подобренията, които показват потенциалните положителни резултати от действията, в т.ч. потенциалът на форми на енергия с нулево замърсяване, като например енергията от възобновяеми източници или ядрената енергия, като по този начин ще се даде възможност на държавите членки и МРВ да получат подкрепа за мерките; |
| --- | --- |

29.

| 30. | изтъква, че гражданите трябва да играят важна роля за намаляване на замърсяването на въздуха, по-специално чрез промяна на собственото си поведение в много различни аспекти на живота си, включително мобилност, отопление, храна, но също така и общо потребление, във връзка с което много от тях все още почти не разполагат с информация (въпреки че в рамките на ЕС степента на обществената осведоменост варира значително). Намаляването на емисиите зависи от този принос, така че гражданите следва да участват по-активно още на най-ранния етап на вземането на решения по време на разработването на планове и мерки за качеството на въздуха. Освен това плановете за качество на въздуха следва да включват не само регулаторни мерки, но и такива, които насърчават и подкрепят повишаването на осведомеността на гражданите и поведенческите промени в тяхната мобилност, например намаляване на шофирането. МРВ могат да предложат улеснения в тази насока, като използват схеми като ClairCity; Въпреки това настоятелно призовава за признаване и широко разпространение на местни инициативи с участието на гражданите, като например засаждането на дървета и създаването на зелени стени в градовете, почистването и охлаждането на градския въздух; |
| --- | --- |

30.

Хармонизация, насоки и актове за изпълнение

| 31. | призовава за допълнителни насоки във връзка с докладването и моделирането на качеството на въздуха, които са разработени специално за МРВ предвид тяхната значителна роля в този сектор. Инструментите за докладване (включително електронното докладване) следва да отчитат нуждите на местните власти. Местните власти невинаги разполагат със служители с необходимите технически умения или ниво на английски език. Подобренията по отношение на електронното докладване следва да дават възможност за отчитане на специфичните условия на ползвателите на местно и регионално равнище, като се гарантира съгласуваност между възложените на МРВ задачи и техните правомощия и ресурси в този сектор; |
| --- | --- |

31.

Участие в мрежи и инициативи

| 32. | отбелязва големия брой на вече съществуващи инициативи и мрежи, които разглеждат свързани със замърсяването на въздуха въпроси (Партньорство за качество на въздуха в рамките на Програмата на ЕС за градовете, Експертна група относно чистия въздух в градовете в рамките на Конвенцията за въздуха към ИКЕ на ООН (8), Европейския форум за чист въздух, Конвента на кметовете и др.). Много от тях осигуряват значителна добавена стойност в политиката за чист въздух и КР ще насърчава МРВ да участват по-активно в тези дейности на равнището на ЕС; |
| --- | --- |

32.

| 33. | приветства инициативата на Европейската комисия „Споразумение за зелен град“ (Green City Accord) за подобряване на изпълнението на законодателството на ЕС в областта на околната среда. Споразумението за зелен град или Техническата платформа за сътрудничество в областта на околната среда, създадена от КР и Европейската комисия, биха могли да бъдат полезни инструменти за насочване на МРВ към най-добрите инициативи въз основа на техните нужди. Тези платформи следва също да помагат за събиране и класифициране на налични инструменти, насоки или други видове подходяща подкрепа от Конвенцията за въздуха на ИКЕ на ООН, Европейската комисия и нейния Съвместен изследователски център, Европейската агенция за околна среда или всички други мрежи или организации, които биха могли да помогнат на МРВ в работата им за подобряване на качеството на въздуха. Следва да бъдат предоставени и специални експертни познания и техническа подкрепа (напр. разработване на местни инвентаризации на емисиите, определяне на зони с ниски емисии, употреба на модела SHERPA и т.н.), тъй като МРВ се нуждаят от обучение, за да използват тези инструменти; |
| --- | --- |

33.

Следващи стъпки

| 34. | призовава Европейската комисия да укрепи допълнително определени аспекти на правилата за емисиите на равнището на ЕС и да предприеме нови стъпки, за да гарантира ефективно и по-активно хоризонтално и вертикално сътрудничество, като призовава държавите членки и МРВ да намерят по-ефективни методи за сътрудничество и комуникация; |
| --- | --- |

34.

| 35. | препоръчва да се осигури леснодостъпно финансиране за качеството на въздуха за местните власти и акредитираните сдружения за качеството на въздуха, отговарящи за това в определените зони за качество на въздуха, като се отдава приоритет на зоните с по-висока степен на замърсяване на въздуха; |
| --- | --- |

35.

| 36. | насочва вниманието върху необходимостта от координиране и управление на съответните мрежи, инициативи, инструменти и насоки, които вече представляват източник на широки познания и опит и които биха помогнали на МРВ да подобрят работата си за постигане на по-чист въздух въз основа на допълнителни експертни познания и насоки. |
| --- | --- |

36.

Брюксел, 2 юли 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_bg

1

(2)  Съгласно наскоро публикуваното проучване за „Оценка на нивата на азотния диоксид (NO2) като утежняващ фактор за смъртността от коронавирус (COVID-19)“ 78 % от 4443 смъртни случая са били в четири региона в Северна Италия и в един около Мадрид, Испания. Тези пет региона са били с най-лошото съчетание на нивата на NO2 и условията на въздушния поток, които са попречили на разсейването на замърсяването на въздуха.

2

Оценка на нивата на азотния диоксид (NO2) като утежняващ фактор за смъртността от коронавирус (COVID-19)

2

(3)  Европейската комисия разработи и въведе рамка на политиката на ЕС за чистота на въздуха: Директивата относно националните ангажименти за намаляване на емисиите (Директивата за НТЕ) която замени Директивата относно националните тавани за емисии, въведе изисквания за намаляване на емисиите за периода 2020—2029 г. и от 2030 г. нататък; Форумът за чист въздух се доказа като успешна платформа за обсъждане на качеството на въздуха; бяха публикувани и заключенията от проверката за пригодност на директивите за качеството на атмосферния въздух. Съветът на ЕС наскоро прие заключения относно подобряването на качеството на въздуха. Европейската сметна палата публикува Специален доклад No 23/2018 „Замърсяване на въздуха — здравето ни все още не е достатъчно защитено“ (ОВ C 324, 13.9.2018 г., стр. 12), а Световната здравна организация (СЗО) понастоящем преразглежда своите насоки за качеството на въздуха с оглед на евентуалното публикуване на нови насоки през 2021 г.;

3

(4)  „Пакет от мерки „Чист въздух за Европа“ https://cor.europa.eu/bg/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opIdMR-1217-2014.

4

„Пакет от мерки „Чист въздух за Европа“

(5)  https://cor.europa.eu/bg/news/Pages/consultation-air-quality.aspx.

5

(6)  ОВ C 168, 16.5.2019 г., стр. 27.

6

(7)  http://airindex.eea.europa.eu.

7

(8)  Конвенция за трансгранично замърсяване на въздуха на далечни разстояния.

8

---

| 1.10.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 324/41 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 324/41

---

Становище на Европейския комитет на регионите относно „Пътна карта за чист водород — приносът на местните и регионалните власти за неутрална по отношение на климата Европа“

(2020/C 324/07)

| Докладчик: | Birgit HONÉ (DE/ПЕС), министър по федералните и европейските въпроси и регионалното развитие (Долна Саксония) |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Становище по собствена инициатива |

Докладчик:

Birgit HONÉ (DE/ПЕС), министър по федералните и европейските въпроси и регионалното развитие (Долна Саксония)

Отправен документ:

Становище по собствена инициатива

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Значението за неутрален по отношение на климата ЕС до 2050 г.

| 1. | категорично приветства факта, че Европейският съвет одобри целта ЕС да стане неутрален по отношение на климата до 2050 г. и че с предложението си за европейски законодателен акт в областта на климата Европейската комисия има намерение да установи законодателно тази цел на равнището на ЕС (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава, че е важно да се генерира екологично и социално устойчив растеж, особено след кризата с COVID-19. Европейският зелен пакт (2), с енергийно и ресурсно ефективни, благоприятни за климата технологични и социални иновации, трябва да бъде ключов елемент за икономическото възстановяване след COVID-19. Чистият водород като една от тези бъдещи технологии трябва да бъде активно популяризиран в ЕС; |
| --- | --- |

2.

| 3. | затова горещо приветства факта, че Комисията ще отговори бързо на искането на настоящото становище за стратегия на ЕС в областта на водорода (3); освен това отбелязва със задоволство, че преразгледаното предложение за многогодишната финансова рамка на ЕС за периода 2021—2027 г., с неговия план за възстановяване, дава възможност за развитие на чиста водородна икономика, и призовава Съвета и Европейския парламент да запазят тези възможности в законодателния процес; |
| --- | --- |

3.

| 4. | припомня, че постигането на целта за неутралност по отношение на климата предполага цялостно преструктуриране на доставките на електро- и топлоенергия и енергия за охлаждане, като изисква по-специално радикални промени в промишлеността и транспорта. Ще са необходими множество различни технологични решения, основани на енергията от възобновяеми източници. За да се ускори обаче развитието на многообещаващите технологии, би трябвало да се осигури целенасочена подкрепа за тях. В бъдеще чистият водород и производните синтетични суровини и горива (4) вероятно ще бъдат от особена важност за постигането на тази цел и поради това се нуждаят от специална подкрепа. Специален акцент следва да се постави върху зеления водород от възобновяеми енергийни източници; |
| --- | --- |

4.

| 5. | счита, че на този ранен етап от развитието на пазара е полезно да се възприеме открит подход по отношение на възможните приложения на чистия водород, тъй като използването на известен дял чист водород е реалистична възможност в много отрасли; счита, че в рамките на по-нататъшното развитие на пазара е необходимо съсредоточаване върху обещаващи приложения; |
| --- | --- |

5.

| 6. | във връзка с това посочва, че поради загубите при преобразуването ефективността от използването на чистия водород и горивата на основата на електроенергия е намалена в сравнение с прякото използване на електроенергия от възобновяеми източници, което при много приложения вероятно ще доведе до по-високи разходи в дългосрочен план. Поради тази причина в средносрочен до дългосрочен план приоритетните области на приложение на чистия водород/горивата на основата на електроенергия са тези, при които чистият водород се използва като суровина или в които мерките за енергийна ефективност и директната електрификация не могат да бъдат решение (например производство на амоняк и стомана, тежкотоварен транспорт и транспорт на дълги разстояния, високотемпературни процеси, сезонно съхранение на електроенергия); и части от вграденото екологично/централно отопление, при което отоплителните помпи или мрежите не са ефективни; |
| --- | --- |

6.

| 7. | предлага Комисията да възложи изготвянето на проучване на потенциала за производство на зелен водород в ЕС, включително в по-слабо развитите региони по NUTS 2, и в съседните региони (например Близкия изток и Северна Африка), като се обърне специално внимание на конкуренцията с прякото използване на електроенергия от възобновяеми източници, тъй като наличието на всеобхватна и подробна информация за реализируемия потенциал на различните сценарии е важна основа за изграждането на зелена водородна икономика в Европа; освен това биха могли да се проучат възможностите до каква степен може да се използва синият водород като преходно решение; |
| --- | --- |

7.

| 8. | препоръчва държавите членки да включат насърчаването на икономиката на зеления водород при актуализирането на своите национални планове в областта на енергетиката и климата през 2023 г., както и да разработят в тясно сътрудничество с всички заинтересовани страни интегрирани национални стратегии в областта на водорода с мерки за прилагане. При изготвянето и изпълнението на тези проекти държавите членки следва да работят в тясно сътрудничество с регионалните и местните власти (МРВ) или техните национални и регионални сдружения и с научната общност. Препоръчително е всяка държава членка да проучи потенциала за производство на зелен водород; |
| --- | --- |

8.

Аспекти, свързани с устойчивостта

| 9. | подчертава, че единствено водород, произведен чрез електролиза на вода с помощта на електроенергия от възобновяеми източници („зелен водород“), представлява устойчив метод за производството на водород в дългосрочен план. Поради това зеленият водород трябва да бъде в центъра на усилията на ЕС и на държавите членки при изграждането на водородна икономика. Докато бъдат осигурени достатъчни количества зелен водород, прилагането на временни технологични мерки, например син водород, може да спомогне за намаляване на емисиите на CO2 от съществуващото производство на водород. Във връзка с това е необходимо да се гарантира, че не се възпрепятства преходът към зелен водород при развитието на водородната икономика. Временните мерки трябва да предлагат значителни реални ползи по отношение на разходите и скоростта на прилагане в сравнение със зеления водород и не трябва да създават дългосрочни зависимости от влияещи в миналото фактори; |
| --- | --- |

9.

| 10. | счита, че извършването на всеобхватно и прозрачно класифициране и сертифициране по отношение на устойчивостта на водорода/горивата на основата на електроенергия е също толкова необходимо, колкото и повсеместното и задължително използване на разработените впоследствие сертификати. Пазар за зелен водород може да се развие само въз основа на прецизно, ясно и диференцирано разработени сертификати, които позволяват да се направи и разграничение между син и зелен водород. КР призовава Комисията да ускори активно процеса на класификация на газовете в рамките на Европейския регулаторен форум за газ (Мадридския форум) и бързо да излезе с предложение за система за класификация и сертифициране в съответствие със съществуващото законодателство относно оторизацията на енергия от възобновяеми източници; във връзка с това призовава да се разгледа възможността за сливане на съществуващите паралелни системи за гаранции за произход (член 19 от ДВЕИ II) и сертификати за устойчивост (членове 25—31 от ДВЕИ II). Комисията следва да се ангажира с международно разпространение на европейската система от сертификати/гаранции за произход, която предстои да бъде разработена; |
| --- | --- |

10.

Специфичната роля на регионите

| 11. | подчертава, че зеленият водород предоставя възможност за децентрализирано производство и използване и че поради това може да бъде част от бъдещи по-децентрализирани енергийни доставки, така както са описани в дългосрочната стратегия „Чиста планета за всички“ (5) на Комисията и са подкрепени от КР (6). Зеленият водород може да подпомогне регионалното и местното развитие, тъй като важни части от веригата за създаване на стойност могат да бъдат изградени в регионите и общините, като по този начин могат да бъдат генерирани положителни ефекти по отношение на заетостта и МСП; освен това излишната топлина от производството на зелен водород може да се използва в местното и регионалното топлоснабдяване, а водородът, отделян като страничен продукт при някои процеси, може да бъде рециклиран и да се използва повторно на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

11.

| 12. | изрично подчертава, че местните и регионалните власти (МРВ) играят решаваща роля при реализирането на водородната икономика. Редица МРВ разработват стратегии за водорода, програми за подпомагане на зеления водород и конкретни проекти, като например в рамките на Европейското партньорство за водородни долини (European Hydrogen Valleys Partnership) (7). Точното познаване на условията на местно равнище, връзките с участниците на място, надзорът върху процесите на планиране и издаване на разрешения и различните регионални и местни възможности за стимулиране и финансиране, обществените поръчки, както и правомощията в областта на професионалното и академичното обучение превръщат МРВ в незаменими участници при изграждането на пазара; |
| --- | --- |

12.

| 13. | подчертава, че регионите могат да играят важна роля в изграждането на мрежи при разработването на регионални стратегии за „зелен“ водород и програми за подпомагане с оглед на интегрираното развитие на регионалните вериги за създаване на стойност във връзка със „зеления“ водород. Близостта на производството и използването им дава възможност за изграждане на първите регионални водородни мрежи, които могат да бъдат разширявани с течение на времето. Централизираното широкомащабно предлагане на водород в промишлените клъстери може да отговаря на децентрализираното търсене от страна на промишлеността, транспорта, сградния фонд и баланса на мрежата в околностите на промишлените клъстери на регионално, национално и международно равнище (секторно интегриране). Местата в близост до пристанища могат да бъдат особено привлекателни, тъй като в дългосрочен план ще бъдат благоприятни и за вноса на водород/горива. КР призовава Европейската комисия да подкрепи разработването и прилагането на такива регионални стратегии и програми за веригите за създаване на стойност и клъстерите на зеления водород; |
| --- | --- |

13.

Координация на развитието на пазара

| 14. | припомня, че не може да се развие пазар за зелен водород без осъществяването на значителни инвестиции, включително от страна на частния сектор. Тези инвестиции могат да бъдат генерирани само ако съществува доверие в дългосрочното развитие на пазара. Поставянето на амбициозни и задължителни цели, ясна правна рамка, ясно определена стратегия и конкретна пътна карта за зелен водород могат да спомогнат за изграждането на това доверие; |
| --- | --- |

14.

| 15. | призовава Комисията в обявената стратегия на ЕС за водорода да формулира обща визия на ЕС, по-специално за зеления водород за 2030 и 2050 г. и да разгледа въпроса за екологичните приложения на зеления водород, развитието на неговия пазар и насърчаването на по-нататъшни иновации, като се вземат предвид препоръките в настоящото становище; |
| --- | --- |

15.

| 16. | призовава Комисията да представи водородна стратегия на ЕС заедно с интегрирана пътна карта, състояща се от незаконодателни и законодателни мерки, за изграждане на европейска чиста водородна икономика и водороден вътрешен пазар с акцент върху зеления водород, която да се базира на препоръките в настоящето становище и на препоръките на Стратегическия форум за важни проекти от общоевропейски интерес. Водородната стратегия на ЕС следва да съдържа амбициозни цели за производствените мощности за зелен водород, които да се опират на анализ на регионалния производствен потенциал, и да насърчава системното разширяване на производството и използването на водород, като бъдат установени съответните вериги за създаване на стойност. Тя следва да допринесе за координация на развитието на предлагането, търсенето и инфраструктурата в рамките на целия ЕС, както и за координация на регулаторните дейности и финансирането на равнището на ЕС, на държавите членки и на МРВ; като обърне специално внимание на описаната мрежова роля на регионите за развитието на производството и използването на „зелен водород“ в контекста на прехода към енергия и суровини; |
| --- | --- |

16.

| 17. | разглежда развитието на зелена водородна икономика като крайъгълен камък на устойчивата промишлена политика, предвидена като цел в Европейския зелен пакт; посочва, че за да бъде „зеленият“ водород конкурентоспособен, употребата на електролизната технология трябва да се разшири до равнището на гигаватите. Производството на електролизьори в държавите — членки на ЕС, предлага нови възможности (потенциал за заетост) и международен потенциал за износ. КР призовава Европейската комисия да въведе инструменти за подкрепа. и подчертава значението на участието на европейските региони — заедно с промишлеността — за разработване на междусекторни вериги за създаване на стойност на водорода, свързващи доставките, инфраструктурата и търсенето; призовава Комисията — в рамките на прилагането на новата промишлена стратегия за Европа (8) — да насърчава изграждането на водещи пазари за зелени водородни технологии и системи и тяхното използване за неутрално по отношение на климата производство преди всичко в стоманодобивната, циментовата и химическата промишленост; призовава обявената Стратегия на ЕС за чиста стомана да бъде приета в кратки срокове от Комисията, като бъде поставен подходящ акцент върху използването на зелен водород; |
| --- | --- |

17.

| 18. | силно приветства обявеното в новата промишлена стратегия създаване на Европейски алианс за чист водород; настоява той да бъде изграден бързо, да бъде фокусиран върху зеления водород и да изведе ЕС до позиция на индустриален лидер в тази ключова технология, като допринесе за координация и обмен на знания и опит; изисква обявеното от Комисията ангажиране на регионите и МСП да бъде реализирано последователно в рамките на алианса; |
| --- | --- |

18.

| 19. | посочва, че нарастващата секторна интеграция вследствие на използването на едни и същи енергийни източници налага необходимостта от засилено системно наблюдение на отделните отрасли; подчертава, че в стратегията за интегрирана енергийна система и стратегията на ЕС за водорода (9) Европейската комисия трябва да изтъкне системното значение на зеления водород във връзка с други форми на енергия за секторно интегриране, като електричество, възобновяеми газове и горива на основата на електроенергия, в бъдещата енергийна и икономическа система и да представи методи за прилагане, които да са от полза за системата. Те трябва да представят методи за прилагане, които да са от полза за системата и да използват нови и адаптирани пазарни правила, за да създадат функциониращ пазар на водород, който, от една страна, да стимулира производството и използването на водород, а от друга страна, да бъде добре интегриран с пазарите на електроенергия и газ; |
| --- | --- |

19.

Подпомагащо рамково законодателство и развитие на инфраструктурата в рамките на Европейския зелен пакт

| 20. | подчертава, че динамичното увеличаване на дела на енергията от възобновяеми източници при производството на електроенергия е основата на пазарното развитие на зеления водород в Европа; изисква преразглеждане на Директивата за възобновяемите енергийни източници (ДВЕИ II) поради поставяне на по-високи цели на ЕС в областта на климата за 2030 г., като по-специално следва да бъде определена съответно по-висока цел на ЕС за дела на енергията от възобновяеми източници в брутното крайно енергопотребление; насърчава държавите членки и МРВ да определят амбициозни цели за развитие на национално, регионално и местно равнище на енергията от възобновяеми източници като вятърната и слънчевата енергия; очаква, че обявената от Комисията стратегия за възобновяемите енергийни източници от офшорни инсталации ще даде тласък за развитието на този сектор, включително чрез финансирането на иновационни проекти за офшорно производство на зелен водород; |
| --- | --- |

20.

| 21. | препоръчва на Комисията да проучи дали ПЕР II и делегираните актове предоставят достатъчно стимули за използването на горива на основата на електроенергия въз основа на промишлените емисии на CO2 и улавянето и използването на въглерод (CCU) в преходен етап. Трябва обаче да се гарантира, че се избягва двойното отчитане на намалението на емисиите на парникови газове, както и пълното отчитане на горивата на основата на електроенергия като „възобновяеми“; |
| --- | --- |

21.

| 22. | призовава освен това за бързо разработване на делегирани актове по линия на ДВЕИ II, за да се изясни класификацията на електрическите мрежи за производство на водород (член 27 от ДВЕИ II) и минималните изисквания за намаляване на емисиите на парникови газове от синтетични горива (член 25 от ДВЕИ II); |
| --- | --- |

22.

| 23. | подчертава, че използването на електроенергия от мрежата за производство на водород следва да гарантира използването на електролизата с използване на мрежата (управление на потреблението); призовава в европейските, националните и регионалните стратегии за водите да се включи създаването на допълнителни мощности за производство на зелена електроенергия за електролизата; |
| --- | --- |

23.

| 24. | посочва, че интернализацията на външните разходи създава еднакви условия на конкуренция за различните енергийни източници и повишава икономическата привлекателност на зеления водород; поради това подкрепя цялостно преразглеждане на Директивата за данъчно облагане на енергийните продукти и електроенергията с цел хармонизиране на данъчното облагане на енергията с целите на Европейския зелен пакт и включване на водорода и горивата на основата на електроенергия в обхвата на директивата; насърчава държавите членки да използват съществуващите възможности за екологично данъчно облагане и допълнителните приходи за намаляване на данъчната тежест върху електроенергия, произведена с ниски въглеродни емисии; |
| --- | --- |

24.

| 25. | подчертава, че схемата на ЕС за търговия с емисии (СТЕ на ЕС) предоставя важни стимули за намаляване на емисиите на парникови газове в енергоемките промишлени отрасли (например химическа и стоманодобивна промишленост), за които зеленият водород представлява възможност за значителна декарбонизация. При преразглеждането на Директивата за търговия с емисии следва да се вземат под внимание новите цели в областта на климата за 2030 г., например чрез повишаване на линейния коефициент на намаление. Инвестиционната сигурност би могла да се увеличи, като се добави минимална цена за СТЕ на ЕС; |
| --- | --- |

25.

| 26. | подкрепя развитието на подходящ механизъм за корекция на въглеродните емисии на границите в съответствие с правилата на СТО (10) за внесени от трети държави продукти, чието производство е свързано с високи емисии на CO2 и които са предмет на силна международна конкуренция. В съчетание с адаптирана СТЕ на ЕС подобна система би могла да създаде стимули за използването на зелен водород в енергоемката промишленост; |
| --- | --- |

26.

| 27. | призовава Комисията да преработи Регламента за трансевропейската енергийна мрежа (TEN-E) (11) и правилата на ЕС за европейския пазар на газ, преди всичко на Директивата на ЕС за газа 2009/73/ЕО (12), така че да бъде предоставена възможност за динамично развитие на зелена водородна икономика с прехвърляне на водород в рамките на ЕС. Това включва например определянето на единни и ясни стандарти (например позволения дял на водорода в мрежата за природен газ), подходящо адаптиране на изискванията за проекти от общ интерес на основата на TEN-E, координиране на планирането на инфраструктурата за електроенергия и газ, прекласифициране на съществуващата инфраструктура за газ и формулирането на еднозначни правила за впръскването на водород в мрежата за природен газ и изготвянето на регулаторна рамка за обществените мрежи за водород. Необходимо е също така да се изготви регулаторна рамка за обществените мрежи за водород с недискриминационен достъп. КР посочва, че разработването и разширяването на специализираните водородни мрежи е важна предпоставка за наличието на водород в неговата най-чиста форма за приоритетните приложения, за които няма възможни алтернативи; |
| --- | --- |

27.

| 28. | счита, че на технологиите за задвижване с ниски въглеродни емисии за камиони, автобуси и за вътрешноводен транспорт, като електродвигатели, които се захранват посредством водородни горивни клетки или с надземна контактна мрежа, заедно с други енергийни форми, които отговарят на изискванията за устойчивост и намаляването на емисиите, следва да бъде отредено много по-централно място с преразглеждането на Регламента за трансевропейската транспортна мрежа (TEN-Т). Изграждането на съответната инфраструктура първоначално по протежение на коридорите на основната мрежа е необходимо предварително условие за разпространението на тези технологии. Механизмът за свързване на Европа (МСЕ) следва да предостави достатъчни финансови ресурси за тази цел. Преразглеждането на Директивата за разгръщането на инфраструктура за алтернативни горива предоставя възможност за поставяне на конкретни изисквания по отношение на гъстотата на мрежата от водородните зарядни станции в държавите членки; |
| --- | --- |

28.

| 29. | призовава Комисията да предостави подкрепа на изграждането на инфраструктура за транспортиране на водород (изграждане на нови газопроводи или модернизиране на съществуващи газопроводи) и за изграждането на инфраструктурата за съхранение; подчертава, че разработването и финансирането на трансгранична водородна инфраструктура между промишлени клъстери предлага икономически възможности. Във връзка с териториалното устройство и ефективност на разходите се препоръчва сътрудничество с други сектори, което изисква нова енергийна инфраструктура; |
| --- | --- |

29.

| 30. | призовава Комисията, като част от обявената стратегия за устойчива и интелигентна мобилност, да даде приоритет на използването на „зелен“ водород и на горива на основата на електроенергия като допълнение към електрическата мобилност в областта на превоза на тежки товари, обществения пътнически транспорт, водния транспорт и въздушния транспорт. Това изисква ясна и надеждна пътна карта и европейска регулаторна рамка за насърчаване на използването на превозни средства с ниски емисии в рамките на съществуващите системи за пътно таксуване; |
| --- | --- |

30.

Насърчаване посредством финансови и регулаторни мерки и държавна помощ

| 31. | подчертава, че изграждането на зелена водородна икономика, и по-специално разширяването на производството, трябва да бъде подпомагано с публични средства, тъй като понастоящем зеленият водород не е икономически ефективен. КР посочва, че при преразглеждането на насоките относно държавната помощ в областта на околната среда и енергетиката следва да бъде запазена или увеличена свободата на действие за финансовите инструменти, за да се предостави възможност за стимулиране на развитието на пазара на ранен етап; |
| --- | --- |

31.

| 32. | припомня, че при производството на зелен водород съществени компоненти от разходите са инвестиционните разходи и разходите за електроенергия. По принцип са налице както инструменти за насърчаване на търсенето, така и на предлагането с цел подпомагане на производството на зелен водород, които в зависимост от конкретните си характеристики могат да постигнат аналогични ефекти. Възможни инструменти за насърчаване на предлагането са инвестиционните субсидии и преференциалните премии. КР подчертава, че опитът в сектора на електроенергията е показал, че гарантираните за известен период от време приходи могат да позволят разширяване на производствените мощности. Все пак с цел създаване на конкурентен натиск преференциалните премии и инвестиционните субсидии могат да бъдат обявени от самото начало; |
| --- | --- |

32.

| 33. | подчертава, че прилагането на регулаторни мерки може да доведе до генериране на търсене на зелен водород в определени отрасли или области на приложение, което от своя страна да стимулира увеличаване на производството. В съчетание с инструменти, като задължителни нива на смесване (например въздушен и морски транспорт), намаление на парниковите газове за доставчици, отговорни за пускането на пазара на горива, или пределни стойности на CO2 за автомобилния парк (например за камиони, автобуси или транспортни средства за вътрешните водни пътища), целите за намаляване на емисиите на парникови газове могат да създадат стабилно търсене на зелен водород или горива на основата на електроенергия. Във връзка с това КР призовава държавите членки при транспонирането на ДВЕИ II да използват вече съществуващите законови възможности за насърчаване на зеления водород/горивата на основата на електроенергия. Алтернатива на приложенията, които и понастоящем се нуждаят от големи количества водород, биха могли да бъдат договорите за въглеродна разлика (Carbon Contracts for Difference, CCfD), които компенсират разликата между действителните разходи за предотвратяване на отделянето на парникови газове на потребителите и съществуващата цена на CO2; |
| --- | --- |

33.

| 34. | посочва, че обществените поръчки също могат да създават чувствително и предвидимо търсене. В това отношение МРВ могат да играят съществена роля, тъй като автомобилните паркове на общините и общинските предприятия (например почистване на улици, сметоизвозване, обществен транспорт и таксита) все по-често се оказват интересни области на приложение за зеления водород и други неутрални по отношение на климата технологии за задвижване; |
| --- | --- |

34.

| 35. | приветства инициативите за създаване на важни проекти от общоевропейски интерес (ВПОИ) за зелен водород; насърчава Комисията да изготви правна рамка за ВПОИ за зелен водород и впоследствие държавите членки да я прилагат, за да бъде проправен пътят за реализиране на широкомащабни демонстрационни проекти; Следва да се обърне специално внимание на създаването на синергии между различните важни водородни проекти от общоевропейски интерес, за да се избегне дилемата за „кокошката или яйцето“ при развитието на веригите за създаване на стойност на зеления водород; |
| --- | --- |

35.

| 36. | призовава за увеличаване на финансирането на демонстрационни проекти за зелен водород от обезпечените със средства от СТЕ на ЕС Иновационен фонд и Модернизационен фонд, както и за целево финансиране на зеления водород по програмата InvestEU; насърчава държавите членки и регионите да използват през следващия финансов период Европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове), включително Interreg, и за изграждане и укрепване на регионални, местни и трансрегионални водородни клъстери; подчертава необходимостта от постигане на полезни взаимодействия на всички равнища между тези начини на финансиране, ВПОИ, МСЕ и финансирането на научни изследвания; |
| --- | --- |

36.

| 37. | приветства новата политика на финансиране, приета от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) в енергийния сектор, включително разработването на нови подходи за финансиране в рамките на консултативната програма InnovFin. Във връзка с това КР призовава и ЕИБ да предоставя значителна подкрепа за зеления водород, като финансира подходи, благоприятстващи МСП и МРВ или банките, които ги подкрепят; |
| --- | --- |

37.

| 38. | счита, че централно звено за контакт (оne stop shop) на равнището на ЕС би могло да улесни значително достъпа до финансиране по проекти за предприятията, включително МСП, както и за регионите и градовете; |
| --- | --- |

38.

| 39. | препоръчва на държавите членки, в тясно сътрудничество с МРВ или техните национални и регионални сдружения, да допълват финансирането от ЕС с национални програми за широкомащабни демонстрационни проекти, живи лаборатории, национални мрежи и водороден обмен между регионите; |
| --- | --- |

39.

| 40. | подчертава, че е необходимо да бъдат изпратени дългосрочни сигнали за насочване на финансови и капиталови потоци от частния сектор към инвестиции в зелен преход със зелена водородна икономика и в подкрепа на иновативни МСП; очаква във връзка с това подпомагане от Комисията в рамките на обявената стратегия за устойчиво финансиране; |
| --- | --- |

40.

Научни изследвания и иновации

| 41. | подчертава, че и в хода на широкомащабното въвеждане на производството и приложението на зелен водород научните изследвания и иновациите играят решаваща роля. Те трябва да бъдат насочени към намаляване на разходите във всички части от веригата за създаване на стойност, както и към подобряване на управляемостта, ефективността и експлоатационния период на инсталациите. Поради това КР препоръчва да се постави изричен акцент върху зеления водород в рамките на програмата „Хоризонт Европа“, включително нейните „мисии на Зеления пакт“, Европейския стратегически план за енергийните технологии (плана SET) и Европейския съвет по иновациите (ЕСИ); |
| --- | --- |

41.

| 42. | приветства предложението на Комисията за осъществяване на Европейско партньорство за чист водород в рамките на програмата „Хоризонт Европа“ като правоприемник на съвместното предприятие „Горивни клетки и водород“ (съвместно предприятие ГКВ) (13); препоръчва да се подобрят финансовата обезпеченост, както и структурите и механизмите на партньорството в сравнение със съвместно предприятие ГКВ, като се отчита специфичното значение на МРВ, така че да могат да бъдат подпомогнати повече демонстрационни проекти за зелен водород в Европа, включително в рамките на Европейското партньорство за водородни долини; подчертава, че важна цел на партньорството трябва да бъде подобряването на обмена на знания и опит между регионите, между институциите на ЕС, държавите членки и МРВ, и между предприятията; |
| --- | --- |

42.

| 43. | насърчава държавите членки и МРВ, като част от техните компетенции в областта на висшето образование и професионалното обучение, да насърчават обучението на квалифицирани специалисти и изследователи по цялата верига за създаване на стойност на „зеления“ водород. Те следва също така да създават и подобряват подходящи консултантски услуги, по-специално за МСП. КР призовава Комисията да подкрепи тези усилия, по-специално в контекста на новия Европейски пакт за уменията и на Европейското пространство за образование, обявени в новата индустриална стратегия за Европа (14); |
| --- | --- |

43.

Международно измерение

| 44. | посочва, че значителен дял от търсенето на водород/горива на основата на електроенергия в дългосрочен план вероятно ще бъде покривано от внос от региони с много добри възобновяеми енергийни източници; във връзка с това за вносния водород/горива на основата на електроенергия трябва да важат също толкова високи критерии за устойчивост; препоръчва в изисканата пътна карта за зелен водород да бъде взета под внимание възможността за производство на зелен водород/горива на основата на електроенергия в трети държави и транспортирането им в ЕС. Освен това КР насърчава Комисията да установи своевременно сътрудничество с потенциални държави износители и с други държави вносители (например Япония), за да се подпомогне координираното изграждане на международна чиста водородна икономика с акцент върху зеления водород. В допълнение следва да бъдат засилени съответните международни инициативи, като например инициативата за използване на водород в рамките на министерските срещи за чиста енергия и „Мисията за иновации“. МРВ следва да участват активно и в този случай, както това вече беше направено при Европейското партньорство за водородни долини. |
| --- | --- |

44.

Брюксел, 2 юли 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на рамката за постигане на неутралност по отношение на климата и за изменение на Регламент (ЕС) 2018/1999 (Европейски законодателен акт за климата) (COM(2020) 80 final).

1

(2)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейският зелен пакт (COM(2019) 640 final).

2

(3)  Вж. Пътна карта — Ares(2020)2722353.

3

(4)  По-нататък с цел опростяване за синтетични горива се използва терминът „горива на основата на електроенергия (e-fuels)“.

4

(5)  COM(2018) 773 final.

5

(6)  Становище на Европейския комитет на регионите — Изпълнение на Парижкото споразумение посредством иновативен и устойчив енергиен преход на регионално и местно равнище (OB C 39, 5.2.2020 г., стр. 72), Становище на Комитета на регионите — Чиста планета за всички — Европейска стратегическа дългосрочна визия за просперираща, модерна, конкурентоспособна и неутрална по отношение на климата икономика (OB C 404, 29.11.2019 г., стр. 58).

6

(7)  В рамките на „Платформата за интелигентна специализация“ (S3P).

7

(8)  COM(2020) 102 final.

8

(9)  Вж. Пътна карта на Европейската комисия — Ares(2020)2722353.

9

(10)  Вж. Оценка на въздействието от етапа на създаване — Ares(2020)1350037.

10

(11)  Вж. Оценка на въздействието от етапа на създаване — Ares(2020)2487772.

11

(12)  Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно общите правила за вътрешния пазар на природен газ и за отмяна на Директива 2003/55/ЕО (OB L 211, 14.8.2009 г., стр. 94).

12

(13)  Вж. Оценка на въздействието от етапа на създаване — Ares(2019)4972390.

13

(14)  COM(2020) 102 final.

14

---

| 1.10.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 324/48 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 324/48

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Засилване на действията на ЕС за опазване и възстановяване на горите в световен мащаб

(2020/C 324/08)

| Докладчик: | Roby BIWER (LU/ПЕС), член на Общинския съвет на Бетембург, Люксембург |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Засилване на действията на ЕС за опазване и възстановяване на горите в световен мащаб
  COM(2019) 352 final |

Докладчик:

Roby BIWER (LU/ПЕС), член на Общинския съвет на Бетембург, Люксембург

Отправен документ:

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Засилване на действията на ЕС за опазване и възстановяване на горите в световен мащаб

COM(2019) 352 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | приветства поетия от Европейската комисия ангажимент за засилване на усилията за опазване и възстановяване на горите в световен мащаб; отбелязва със съжаление ограничения обхват на отправените предложения. |
| --- | --- |

1.

| 2. | отчита усилията, които полага Европейският съюз през последните десетилетия за увеличаване на горското покритие, включително чрез разширени програми за залесяване, както и благодарение на стриктно законодателство на държавите членки в областта на горите, което гарантира повторно залесяване и естествено възстановяване на горите; изразява обаче загриженост по повод обезпокоителния темп на деградация на горите в световен мащаб, по-специално на девствените гори, процес, който обхваща както естествени, така и управлявани гори (1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава значението на девствените гори като места с изключително богато разнообразие на биологични видове, които предоставят екосистемни услуги, допринасящи за човешкото здраве (фармацевтични цели, хранене, медицински растения), социалното приобщаване (психично здраве, насърчаване на заетостта в селските райони, екотуризъм и др.), както и ключовата им роля за опазването на околната среда от опустиняване, наводнения, влошаване на хидрогеоложката структура, ерозия на почвата, екстремни метеорологични условия, загуба на валежи, замърсяване на въздуха и т.н.; освен това отчита факта, че устойчиво управляваните, отгледаните от човека и естествените зрели гори допринасят за защитата и опазването на биологичното разнообразие. |
| --- | --- |

3.

| 4. | отчита факта, че обезлесяването е много сложно явление, дължащо се на многобройни фактори, сред които са увеличаващото се търсене на храни, фуражи, биоенергия, дървесина и други суровини от страна на нарастващото в световен мащаб население; подчертава, че обезлесяването е вторият най-голям източник на антропогенни емисии на парникови газове и основен фактор за загубата на биологично разнообразие (2). |
| --- | --- |

4.

| 5. | подчертава, че предотвратяването на загубата на гори може да донесе многобройни ползи за хората и екосистемите, включително опазване на биологичното разнообразие, намаляване на емисиите на парникови газове чрез поглъщане на въглерод — една от най-ефективните мерки за смекчаване на последиците от изменението на климата — предоставяне на екосистемни услуги, които могат да стимулират устойчивия растеж и нова горска биоикономика, основана на рационално и устойчиво използване на ресурсите. |
| --- | --- |

5.

| 6. | призовава Комисията и държавите членки да предложат регулаторни мерки и препоръки, съобразени със специфичните особености на национално, регионално и местно равнище, за ефективна борба с всички форми на обезлесяване и деградация на автентичните горски екосистеми, които осигуряват въглеродни запаси и биологично разнообразие, като същевременно осигурят подходящо финансиране. |
| --- | --- |

6.

| 7. | подчертава, че възстановяването на горите, по-специално в най-обезлесените райони в Европа, продължава да бъде една от най-ефективните стратегии за адаптиране към изменението на климата и смекчаване на последиците от него; във връзка с това разрастването на агро-лесовъдните системи чрез засаждане на дървета върху обработваемите земи и пасищата и около тях би могло да играе все по-важна роля. |
| --- | --- |

7.

| 8. | призовава за съгласуваност на политиките с цел привеждане в съответствие на усилията, целите и резултатите на различните политики, включително новата ОСП (обща селскостопанска политика), международните ангажименти на ЕС, в това число Европейската стратегия за биологичното разнообразие до 2030 г., Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие, Парижкото споразумение относно изменението на климата, търговската политика на ЕС и Европейския зелен пакт, с една всеобхватна стратегия за устойчивост с ясни цели и мерки за изпълнение, която да отчита надлежно социалния, икономическия и екологичния баланс. |
| --- | --- |

8.

Приоритет 1: Намаляване на последиците, които потреблението в ЕС оказва върху земята, и гарантиране на потреблението на продукти от вериги на доставки в ЕС, които не са свързани с обезлесяване.

| 9. | подчертава, че ЕС следва да гарантира, че консумацията на продукти, произхождащи от вериги на доставки, свързани с нулево обезлесяване извън ЕС, заема централно място в процеса на опазване и възстановяване на горите в световен мащаб; призовава ЕС да приобщи потребителите към този процес с цел повлияване на пазарите, които разчитат на проблематичното превръщане на девствените гори в места за отглеждане на широко използвани стоки като кафе, какао, палмово масло и животни. |
| --- | --- |

9.

| 10. | привлича вниманието към сериозните нарушения на правата на човека и унищожаването на околната среда в различни вериги на доставки (напр. соя, палмово масло, захар, какао, говеждо месо, суровини за биогорива и др.) и подчертава, че доброволните инициативи от страна на частния сектор и финансовата индустрия досега не се оказаха достатъчни за спирането и постигането на положителен обрат в тенденцията към обезлесяване; поради това призовава Комисията да направи задължително спазването на стандартите за надлежна проверка в областта на околната среда и правата на човека (3). |
| --- | --- |

10.

| 11. | посочва, че горските пожари представляват основната заплаха за опазването на горските екосистеми в много държави членки и региони на ЕС. Улесняването на усилията на местните и регионални власти за увеличаване на устойчивостта им на бедствия е от решаващо значение, като се има предвид, че те осигуряват първа помощ. Ограничаването на бедствията чрез действия на местната общност е най-бързият и ефективен начин за ограничаване на щетите, причинявани от горските пожари. |
| --- | --- |

11.

| 12. | призовава Комисията да предприеме различни действия, за да стимулира активното участие на потребителите в избора, популяризирането и употребата на по-устойчиви стоки, включително, но не само, създаването на специални схеми на ЕС за сертифициране на продукти, които не са свързани с обезлесяване, обединяващи вече съществуващите схеми за сертифициране за продукти на горското стопанство (в това число сертификати за устойчиво управление на горите и за проследяване на продукцията (4)) в по-всеобхватна оценка, приложима и за продукти, които не са свързани с горското стопанство, която да обхваща: устойчивото управление на горите; системите за управление на горите и производството в горското стопанство, основани на намалено използване на природни ресурси (напр. вода), химически вещества (напр. пестициди) и енергия (изкопаеми горива и енергията от невъзобновяеми източници като цяло); аспектите, свързани с нулево обезлесяване, при производството на продукти, които нямат отношение към горското стопанство; популяризирането на продукти с малък транспортен отпечатък (напр. местни марки, въглероден отпечатък); оценките на жизнения цикъл на продуктите с цел количествено определяне на тяхното въздействие върху околната среда и предоставяне на възможност за сравняване на екологичните им характеристики. |
| --- | --- |

12.

| 13. | призовава Комисията да увеличи усилията си в борбата с незаконния дърводобив чрез пълно и ефективно изпълнение на работния план за прилагане на законодателството в областта на горите, управлението и търговията (FLEGT) за периода 2018— 2022 г., по-специално чрез по-ефективно прилагане на Регламента на ЕС относно дървения материал. |
| --- | --- |

13.

| 14. | призовава Комисията да подобри комуникацията с потребителите и промотирането на продукти от устойчиво горско стопанство, като разработи специален етикет, указващ темпа на обезлесяване, дължащ се на даден продукт, и подобри/включи в съществуващите европейски бази с данни/информационни системи (напр. базите с данни за екомаркировката) продукти, които не са свързани с обезлесяване, които да бъдат лесни за разпознаване от потребителите. |
| --- | --- |

14.

| 15. | призовава Комисията да въведе процедури за проверка на акуратността на информацията и оценките, събирани чрез Европейската информационна система, за да се повиши доверието в предоставяната информация, включително да въведе строги изисквания за проследяване на произхода на продуктите, както и по-строги системи за мониторинг и привеждане в изпълнение, за да спомогне за предотвратяването на измами и невярно етикетиране на продуктите; предлага да се разгледат и други политики за ресурсно осигуряване, преди всичко в държави с висок процент обезлесени площи и ниско равнище на сертифициране и/или висок процент на незаконна сеч, напр. задължение за предоставяне на доказателства, че продуктите са добити по устойчив начин, включително документи за търговията с материали между доставчиците и информация относно политиките за възлагане на обществени поръчки на всички участници във веригата на доставки. |
| --- | --- |

15.

| 16. | настоятелно призовава всички институции и агенции на ЕС да дават пример чрез промяна на своето поведение, обществени поръчки и рамкови договори с цел използването на продукти от устойчиво горско стопанство; освен това приканва своите служители и членове да компенсират въглеродните емисии, дължащи се на полети, свързани с дейността на КР, като подкрепят финансово проекти за устойчиво горско стопанство. |
| --- | --- |

16.

| 17. | подчертава, че обществените поръчки, които представляват около 14 % от БВП в ЕС, предлагат потенциално силен лост за осигуряване на по-устойчиви договори за доставки при закупуване на дейности, стоки или услуги от предприятия. За тази цел въвеждането в рамките на Директива 2014/24/ЕС относно обществените поръчки на забрана за провеждане на обществени поръчки за продукти, причиняващи обезлесяване, може да доведе до положителен ефект върху промотирането на продукти, които не са свързани с обезлесяване. |
| --- | --- |

17.

| 18. | посочва, че насърчаването на промяна в поведението на потребителите към по-здравословно хранене с режими на растителна основа и висок прием на плодове и зеленчуци (сертифицирани за нулево обезлесяване), съответно намалявайки световното потребление на месо, може да подобри и опази здравето на гражданите и да защити планетата в съответствие с Декларацията C40 Good Food Cities („Градове за здравословна храна“ (5)); тази промяна трябва да отчита препоръките, формулирани в стратегията „От фермата до трапезата“, която насърчава, в рамките на възможното, потребление на местни продукти, съобразено с околната среда и човешкото здраве. |
| --- | --- |

18.

| 19. | насърчава Комисията да търси синергии и връзки с текущи проекти и инициативи за създаване на градски или крайградски горски насаждения и екологични коридори на поднационално, национално и европейско равнище, както и извън Европа; посочва, че тези инициативи носят на хората, живеещи в свързаните градове, многобройни екологични и социални ползи (екосистемни услуги), които включват чист въздух, регулиране на водния поток, опазване на почвите от водна и ветрова ерозия, възстановяване на деградирала земя, устойчивост на бедствия и климатични промени, по-ниски летни дневни температури, осигуряване на храна, по-голямо биологично разнообразие в градовете, по-добро физическо и психично здраве, по-висока стойност на недвижимите имоти и др. |
| --- | --- |

19.

| 20. | призовава в тези дейности да се включат европейските граждани и местните и регионалните власти, търговските оператори и заинтересованите страни, които продават стоките си на европейския пазар (напр. мултинационални компании); изтъква ролята им в опазването на горите и необходимостта от повишаване на прозрачността при корпоративното отчитане на отговорностите в социалната сфера и в сферата на околната среда (в съответствие с Директива 2014/95/ЕС). |
| --- | --- |

20.

Приоритет 2: Работа в партньорство с държавите производители за намаляване на натиска върху горите и за сътрудничество за развитие на ЕС за спиране на обезлесяването и Приоритет 3: Засилване на международното сътрудничество за спиране на обезлесяването и деградацията на горите и насърчаване на тяхното възстановяване.

| 21. | привлича вниманието към факта, че обезлесяването се случва предимно в държави извън ЕС. По-голямата част от дървесината, произвеждана в тези държави, се използва на местно равнище и въпреки това сертифицирането ѝ продължава да бъде непопулярно, тъй като разходите за получаване на такъв сертификат са твърде високи, особено за дребните земеделски стопани, които се конкурират и с по-евтината традиционна или дори незаконно добита дървесина. Аналогично, трябва да се обърне специално внимание на начините за сертифициране на продукти на горското стопанство като естествения каучук, произвеждан от голям брой дребни земеделски стопани. |
| --- | --- |

21.

| 22. | призовава за подобряване на образованието в областта на околната среда в развиващите се страни, където се намират девствените гори, като ключов фактор за повишаване на осведомеността им относно значението на техните собствени природни ресурси; изтъква, че прякото участие на гражданите в такива образователни инициативи в областта на околната среда би могло да донесе много ползи, като например:






  1) | по-задълбочени познания за значението на екосистемните услуги, които устойчиво управляваните и девствените гори предоставят на обществото; |
| --- | --- | --- |

22.

1)

по-задълбочени познания за значението на екосистемните услуги, които устойчиво управляваните и девствените гори предоставят на обществото;

| 2) | отчитане на многобройните преки и непреки ползи от устойчивото управление на горите; |
| --- | --- |

2)

отчитане на многобройните преки и непреки ползи от устойчивото управление на горите;

| 3) | по-голям шанс за извличане на ползи от действията на местно равнище за ограничаване на обезлесяването и деградацията на горите; повече възможности за превръщане на опазването на природните ресурси в устойчиво управление и по този начин да се допринесе за „зелени“ работни места и растеж за местното население и др.; |
| --- | --- |

3)

по-голям шанс за извличане на ползи от действията на местно равнище за ограничаване на обезлесяването и деградацията на горите; повече възможности за превръщане на опазването на природните ресурси в устойчиво управление и по този начин да се допринесе за „зелени“ работни места и растеж за местното население и др.;

| 23. | посочва, че Европейската комисия би трябвало да обмисли възможността да предложи включването на девствените гори в списъка на световното културно и природно наследство на ЮНЕСКО, за да допринесе за опазването им от обезлесяване и да повиши шансовете темата за тяхното опазване да привлече по-голямо обществено внимание. |
| --- | --- |

23.

| 24. | подчертава, че заедно с многофункционалността биологичното разнообразие е друга основна тема, която трябва да се вземе предвид при обсъждането на политиката на ЕС в областта на горското стопанство; посочва, че винаги когато протича процес на обезлесяване, с унищожаването на девствена или естествена зряла гора, се наблюдава и загуба на биологично разнообразие, което е типично за горите, и е трудно да бъде възстановено поради нанесената сериозна вреда на района. |
| --- | --- |

24.

| 25. | приветства новата общоевропейска стратегия за биологичното разнообразие за 2030 г., която повишава амбициите за ЕС да стимулира действия за спиране на загубата на биологично разнообразие и влошаването на състоянието на екосистемите в цяла Европа, и която поставя ЕС на водеща позиция в световен план във връзка с преодоляването на глобалната криза на биологичното разнообразие, включително чрез създаване например на защитени зони на най-малко 30 % от територията си, въвеждане на правно обвързващи цели на ЕС за възстановяване на природата и по-стриктна защита на останалите девствени и стари гори в ЕС, прилагане на устойчиво управление на вторичните гори (6), възстановяване на увредените екосистеми на суша чрез възстановяване на горите, почвите и влажните зони и създаване на зелени площи в градовете. |
| --- | --- |

25.

| 26. | призовава за полагането на много повече усилия за постигане на целите, свързани с горското стопанство в рамките на новата стратегия на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г., и за сключване на споразумение за амбициозна глобална политическа рамка за периода след 2020 г., което да бъде прието на предстоящата 15-а конференция на страните по Конвенцията за биологичното разнообразие, като се вземе предвид и оценката на изпълнението на стратегията до 2020 г. |
| --- | --- |

26.

| 27. | настоява търговските споразумения да се оценяват спрямо целта за намаляване на емисиите на парникови газове и да бъдат основани на устойчиво развитие; призовава за укрепване на главите в споразуменията относно устойчивото управление на горите и борбата с обезлесяването, както и за включване на обезлесяването в оценките на въздействието върху околната среда. Във връзка с това, тъй като обезлесяването в амазонския регион в Бразилия достигна рекордни равнища с 84-процентно увеличение на пожарите в тропическите гори (7), призовава ЕС и неговите държави членки да преустановят ратифицирането на споразумението ЕС-Меркосур, докато бразилското правителство не обърне тази тенденция. |
| --- | --- |

27.

| 28. | призовава в стратегията на ЕС за горите за периода след 2020 г. да се предвиди по-голям принос на активното, адаптивно и насочено към участието горско стопанство за поддържането и насърчаването на биологичното разнообразие, за да се реализират напълно ползите, които могат да донесат биологичното разнообразие и екосистемните услуги. Всички тези дейности и усилия следва да допринесат и насърчат по-амбициозна политика в областта на биологичното разнообразие в световен мащаб, в която Европа настоява да има водеща роля. |
| --- | --- |

28.

Приоритет 4: Пренасочване на финансови средства в подкрепа на по-устойчиви практики в земеползването и Приоритет 5: Подкрепа за наличието и качеството на и достъпа до информация за горите и веригите на доставки на суровини Подкрепа за научните изследвания и иновациите.

| 29. | подчертава, че мерките на Комисията за опазване и възстановяване на горите в ЕС и в световен мащаб следва да получат широк отзвук сред европейските граждани с цел увеличаване на подкрепата за тези мерки и повишаване на ефективността им. |
| --- | --- |

29.

| 30. | призовава Комисията да създаде европейска база данни за събиране на текущи и приключили проекти между ЕС и трети държави, както и на двустранни проекти между държави — членки на ЕС, и трети държави, за да се направи оценка на въздействието им върху световните гори; подчертава участието на местните и регионалните власти в изпълнението на тези проекти. |
| --- | --- |

30.

| 31. | настоятелно призовава ЕС да инициира стратегия за „Индустриализация, цифровизация и декарбонизация“ (IDD), която да насърчи екологични материали заместители на основата на дървесина, а потребителите да бъдат информирани за техния произход и въглероден отпечатък. Стратегията трябва да стимулира сертифицирането за „нулево обезлесяване“, като насърчава използването на продукти с този сертификат в сектори като строителството, текстила, химическите продукти или опаковъчната промишленост. |
| --- | --- |

31.

| 32. | призовава ЕС да продължи да разработва програми за научни изследвания и мониторинг като „Коперник“ — програмата на Съюза за наблюдение и мониторинг на Земята, и други програми за мониторинг с цел надзор на веригите на доставки на суровини, което ще позволи идентифициране и ранни предупреждения за продукти, чието производство причинява обезлесяване или деградация на околната среда. |
| --- | --- |

32.

| 33. | призовава Комисията да обмисли създаването на Европейска агенция по горите предвид значението на опазването и възстановяването на горите в световен мащаб. |
| --- | --- |

33.

Брюксел, 2 юли 2020 година.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https:/ /www.cbd.int/forest/definitions.shtml.

1

(2)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378018314365#fig0005.

2

(3)  Под надлежна проверка по отношение на правата на човека обикновено се разбира използването на средства, чрез които предприятията могат да откриват, предотвратяват, смекчават и отговарят за неблагоприятното въздействие, оказвано от техните или свързани с техните бизнес отношения дейности върху правата на човека. https://corporatejustice.org/priorities/13-human-rights-due-diligence.

3

(4)  Напр. Съвет за стопанисване на горите (FSC), Програма за потвърждаване на горскостопански сертификати (PEFC) и др.

4

(5)  Подписалите Декларацията C40 Good Food Cities градове поемат ангажимент да обвържат политиките си в областта на обществените поръчки на храни със Световната здравословна диета, в идеалния случай с доставки на продукти от биологично земеделие, и да подкрепят цялостното увеличение на консумацията на здравословни храни на растителна основа за сметка на неустойчивото и нездравословно хранене https://www.c40.org/press_releases/good-food-cities.

5

(6)  https:/ /www.cbd.int/forest/definitions.shtml.

6

(7)  Бразилски национален институт за космически изследвания, 2019 г.

7

---

III Подготвителни актове

Комитет на регионите

139-а пленарна сесия на КР чрез Interactio (в хибриден режим), 30.6.2020 г. – 2.7.2020 г.

| 1.10.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 324/53 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 324/53

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Пакет за услугите: актуализирана позиция на европейските местни и регионални власти

(2020/C 324/09)

| Докладчик: | Jean-Luc VANRAES (BE/Renew E.), член на Общинския съвет на Юкл |
| --- | --- |
| Отправни документи: | Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за въвеждане на европейска електронна карта за услуги и свързаното с нея административно обслужване
  COM(2016) 824 final
  Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно правната и оперативната рамка за европейската електронна карта за услуги, въведена с Регламент ... [Регламента за ЕEКУ]
  COM(2016) 823 final
  Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно проверка за пропорционалност преди приемането на ново регулиране на професии
  COM(2016) 822 final
  Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за осигуряване на изпълнението на Директива 2006/123/ЕО относно услугите на вътрешния пазар, за установяване на процедура за нотификация за разрешителни режими и изисквания, свързани с услугите, и за изменение на Директива 2006/123/ЕО и Регламент (ЕС) No 1024/2012 относно административно сътрудничество посредством Информационната система за вътрешния пазар
  COM(2016) 821 final
  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно препоръки за реформи при регламентирането на професионалните услуги
  COM(2016) 820 final |

Докладчик:

Jean-Luc VANRAES (BE/Renew E.), член на Общинския съвет на Юкл

Отправни документи:

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за въвеждане на европейска електронна карта за услуги и свързаното с нея административно обслужване

COM(2016) 824 final

Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно правната и оперативната рамка за европейската електронна карта за услуги, въведена с Регламент ... [Регламента за ЕEКУ]

COM(2016) 823 final

Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно проверка за пропорционалност преди приемането на ново регулиране на професии

COM(2016) 822 final

Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за осигуряване на изпълнението на Директива 2006/123/ЕО относно услугите на вътрешния пазар, за установяване на процедура за нотификация за разрешителни режими и изисквания, свързани с услугите, и за изменение на Директива 2006/123/ЕО и Регламент (ЕС) No 1024/2012 относно административно сътрудничество посредством Информационната система за вътрешния пазар

COM(2016) 821 final

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно препоръки за реформи при регламентирането на професионалните услуги

COM(2016) 820 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Значение и неотложност на завършването на единния пазар на услуги

| 1. | признава, че единният пазар е важно постижение на политиката на ЕС, която е в основата на европейската конкурентоспособност, благоденствието и благосъстоянието на потребителите; подчертава, че правилното функциониране на единния пазар допринася и за стимулирането на икономическия растеж, иновациите и заетостта на регионално и местно равнище и че регионалните и местните власти, в качеството си на важни възложители на обществени поръчки, печелят от по-добре функциониращ единен пазар, включително в сферата на услугите; |
| --- | --- |

1.

| 2. | признава, че единният пазар е незавършен процес и че продължават да съществуват значителни пречки; подчертава, че неговото осъществяване и задълбочаване изискват по-голяма ангажираност от страна на институционалните участници на всички равнища на управление и че по-специално държавите членки имат важни отговорности за гарантиране на ефективното прилагане; |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава, че предложенията за политика в областта на единния пазар могат да имат важни териториални въздействия, които следва да бъдат правилно оценени. Оценките на териториалното въздействие допринасят за измерването на възможните последици от законодателните предложения по цялостен и балансиран начин, обхващайки широк спектър от аспекти, и са от съществено значение за много региони, които не са пряко ангажирани в законодателния процес, но в действителност прилагат законодателството; отново заявява, че КР е готов да допринесе със своя експертен опит за тези оценки; |
| --- | --- |

3.

| 4. | призовава при осъществяването на единния пазар да се спазват, доколкото е възможно, принципите на местното самоуправление; припомня, че в Европейската харта за местното самоуправление (1) се признава, че местните власти са един от важните елементи в основата на всеки демократичен режим, че гарантирането и засилването на местното самоуправление е важен принос към изграждането на Европа, основана на принципите на демокрация и децентрализация на властите, и че в резултат на това местните власти разполагат с широка автономия по отношение на своите отговорности, начините и инструментите за изпълнение на тези отговорности и ресурсите, необходими за тяхното осъществяване; |
| --- | --- |

4.

| 5. | счита, че следва да се разгледа по-децентрализиран подход към осъществяването на единния пазар, включващ децентрализацията на отговорността за наблюдение и контрол на правилното прилагане на правото на ЕС към агенциите на равнището на държавите членки по модела на децентрализирания подход към прилагането на правилата на ЕС в областта на конкуренцията; счита, че подобен децентрализиран подход би помогнал както за намаляване на административната тежест на всички равнища, така и за насърчаване на ангажираността на държавите членки с единния пазар, което е от съществено значение за правилното му функциониране; |
| --- | --- |

5.

| 6. | посочва, че много от най-значимите оставащи икономически пречки са в областта на услугите; |
| --- | --- |

6.

| 7. | подчертава, че услугите са основният компонент на европейската икономика, като на тях се падат около 70 % както от БВП, така и от работните места (2); посочва обаче, че секторът на услугите на ЕС се характеризира с бавен растеж на производителността и слаба конкуренция и с огромно многообразие от сектори на услуги с различни характеристики; отбелязва обаче, че търговията с услуги в рамките на ЕС представлява само една трета от търговията със стоки в рамките на ЕС и не показва признаци на догонване; |
| --- | --- |

7.

| 8. | подчертава, че неоправданите пречки пред трансграничното предоставяне на услуги, дължащи се главно на различаващите се национални правила и процедури, са сред основните причини за слабите резултати на сектора и че премахването на тези пречки ще предостави на доставчиците на услуги и потребителите по-големи възможности да използват пълноценно потенциала на единния пазар; че по-нататъшните действия следва да се основават на доказаните нужди на доставчиците на услуги; че огромното многообразие на секторите на услуги може да изисква използването в по-голяма степен на секторен подход, както и че местните и регионалните власти могат да играят важна роля в решаването на възникващите проблеми; |
| --- | --- |

8.

| 9. | подчертава, че услугите са важен междинен ресурс, влаган в икономиката в рамките на световните вериги за създаване на стойност, и че конкурентоспособните услуги, в частност бизнес услугите, са от решаващо значение за производителността и конкурентоспособността по отношение на разходите в други сектори, например производството, които са от жизненоважно значение за регионалните и местните икономики; |
| --- | --- |

9.

| 10. | посочва, че десет години след влизането ѝ в сила все още не е осъществен изцяло потенциалът на Директивата за услугите за увеличаване на свободното движение на услуги и че доставчиците в редица сектори на услугите все още са изправени пред множество пречки, когато искат да се установят в друга държава членка или временно да предоставят трансгранични услуги; отбелязва, че по оценки премахването на пречките пред трансграничната търговия и инвестициите в услуги съгласно вече предоставената от директивата рамка би могло да увеличи БВП на ЕС с 1,7 %; |
| --- | --- |

10.

| 11. | отбелязва, че от законодателните предложения на Комисията в пакета за услугите беше прието само едно, а именно Директивата относно проверка за пропорционалност преди приемането на ново регулиране на професиите; отбелязва освен това, че законодателните предложения за европейската електронна карта за услуги са блокирани в законодателния процес и че предложената директива, установяваща процедура за нотификация за разрешителни режими и изисквания, свързани с услугите, напредва много бавно; |
| --- | --- |

11.

| 12. | призовава настоятелно Комисията да анализира най-често срещаните бизнес и професионални дейности във всяка държава членка, които биха могли вече да се ползват от действащата понастоящем Директива за услугите, така че възможно най-скоро да може да се изготви изчерпателен списък на ненужните разходи и пречки, понасяни от предприемачите; призовава също Комисията спешно да изготви препоръка, която да включва стандартен модел за единно звено за контакт, съгласно член 6 от Директивата, за да могат държавите членки да следват общ модел, който да улеснява в максимална степен използването му от доставчиците на различните им езици, по същия начин, както това се прави в областта на техническите регламенти с висока степен на ефективност и минимални разходи за превод; |
| --- | --- |

12.

| 13. | отбелязва, че решението на Съда на ЕС по делото Visser Vastgoed (3) би могло да има много важни последици за местните и регионалните власти; счита, че тези мерки трябва да бъдат разгледани в законодателството на ЕС и че предложената директива за нотификация е подходящата рамка за тази цел; |
| --- | --- |

13.

| 14. | счита, че следствията от делото Visser Vastgoed не могат да бъдат ограничени до задълженията за нотификация за планове за зониране на земеползването, които се отнасят до услуги на дребно, но потенциално имат по-широк обхват; |
| --- | --- |

14.

| 15. | признава значението на един добре функциониращ единен пазар за граничните региони и счита, че инструменти на ЕС за трансгранично сътрудничество, като например ЕГТС (4), могат да играят полезна роля в това отношение; |
| --- | --- |

15.

Европейска електронна карта за услуги

| 16. | отбелязва факта, че Европейският парламент отхвърли предложението на Комисията за електронна карта за услуги и поиска от Комисията да оттегли това досие; отбелязва също, че Съветът не успя да излезе с обща позиция по него, и посочва, че за да се окаже подкрепа на предприятията, предоставящи трансгранични услуги, мерките предвидени в настоящата директива за услугите като единните звена за контакт трябва да се прилагат правилно; |
| --- | --- |

16.

| 17. | припомня на съзаконодателите, че първоначалната идея за електронната карта за услуги, която не можа да се осъществи с това предложение, беше да се намали административната сложност и разходите за доставчиците на трансгранични услуги, и по-специално за МСП, при изпълнението на административни формалности; |
| --- | --- |

17.

| 18. | посочва, че тъй като не е въведена електронна карта за услуги, доставчиците на трансгранични услуги все още са изправени пред същите разходи за изпълнение на административните формалности, и че електронната карта за услуги трябваше да ги намали наполовина, което би било от голяма полза за МСП; |
| --- | --- |

18.

| 19. | поради това припомня необходимостта от предприемане на важни стъпки за административно опростяване от гледна точка на доставчиците на услуги и ненужните разходи, пред които все още са изправени; при все това изтъква, че законодателната, техническата и административната тежест, свързана с въвеждането на картата за услуги за местните и регионалните власти, трябва да бъде пропорционална на очакваните ползи; |
| --- | --- |

19.

| 20. | припомня на съзаконодателите, че Директивата за услугите предвижда, че държавите членки не могат да дублират изисквания, които са еквивалентни на тези, които доставчикът вече е изпълнил в друга държава членка; отбелязва обаче, че това все още не се прилага в достатъчна степен на практика и че доставчиците на услуги често са изправени пред същите изисквания като местните дружества, въпреки че вече са изпълнили равностойни или подобни изисквания в своята държава членка по произход; |
| --- | --- |

20.

| 21. | припомня на съзаконодателите, че сложността на сътрудничеството между националните власти и произтичащата от това административна тежест на предложената процедура за електронната карта за услуги бяха сред основните причини, поради които не беше постигнат компромис при преговорите по този въпрос. Във връзка с това призовава Европейската комисия в своите бъдещи предложения да се съсредоточи върху прости и ясни правила за сътрудничество между органите; |
| --- | --- |

21.

| 22. | посочва, че значителните различия между държавите членки по отношение на правната форма и притежаването на акции и дялове също продължават да бъдат пречка пред свободата на установяване в сектора на бизнес услугите; |
| --- | --- |

22.

| 23. | отбелязва също така, че доставчиците на услуги изпитват големи затруднения при получаването на законово изисквана застраховка за професионална отговорност, когато искат да предлагат услугите си в друга държава членка; |
| --- | --- |

23.

| 24. | посочва също така, че националните секторни закони невинаги правят необходимото разграничение между изискванията, приложими за доставчиците на услуги, които искат да се установят, и за тези, които искат да предоставят трансгранични услуги временно, което води до несигурност и непропорционални регулаторни изисквания за доставчиците на трансгранични услуги; |
| --- | --- |

24.

| 25. | изразява съжаление, че горепосочените пречки не са премахнати и все още допринасят за ниската степен на интегриране на услугите на единния пазар в рамките, които вече са предвидени в Директивата за услугите; |
| --- | --- |

25.

| 26. | поради това настоятелно призовава другите институции да намерят обща основа за справяне с проблемите, които законодателното предложение за електронната карта има за цел да преодолее, като по този начин се създадат условия за по-добро прилагане въз основа на Директивата за услугите; |
| --- | --- |

26.

| 27. | признава различните подходи в държавите членки по отношение на критериите за допустимост на доставчиците на услуги до участие в търговете, което може да бъде пречка за единния пазар; следователно потенциалът на инструментите на ЕС следва да се използва за хармонизиране на тези подходи, когато това е възможно; |
| --- | --- |

27.

| 28. | обръща внимание на разпоредбите на Директивата за услугите, насочени към увеличаване на трансграничните дейности и развитието на истински единен пазар на услугите чрез по-голямо сближаване на професионалните правила на европейско равнище, и призовава Европейската комисия да предложи инициативи за стимулиране на професионалните сдружения на европейско равнище за използване на тези възможности за улесняване на свободното движение на доставчиците на услуги; |
| --- | --- |

28.

| 29. | подчертава значението на Директивата за услугите и нейния принос за свободното движение на услуги в рамките на единния пазар. Същевременно подчертава, че предприятията, и по-специално МСП и публичните власти, са изправени пред много предизвикателства при прилагането на правилата на директивата; |
| --- | --- |

29.

Процедура за нотификация

| 30. | отбелязва решението на Съда на ЕС по делото Visser Vastgoed и правната несигурност, която то би могло да създаде за местните и регионалните власти (5), особено по отношение на задължението за нотификация; също така отбелязва че неговият обхват може да не е ограничен до услуги на дребно и планиране на земеползването, но би могъл да засегне други регулаторни дейности на местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

30.

| 31. | счита, че е налице възможност за подобряване на процедурата за нотификация в рамките на пакета за услугите, за да се разгледат въпросите, засегнати в решението на Съда на ЕС, и призовава съзаконодателите по време на текущите преговори относно процедурата за нотификация да съсредоточат усилията си върху намирането на решения, които да гарантират, че процедурата осигурява необходимата правна сигурност; |
| --- | --- |

31.

| 32. | подчертава, че много местни и регионални власти са изправени пред предизвикателства по отношение на капацитета и ресурсите за справяне с административната тежест на настоящото задължение за правна нотификация — с оглед на решението на Съда на ЕС — и че всяка нова процедура за нотификация следва да взема това предвид, за да се намали административната тежест във възможно най-голяма степен; |
| --- | --- |

32.

| 33. | изтъква необходимостта от постигане на точния баланс между усилията, изисквани от задълженията за нотификация, и добавената стойност за постигане на целите на Директивата за услугите, като се има предвид, че повечето местни и регионални разпоредби имат незначителен ефект върху единния пазар и е вероятно да са в съответствие с изискванията на Директивата за услугите; |
| --- | --- |

33.

| 34. | подчертава, че всяка нова процедура за нотификация би трябвало да избягва ненужни закъснения при приемането на местни и регионални разпоредби, тъй като тези закъснения оказват неблагоприятно въздействие върху всички заинтересовани страни и възпрепятстват икономическата дейност, както и инвестициите (например в търговията на дребно и свързаното с това развитие в областта на недвижимите имоти); |
| --- | --- |

34.

| 35. | призовава за достатъчно прозрачност и откритост към диалог от страна на Европейската комисия в контекста на всяка нова процедура за нотификация, особено по време на фазата на процедурата, в която Комисията оценява дали дадена местна или регионална правна уредба е в съответствие с Директивата за услугите; |
| --- | --- |

35.

| 36. | настоява, че Директивата за услугите трябва да се прилага ефективно, и затова предлага Европейската комисия да представи набор от количествени и/или качествени критерии за оценка на това кой вид местни и регионални разпоредби биха могли да бъдат освободени от задължението за нотификация съгласно Директивата за услугите, без това освобождаване да възпрепятства прилагането на Директивата за услугите; |
| --- | --- |

36.

| 37. | предлага Европейската комисия да проучи дали е възможно да бъдат децентрализирани елементи от прилагането, включително нотификацията, въз основа на количествени и/или качествени критерии, тъй като това би могло да повиши ефективността на изпълнението и да доведе до по-точна оценка на регионалния и местния обществен интерес; по този начин се зачита принципът на местно самоуправление и субсидиарност; |
| --- | --- |

37.

| 38. | изтъква значението на принципите на недискриминация, пропорционалност и обществен интерес в съответствие с Директивата за услугите и подчертава в местния и регионалния контекст, че съображение 9 от Директивата за услугите изрично изключва от приложното си поле правилата относно развитието или използването на земята и териториалното и селищното устройство. |
| --- | --- |

38.

Брюксел, 2 юли 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Съвет на Европа, 1985 г.

1

(2)  Работен документ на службите на Комисията, Доклад за функционирането на единния пазар 2019 г., SWD(2019) 444 final.

2

(3)  Съединени дела C-360/15 и C-31/16, по които е постановено решение на 30 януари 2018 г.

3

(4)  Европейски групи за териториално сътрудничество.

4

(5)  В ЕС има повече от 95 000 общини, от най-различна големина и капацитет. Общо в Германия и Австрия до 250 000 местни устройствени планове биха могли по принцип да попадат в обхвата на Директивата за услугите и задължението за нотификация (междинен доклад от 15 януари 2020 г. за възложеното от КР проучване относно последиците за местните и регионалните власти от Директивата на ЕО за нотификацията в контекста на решението на Съда на ЕС от януари 2018 г.).

5

---

| 1.10.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 324/58 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 324/58

---

Становище на Европейския комитет на регионите — „Европейски законодателен акт за климата: установяване на рамката за постигане на неутралност по отношение на климата“

(2020/C 324/10)

| Докладчик: | Juan Manuel MORENO BONILLA (ES/ЕНП), Председател на регионалното правителство на автономен регион Андалусия |
| --- | --- |
| Отправен документ: | Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на рамката за постигане на неутралност по отношение на климата и за изменение на Регламент (ЕС) 2018/1999 (Европейски законодателен акт за климата)
  COM(2020) 80 final |

Докладчик:

Juan Manuel MORENO BONILLA (ES/ЕНП), Председател на регионалното правителство на автономен регион Андалусия

Отправен документ:

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на рамката за постигане на неутралност по отношение на климата и за изменение на Регламент (ЕС) 2018/1999 (Европейски законодателен акт за климата)

COM(2020) 80 final

I.   ПРЕПОРЪКИ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Изменение 1

Съображение 5

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (5) | Действията в областта на климата от страна на Съюза
  и на
  държавите членки имат за цел да защитят гражданите и планетата, благосъстоянието, просперитета, здравето, продоволствените системи, целостта на екосистемите и на биологичното разнообразие от заплахата от изменение на климата в контекста на програмата за устойчиво развитие за 2030 г. и в стремежа за постигане на целите на Парижкото споразумение, както и да увеличат максимално просперитета в рамките на глобалните ограничения, да засилят устойчивостта и да намалят уязвимостта на обществото към изменението на климата. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(5)

Действията в областта на климата от страна на Съюза
  и на
  държавите членки имат за цел да защитят гражданите и планетата, благосъстоянието, просперитета, здравето, продоволствените системи, целостта на екосистемите и на биологичното разнообразие от заплахата от изменение на климата в контекста на програмата за устойчиво развитие за 2030 г. и в стремежа за постигане на целите на Парижкото споразумение, както и да увеличат максимално просперитета в рамките на глобалните ограничения, да засилят устойчивостта и да намалят уязвимостта на обществото към изменението на климата.

| (5) | Действията в областта на климата от страна на Съюза, държавите членки
  и местните и регионалните власти
  имат за цел да защитят гражданите и планетата, благосъстоянието, просперитета, здравето, продоволствените системи, целостта на екосистемите и на биологичното разнообразие от заплахата от изменение на климата в контекста на програмата за устойчиво развитие за 2030 г. и в стремежа за постигане на целите на Парижкото споразумение, както и да увеличат максимално просперитета в рамките на глобалните ограничения, да засилят устойчивостта и да намалят уязвимостта на обществото към изменението на климата. |
| --- | --- |

(5)

Действията в областта на климата от страна на Съюза, държавите членки
  и местните и регионалните власти
  имат за цел да защитят гражданите и планетата, благосъстоянието, просперитета, здравето, продоволствените системи, целостта на екосистемите и на биологичното разнообразие от заплахата от изменение на климата в контекста на програмата за устойчиво развитие за 2030 г. и в стремежа за постигане на целите на Парижкото споразумение, както и да увеличат максимално просперитета в рамките на глобалните ограничения, да засилят устойчивостта и да намалят уязвимостта на обществото към изменението на климата.

Изложение на мотивите

Действията на местно и регионално равнище са от решаващо значение за постигането на целта за неутралност по отношение на климата, призната в Парижкото споразумение, и изцяло в съответствие с целите, посочени в съображението. Поради това е небрежност да не се включват в тези действия местните и регионалните власти.

Изменение 2

Съображение 14

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (14) | Адаптирането е ключов елемент от дългосрочния глобален отговор на изменението на климата. Поради това държавите членки и Съюзът следва да увеличат своя капацитет за адаптиране, да укрепят устойчивостта и да намалят уязвимостта си спрямо изменението на климата, както е предвидено в член 7 от Парижкото споразумение, както и да увеличат максимално съпътстващите ползи с други политики и нормативни актове в областта на околната среда. Държавите членки следва да приемат всеобхватни национални стратегии и планове за адаптация. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(14)

Адаптирането е ключов елемент от дългосрочния глобален отговор на изменението на климата. Поради това държавите членки и Съюзът следва да увеличат своя капацитет за адаптиране, да укрепят устойчивостта и да намалят уязвимостта си спрямо изменението на климата, както е предвидено в член 7 от Парижкото споразумение, както и да увеличат максимално съпътстващите ползи с други политики и нормативни актове в областта на околната среда. Държавите членки следва да приемат всеобхватни национални стратегии и планове за адаптация.

| (14) | Адаптирането е ключов елемент от дългосрочния глобален отговор на изменението на климата. Поради това държавите членки и Съюзът следва да увеличат своя капацитет за адаптиране, да укрепят устойчивостта и да намалят уязвимостта си спрямо изменението на климата, както е предвидено в член 7 от Парижкото споразумение, както и да увеличат максимално съпътстващите ползи с други политики и нормативни актове в областта на околната среда. Държавите членки следва да приемат всеобхватни национални стратегии и планове
  за адаптация, в които да отчитат икономическото, социално и географското разнообразие на териториите в Европа и специфичните особености на нейните най-отдалечени територии
  . |
| --- | --- |

(14)

Адаптирането е ключов елемент от дългосрочния глобален отговор на изменението на климата. Поради това държавите членки и Съюзът следва да увеличат своя капацитет за адаптиране, да укрепят устойчивостта и да намалят уязвимостта си спрямо изменението на климата, както е предвидено в член 7 от Парижкото споразумение, както и да увеличат максимално съпътстващите ползи с други политики и нормативни актове в областта на околната среда. Държавите членки следва да приемат всеобхватни национални стратегии и планове
  за адаптация, в които да отчитат икономическото, социално и географското разнообразие на териториите в Европа и специфичните особености на нейните най-отдалечени територии
  .

Изложение на мотивите

Териториалните фактори играят ключова роля при определянето на правилния избор на политика за укрепване на устойчивостта и усилията за адаптиране. Географските, климатичните, социалните и икономическите съображения са от решаващо значение за оценката на уязвимостта, управлението на риска и определянето на бъдещи сценарии за климатичните променливи. Създаването на инструменти за прогнозиране за адаптирането и насърчаването на устойчивостта, които могат да бъдат адаптирани към различните регионални и местни реалности, би представлявало важна стъпка напред в разработването на тези стратегии.

Изменение 3

Съображение 17

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (17) | В съобщението си „Европейският зелен пакт“ Комисията оповести намерението си да направи оценка и предложения за увеличаване на целта на Съюза за намаляване на емисиите на парникови газове до 2030 г., за да гарантира съответствието ѝ с целта за неутралност по отношение на климата до 2050 г. В него Комисията подчерта, че всички политики на Съюза следва да допринасят за целта за неутралност по отношение на климата и всички сектори следва да изпълняват своята роля. На основата на цялостна оценка на въздействието и като вземе предвид анализа си на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата, представени ѝ съгласно Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета (1),
  до
  септември 2020 г. Комисията следва да направи преглед на целта на Съюза по отношение на климата за 2030 г. и да проучи възможностите за нова цел за 2030 г. за намаляване на емисиите
  с 50—
  55 % спрямо равнищата от 1990 г. Ако сметне за необходимо да се измени целта на Съюза за 2030 г., тя следва да отправи предложения до Европейския парламент и до Съвета за изменение на настоящия регламент по целесъобразност. Освен това до 30 юни 2021 г. Комисията следва да направи оценка на начина, по който следва да се измени законодателството на Съюза за изпълнение на тази цел, за да се постигне намаляване на емисиите с
  50—
  55 % в сравнение с 1990 г. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(17)

В съобщението си „Европейският зелен пакт“ Комисията оповести намерението си да направи оценка и предложения за увеличаване на целта на Съюза за намаляване на емисиите на парникови газове до 2030 г., за да гарантира съответствието ѝ с целта за неутралност по отношение на климата до 2050 г. В него Комисията подчерта, че всички политики на Съюза следва да допринасят за целта за неутралност по отношение на климата и всички сектори следва да изпълняват своята роля. На основата на цялостна оценка на въздействието и като вземе предвид анализа си на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата, представени ѝ съгласно Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета (1),
  до
  септември 2020 г. Комисията следва да направи преглед на целта на Съюза по отношение на климата за 2030 г. и да проучи възможностите за нова цел за 2030 г. за намаляване на емисиите
  с 50—
  55 % спрямо равнищата от 1990 г. Ако сметне за необходимо да се измени целта на Съюза за 2030 г., тя следва да отправи предложения до Европейския парламент и до Съвета за изменение на настоящия регламент по целесъобразност. Освен това до 30 юни 2021 г. Комисията следва да направи оценка на начина, по който следва да се измени законодателството на Съюза за изпълнение на тази цел, за да се постигне намаляване на емисиите с
  50—
  55 % в сравнение с 1990 г.

| (17) | В съобщението си „Европейският зелен пакт“ Комисията оповести намерението си да направи оценка и предложения за увеличаване на целта на Съюза за намаляване на емисиите на парникови газове до 2030 г., за да гарантира съответствието ѝ с целта за неутралност по отношение на климата до 2050 г. В него Комисията подчерта, че всички политики на Съюза следва да допринасят за целта за неутралност по отношение на климата и всички сектори следва да изпълняват своята роля. На основата на цялостна оценка на въздействието и като вземе предвид анализа си на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата, представени ѝ съгласно Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета (1),
  колкото се може по-скоро, но не по-късно от края на
  септември 2020 г. Комисията следва да направи преглед на целта на Съюза по отношение на климата за 2030 г. и да проучи възможностите за нова цел за 2030 г. за намаляване на емисиите
  най-малко
  с 55 % спрямо равнищата от 1990 г. Ако сметне за необходимо да се измени целта на Съюза за 2030 г., тя следва да отправи предложения до Европейския парламент и до Съвета за изменение на настоящия регламент по целесъобразност. Освен това до 30 юни 2021 г. Комисията следва да направи оценка на начина, по който следва да се измени законодателството на Съюза за изпълнение на тази цел, за да се постигне намаляване на емисиите
  най-малко
  с 55 % в сравнение с 1990 г. |
| --- | --- |

(17)

В съобщението си „Европейският зелен пакт“ Комисията оповести намерението си да направи оценка и предложения за увеличаване на целта на Съюза за намаляване на емисиите на парникови газове до 2030 г., за да гарантира съответствието ѝ с целта за неутралност по отношение на климата до 2050 г. В него Комисията подчерта, че всички политики на Съюза следва да допринасят за целта за неутралност по отношение на климата и всички сектори следва да изпълняват своята роля. На основата на цялостна оценка на въздействието и като вземе предвид анализа си на интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата, представени ѝ съгласно Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета (1),
  колкото се може по-скоро, но не по-късно от края на
  септември 2020 г. Комисията следва да направи преглед на целта на Съюза по отношение на климата за 2030 г. и да проучи възможностите за нова цел за 2030 г. за намаляване на емисиите
  най-малко
  с 55 % спрямо равнищата от 1990 г. Ако сметне за необходимо да се измени целта на Съюза за 2030 г., тя следва да отправи предложения до Европейския парламент и до Съвета за изменение на настоящия регламент по целесъобразност. Освен това до 30 юни 2021 г. Комисията следва да направи оценка на начина, по който следва да се измени законодателството на Съюза за изпълнение на тази цел, за да се постигне намаляване на емисиите
  най-малко
  с 55 % в сравнение с 1990 г.

Изложение на мотивите

За да гарантираме, че европейският план за възстановяване е екологичен, а инвестициите, направени днес, водят до постигане на целите за 2030 г. и в крайна сметка на целите за 2050 г., оценката на въздействието на законодателната рамка за 2030 г. трябва да бъде амбициозна и публикувана възможно най-скоро.

Изменение 4

Съображение 18

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (18) | За да се гарантира, че Съюзът и държавите членки не се отклоняват от пътя за постигане на целта за неутралност по отношение на климата и постигат напредък в адаптирането, Комисията следва редовно да оценява напредъка. Ако колективният напредък на държавите членки към постигането на целта за неутралност по отношение на климата или за адаптиране е недостатъчен или мерките на Съюза не са съгласувани с целта за неутралност по отношение на климата или неподходящи за увеличаване на капацитета за адаптиране, укрепване на устойчивостта или намаляване на уязвимостта, Комисията следва да предприеме необходимите мерки съгласно Договорите. Комисията следва също така редовно да оценява съответните национални мерки и да издава препоръки, ако установи, че мерките на дадена държава членка не са съгласувани с целта за неутралност по отношение на климата или неподходящи за увеличаване на капацитета за адаптиране, укрепване на устойчивостта и намаляване на уязвимостта спрямо изменението на климата. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(18)

За да се гарантира, че Съюзът и държавите членки не се отклоняват от пътя за постигане на целта за неутралност по отношение на климата и постигат напредък в адаптирането, Комисията следва редовно да оценява напредъка. Ако колективният напредък на държавите членки към постигането на целта за неутралност по отношение на климата или за адаптиране е недостатъчен или мерките на Съюза не са съгласувани с целта за неутралност по отношение на климата или неподходящи за увеличаване на капацитета за адаптиране, укрепване на устойчивостта или намаляване на уязвимостта, Комисията следва да предприеме необходимите мерки съгласно Договорите. Комисията следва също така редовно да оценява съответните национални мерки и да издава препоръки, ако установи, че мерките на дадена държава членка не са съгласувани с целта за неутралност по отношение на климата или неподходящи за увеличаване на капацитета за адаптиране, укрепване на устойчивостта и намаляване на уязвимостта спрямо изменението на климата.

| (18) | За да се гарантира, че Съюзът и държавите членки не се отклоняват от пътя за постигане на целта за неутралност по отношение на климата и постигат напредък в адаптирането, Комисията следва редовно да
  измерва и
  оценява напредъка
  , като предоставя на обществеността всички необходими данни
  . Ако колективният напредък на държавите членки към постигането на целта за неутралност по отношение на климата или за адаптиране е недостатъчен
  (неизпълнение на срочните и количествените цели)
  или мерките на Съюза не са съгласувани с целта за неутралност по отношение на климата
  до 2050 г.
  или неподходящи за увеличаване на капацитета за адаптиране, укрепване на устойчивостта или намаляване на уязвимостта, Комисията следва да предприеме необходимите мерки съгласно Договорите. Комисията следва също така редовно да оценява съответните национални мерки и да издава препоръки, ако установи, че мерките на дадена държава членка не са съгласувани с целта за неутралност по отношение на климата или неподходящи за увеличаване на капацитета за адаптиране, укрепване на устойчивостта и намаляване на уязвимостта спрямо изменението на климата. |
| --- | --- |

(18)

За да се гарантира, че Съюзът и държавите членки не се отклоняват от пътя за постигане на целта за неутралност по отношение на климата и постигат напредък в адаптирането, Комисията следва редовно да
  измерва и
  оценява напредъка
  , като предоставя на обществеността всички необходими данни
  . Ако колективният напредък на държавите членки към постигането на целта за неутралност по отношение на климата или за адаптиране е недостатъчен
  (неизпълнение на срочните и количествените цели)
  или мерките на Съюза не са съгласувани с целта за неутралност по отношение на климата
  до 2050 г.
  или неподходящи за увеличаване на капацитета за адаптиране, укрепване на устойчивостта или намаляване на уязвимостта, Комисията следва да предприеме необходимите мерки съгласно Договорите. Комисията следва също така редовно да оценява съответните национални мерки и да издава препоръки, ако установи, че мерките на дадена държава членка не са съгласувани с целта за неутралност по отношение на климата или неподходящи за увеличаване на капацитета за адаптиране, укрепване на устойчивостта и намаляване на уязвимостта спрямо изменението на климата.

Изложение на мотивите

Ефективният мониторинг на напредъка може да увеличи видимото присъствие, прозрачността и ангажираността с усилията за постигане на неутралност по отношение на климата. Поради това получените данни следва да са на разположение по всяко време, а не само в периодичните доклади, както и би трябвало конкретно да се посочи времевият хоризонт на целта.

Изменение 5

Съображение 20

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (20) | Тъй като гражданите и общностите, играят важна роля за ускоряването на прехода към неутралност по отношение на климата, следва да се стимулира силен обществен и социален ангажимент за действия в областта на климата. Ето защо Комисията следва да се ангажира с всички групи на обществото, за да
  им даде възможност да предприемат действия
  за изграждане на неутрално и устойчиво на изменението на климата общество, включително чрез даване на ход на
  Европейски
  пакт за климата. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(20)

Тъй като гражданите и общностите, играят важна роля за ускоряването на прехода към неутралност по отношение на климата, следва да се стимулира силен обществен и социален ангажимент за действия в областта на климата. Ето защо Комисията следва да се ангажира с всички групи на обществото, за да
  им даде възможност да предприемат действия
  за изграждане на неутрално и устойчиво на изменението на климата общество, включително чрез даване на ход на
  Европейски
  пакт за климата.

| (20) | Тъй като гражданите и общностите, играят важна роля за ускоряването на прехода към неутралност по отношение на климата, следва да се стимулира силен обществен и социален ангажимент за действия в областта на климата. Ето защо Комисията следва да се ангажира с всички групи на обществото, за да
  се укрепят двустранното сътрудничество, обменът на информация и съвместните усилия за повишаване на осведомеността
  за изграждане на неутрално и устойчиво на изменението на климата общество, включително чрез даване на ход на
  Европейския
  пакт за климата
  като иновативен инструмент за управление, който да включва местните и регионалните власти, както и гражданското общество и гражданите като цяло
  . |
| --- | --- |

(20)

Тъй като гражданите и общностите, играят важна роля за ускоряването на прехода към неутралност по отношение на климата, следва да се стимулира силен обществен и социален ангажимент за действия в областта на климата. Ето защо Комисията следва да се ангажира с всички групи на обществото, за да
  се укрепят двустранното сътрудничество, обменът на информация и съвместните усилия за повишаване на осведомеността
  за изграждане на неутрално и устойчиво на изменението на климата общество, включително чрез даване на ход на
  Европейския
  пакт за климата
  като иновативен инструмент за управление, който да включва местните и регионалните власти, както и гражданското общество и гражданите като цяло
  .

Изложение на мотивите

Постигането на общество, което е неутрално по отношение на климата и устойчиво на изменението на климата, трябва да се основава на обмена на информация и на социалната осведоменост. Укрепването на тези инструменти е задача, която може да бъде водена от Комисията при изготвянето и изпълнението на нейните публични политики, доколкото те си съответстват по хоризонтален начин, докато съответните действия, които се планират, са на свой ред подходящи за секторните политики, които националните, регионалните и местните органи искат да осъществяват.

Изменение 6

Съображение 21

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (21) | За да се осигурят предвидимост и доверие за всички участници от стопанския сектор, включително предприятията, работниците, инвеститорите и потребителите, да се гарантира, че преходът към неутралност по отношение на климата е необратим, да се осигури постепенно намаляване и да се подпомогне оценката на съгласуваността на мерките и напредъка по целта за неутралност по отношение на климата,
  на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз, за да може тя да определи
  курс за постигане на нулеви нетни емисии на парникови газове в Съюза до 2050 г. От особена важност е
  по време на подготвителната си работа
  Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище
  , и тези консултации да бъдат проведени в съответствие с принципите, заложени в Междуинституционалното споразумение от 13 април 2016 г. за по-добро законотворчество
  .
  По-специално, с цел осигуряване на равно участие при подготовката на делегираните актове, Европейският парламент и Съветът получават всички документи едновременно с експертите от държавите членки, като техните експерти получават систематично достъп до заседанията на експертните групи на Комисията, занимаващи се с подготовката на делегираните актове. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

(21)

За да се осигурят предвидимост и доверие за всички участници от стопанския сектор, включително предприятията, работниците, инвеститорите и потребителите, да се гарантира, че преходът към неутралност по отношение на климата е необратим, да се осигури постепенно намаляване и да се подпомогне оценката на съгласуваността на мерките и напредъка по целта за неутралност по отношение на климата,
  на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз, за да може тя да определи
  курс за постигане на нулеви нетни емисии на парникови газове в Съюза до 2050 г. От особена важност е
  по време на подготвителната си работа
  Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище
  , и тези консултации да бъдат проведени в съответствие с принципите, заложени в Междуинституционалното споразумение от 13 април 2016 г. за по-добро законотворчество
  .
  По-специално, с цел осигуряване на равно участие при подготовката на делегираните актове, Европейският парламент и Съветът получават всички документи едновременно с експертите от държавите членки, като техните експерти получават систематично достъп до заседанията на експертните групи на Комисията, занимаващи се с подготовката на делегираните актове.

| (21) | За да се осигурят предвидимост и доверие за всички участници от стопанския сектор, включително предприятията, работниците, инвеститорите и потребителите, да се гарантира, че преходът към неутралност по отношение на климата е необратим, да се осигури постепенно намаляване и да се подпомогне оценката на съгласуваността на мерките и напредъка по целта за неутралност по отношение на климата,
  Европейската комисия ще предложи
  курс за постигане на нулеви нетни емисии на парникови газове в Съюза до 2050 г. От особена важност е Комисията да проведе подходящи консултации
  при подготовката на своето
  предложение, включително на експертно равнище и
  с администрациите на държавите членки, включително с местните и регионалните власти
  . |
| --- | --- |

(21)

За да се осигурят предвидимост и доверие за всички участници от стопанския сектор, включително предприятията, работниците, инвеститорите и потребителите, да се гарантира, че преходът към неутралност по отношение на климата е необратим, да се осигури постепенно намаляване и да се подпомогне оценката на съгласуваността на мерките и напредъка по целта за неутралност по отношение на климата,
  Европейската комисия ще предложи
  курс за постигане на нулеви нетни емисии на парникови газове в Съюза до 2050 г. От особена важност е Комисията да проведе подходящи консултации
  при подготовката на своето
  предложение, включително на експертно равнище и
  с администрациите на държавите членки, включително с местните и регионалните власти
  .

Изложение на мотивите

Премахване на всяко споменаване в текста, че курсът се определя чрез делегирани актове. Комисията следва да се ограничи до предлагане на курса и оценка на напредъка.

Изменение 7

Член 2, алинея 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Съответните институции на Съюза и държавите членки предприемат необходимите мерки, съответно на равнището на Съюза и на национално равнище, за да спомогнат за колективното
  постигане
  на целта за неутралност по отношение на климата, определена в параграф 1, като вземат предвид значението на насърчаването на справедливостта и солидарността между държавите членки. | Съответните институции на Съюза и държавите членки предприемат необходимите мерки, съответно на равнището на Съюза и на национално равнище, за да спомогнат за колективното
  изпълнение
  на целта за неутралност по отношение на климата
  в европейските градове и региони
  , определена в параграф 1, като вземат предвид значението на насърчаването на справедливостта и солидарността между държавите членки. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Съответните институции на Съюза и държавите членки предприемат необходимите мерки, съответно на равнището на Съюза и на национално равнище, за да спомогнат за колективното
  постигане
  на целта за неутралност по отношение на климата, определена в параграф 1, като вземат предвид значението на насърчаването на справедливостта и солидарността между държавите членки.

Съответните институции на Съюза и държавите членки предприемат необходимите мерки, съответно на равнището на Съюза и на национално равнище, за да спомогнат за колективното
  изпълнение
  на целта за неутралност по отношение на климата
  в европейските градове и региони
  , определена в параграф 1, като вземат предвид значението на насърчаването на справедливостта и солидарността между държавите членки.

Изложение на мотивите

За прилагането на законодателството в областта на климата се разчита главно на европейските градове и региони. Следователно е необходимо да се промени формулировката.

Изменение 8

Член 2, параграф 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| До
  септември 2020 г. Комисията прави преглед на целта на Съюза за 2030 г. по отношение на климата, посочена в член 2, параграф 11 от Регламент (ЕС) 2018/1999, с оглед на целта за неутралност по отношение на климата, определена в член 2, параграф 1, и проучва възможностите за нова цел за 2030 г. за намаляване на емисиите с
  50 —
  55 % спрямо равнищата от 1990 г. Ако Комисията прецени, че е необходимо да се измени тази цел, тя представя предложения до Европейския парламент и до Съвета, по целесъобразност. | Във възможно най-кратък срок и не по-късно от началото на
  септември 2020 г. Комисията прави преглед на целта на Съюза за 2030 г. по отношение на климата, посочена в член 2, параграф 11 от Регламент (ЕС) 2018/1999, с оглед на целта за неутралност по отношение на климата, определена в член 2, параграф 1, и проучва възможностите за нова цел за 2030 г. за намаляване на емисиите
  най-малко
  с 55 % спрямо равнищата от 1990 г. Ако Комисията прецени, че е необходимо да се измени тази цел, тя представя предложения до Европейския парламент и до Съвета, по целесъобразност. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

До
  септември 2020 г. Комисията прави преглед на целта на Съюза за 2030 г. по отношение на климата, посочена в член 2, параграф 11 от Регламент (ЕС) 2018/1999, с оглед на целта за неутралност по отношение на климата, определена в член 2, параграф 1, и проучва възможностите за нова цел за 2030 г. за намаляване на емисиите с
  50 —
  55 % спрямо равнищата от 1990 г. Ако Комисията прецени, че е необходимо да се измени тази цел, тя представя предложения до Европейския парламент и до Съвета, по целесъобразност.

Във възможно най-кратък срок и не по-късно от началото на
  септември 2020 г. Комисията прави преглед на целта на Съюза за 2030 г. по отношение на климата, посочена в член 2, параграф 11 от Регламент (ЕС) 2018/1999, с оглед на целта за неутралност по отношение на климата, определена в член 2, параграф 1, и проучва възможностите за нова цел за 2030 г. за намаляване на емисиите
  най-малко
  с 55 % спрямо равнищата от 1990 г. Ако Комисията прецени, че е необходимо да се измени тази цел, тя представя предложения до Европейския парламент и до Съвета, по целесъобразност.

Изложение на мотивите

Изменението следва същата логика като изменението на параграф 17.

Изменение 9

Член 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Курс за постигане на неутралност по отношение на климата | Курс за постигане на неутралност по отношение на климата |
| 1.   На Комисията се предоставя правомощието
  да приема делегирани актове съгласно член 9 за допълване
  на настоящия регламент чрез
  определяне на
  курс на равнището на Съюза за постигането на целта за неутралност по отношение на климата, определена в член 2, параграф 1, до 2050 г. Най-късно в срок от шест месеца след всеки глобален преглед, посочен в член 14 от Парижкото споразумение, Комисията
  преразглежда курса
  . | 1.   На Комисията се предоставя правомощието да
  предлага изменения
  на настоящия регламент чрез определяне на курс на равнището на Съюза за постигането на целта за неутралност по отношение на климата, определена в член 2, параграф 1, до 2050 г. Най-късно в срок от шест месеца след всеки глобален преглед, посочен в член 14 от Парижкото споразумение, Комисията ще
  оцени постигнатия напредък по постигането на целта за неутралност по отношение на климата
  . |
| 2.   Курсът започва от целта на Съюза за климата за 2030 г., посочена в член 2, параграф 3. | 2.   Курсът започва от целта на Съюза за климата за 2030 г., посочена в член 2, параграф 3. |
| 3.   При
  определянето
  на курс в съответствие с параграф 1, Комисията взема предвид следното: | 3.   При
  предлагането
  на курс в съответствие с параграф 1, Комисията взема предвид следното: |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Курс за постигане на неутралност по отношение на климата

Курс за постигане на неутралност по отношение на климата

1.   На Комисията се предоставя правомощието
  да приема делегирани актове съгласно член 9 за допълване
  на настоящия регламент чрез
  определяне на
  курс на равнището на Съюза за постигането на целта за неутралност по отношение на климата, определена в член 2, параграф 1, до 2050 г. Най-късно в срок от шест месеца след всеки глобален преглед, посочен в член 14 от Парижкото споразумение, Комисията
  преразглежда курса
  .

1.   На Комисията се предоставя правомощието да
  предлага изменения
  на настоящия регламент чрез определяне на курс на равнището на Съюза за постигането на целта за неутралност по отношение на климата, определена в член 2, параграф 1, до 2050 г. Най-късно в срок от шест месеца след всеки глобален преглед, посочен в член 14 от Парижкото споразумение, Комисията ще
  оцени постигнатия напредък по постигането на целта за неутралност по отношение на климата
  .

2.   Курсът започва от целта на Съюза за климата за 2030 г., посочена в член 2, параграф 3.

2.   Курсът започва от целта на Съюза за климата за 2030 г., посочена в член 2, параграф 3.

3.   При
  определянето
  на курс в съответствие с параграф 1, Комисията взема предвид следното:

3.   При
  предлагането
  на курс в съответствие с параграф 1, Комисията взема предвид следното:

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Премахване на всяко споменаване в текста, че курсът се определя чрез делегирани актове. Комисията следва да се ограничи до предлагане на курса и оценка на напредъка.

Изменение 10

Изменение 10

Член 3, параграф 3, буква д)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| д) | справедливост и солидарност между държавите членки и в самите държави членки; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

д)

справедливост и солидарност между държавите членки и в самите държави членки;

| д) | справедливост и солидарност между държавите членки и в самите държави членки
  , като се отчита напълно териториалното сближаване в ЕС
  ; |
| --- | --- |

д)

справедливост и солидарност между държавите членки и в самите държави членки
  , като се отчита напълно териториалното сближаване в ЕС
  ;

, като се отчита напълно териториалното сближаване в ЕС

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Критериите за определяне на пътя към неутралност по отношение на климата следва ясно да отчитат регионалното сближаване в ЕС.

Изменение 11

Изменение 11

Член 3, параграф 3, букви к) и л) нови

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | к) | ангажимент за глобално лидерство във връзка с неутралността по отношение на климата; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

к)

к)

ангажимент за глобално лидерство във връзка с неутралността по отношение на климата;

ангажимент за глобално лидерство във връзка с неутралността по отношение на климата;

| л) | оценка на въглеродния и водния отпечатък и на отпечатъка върху биологичното разнообразие в търговските отношения с трети държави, както и ангажиментите на ЕС съгласно съответните международни договори. |
| --- | --- |

л)

л)

оценка на въглеродния и водния отпечатък и на отпечатъка върху биологичното разнообразие в търговските отношения с трети държави, както и ангажиментите на ЕС съгласно съответните международни договори.

оценка на въглеродния и водния отпечатък и на отпечатъка върху биологичното разнообразие в търговските отношения с трети държави, както и ангажиментите на ЕС съгласно съответните международни договори.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Европейският съюз е поел ангажимент да заеме важна и влиятелна позиция на международно равнище и да бъде пример в зеления, справедлив и солидарен преход, който държавите и регионите трябва да осъществят, за да постигнат целта за неутралност по отношение на климата до 2050 г., без никой да бъде пренебрегнат. Като се имат предвид естеството и глобалното измерение на въздействието върху климата и съответните социално-икономически последствия, които не се ограничават до граничните предели, се счита за възможност да се включи това категорично намерение на Европейския съюз, като се предвиди в нормативната уредба задължението при определяне на пътя към неутралност да се отчита, че всички негови политики и действия включват ангажиментите за утвърждаване във всички други държави и региони „извън ЕС“, с които се поддържат каквито и да било отношения, на същите принципи, залегнали в основата на настоящия регламент.

Освен това Европейският съюз следва да вземе предвид въглеродния и водния отпечатък на продуктите, които идват от трети държави, тъй като това не само ще помогне за конкурентоспособността на нашата икономика, но и ще укрепи водещата ѝ роля за неутралността по отношение на климата, чрез изискване за световни стандарти.

Изменение 12

Изменение 12

Член 4, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 2.   Държавите членки разработват и прилагат стратегии и планове за адаптиране, които включват цялостни рамки за управление на риска на основата на солидни базови линии за климата и уязвимостта и оценки на напредъка. | 2.   Държавите членки разработват и прилагат стратегии и планове за адаптиране, които включват цялостни рамки за управление на риска на основата на солидни базови линии за климата и уязвимостта и оценки на напредъка.


  При разработването и прилагането на своите стратегии и планове за адаптиране държавите членки гарантират включването на регионалната и местната гледна точка и на гледната точка на най-отдалечените региони. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

2.   Държавите членки разработват и прилагат стратегии и планове за адаптиране, които включват цялостни рамки за управление на риска на основата на солидни базови линии за климата и уязвимостта и оценки на напредъка.

2.   Държавите членки разработват и прилагат стратегии и планове за адаптиране, които включват цялостни рамки за управление на риска на основата на солидни базови линии за климата и уязвимостта и оценки на напредъка.

При разработването и прилагането на своите стратегии и планове за адаптиране държавите членки гарантират включването на регионалната и местната гледна точка и на гледната точка на най-отдалечените региони.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Въздействието на последиците от изменението на климата е неравномерно върху отделните територии, като влиянието зависи от множество фактори. Съществуват неравенства по отношение на въздействието на последиците от изменението на климата, дължащи се на географското местоположение, социално-икономическото положение, в крайна сметка, по отношение на опасността, излагането и уязвимостта.

Тази ситуация намира отражение в необходимостта, когато настъпи моментът, да се направи оценка на рисковете от въздействието на изменението на климата, в която да се правят разграничения на регионално или дори на местно равнище, въз основа на географски и социално-икономически фактори. Съответно, въпреки глобалния характер на проблема с изменението на климата, адаптирането следва да бъде съобразено с характеристиките на всяка територия в зависимост от вида на въздействието и специфичното му измерение. Това не пречи при разработването на тези политики те да бъдат структурирани около общи стратегии в повече области от тези, които задължително трябва да бъдат приведени в съответствие.

Изменение 13

Изменение 13

Член 5, параграф 2 а Нов

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | 2 а)
     
  Оценката, посочена в параграф 1, и преразглеждането, посочено в параграф 2, се извършват въз основа на обща информационна система на ЕС, достъпна за обществеността, която включва информацията, генерирана от различните участници, ангажирани в постигането на целта за неутралност по отношение на климата и постигането на напредък в областта на адаптацията. Определят се изисквания за осигуряване на стандартизацията и хомогенността на информацията, като се гарантира, че те се състоят от лесни за ползване, достъпни, оперативно съвместими и подлежащи на повторна употреба данни. За тази система ще се използват възможностите, предлагани от цифровизацията и новите технологии. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

2 а)
     
  Оценката, посочена в параграф 1, и преразглеждането, посочено в параграф 2, се извършват въз основа на обща информационна система на ЕС, достъпна за обществеността, която включва информацията, генерирана от различните участници, ангажирани в постигането на целта за неутралност по отношение на климата и постигането на напредък в областта на адаптацията. Определят се изисквания за осигуряване на стандартизацията и хомогенността на информацията, като се гарантира, че те се състоят от лесни за ползване, достъпни, оперативно съвместими и подлежащи на повторна употреба данни. За тази система ще се използват възможностите, предлагани от цифровизацията и новите технологии.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Качествената и проверена информация, която да служи като основа за вземане на решения и определяне на подходящи политики и мерки, е от съществено значение, за да се насърчи участието на цялото общество в постигането на целите на Европейския законодателен акт за климата . Поради това е необходимо да се определят добри практики за събиране и предаване на информация и за стандартизиране и уеднаквяване на тяхната обработка. Освен това е необходимо да се създаде система за непрекъснато подобряване на тази информация и за използване на потенциала на новите технологии за улесняване на обмена на данни между участниците, за да се извлече полза от синергиите, които могат да възникнат, и да се оптимизират ресурсите.

Изменение 14

Изменение 14

Член 5, параграф 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 3.   Когато въз основа на оценката, посочена в
  параграфи
  1 и 2, Комисията установи, че мерките на Съюза не съответстват на целта за неутралност по отношение на климата, посочена в член 2, параграф 1, или са неподходящи за гарантиране на напредък по отношение на адаптирането, посочено в член 4, или че напредъкът към постигане на целта за неутралност по отношение на климата или към адаптирането, посочено в член 4, е недостатъчен, тя предприема необходимите мерки в съответствие с Договорите едновременно с прегледа на курса, посочен в член 3, параграф 1. | 3.   Когато въз основа на оценката, посочена в
  параграф
  1, и
  преразглеждането, посочено в параграф
  2, Комисията установи, че мерките на Съюза не съответстват на целта за неутралност по отношение на климата, посочена в член 2, параграф 1, или са неподходящи за гарантиране на напредък по отношение на адаптирането, посочено в член 4, или че напредъкът към постигане на целта за неутралност по отношение на климата или към адаптирането, посочено в член 4, е недостатъчен, тя предприема необходимите мерки в съответствие с Договорите едновременно с прегледа на курса, посочен в член 3, параграф 1. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

3.   Когато въз основа на оценката, посочена в
  параграфи
  1 и 2, Комисията установи, че мерките на Съюза не съответстват на целта за неутралност по отношение на климата, посочена в член 2, параграф 1, или са неподходящи за гарантиране на напредък по отношение на адаптирането, посочено в член 4, или че напредъкът към постигане на целта за неутралност по отношение на климата или към адаптирането, посочено в член 4, е недостатъчен, тя предприема необходимите мерки в съответствие с Договорите едновременно с прегледа на курса, посочен в член 3, параграф 1.

3.   Когато въз основа на оценката, посочена в
  параграф
  1, и
  преразглеждането, посочено в параграф
  2, Комисията установи, че мерките на Съюза не съответстват на целта за неутралност по отношение на климата, посочена в член 2, параграф 1, или са неподходящи за гарантиране на напредък по отношение на адаптирането, посочено в член 4, или че напредъкът към постигане на целта за неутралност по отношение на климата или към адаптирането, посочено в член 4, е недостатъчен, тя предприема необходимите мерки в съответствие с Договорите едновременно с прегледа на курса, посочен в член 3, параграф 1.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Да се придаде по-голяма съгласуваност на формулировката, като се уточнят позоваванията, съдържащи се в самия член, въз основа на посочените параграфи.

Изменение 15

Изменение 15

Член 6, параграф 2 а Нов

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | 2а)
     
  Системата за информация, посочена в член 5, параграф 2 а), разполага с част, в която се събират стратегии, мерки и най-добри практики, за да се улесни привеждането в съответствие на мерките на държавите членки с препоръките на Комисията. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

2а)
     
  Системата за информация, посочена в член 5, параграф 2 а), разполага с част, в която се събират стратегии, мерки и най-добри практики, за да се улесни привеждането в съответствие на мерките на държавите членки с препоръките на Комисията.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

С оглед на това, че приемането на препоръките на Комисията от държавите членки следва да бъде възможно най-опростено, се счита за необходимо да бъдат предоставени качествени и проверени данни, които да послужат за основа при вземането на решения и определянето на подходящи политики и мерки. Трябва да се увеличи базата от знания, да се насърчава комуникацията относно иновативни инициативи и стратегии и да се стимулира трансферът на добри практики на равнището на ЕС, за да се утвърждава солидарността между държавите членки, да се използват полезните взаимодействия и да се оптимизират ресурсите.

Изменение 16

Изменение 16

Член 7, параграф 1, буква е) Нова

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | е) | допълнителна информация от местните и регионалните власти относно напредъка и териториалното въздействие. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

е)

е)

допълнителна информация от местните и регионалните власти относно напредъка и териториалното въздействие.

допълнителна информация от местните и регионалните власти относно напредъка и териториалното въздействие.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Като се има предвид решаващата роля, която ще играят регионите и градовете в Европа при прилагането на различните политики, обхванати от рамката на законодателството в областта на климата, е необходимо да се отчитат техните мнения, когато се обмисля преразглеждане на пътя към неутралност по отношение на климата.

Изменение 17

Изменение 17

Член 7, параграф 1, буква д)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| д) | всяка допълнителна информация за екологично устойчиви инвестиции от Съюза
  и
  държавите членки, включително, при наличност, инвестиции в съответствие с Регламент (ЕС) 2020/... [Регламента за таксономията]. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

д)

всяка допълнителна информация за екологично устойчиви инвестиции от Съюза
  и
  държавите членки, включително, при наличност, инвестиции в съответствие с Регламент (ЕС) 2020/... [Регламента за таксономията].

и

| д) | всяка допълнителна информация за екологично устойчиви инвестиции от Съюза, държавите членки
  и местните и регионалните власти
  , включително, при наличност, инвестиции в съответствие с Регламент (ЕС) 2020/... [Регламента за таксономията]. |
| --- | --- |

д)

всяка допълнителна информация за екологично устойчиви инвестиции от Съюза, държавите членки
  и местните и регионалните власти
  , включително, при наличност, инвестиции в съответствие с Регламент (ЕС) 2020/... [Регламента за таксономията].

и местните и регионалните власти

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Въпреки че местните и регионалните власти правят по-малки инвестиции от Съюза и държавите членки, отчитането на техните инвестиции би гарантирало пълното зачитане на териториалното многообразие на Европейския съюз при всяко преразглеждане на пътя към неутралност по отношение на климата. Освен това регионите и градовете в Европа често са средище на иновациите в областта на устойчивостта и следва да бъдат надлежно взети под внимание при определянето на амбициозни цели в бъдеще.

Изменение 18

Изменение 18

Член 8

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Комисията се ангажира с всички групи на обществото, за да им даде възможност да предприемат
  действия
  за изграждане на неутрално и устойчиво на изменението на климата общество. Комисията подпомага приобщаващ и достъпен процес на всички равнища, включително на национално, регионално и местно равнище, заедно със социалните партньори, гражданите и гражданското общество, за обмен на най-добри практики и за набелязване на действия, които да допринесат за постигането на целите на настоящия регламент. Освен това Комисията може също така да използва многостепенните диалози в областта на климата и енергетиката, създадени от държавите членки съгласно член 11 от Регламент (ЕС) 2018/1999. | Комисията се ангажира с всички групи на обществото, за да им даде възможност да предприемат
  всеобхватни мерки
  за изграждане на неутрално и устойчиво на изменението на климата общество. Комисията подпомага приобщаващ и достъпен процес на всички равнища, включително на национално, регионално и местно равнище, заедно със социалните партньори, гражданите и гражданското общество, за обмен на най-добри практики и за набелязване на действия, които да допринесат за постигането на целите на настоящия регламент (ЕС) 2018/1999.
  Особено като част от възстановяването от кризата от COVID-19, Комисията следва да разчита и да подкрепя пряката връзка между гражданите, местните предприятия и техните местни и регионални органи, тъй като именно от тази връзка ще зависи изграждането на устойчиво на изменението на климата общество и гарантирането на подкрепата на общностите.
  Освен това Комисията може също така да използва многостепенните диалози в областта на климата и енергетиката, създадени от държавите членки съгласно член 11 от Регламент (ЕС) 2018/1999
  , както и действията в рамките на Пакта за климата
  . |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Комисията се ангажира с всички групи на обществото, за да им даде възможност да предприемат
  действия
  за изграждане на неутрално и устойчиво на изменението на климата общество. Комисията подпомага приобщаващ и достъпен процес на всички равнища, включително на национално, регионално и местно равнище, заедно със социалните партньори, гражданите и гражданското общество, за обмен на най-добри практики и за набелязване на действия, които да допринесат за постигането на целите на настоящия регламент. Освен това Комисията може също така да използва многостепенните диалози в областта на климата и енергетиката, създадени от държавите членки съгласно член 11 от Регламент (ЕС) 2018/1999.

действия

Комисията се ангажира с всички групи на обществото, за да им даде възможност да предприемат
  всеобхватни мерки
  за изграждане на неутрално и устойчиво на изменението на климата общество. Комисията подпомага приобщаващ и достъпен процес на всички равнища, включително на национално, регионално и местно равнище, заедно със социалните партньори, гражданите и гражданското общество, за обмен на най-добри практики и за набелязване на действия, които да допринесат за постигането на целите на настоящия регламент (ЕС) 2018/1999.
  Особено като част от възстановяването от кризата от COVID-19, Комисията следва да разчита и да подкрепя пряката връзка между гражданите, местните предприятия и техните местни и регионални органи, тъй като именно от тази връзка ще зависи изграждането на устойчиво на изменението на климата общество и гарантирането на подкрепата на общностите.
  Освен това Комисията може също така да използва многостепенните диалози в областта на климата и енергетиката, създадени от държавите членки съгласно член 11 от Регламент (ЕС) 2018/1999
  , както и действията в рамките на Пакта за климата
  .

всеобхватни мерки

Особено като част от възстановяването от кризата от COVID-19, Комисията следва да разчита и да подкрепя пряката връзка между гражданите, местните предприятия и техните местни и регионални органи, тъй като именно от тази връзка ще зависи изграждането на устойчиво на изменението на климата общество и гарантирането на подкрепата на общностите.

, както и действията в рамките на Пакта за климата

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Постигането на общество, което е неутрално по отношение на климата и устойчиво на изменението на климата, трябва да се основава на обмена на информация и на социалната осведоменост. Укрепването на тези инструменти е задача, която може да бъде водена от Комисията при изготвянето и изпълнението на нейните публични политики, доколкото те си съответстват по хоризонтален начин, докато съответните действия, които се планират, са на свой ред подходящи за секторните политики, които националните, регионалните и местните органи искат да осъществяват. Необходимо е екологично възстановяване. За да стане факт обаче, европейските граждани и предприятия трябва да поддържат проекта. Затова местните и регионалните власти имат важна роля.

Изменение 19

Изменение 19

Член 9

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Упражняване на делегирането





  1.
     
  Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 3, параграф 1, се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.






  2.
     
  Правомощието да приема делегираните актове, посочени в член 3, параграф 1, се предоставя на Комисията за неопределен срок, считано от ... [ОП: датата на влизане в сила на настоящия регламент].






  3.
     
  Делегирането на правомощия, посочено в член 3, параграф 1, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. Оттеглянето поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна дата, посочена в решението. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.






  4.
     
  Преди приемането на делегиран акт Комисията се консултира с експерти, определени от всяка държава членка, в съответствие с принципите, залегнали в Междуинституционалното споразумение от 13 април 2016 г. за по-добро законотворчество.






  5.
     
  Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и на Съвета.






  6.
     
  Делегиран акт, приет съгласно член 3, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и на Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета. | |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Упражняване на делегирането

Упражняване на делегирането

1.
     
  Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 3, параграф 1, се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.

2.
     
  Правомощието да приема делегираните актове, посочени в член 3, параграф 1, се предоставя на Комисията за неопределен срок, считано от ... [ОП: датата на влизане в сила на настоящия регламент].

3.
     
  Делегирането на правомощия, посочено в член 3, параграф 1, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. Оттеглянето поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна дата, посочена в решението. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.

4.
     
  Преди приемането на делегиран акт Комисията се консултира с експерти, определени от всяка държава членка, в съответствие с принципите, залегнали в Междуинституционалното споразумение от 13 април 2016 г. за по-добро законотворчество.

5.
     
  Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и на Съвета.

6.
     
  Делегиран акт, приет съгласно член 3, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и на Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Използването на делегирани актове от Европейската комисия за преразглеждане на целите е несъвместимо с член 290 от ДФЕС.

II.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | отбелязва, че Европейският зелен пакт е една от водещите инициативи на ЕС, но подчертава, че новата стратегия за растеж на европейския проект, както и неотдавна публикуваното съобщение на Европейската комисия относно бюджета на ЕС ще подкрепи плана за възстановяване, за да се гарантира бързо и пълно възстановяване от настоящата здравна и икономическа криза. Подчертава, че основният акцент на Зеления пакт следва да бъде преходът към неутралност по отношение на климата най-късно до 2050 г., като същевременно се стимулира бързо и устойчиво икономическо възстановяване, тъй като признава, че този преход води до нови възможности за Европа и нейните граждани, към по-устойчива икономика и общество; |
| --- | --- |

1.

отбелязва, че Европейският зелен пакт е една от водещите инициативи на ЕС, но подчертава, че новата стратегия за растеж на европейския проект, както и неотдавна публикуваното съобщение на Европейската комисия относно бюджета на ЕС ще подкрепи плана за възстановяване, за да се гарантира бързо и пълно възстановяване от настоящата здравна и икономическа криза. Подчертава, че основният акцент на Зеления пакт следва да бъде преходът към неутралност по отношение на климата най-късно до 2050 г., като същевременно се стимулира бързо и устойчиво икономическо възстановяване, тъй като признава, че този преход води до нови възможности за Европа и нейните граждани, към по-устойчива икономика и общество;

| 2. | подкрепя установяването на дългосрочната цел на ЕС за неутралност по отношение на климата чрез подходяща правнообвързваща цел като необходима стъпка за насочване на европейския проект към необратима неутралност по отношение на климата до 2050 г. Този ангажимент е необходим, за да се утвърди Европейският съюз като световен лидер в действията в областта на климата и като посланик за поддържането на амбициозните цели за нетни нулеви емисии на парникови газове, успоредно със значението на увеличения обем на поглъщане, както и за изграждането на доверие у нашите граждани, предприятията и гражданското общество, като се гарантира приобщаващо и съгласувано усилие; отбелязва, че в този контекст би било важно да се обмисли и необходимата посока на политиката за периода след 2050 г., когато има вероятност да продължи да бъде необходима устойчива система за отрицателни емисии; във връзка с това е важно да се разработи и концепцията за справедливост в областта на климата между поколенията и тя да бъде отчитана в процеса на вземане на решения сега и в бъдеще; |
| --- | --- |

2.

подкрепя установяването на дългосрочната цел на ЕС за неутралност по отношение на климата чрез подходяща правнообвързваща цел като необходима стъпка за насочване на европейския проект към необратима неутралност по отношение на климата до 2050 г. Този ангажимент е необходим, за да се утвърди Европейският съюз като световен лидер в действията в областта на климата и като посланик за поддържането на амбициозните цели за нетни нулеви емисии на парникови газове, успоредно със значението на увеличения обем на поглъщане, както и за изграждането на доверие у нашите граждани, предприятията и гражданското общество, като се гарантира приобщаващо и съгласувано усилие; отбелязва, че в този контекст би било важно да се обмисли и необходимата посока на политиката за периода след 2050 г., когато има вероятност да продължи да бъде необходима устойчива система за отрицателни емисии; във връзка с това е важно да се разработи и концепцията за справедливост в областта на климата между поколенията и тя да бъде отчитана в процеса на вземане на решения сега и в бъдеще;

| 3. | посочва, че настоящата здравна криза само подчертава необходимостта от преход към по-устойчиви и издръжливи общество и икономика, тъй като по-нататъшното пренебрегване на изменението на климата би могло да има по-дълбоки последици на световно равнище; подчертава, че преходът следва да бъде справедлив, постепенен и постоянен, тъй като неустойчивите решения в краткосрочен план биха могли да бъдат в ущърб на пътя към неутралността по отношение на климата; |
| --- | --- |

3.

посочва, че настоящата здравна криза само подчертава необходимостта от преход към по-устойчиви и издръжливи общество и икономика, тъй като по-нататъшното пренебрегване на изменението на климата би могло да има по-дълбоки последици на световно равнище; подчертава, че преходът следва да бъде справедлив, постепенен и постоянен, тъй като неустойчивите решения в краткосрочен план биха могли да бъдат в ущърб на пътя към неутралността по отношение на климата;

| 4. | подчертава, че Европейският законодателен акт за изменението на климата следва да гарантира, че мерките, прилагани за постигане на нулеви нетни емисии на парникови газове, трябва да укрепят, а не да компрометират други приоритетни екологични цели, като опазването на биологичното разнообразие или управлението на защитените зони; |
| --- | --- |

4.

подчертава, че Европейският законодателен акт за изменението на климата следва да гарантира, че мерките, прилагани за постигане на нулеви нетни емисии на парникови газове, трябва да укрепят, а не да компрометират други приоритетни екологични цели, като опазването на биологичното разнообразие или управлението на защитените зони;

| 5. | призовава Комисията да разгледа въздействието на излизането на Обединеното кралство от ЕС за постигане на целта за неутралност по отношение на климата и всички междинни цели; припомня, че понастоящем Обединеното кралство е вторият най-голям източник на емисии на CO2 на ЕС, с текущи и планирани намаления значително над средната стойност за ЕС и правно обвързваща национална цел по отношение на климата от около 57 % до 2030 г. (1); |
| --- | --- |

5.

призовава Комисията да разгледа въздействието на излизането на Обединеното кралство от ЕС за постигане на целта за неутралност по отношение на климата и всички междинни цели; припомня, че понастоящем Обединеното кралство е вторият най-голям източник на емисии на CO2 на ЕС, с текущи и планирани намаления значително над средната стойност за ЕС и правно обвързваща национална цел по отношение на климата от около 57 % до 2030 г. (1

| 6. | припомня наскоро приетата Декларация относно „Местните и регионалните власти като участници в европейския отговор на кризата, свързана с COVID-19“ и необходимостта Европейският зелен пакт да бъде основен елемент от този план за възстановяване на ЕС, който да превърне кризата във възможност за спешно разглеждане на изменението на климата и укрепване на икономическото, социалното и териториалното сближаване в ЕС; |
| --- | --- |

6.

припомня наскоро приетата Декларация относно „Местните и регионалните власти като участници в европейския отговор на кризата, свързана с COVID-19“ и необходимостта Европейският зелен пакт да бъде основен елемент от този план за възстановяване на ЕС, който да превърне кризата във възможност за спешно разглеждане на изменението на климата и укрепване на икономическото, социалното и териториалното сближаване в ЕС;

| 7. | счита, че всички съответни поднационални органи на управление трябва да се включат в изготвянето на националните планове в областта на енергетиката и климата и дългосрочните национални политики чрез истински многостепенен диалог на множество равнища, основан на регионален и местен опит. Поради това изразява съгласие с включването на многостепенния диалог в областта на климата и енергетиката в законодателството на ЕС в областта на климата, но подчертава необходимостта от по-систематичен подход към включването на местните и регионалните власти в процесите на преход към неутралност по отношение на климата не само в европейския процес на вземане на решения, но и в международните преговори; отново призовава държавите членки и Европейската комисия да създадат постоянна платформа за многостепенен диалог (2) с цел подпомагане на активното участие на местните и регионалните власти, организациите на гражданското общество, деловите среди и други заинтересовани страни в управлението на енергийния преход; |
| --- | --- |

7.

счита, че всички съответни поднационални органи на управление трябва да се включат в изготвянето на националните планове в областта на енергетиката и климата и дългосрочните национални политики чрез истински многостепенен диалог на множество равнища, основан на регионален и местен опит. Поради това изразява съгласие с включването на многостепенния диалог в областта на климата и енергетиката в законодателството на ЕС в областта на климата, но подчертава необходимостта от по-систематичен подход към включването на местните и регионалните власти в процесите на преход към неутралност по отношение на климата не само в европейския процес на вземане на решения, но и в международните преговори; отново призовава държавите членки и Европейската комисия да създадат постоянна платформа за многостепенен диалог (2

| 8. | подчертава, че тъй като участието на гражданите е от съществено значение за постигането на значителен напредък към неутралност по отношение на климата, инициативи, които насърчават обратната връзка от долу нагоре и подкрепят обмена на информация и образованието на местно равнище, следва да се считат за безценни за успеха на Европейския зелен пакт; във връзка с това предлага Европейският пакт за климата да бъде интегриран в Европейския законодателен акт за климата и смята, че Пактът следва да бъде разработен като новаторски управленски инструмент, позволяващ двупосочна комуникация, сътрудничество и обмен на информация на всички равнища, между всички сектори и територии за подобряване на ефективността и легитимността на политиката на ЕС в областта на климата; подчертава, че подходящото участие на обществото и други заинтересовани страни не само прави по-вероятно приемането на политиките, но и насърчава широкото и прозрачно измерване на напредъка и в резултат на това хората и организациите по места получават по-ясно чувство за собствената си ефективност в трансформационния процес; |
| --- | --- |

8.

подчертава, че тъй като участието на гражданите е от съществено значение за постигането на значителен напредък към неутралност по отношение на климата, инициативи, които насърчават обратната връзка от долу нагоре и подкрепят обмена на информация и образованието на местно равнище, следва да се считат за безценни за успеха на Европейския зелен пакт; във връзка с това предлага Европейският пакт за климата да бъде интегриран в Европейския законодателен акт за климата и смята, че Пактът следва да бъде разработен като новаторски управленски инструмент, позволяващ двупосочна комуникация, сътрудничество и обмен на информация на всички равнища, между всички сектори и територии за подобряване на ефективността и легитимността на политиката на ЕС в областта на климата; подчертава, че подходящото участие на обществото и други заинтересовани страни не само прави по-вероятно приемането на политиките, но и насърчава широкото и прозрачно измерване на напредъка и в резултат на това хората и организациите по места получават по-ясно чувство за собствената си ефективност в трансформационния процес;

| 9. | като подчертава многообразието на европейските региони по отношение на климата, околната среда, ландшафта, мобилността и икономическата и социалната структура, припомня, че универсалният подход не е подходящ за борба с изменението на климата; припомня, че Европейският законодателен акт за климата представлява рамкова директива, която ще насочва отделните политики за постигането на целите за климата и че нейният успех ще зависи в голяма степен от местните и регионални власти, отбелязва също, че местните и регионалните власти като най-близкото до гражданите управленско равнище играят важна роля в управлението на децентрализираното производство на енергия чрез потребление на собствена електроенергия, разпределено производство и интелигентни мрежи, насърчаване на инвестициите и обвързване на политиките в областта на енергетиката и климата с мерки, предприети във връзка с жилищното строителство, енергийната бедност и транспорта; |
| --- | --- |

9.

като подчертава многообразието на европейските региони по отношение на климата, околната среда, ландшафта, мобилността и икономическата и социалната структура, припомня, че универсалният подход не е подходящ за борба с изменението на климата; припомня, че Европейският законодателен акт за климата представлява рамкова директива, която ще насочва отделните политики за постигането на целите за климата и че нейният успех ще зависи в голяма степен от местните и регионални власти, отбелязва също, че местните и регионалните власти като най-близкото до гражданите управленско равнище играят важна роля в управлението на децентрализираното производство на енергия чрез потребление на собствена електроенергия, разпределено производство и интелигентни мрежи, насърчаване на инвестициите и обвързване на политиките в областта на енергетиката и климата с мерки, предприети във връзка с жилищното строителство, енергийната бедност и транспорта;

| 10. | подчертава, че Европейският законодателен акт за климата, като основен стълб на Европейския зелен пакт и на рамковия закон за постигане на неутралност по отношение на климата, следва да гарантира, че всички мерки на ЕС се придържат към принципа „ненанасяне на вреда“ и че, в съответствие с принципа на активна субсидиарност, изцяло зачита всички равнища на управление като партньори в европейския процес на вземане на решения, а не като заинтересовани страни; |
| --- | --- |

10.

подчертава, че Европейският законодателен акт за климата, като основен стълб на Европейския зелен пакт и на рамковия закон за постигане на неутралност по отношение на климата, следва да гарантира, че всички мерки на ЕС се придържат към принципа „ненанасяне на вреда“ и че, в съответствие с принципа на активна субсидиарност, изцяло зачита всички равнища на управление като партньори в европейския процес на вземане на решения, а не като заинтересовани страни;

| 11. | призовава основните решения относно изпълнението на целите във връзка с изменението на климата да не се вземат под формата на делегирани актове, тъй като в противен случай правомощията на регионалните и местните власти ще бъдат ограничени в рамките на процедурата на съвместно вземане на решение. Във връзка с това КР счита, че определянето на курса, чрез който ще се постигне неутралност по отношение на климата, е решение от основно значение; |
| --- | --- |

11.

призовава основните решения относно изпълнението на целите във връзка с изменението на климата да не се вземат под формата на делегирани актове, тъй като в противен случай правомощията на регионалните и местните власти ще бъдат ограничени в рамките на процедурата на съвместно вземане на решение. Във връзка с това КР счита, че определянето на курса, чрез който ще се постигне неутралност по отношение на климата, е решение от основно значение;

| 12. | поддържа становището, че качествената и проверена информация, която да служи като основа за вземане на решения и определяне на подходящи политики и мерки, е от съществено значение за постигане на целите на Европейския законодателен акт за климата. Въздействието на изменението на климата се наблюдава на териториално равнище и засяга пряко регионите и общините. Отговорни за съставянето и предаването на националните инвентари са службите на публичната администрация на всяка държава. За да се подобри качеството на измерванията, е важно да се разработят методологии в рамките на сътрудничество между ЕС, държавите членки и местното и регионалното равнище, така че общините и регионите да могат да изготвят своите инвентари в съответствие със същите критерии, основани на териториален подход. Тази информация ще даде възможност за определяне на конкретни сценарии за емисии на парникови газове, за които могат да бъдат разработени планове за действие, адаптирани към социално-икономическото и екологичното положение на всеки регион, както и специфични за отделните сектори цели. Освен това мониторингът, осъществяван от местна и регионална гледна точка, дава възможност за по-добър анализ на всяко възможно отклонение от курса, определен в плановете, както и на мерките, необходими за справяне с тях; |
| --- | --- |

12.

поддържа становището, че качествената и проверена информация, която да служи като основа за вземане на решения и определяне на подходящи политики и мерки, е от съществено значение за постигане на целите на Европейския законодателен акт за климата. Въздействието на изменението на климата се наблюдава на териториално равнище и засяга пряко регионите и общините. Отговорни за съставянето и предаването на националните инвентари са службите на публичната администрация на всяка държава. За да се подобри качеството на измерванията, е важно да се разработят методологии в рамките на сътрудничество между ЕС, държавите членки и местното и регионалното равнище, така че общините и регионите да могат да изготвят своите инвентари в съответствие със същите критерии, основани на териториален подход. Тази информация ще даде възможност за определяне на конкретни сценарии за емисии на парникови газове, за които могат да бъдат разработени планове за действие, адаптирани към социално-икономическото и екологичното положение на всеки регион, както и специфични за отделните сектори цели. Освен това мониторингът, осъществяван от местна и регионална гледна точка, дава възможност за по-добър анализ на всяко възможно отклонение от курса, определен в плановете, както и на мерките, необходими за справяне с тях;

| 13. | потвърждава, че ефективният мониторинг на напредъка може да увеличи видимото присъствие, прозрачността и ангажираността с усилията за постигане на неутралност по отношение на климата, както и че за да се постигне такъв ефект, съгласно европейското законодателство в областта на климата данните от мониторинга на напредъка, когато е уместно, следва да се събират на регионално, а не на национално равнище. Предлага събраните данни да бъдат леснодостъпни и да са непрекъснато на разположение на обществеността, а не само чрез периодично докладване, тъй като участието на заинтересованите страни в процеса на мониторинг може да се окаже съществен елемент за поддържането на реалистичен и публично приемлив курс към целта за неутралност по отношение на климата през 2050 г.; |
| --- | --- |

13.

потвърждава, че ефективният мониторинг на напредъка може да увеличи видимото присъствие, прозрачността и ангажираността с усилията за постигане на неутралност по отношение на климата, както и че за да се постигне такъв ефект, съгласно европейското законодателство в областта на климата данните от мониторинга на напредъка, когато е уместно, следва да се събират на регионално, а не на национално равнище. Предлага събраните данни да бъдат леснодостъпни и да са непрекъснато на разположение на обществеността, а не само чрез периодично докладване, тъй като участието на заинтересованите страни в процеса на мониторинг може да се окаже съществен елемент за поддържането на реалистичен и публично приемлив курс към целта за неутралност по отношение на климата през 2050 г.;

| 14. | счита, че в Регламента относно управлението следва да се предвидят разпоредби, с които да се гарантира, че национално определеният принос (НОП) включва разбивка на приносите, определени на регионално и местно равнище, с цел да се признае ролята на поднационалните органи за изпълнението на международните ангажименти в областта на климата: „Управлението в областта на климата след 2020 г.: Европейска и световна перспектива: принос към 24-тата конференция на страните по РКООНИК“ от Andrew Varah Cooper; |
| --- | --- |

14.

счита, че в Регламента относно управлението следва да се предвидят разпоредби, с които да се гарантира, че национално определеният принос (НОП) включва разбивка на приносите, определени на регионално и местно равнище, с цел да се признае ролята на поднационалните органи за изпълнението на международните ангажименти в областта на климата: „Управлението в областта на климата след 2020 г.: Европейска и световна перспектива: принос към 24-тата конференция на страните по РКООНИК

| 15. | подчертава, че включването на местните и регионалните цели не само ще повиши прозрачността и ще подобри качеството и детайлността на цялостните усилия за мониторинг на напредъка, но също така би било от голяма полза за сътрудничеството и полезните взаимодействия между всички равнища на управление както по отношение на действията, така и на бюджетните средства. Така би се намалил значително рискът от това отделните политики да бъдат включени в контекста на европейското законодателство в областта на климата, което да доведе до потенциално вредно въздействие върху регионалното сближаване в Европа; |
| --- | --- |

15.

подчертава, че включването на местните и регионалните цели не само ще повиши прозрачността и ще подобри качеството и детайлността на цялостните усилия за мониторинг на напредъка, но също така би било от голяма полза за сътрудничеството и полезните взаимодействия между всички равнища на управление както по отношение на действията, така и на бюджетните средства. Така би се намалил значително рискът от това отделните политики да бъдат включени в контекста на европейското законодателство в областта на климата, което да доведе до потенциално вредно въздействие върху регионалното сближаване в Европа;

| 16. | подчертава, че пряко приспособено разпределение на средствата за мерки, съобразени с регионалното и местно равнище, в съответствие със специфичните за това равнище цели ще има не само силно въздействие върху икономиката, но и ефект на социално мобилизиране в структурите за участие; |
| --- | --- |

16.

подчертава, че пряко приспособено разпределение на средствата за мерки, съобразени с регионалното и местно равнище, в съответствие със специфичните за това равнище цели ще има не само силно въздействие върху икономиката, но и ефект на социално мобилизиране в структурите за участие;

| 17. | предлага заключенията от оценката на националните мерки, заедно с доклада за състоянието на енергийния съюз, да включват глава, посветена на местното и регионалното равнище, с цел повече прозрачност и изчерпателност на усилията за мониторинг на напредъка на територията на Европейския съюз. КР е готов да помогне за изготвянето на тази глава; |
| --- | --- |

17.

предлага заключенията от оценката на националните мерки, заедно с доклада за състоянието на енергийния съюз, да включват глава, посветена на местното и регионалното равнище, с цел повече прозрачност и изчерпателност на усилията за мониторинг на напредъка на територията на Европейския съюз. КР е готов да помогне за изготвянето на тази глава;

| 18. | отново призовава за създаването на европейска обсерватория за неутралност по отношение на климата с цел да се подпомогне изпълнението на националните задължения за докладване в рамките на управлението на енергийния съюз. Тя следва самостоятелно и публично да предоставя на лицата, отговорни за вземането на решения, и на широката общественост актуалното научно знание относно изменението на климата и сценариите за ограничаването му. Същевременно правомощията на ЕС в рамките на „Панорамата на уменията в ЕС“ следва да бъдат преразгледани. Обсерваторията ще подпомогне също картографирането и наблюдението на особеностите и уязвимостта на европейските територии, за да се предотврати отхвърлянето на процеса на преход. Европейският зелен пакт е новата стратегия на ЕС за растеж и основен стълб на стратегията на ЕС за устойчиво възстановяване след пандемията от COVID-19, и затова съгласуването на прилагането на политиките с нарастването на компетенциите е от съществено значение за разработването на политиките в бъдеще, справедливо общество и стабилността и растежа на икономиката; |
| --- | --- |

18.

отново призовава за създаването на европейска обсерватория за неутралност по отношение на климата с цел да се подпомогне изпълнението на националните задължения за докладване в рамките на управлението на енергийния съюз. Тя следва самостоятелно и публично да предоставя на лицата, отговорни за вземането на решения, и на широката общественост актуалното научно знание относно изменението на климата и сценариите за ограничаването му. Същевременно правомощията на ЕС в рамките на „Панорамата на уменията в ЕС“ следва да бъдат преразгледани. Обсерваторията ще подпомогне също картографирането и наблюдението на особеностите и уязвимостта на европейските територии, за да се предотврати отхвърлянето на процеса на преход. Европейският зелен пакт е новата стратегия на ЕС за растеж и основен стълб на стратегията на ЕС за устойчиво възстановяване след пандемията от COVID-19, и затова съгласуването на прилагането на политиките с нарастването на компетенциите е от съществено значение за разработването на политиките в бъдеще, справедливо общество и стабилността и растежа на икономиката;

| 19. | подчертава, че ефективността на усилията за участие на обществеността зависи не само от събирането на информация от всички сектори на обществото, но и от предоставянето на подходяща информация относно въздействието на техния принос. Устойчивите решения изискват сътрудничество между заинтересованите страни не само за функционирането и поддръжката на системите, но и в процеса на вземане на решения. Поради това усилията за участие на обществеността, които са съсредоточени само върху еднопосочното общуване, не са достатъчни за насърчаване на промяна в поведението; |
| --- | --- |

19.

подчертава, че ефективността на усилията за участие на обществеността зависи не само от събирането на информация от всички сектори на обществото, но и от предоставянето на подходяща информация относно въздействието на техния принос. Устойчивите решения изискват сътрудничество между заинтересованите страни не само за функционирането и поддръжката на системите, но и в процеса на вземане на решения. Поради това усилията за участие на обществеността, които са съсредоточени само върху еднопосочното общуване, не са достатъчни за насърчаване на промяна в поведението;

| 20. | препоръчва използването на енергия от възобновяеми източници за постигане на целите в областта на климата. КР не счита ядрената енергия за устойчива технология на бъдещето и отхвърля по-широкото ѝ използване. |
| --- | --- |

20.

препоръчва използването на енергия от възобновяеми източници за постигане на целите в областта на климата. КР не счита ядрената енергия за устойчива технология на бъдещето и отхвърля по-широкото ѝ използване.

| 21. | припомня, че местните и регионалните власти в Европа са част от богатата и разнообразна управленска и демократична структура на ЕС и следва да бъдат третирани като такива. Във връзка с това подчертава, че участието на местните и регионалните органи не бива да се разглежда като част от участието на обществеността и не бива да се ограничава до определени форми на участие, а следва да дава възможност за систематичен принос на МРВ през целия цикъл на изготвянето на политиките, както и за прегледа и преразглеждането от съществуващите законодателни органи. В това отношение припомня, че Парижкото споразумение признава важната роля на многостепенното управление в политиката в областта на климата и необходимостта от сътрудничество с регионите и градовете и припомня, че съгласно член 2 страните се ангажираха да приведат публичните и частните финансови потоци в съответствие с целите на споразумението и устойчивото на изменението на климата развитие. В рамките на законодателния акт за климата чрез съществуващите и новосъздадените процеси за докладване и преглед се създава основа за цялостно хармонизиране на финансовите потоци с целите на Парижкото споразумение на равнището на ЕС и на национално равнище; |
| --- | --- |

21.

припомня, че местните и регионалните власти в Европа са част от богатата и разнообразна управленска и демократична структура на ЕС и следва да бъдат третирани като такива. Във връзка с това подчертава, че участието на местните и регионалните органи не бива да се разглежда като част от участието на обществеността и не бива да се ограничава до определени форми на участие, а следва да дава възможност за систематичен принос на МРВ през целия цикъл на изготвянето на политиките, както и за прегледа и преразглеждането от съществуващите законодателни органи. В това отношение припомня, че Парижкото споразумение признава важната роля на многостепенното управление в политиката в областта на климата и необходимостта от сътрудничество с регионите и градовете и припомня, че съгласно член 2 страните се ангажираха да приведат публичните и частните финансови потоци в съответствие с целите на споразумението и устойчивото на изменението на климата развитие. В рамките на законодателния акт за климата чрез съществуващите и новосъздадените процеси за докладване и преглед се създава основа за цялостно хармонизиране на финансовите потоци с целите на Парижкото споразумение на равнището на ЕС и на национално равнище;

| 22. | припомня големите проблеми на ядрената енергетика от гледна точка на нейната устойчивост (както от гледна точка на суровините, така и от гледна точка на нерешения въпрос с ядрените отпадъци) и поради това препоръчва пътят към постигане на целите в областта на климата да минава основно през използването на енергията от възобновяеми източници, а не през увеличаването на използването на ядрена енергия, в съответствие с член 194 от ДФЕС. |
| --- | --- |

22.

припомня големите проблеми на ядрената енергетика от гледна точка на нейната устойчивост (както от гледна точка на суровините, така и от гледна точка на нерешения въпрос с ядрените отпадъци) и поради това препоръчва пътят към постигане на целите в областта на климата да минава основно през използването на енергията от възобновяеми източници, а не през увеличаването на използването на ядрена енергия, в съответствие с член 194 от ДФЕС.

Брюксел, 2 юли 2020 година.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 година относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) No 663/2009 и (ЕО) No 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) No 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1).

1

(1)  Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 година относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) No 663/2009 и (ЕО) No 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) No 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1).

1

(1)  Climate Neutrality as Long-term Strategy: The EU’s Net Zero Target and Its Consequences for Member States (Неутралността по отношение на климата като дългосрочна стратегия: нулева нетна цел на ЕС и последици от нея за държавите членки), O. Geden, F. Schenuit, август 2019 г.

1

(2)  КР поддържа тази позиция в няколко становища: „Управление на Енергийния съюз и чиста енергия“ — Bruno Hranić; „Чиста планета за всички — Европейска стратегическа дългосрочна визия за просперираща, модерна, конкурентоспособна и неутрална по отношение на климата икономика“ — Michele Emiliano, „Управлението в областта на климата след 2020 г.: Европейска и световна перспектива: принос към 24-ата конференция на страните по РКООНИК“ — Andrew Varah Cooper и резолюцията на КР относно Зеления пакт, приета през декември 2019 г.

2

---

| 1.10.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 324/74 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 324/74

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Фонд за справедлив преход

(2020/C 324/11)

| Главен докладчик | Vojko OBERSNEL (HR/ПЕС), член на местен орган на изпълнителната власт: град Риека |
| --- | --- |
| Отправни документи | Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Фонд за справедлив преход
  COM(2020) 22 final
  Изменено предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд+, Кохезионния фонд, Европейския фонд за морско дело и рибарство, както и финансови правила за тях и за фонд „Убежище и миграция“, фонд „Вътрешна сигурност“ и инструмента за управление на границите и визите
  COM(2020) 23 final
  Изменено предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Фонд за справедлив преход
  COM(2020) 460 final |

Главен докладчик

Vojko OBERSNEL (HR/ПЕС), член на местен орган на изпълнителната власт: град Риека

Отправни документи

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Фонд за справедлив преход

COM(2020) 22 final

Изменено предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд+, Кохезионния фонд, Европейския фонд за морско дело и рибарство, както и финансови правила за тях и за фонд „Убежище и миграция“, фонд „Вътрешна сигурност“ и инструмента за управление на границите и визите

COM(2020) 23 final

Изменено предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Фонд за справедлив преход

COM(2020) 460 final

I.   ПРЕДЛОЖЕНИЯ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Фонд за справедлив преход

COM(2020) 22 final

Изменение 1

Съображение 13

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| За да се даде възможност за гъвкавост при програмирането на средствата по ФСП в рамките на целта „Инвестиции за растеж и работни места“, следва да бъде възможно изготвянето на самостоятелна програма за ФСП или програмирането на средства по ФСП в един или повече приоритети в рамките на програма, подпомагана от Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+) или Кохезионния фонд. В съответствие с член 21а от Регламент (ЕС) [новия РОР] средствата по ФСП
  следва
  да бъдат увеличени с допълнително финансиране от ЕФРР и ЕСФ+. Съответните суми, прехвърлени от ЕФРР и ЕСФ+, следва да съответстват на вида операции, определени в териториалните планове за справедлив преход. | За да се даде възможност за гъвкавост при програмирането на средствата по ФСП в рамките на целта „Инвестиции за растеж и работни места“, следва да бъде възможно изготвянето на самостоятелна програма за ФСП или програмирането на средства по ФСП в един или повече приоритети в рамките на програма, подпомагана от Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+) или Кохезионния фонд. В съответствие с член 21а от Регламент (ЕС) [новия РОР] средствата по ФСП
  биха могли
  да бъдат увеличени с допълнително финансиране от ЕФРР и ЕСФ+. Съответните суми, прехвърлени от ЕФРР и ЕСФ+, следва да съответстват на вида операции, определени в териториалните планове за справедлив преход. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

За да се даде възможност за гъвкавост при програмирането на средствата по ФСП в рамките на целта „Инвестиции за растеж и работни места“, следва да бъде възможно изготвянето на самостоятелна програма за ФСП или програмирането на средства по ФСП в един или повече приоритети в рамките на програма, подпомагана от Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+) или Кохезионния фонд. В съответствие с член 21а от Регламент (ЕС) [новия РОР] средствата по ФСП
  следва
  да бъдат увеличени с допълнително финансиране от ЕФРР и ЕСФ+. Съответните суми, прехвърлени от ЕФРР и ЕСФ+, следва да съответстват на вида операции, определени в териториалните планове за справедлив преход.

За да се даде възможност за гъвкавост при програмирането на средствата по ФСП в рамките на целта „Инвестиции за растеж и работни места“, следва да бъде възможно изготвянето на самостоятелна програма за ФСП или програмирането на средства по ФСП в един или повече приоритети в рамките на програма, подпомагана от Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+) или Кохезионния фонд. В съответствие с член 21а от Регламент (ЕС) [новия РОР] средствата по ФСП
  биха могли
  да бъдат увеличени с допълнително финансиране от ЕФРР и ЕСФ+. Съответните суми, прехвърлени от ЕФРР и ЕСФ+, следва да съответстват на вида операции, определени в териториалните планове за справедлив преход.

Изложение на мотивите

Фондът за справедлив преход е политическо предложение, което следва само да допълни съществуващия бюджет за сближаване. Повечето дейности, предложени за подпомагане от ФСП (член 4), вече би било възможно на практика да се финансират по линия на цели на политиката 1 и 2 чрез ЕФРР и ЕСФ+.

Изменение 2

Член 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| В съответствие с член [4, параграф 1, втора алинея] от Регламент (ЕС) [новия РОР]) ФСП допринася за постигането на единствената специфична цел, „като дава възможност на регионите и хората да се справят със социалното, икономическото и екологичното въздействие на прехода към неутрална по отношение на климата икономика“. | В съответствие с член [4, параграф 1, втора алинея] от Регламент (ЕС) [новия РОР]) ФСП допринася за постигането на единствената специфична цел, „като дава възможност на регионите и хората да се справят със социалното, икономическото и екологичното въздействие на прехода към неутрална по отношение на климата икономика“
  в съответствие с целите на Парижкото споразумение, целта на ЕС за неутралност по отношение на климата до 2050 г. и целите за намаляване на емисиите до 2030 г
  . |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

В съответствие с член [4, параграф 1, втора алинея] от Регламент (ЕС) [новия РОР]) ФСП допринася за постигането на единствената специфична цел, „като дава възможност на регионите и хората да се справят със социалното, икономическото и екологичното въздействие на прехода към неутрална по отношение на климата икономика“.

В съответствие с член [4, параграф 1, втора алинея] от Регламент (ЕС) [новия РОР]) ФСП допринася за постигането на единствената специфична цел, „като дава възможност на регионите и хората да се справят със социалното, икономическото и екологичното въздействие на прехода към неутрална по отношение на климата икономика“
  в съответствие с целите на Парижкото споразумение, целта на ЕС за неутралност по отношение на климата до 2050 г. и целите за намаляване на емисиите до 2030 г
  .

Изложение на мотивите

Като обща цел на фонда би трябвало ясно да се посочат целите на Парижкото споразумение, целта на ЕС за неутралност по отношение на климата до 2050 г. и целите за намаляване на емисиите до 2030 г.

Изменение 3

Член 3, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   ФСП
  подпомага постигането на цел „Инвестиции за растеж и работни места“ във всички държави членки
  . | 1.   ФСП
  финансира социалните, социално-икономическите и екологичните последици от прехода в засегнатите региони или по отношение на засегнатите дейности. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

1.   ФСП
  подпомага постигането на цел „Инвестиции за растеж и работни места“ във всички държави членки
  .

1.   ФСП
  финансира социалните, социално-икономическите и екологичните последици от прехода в засегнатите региони или по отношение на засегнатите дейности.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Предложеното изменение не се нуждае от обяснение.

Изменение 4

Изменение 4

Член 4, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 2.   В съответствие с параграф 1 ФСП подпомага
  изключително
  следните дейности: | 2.   В съответствие с параграф 1 ФСП подпомага следните дейности: |
| a) | производствени инвестиции в МСП, включително стартиращи предприятия, водещи до икономическа диверсификация и преструктуриране; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

2.   В съответствие с параграф 1 ФСП подпомага
  изключително
  следните дейности:

2.   В съответствие с параграф 1 ФСП подпомага следните дейности:

a)

производствени инвестиции в МСП, включително стартиращи предприятия, водещи до икономическа диверсификация и преструктуриране;

| a) | производствени
  и устойчиви
  инвестиции в МСП, включително стартиращи предприятия, водещи до икономическа диверсификация и преструктуриране; |
| --- | --- |

a)

производствени
  и устойчиви
  инвестиции в МСП, включително стартиращи предприятия, водещи до икономическа диверсификация и преструктуриране;

и устойчиви

| б) | инвестиции в създаването на нови предприятия, включително чрез бизнес инкубатори и консултантски услуги; |
| --- | --- |

б)

инвестиции в създаването на нови предприятия, включително чрез бизнес инкубатори и консултантски услуги;

| б) | инвестиции в създаването на нови предприятия,
  свързани с прехода към устойчиво развитие
  , включително чрез бизнес инкубатори и консултантски услуги; |
| --- | --- |

б)

инвестиции в създаването на нови предприятия,
  свързани с прехода към устойчиво развитие
  , включително чрез бизнес инкубатори и консултантски услуги;

свързани с прехода към устойчиво развитие

| в) | инвестиции в научноизследователски и иновационни дейности и насърчаване на трансфера на модерни технологии; |
| --- | --- |

в)

инвестиции в научноизследователски и иновационни дейности и насърчаване на трансфера на модерни технологии;

| в) | инвестиции в
  устойчиви
  научноизследователски и иновационни дейности и насърчаване на трансфера на модерни технологии; |
| --- | --- |

в)

инвестиции в
  устойчиви
  научноизследователски и иновационни дейности и насърчаване на трансфера на модерни технологии;

устойчиви

| г) | инвестиции във внедряването на технологии и инфраструктури за чиста енергия на достъпна цена, в намаляването на емисиите на парникови газове, в енергийната ефективност и енергията от възобновяеми енергийни източници; |
| --- | --- |

г)

инвестиции във внедряването на технологии и инфраструктури за чиста енергия на достъпна цена, в намаляването на емисиите на парникови газове, в енергийната ефективност и енергията от възобновяеми енергийни източници;

| г) | инвестиции във внедряването на технологии и
  социални
  инфраструктури за чиста
  , безопасна и устойчива
  енергия на достъпна цена, в намаляването на емисиите на парникови газове, в енергийната ефективност и енергията от възобновяеми енергийни източници; |
| --- | --- |

г)

инвестиции във внедряването на технологии и
  социални
  инфраструктури за чиста
  , безопасна и устойчива
  енергия на достъпна цена, в намаляването на емисиите на парникови газове, в енергийната ефективност и енергията от възобновяеми енергийни източници;

социални

, безопасна и устойчива

| д) | инвестиции в цифровизацията и цифровата свързаност; |
| --- | --- |

д)

инвестиции в цифровизацията и цифровата свързаност;

| д) | инвестиции в подкрепа на прилагането на Директива (ЕС) 2018/2001 за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (член 15, параграф 3), Директива 2010/31/ЕС относно енергийните характеристики на сградите (членове 9 и 11) и Директива 2012/27/ЕС относно енергийната ефективност (член 14, параграф 4); |
| --- | --- |

д)

инвестиции в подкрепа на прилагането на Директива (ЕС) 2018/2001 за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (член 15, параграф 3), Директива 2010/31/ЕС относно енергийните характеристики на сградите (членове 9 и 11) и Директива 2012/27/ЕС относно енергийната ефективност (член 14, параграф 4);

инвестиции в подкрепа на прилагането на Директива (ЕС) 2018/2001 за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (член 15, параграф 3), Директива 2010/31/ЕС относно енергийните характеристики на сградите (членове 9 и 11) и Директива 2012/27/ЕС относно енергийната ефективност (член 14, параграф 4);

| е) | инвестиции във възстановяването и обеззаразяването на обекти, в рехабилитацията на земя и в проекти за промяна на предназначението; |
| --- | --- |

е)

инвестиции във възстановяването и обеззаразяването на обекти, в рехабилитацията на земя и в проекти за промяна на предназначението;

| е) | инвестиции в цифровизацията и цифровата свързаност; |
| --- | --- |

е)

е

инвестиции в цифровизацията и цифровата свързаност;

| ж) | инвестиции в укрепването на кръговата икономика, в т.ч. посредством предотвратяване и намаляване на отпадъците, ефективност на ресурсите, повторна употреба, ремонт и рециклиране; |
| --- | --- |

ж)

инвестиции в укрепването на кръговата икономика, в т.ч. посредством предотвратяване и намаляване на отпадъците, ефективност на ресурсите, повторна употреба, ремонт и рециклиране;

| ж) | инвестиции във възстановяването и обеззаразяването на обекти, в рехабилитацията на земя и в проекти за промяна на предназначението
  , в съответствие с принципа „замърсителят плаща“, както е постановено в член 2, параграф 122 на Регламента на Комисията (ЕС) No 651/2014 от 17 юни 2014 г. за обявяване на някои категории помощи за съвместими с вътрешния пазар в приложение на членове 107 и 108 от Договора
  ; |
| --- | --- |

ж)

ж

инвестиции във възстановяването и обеззаразяването на обекти, в рехабилитацията на земя и в проекти за промяна на предназначението
  , в съответствие с принципа „замърсителят плаща“, както е постановено в член 2, параграф 122 на Регламента на Комисията (ЕС) No 651/2014 от 17 юни 2014 г. за обявяване на някои категории помощи за съвместими с вътрешния пазар в приложение на членове 107 и 108 от Договора
  ;

, в съответствие с принципа „замърсителят плаща“, както е постановено в член 2, параграф 122 на Регламента на Комисията (ЕС) No 651/2014 от 17 юни 2014 г. за обявяване на някои категории помощи за съвместими с вътрешния пазар в приложение на членове 107 и 108 от Договора

| з) | повишаване на квалификацията и преквалификация на
  работниците
  ; |
| --- | --- |

з)

повишаване на квалификацията и преквалификация на
  работниците
  ;

работниците

| з

  ) | инвестиции в укрепването на кръговата икономика, в т.ч. посредством предотвратяване и намаляване на отпадъците, ефективност на ресурсите, повторна употреба, ремонт и рециклиране; |
| --- | --- |

з

  )

з

инвестиции в укрепването на кръговата икономика, в т.ч. посредством предотвратяване и намаляване на отпадъците, ефективност на ресурсите, повторна употреба, ремонт и рециклиране;

| и) | съдействие при търсене на работа на търсещите работа; |
| --- | --- |

и)

съдействие при търсене на работа на търсещите работа;

| и

  ) | повишаване на квалификацията и преквалификация на
  работната сила
  ; |
| --- | --- |

и

  )

и

повишаване на квалификацията и преквалификация на
  работната сила
  ;

работната сила

| й) | активно включване на търсещите работа; |
| --- | --- |

й)

активно включване на търсещите работа;

| й

  ) | съдействие при търсене на работа на търсещите работа; |
| --- | --- |

й

  )

й

съдействие при търсене на работа на търсещите работа;

| к) | техническа помощ. |
| --- | --- |

к)

техническа помощ.

| к

  ) | активно включване на търсещите работа; |
| --- | --- |

к

  )

к

активно включване на търсещите работа;

| л) | всякакви други специфични дейности, договорени между съответните местни и регионални власти за съответната територия, държавата членка и Европейската комисия, които са в съответствие със стратегиите за местно развитие и допринасят за прехода към въглеродно неутрална икономика на ЕС до 2050 г.; |
| --- | --- |

л)

всякакви други специфични дейности, договорени между съответните местни и регионални власти за съответната територия, държавата членка и Европейската комисия, които са в съответствие със стратегиите за местно развитие и допринасят за прехода към въглеродно неутрална икономика на ЕС до 2050 г.;

всякакви други специфични дейности, договорени между съответните местни и регионални власти за съответната територия, държавата членка и Европейската комисия, които са в съответствие със стратегиите за местно развитие и допринасят за прехода към въглеродно неутрална икономика на ЕС до 2050 г.;

| м) | техническа помощ. |
| --- | --- |

м)

м

техническа помощ.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

| — | Всички инвестиции в опазването на околната среда би трябвало да спазват правилото, че разходите за мерки за справяне със замърсяването следва да се поемат от страната, която е причинила замърсяването. |
| --- | --- |

—

Всички инвестиции в опазването на околната среда би трябвало да спазват правилото, че разходите за мерки за справяне със замърсяването следва да се поемат от страната, която е причинила замърсяването.

| — | Повишаването на квалификацията и преквалификацията не би трябвало да се ограничава до работниците, а следва да включва и обучение на безработни, търсещи работа лица и т.н. за работни места в зелената икономика. |
| --- | --- |

—

Повишаването на квалификацията и преквалификацията не би трябвало да се ограничава до работниците, а следва да включва и обучение на безработни, търсещи работа лица и т.н. за работни места в зелената икономика.

| — | Гарантиране на по-голяма гъвкавост при избора на подпомаган проект, ако местните и регионалните власти на съответната територия, държавата членка и Европейската комисия са съгласни. |
| --- | --- |

—

Гарантиране на по-голяма гъвкавост при избора на подпомаган проект, ако местните и регионалните власти на съответната територия, държавата членка и Европейската комисия са съгласни.

Изменение 5

Изменение 5

Член 5, буква а)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| a) | извеждането от експлоатация или
  изграждането
  на
  атомни електроцентрали; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

a)

извеждането от експлоатация или
  изграждането
  на
  атомни електроцентрали;

извеждането от експлоатация или

на

| a) | преустановяване на
  изграждането
  или друга форма на инвестиции в
  атомни електроцентрали; |
| --- | --- |

a)

преустановяване на
  изграждането
  или друга форма на инвестиции в
  атомни електроцентрали;

преустановяване на

или друга форма на инвестиции в

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Предложеното изменение не се нуждае от обяснение.

Изменение 6

Изменение 6

Член 5, буква г)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| г) | инвестиции, свързани с производството, преработката, разпространението, съхранението или изгарянето на изкопаеми горива; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

г)

инвестиции, свързани с производството, преработката, разпространението, съхранението или изгарянето на изкопаеми горива;

| г) | инвестиции, свързани с
  добива,
  производството, преработката, разпространението, съхранението или изгарянето на изкопаеми горива
  , включително откриването на нови каменовъглени мини
  ; |
| --- | --- |

г)

инвестиции, свързани с
  добива,
  производството, преработката, разпространението, съхранението или изгарянето на изкопаеми горива
  , включително откриването на нови каменовъглени мини
  ;

добива,

, включително откриването на нови каменовъглени мини

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

ФСП не би трябвало да подпомага откриването или повторното отваряне на каменовъглени мини, но това ограничение не следва да обхваща други видове миннодобивна промишленост (метали, индустриални минерали, декоративен камък и др.), която представлява икономическа дейност, създаваща качествена трайна заетост.

Изменение 7

Изменение 7

Добавя се параграф в края на член 5

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | Не се предоставя подпомагане за операции в регион по NUTS 3, където през времетраенето на програмата и въз основа на териториален справедлив преходен план е планирано откриване на нова мина за каменни, лигнитни въглища или битуминозни шисти или на находище за добив на торф или повторно отваряне на временно изведена от експлоатация мина за каменни, лигнитни въглища или битуминозни шисти или на находище за добив на торф. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Не се предоставя подпомагане за операции в регион по NUTS 3, където през времетраенето на програмата и въз основа на териториален справедлив преходен план е планирано откриване на нова мина за каменни, лигнитни въглища или битуминозни шисти или на находище за добив на торф или повторно отваряне на временно изведена от експлоатация мина за каменни, лигнитни въглища или битуминозни шисти или на находище за добив на торф.

Не се предоставя подпомагане за операции в регион по NUTS 3, където през времетраенето на програмата и въз основа на териториален справедлив преходен план е планирано откриване на нова мина за каменни, лигнитни въглища или битуминозни шисти или на находище за добив на торф или повторно отваряне на временно изведена от експлоатация мина за каменни, лигнитни въглища или битуминозни шисти или на находище за добив на торф.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Целта на подкрепата е да се подпомогне преходът към въглеродно неутрална икономика, а това изключва откриването на нови мини и/или находища за добив на торф и повторното отваряне на съществуващите.

Изменение 8

Изменение 8

Член 6, параграф 1, втора алинея

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Комисията одобрява дадена програма само когато определянето на най-силно засегнатите от процеса на преход територии в съответния план за справедлив преход е надлежно обосновано и този план е в съответствие с националния план в областта на енергетиката и климата на съответната държава членка. | Комисията одобрява дадена програма само когато определянето на най-силно засегнатите от процеса на преход територии в съответния план за справедлив преход е надлежно обосновано и този план
  се ангажира с целите на Парижкото споразумение, целта на ЕС за неутралност по отношение на климата да 2050 г. и целите за намаление на емисиите до 2030 г. и
  е в съответствие с
  териториалните стратегии, посочени в член [23] от Регламента (ЕС) [новия РОР], с
  националния план в областта на енергетиката и климата на съответната държава членка
  и Европейския стълб на социалните права
  . |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Комисията одобрява дадена програма само когато определянето на най-силно засегнатите от процеса на преход територии в съответния план за справедлив преход е надлежно обосновано и този план е в съответствие с националния план в областта на енергетиката и климата на съответната държава членка.

Комисията одобрява дадена програма само когато определянето на най-силно засегнатите от процеса на преход територии в съответния план за справедлив преход е надлежно обосновано и този план
  се ангажира с целите на Парижкото споразумение, целта на ЕС за неутралност по отношение на климата да 2050 г. и целите за намаление на емисиите до 2030 г. и
  е в съответствие с
  териториалните стратегии, посочени в член [23] от Регламента (ЕС) [новия РОР], с
  националния план в областта на енергетиката и климата на съответната държава членка
  и Европейския стълб на социалните права
  .

се ангажира с целите на Парижкото споразумение, целта на ЕС за неутралност по отношение на климата да 2050 г. и целите за намаление на емисиите до 2030 г. и

териториалните стратегии, посочени в член [23] от Регламента (ЕС) [новия РОР], с

и Европейския стълб на социалните права

Изменение 9

Изменение 9

Член 6, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Приоритетът или приоритетите на ФСП включва(т) средствата по ФСП, съставени от всички или част от средствата по ФСП за държавите членки, и средствата,
  прехвърлени
  в съответствие с член [21а] от Регламент (ЕО) [новия РОР].
  Целият размер
  на средствата на ЕФРР и ЕСФ+, прехвърлени към приоритета на ФСП,
  е поне
  един път и половина
  по-голям
  от размера на подкрепата от ФСП за съответния приоритет
  , но не надхвърля три пъти този размер
  . | Приоритетът или приоритетите на ФСП включва(т) средствата по ФСП, съставени от всички или част от средствата по ФСП за държавите членки, и средствата
  , които управляващите органи може да решат да прехвърлят
  в съответствие с член [21а] от Регламент (ЕО) [новия РОР].
  Размерът
  на средствата на ЕФРР и ЕСФ+,
  които ще бъдат
  прехвърлени към приоритета на ФСП,
  не надвишава повече от
  един път и половина размера на подкрепата от ФСП за съответния приоритет. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Приоритетът или приоритетите на ФСП включва(т) средствата по ФСП, съставени от всички или част от средствата по ФСП за държавите членки, и средствата,
  прехвърлени
  в съответствие с член [21а] от Регламент (ЕО) [новия РОР].
  Целият размер
  на средствата на ЕФРР и ЕСФ+, прехвърлени към приоритета на ФСП,
  е поне
  един път и половина
  по-голям
  от размера на подкрепата от ФСП за съответния приоритет
  , но не надхвърля три пъти този размер
  .

прехвърлени

Целият размер

е поне

по-голям

, но не надхвърля три пъти този размер

Приоритетът или приоритетите на ФСП включва(т) средствата по ФСП, съставени от всички или част от средствата по ФСП за държавите членки, и средствата
  , които управляващите органи може да решат да прехвърлят
  в съответствие с член [21а] от Регламент (ЕО) [новия РОР].
  Размерът
  на средствата на ЕФРР и ЕСФ+,
  които ще бъдат
  прехвърлени към приоритета на ФСП,
  не надвишава повече от
  един път и половина размера на подкрепата от ФСП за съответния приоритет.

, които управляващите органи може да решат да прехвърлят

Размерът

които ще бъдат

не надвишава повече от

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

На държавите членки следва да се предостави по-голяма гъвкавост при вземането на решения относно сумите, които да бъдат прехвърлени от ЕФРР и ЕСФ+ към ФСП. Това също така ще ограничи евентуалната отмяна на бюджетни кредити в случай на нисък капацитет за усвояване в най-засегнатите територии.

Изменение 10

Изменение 10

Добавя се подпараграф в края на член 6, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | Комисията одобрява прехвърляне на средства от ЕФРР и ЕСФ+ към приоритета на ФСП единствено когато общата сума на прехвърлянето не надвишава 20 % от първоначално разпределените средства на оперативната програма по ЕФРР и ЕСФ+ (изчислени за всеки от фондовете). |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Комисията одобрява прехвърляне на средства от ЕФРР и ЕСФ+ към приоритета на ФСП единствено когато общата сума на прехвърлянето не надвишава 20 % от първоначално разпределените средства на оперативната програма по ЕФРР и ЕСФ+ (изчислени за всеки от фондовете).

Комисията одобрява прехвърляне на средства от ЕФРР и ЕСФ+ към приоритета на ФСП единствено когато общата сума на прехвърлянето не надвишава 20 % от първоначално разпределените средства на оперативната програма по ЕФРР и ЕСФ+ (изчислени за всеки от фондовете).

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Законодателният текст се хармонизира с обяснителния меморандум.

Изменение 11

Изменение 11

Член 7, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Държавите членки заедно със съответните органи на съответните територии изготвят един или повече териториални планове за справедлив преход, който/които обхваща(т) една или повече засегнати територии, отговарящи на ниво
  3
  от общата класификация на териториалните единици за статистически цели („региони от ниво
  3
  по NUTS“), създадена с Регламент (ЕО) No 1059/2003 на Европейския парламент и на Съвета, изменен с Регламент (ЕС) No 868/2014 на Комисията, или части от тях, в съответствие с образеца, установен в приложение II. Посочените територии са онези, които са най-силно засегнати въз основа на икономическите и социалните въздействия, произтичащи от прехода, по-специално по отношение на очакваната загуба на работни места в добива и използването на изкопаеми горива и преобразуването на производствените процеси в промишлените съоръжения с най-висок интензитет на емисиите на парниковите газове. | 1.   Държавите членки заедно със съответните органи на съответните територии изготвят един или повече териториални планове за справедлив преход, който/които обхваща(т) една или повече засегнати територии, отговарящи на ниво
  2
  от общата класификация на териториалните единици за статистически цели („региони от ниво
  2
  по NUTS“), създадена с Регламент (ЕО) No 1059/2003 на Европейския парламент и на Съвета, изменен с Регламент (ЕС) No 868/2014 на Комисията, или части от тях, в съответствие с образеца, установен в приложение II. Посочените територии са онези, които са най-силно засегнати въз основа на икономическите и социалните въздействия, произтичащи от прехода, по-специално по отношение на очакваната загуба на работни места в добива и използването на изкопаеми горива и преобразуването на производствените процеси в промишлените съоръжения с най-висок интензитет на емисиите на парниковите газове. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

1.   Държавите членки заедно със съответните органи на съответните територии изготвят един или повече териториални планове за справедлив преход, който/които обхваща(т) една или повече засегнати територии, отговарящи на ниво
  3
  от общата класификация на териториалните единици за статистически цели („региони от ниво
  3
  по NUTS“), създадена с Регламент (ЕО) No 1059/2003 на Европейския парламент и на Съвета, изменен с Регламент (ЕС) No 868/2014 на Комисията, или части от тях, в съответствие с образеца, установен в приложение II. Посочените територии са онези, които са най-силно засегнати въз основа на икономическите и социалните въздействия, произтичащи от прехода, по-специално по отношение на очакваната загуба на работни места в добива и използването на изкопаеми горива и преобразуването на производствените процеси в промишлените съоръжения с най-висок интензитет на емисиите на парниковите газове.

1.   Държавите членки заедно със съответните органи на съответните територии изготвят един или повече териториални планове за справедлив преход, който/които обхваща(т) една или повече засегнати територии, отговарящи на ниво
  2
  от общата класификация на териториалните единици за статистически цели („региони от ниво
  2
  по NUTS“), създадена с Регламент (ЕО) No 1059/2003 на Европейския парламент и на Съвета, изменен с Регламент (ЕС) No 868/2014 на Комисията, или части от тях, в съответствие с образеца, установен в приложение II. Посочените територии са онези, които са най-силно засегнати въз основа на икономическите и социалните въздействия, произтичащи от прехода, по-специално по отношение на очакваната загуба на работни места в добива и използването на изкопаеми горива и преобразуването на производствените процеси в промишлените съоръжения с най-висок интензитет на емисиите на парниковите газове.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Отрицателните странични ефекти на прехода няма да бъдат ограничени до териториите на ниво 3 по NUTS, но най-вероятно ще засегнат и околните територии. По тази причина и за да се опрости управлението, изглежда по-подходящо подкрепата да се съсредоточи на ниво 2 по NUTS.

Изменение 12

Изменение 12

Член 7, параграф 2, буква б) (нова)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | б) | (нова) ясен ангажимент за социално справедлив и равнопоставен екологичен преход в изпълнение на Парижкото споразумение; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

б)

б)

(нова) ясен ангажимент за социално справедлив и равнопоставен екологичен преход в изпълнение на Парижкото споразумение;

(нова) ясен ангажимент за социално справедлив и равнопоставен екологичен преход в изпълнение на Парижкото споразумение;

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Териториалните планове за справедлив преход следва да се одобряват само ако включват ясен ангажимент към целите на Парижкото споразумение, както беше подчертано от Европейския съвет на 18 октомври 2019 г.

Изменение 13

Изменение 13

Член 7, параграф 2), буква в) (нова)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | в) | (нова) ясен ангажимент към целта за постигане на неутралност по отношение на климата на ЕС до 2050 г. и на целите за намаляване на емисиите до 2030 г.; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

в)

в)

(нова) ясен ангажимент към целта за постигане на неутралност по отношение на климата на ЕС до 2050 г. и на целите за намаляване на емисиите до 2030 г.;

(нова) ясен ангажимент към целта за постигане на неутралност по отношение на климата на ЕС до 2050 г. и на целите за намаляване на емисиите до 2030 г.;

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Териториалните планове за справедлив преход би трябвало да бъдат одобрявани само ако включват ясен ангажимент за постигане на неутралност по отношение на климата на ЕС до 2050 г. и на целите за намаляване на емисиите до 2030 г., както беше подчертано от Европейския съвет на 12 декември 2019 г.

Изменение 14

Изменение 14

Член 7, параграф 2, буква в)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| в) | оценка на предизвикателствата, които създава преходът за най-силно засегнатите територии, включително социалното, икономическото и екологичното въздействие на прехода към неутрална по отношение на климата икономика, установяване на потенциалния брой засегнати работни места и загуба на работни места, потребностите от развитие и целите до 2030 г., свързани с преобразуването или затварянето на дейности с висок интензитет на емисии на парникови газове на тези територии; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

в)

оценка на предизвикателствата, които създава преходът за най-силно засегнатите територии, включително социалното, икономическото и екологичното въздействие на прехода към неутрална по отношение на климата икономика, установяване на потенциалния брой засегнати работни места и загуба на работни места, потребностите от развитие и целите до 2030 г., свързани с преобразуването или затварянето на дейности с висок интензитет на емисии на парникови газове на тези територии;

| в) | оценка на предизвикателствата, които създава преходът за най-силно засегнатите територии, включително социалното, икономическото и екологичното въздействие на прехода към неутрална по отношение на климата икономика, установяване на потенциалния брой засегнати работни места и загуба на работни места, потребностите от развитие и целите до 2030 г., свързани с преобразуването или затварянето на дейности с висок интензитет на емисии на парникови газове на тези територии
  , както и оценка на отрицателните странични ефекти от прехода върху съседни региони
  ; |
| --- | --- |

в)

оценка на предизвикателствата, които създава преходът за най-силно засегнатите територии, включително социалното, икономическото и екологичното въздействие на прехода към неутрална по отношение на климата икономика, установяване на потенциалния брой засегнати работни места и загуба на работни места, потребностите от развитие и целите до 2030 г., свързани с преобразуването или затварянето на дейности с висок интензитет на емисии на парникови газове на тези територии
  , както и оценка на отрицателните странични ефекти от прехода върху съседни региони
  ;

, както и оценка на отрицателните странични ефекти от прехода върху съседни региони

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Всички възможни отрицателни странични ефекти следва да бъдат надлежно оценявани в териториалните планове за справедлив преход.

Изменение 15

Изменение 15

Член 7, параграф 2, буква е)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| е) | описание на механизмите за управление, състоящи се от договореностите за партньорство, планираните мерки за мониторинг и оценка и отговорните органи; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

е)

описание на механизмите за управление, състоящи се от договореностите за партньорство, планираните мерки за мониторинг и оценка и отговорните органи;

| е) | описание на механизмите за управление, състоящи се от договореностите за партньорство, планираните мерки за мониторинг и оценка и отговорните органи
  , ако се различават от вече описаните в програмата елементи, както са определени в Приложение V към Регламента (ЕС) [нов РОР]; необходимо е местните и регионалните власти да бъдат ангажирани изцяло във всички аспекти на този процес; |
| --- | --- |

е)

описание на механизмите за управление, състоящи се от договореностите за партньорство, планираните мерки за мониторинг и оценка и отговорните органи
  , ако се различават от вече описаните в програмата елементи, както са определени в Приложение V към Регламента (ЕС) [нов РОР]; необходимо е местните и регионалните власти да бъдат ангажирани изцяло във всички аспекти на този процес;

, ако се различават от вече описаните в програмата елементи, както са определени в Приложение V към Регламента (ЕС) [нов РОР]; необходимо е местните и регионалните власти да бъдат ангажирани изцяло във всички аспекти на този процес;

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Като мярка за опростяване следва да се предоставя само информация, различна от елементите, които вече са описани в програмата, в съответствие с „Образец за програмите, подпомагани от ЕФРР (цел „Инвестиции за растеж и работни места“), ЕСФ+, ФСП, Кохезионния фонд и ЕФМДР — член 16, параграф 3“ (приложение V към Регламента за общоприложимите разпоредби).
  Освен това е необходимо местните и регионалните власти да се считат за заинтересовани страни, които са неразделна част от този процес.

Освен това е необходимо местните и регионалните власти да се считат за заинтересовани страни, които са неразделна част от този процес.

Изменение 16

Изменение 16

Член 7, параграф 2, буква з)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| з) | когато подкрепата се отпуска за производствени инвестиции в предприятия, различни от МСП
  изчерпателен списък на тези операции и предприятия и
  обосновка на необходимостта от такава подкрепа чрез анализ на пропуските, с който се доказва, че очакваната загуба на работни места би надвишила очаквания брой на създадените работни места, ако инвестицията не бъде направена; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

з)

когато подкрепата се отпуска за производствени инвестиции в предприятия, различни от МСП
  изчерпателен списък на тези операции и предприятия и
  обосновка на необходимостта от такава подкрепа чрез анализ на пропуските, с който се доказва, че очакваната загуба на работни места би надвишила очаквания брой на създадените работни места, ако инвестицията не бъде направена;

изчерпателен списък на тези операции и предприятия и

| з) | когато подкрепата се отпуска за производствени
  и устойчиви
  инвестиции в предприятия, различни от МСП, обосновка на необходимостта от такава подкрепа чрез анализ на пропуските, с който се доказва, че очакваната загуба на работни места би надвишила очаквания брой на създадените работни места, ако инвестицията не бъде направена; |
| --- | --- |

з)

когато подкрепата се отпуска за производствени
  и устойчиви
  инвестиции в предприятия, различни от МСП, обосновка на необходимостта от такава подкрепа чрез анализ на пропуските, с който се доказва, че очакваната загуба на работни места би надвишила очаквания брой на създадените работни места, ако инвестицията не бъде направена;

и устойчиви

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Предоставянето на изчерпателен списък на операциите и предприятията (големи дружества) на етапа на програмиране на ФСП не изглежда особено осъществимо и може да доведе до закъснения от самото начало на програмния период. Освен това подобен подход влиза пряко в противоречие с усилията за опростяване, в резултат на което, наред с другото, се изоставят отделни процедури, приложими за големите проекти в съответствие с членове 100—103 от настоящия РОР.

Изменение 17

Изменение 17

Член 7, параграф 2, буква и)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| и) | когато подкрепата се отпуска за инвестиции за постигане на намаляване на емисиите на парникови газове от дейности, изброени в приложение I към Директива 2003/87/ЕО
  изчерпателен списък на операциите, които трябва да бъдат подкрепени, и
  обосновка на това, че
  те
  допринасят за преход към неутрална по отношение на климата икономика и водят до съществено намаляване на емисиите на парникови газове значително под съответните референтни стойности, установени за безплатно разпределяне на квоти в съответствие с Директива 2003/87/ЕО, и при условие че са необходими за защитата на значителен брой работни места. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

и)

когато подкрепата се отпуска за инвестиции за постигане на намаляване на емисиите на парникови газове от дейности, изброени в приложение I към Директива 2003/87/ЕО
  изчерпателен списък на операциите, които трябва да бъдат подкрепени, и
  обосновка на това, че
  те
  допринасят за преход към неутрална по отношение на климата икономика и водят до съществено намаляване на емисиите на парникови газове значително под съответните референтни стойности, установени за безплатно разпределяне на квоти в съответствие с Директива 2003/87/ЕО, и при условие че са необходими за защитата на значителен брой работни места.

изчерпателен списък на операциите, които трябва да бъдат подкрепени, и

те

| и) | когато подкрепата се отпуска за инвестиции за постигане на намаляване на емисиите на парникови газове от дейности, изброени в приложение I към Директива 2003/87/ЕО, обосновка на това, че
  операциите, които трябва да бъдат подкрепени,
  допринасят за преход към неутрална по отношение на климата икономика и водят до съществено намаляване на емисиите на парникови газове значително под съответните референтни стойности, установени за безплатно разпределяне на квоти в съответствие с Директива 2003/87/ЕО, и при условие че са необходими за защитата на значителен брой работни места. |
| --- | --- |

и)

когато подкрепата се отпуска за инвестиции за постигане на намаляване на емисиите на парникови газове от дейности, изброени в приложение I към Директива 2003/87/ЕО, обосновка на това, че
  операциите, които трябва да бъдат подкрепени,
  допринасят за преход към неутрална по отношение на климата икономика и водят до съществено намаляване на емисиите на парникови газове значително под съответните референтни стойности, установени за безплатно разпределяне на квоти в съответствие с Директива 2003/87/ЕО, и при условие че са необходими за защитата на значителен брой работни места.

операциите, които трябва да бъдат подкрепени,

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Предоставянето на изчерпателен списък на операциите на етапа на програмиране на ФСП не изглежда особено осъществимо и може да доведе до закъснения от самото начало на програмния период.

Изменение 18

Изменение 18

Член 8а (нов)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | Член 8а





  1.
     
  Създава се Платформа за справедлив преход (наричана по-нататък „платформата“) под надзора и прякото управление на Европейската комисия, за да се даде възможност за двустранен и многостранен обмен на опит относно извлечените поуки и най-добрите практики във всички засегнати сектори.






  2.
     
  Платформата включва две направления:










  a) | технически работни групи, които разглеждат конкретни предизвикателства в съответните региони и улесняват обмена на опит и най-добри практики във връзка с изготвянето на териториални планове за справедлив преход и отделни операции. Техническите работни групи, в чийто състав следва да се включват местните и регионалните власти, се определят в съответствие с оперативните нужди на ФСП, като се отчита секторното покритие на подпомаганите операции.



  Техническите работни групи си сътрудничат тясно с консултантския център InvestEU, създаден в съответствие с член 20 от Регламент (ЕС) [новата програма InvestEU] и съответните служби на Европейската инвестиционна банка, за да се гарантира, че местните и регионалните власти разполагат с необходимите технически и практически познания за достъп до финансиране, на разположение по линия на програмата InvestEU, както и по линия на ЕИБ. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Член 8а

1.
     
  Създава се Платформа за справедлив преход (наричана по-нататък „платформата“) под надзора и прякото управление на Европейската комисия, за да се даде възможност за двустранен и многостранен обмен на опит относно извлечените поуки и най-добрите практики във всички засегнати сектори.

2.
     
  Платформата включва две направления:

a)

технически работни групи, които разглеждат конкретни предизвикателства в съответните региони и улесняват обмена на опит и най-добри практики във връзка с изготвянето на териториални планове за справедлив преход и отделни операции. Техническите работни групи, в чийто състав следва да се включват местните и регионалните власти, се определят в съответствие с оперативните нужди на ФСП, като се отчита секторното покритие на подпомаганите операции.

| б) | Годишен форум на регионите в процес на справедлив преход (наричан по-нататък „форумът“), организиран съвместно с Европейския комитет на регионите. Форумът дава възможност за координиране на политическите насоки и за тяхното транспониране в оперативните дейности на техническите работни групи. |
| --- | --- |

б)

Годишен форум на регионите в процес на справедлив преход (наричан по-нататък „форумът“), организиран съвместно с Европейския комитет на регионите. Форумът дава възможност за координиране на политическите насоки и за тяхното транспониране в оперативните дейности на техническите работни групи.

3.
     
  Комисията определя подробните правила относно механизмите за управление, членството, функционирането и бюджета на платформата. Гарантира се балансирано участие на всички равнища на управление.

4.
     
  Оперативните разходи на платформата се покриват от ресурсите за техническа помощ съгласно член 3, параграф 2, трета алинея.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Би трябвало да се добавят практически разпоредби относно създаването на Платформата за справедлив преход, за да се осигури повече яснота относно нейните цели и функциониране.

Изменение 19

Изменение 19

Член 10, параграф 4

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 4.   Преди приемането на делегиран акт Комисията се консултира с експерти, определени от всяка държава членка, в съответствие с принципите, залегнали в Междуинституционалното споразумение от 13 април 2016 г. за по-добро законотворчество. | 4.   Преди приемането на делегиран акт Комисията се консултира с експерти, определени от всяка държава членка
  , и провежда консултации със заинтересованите страни
  в съответствие с принципите, залегнали в Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество от 13 април 2016 година. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

4.   Преди приемането на делегиран акт Комисията се консултира с експерти, определени от всяка държава членка, в съответствие с принципите, залегнали в Междуинституционалното споразумение от 13 април 2016 г. за по-добро законотворчество.

4.   Преди приемането на делегиран акт Комисията се консултира с експерти, определени от всяка държава членка
  , и провежда консултации със заинтересованите страни
  в съответствие с принципите, залегнали в Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество от 13 април 2016 година.

Изменено предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд+, Кохезионния фонд, Европейския фонд за морско дело и рибарство, както и финансови правила за тях и за фонд „Убежище и миграция“, фонд „Вътрешна сигурност“ и инструмента за управление на границите и визите

Изменено предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд+, Кохезионния фонд, Европейския фонд за морско дело и рибарство, както и финансови правила за тях и за фонд „Убежище и миграция“, фонд „Вътрешна сигурност“ и инструмента за управление на границите и визите

COM(2020) 23 final

COM(2020) 23 final

Изменение 20

Изменение 20

Член 21а, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Размерът на средствата за ФСП по целта „Инвестиции за растеж и работни места“ в съответствие с член [3] от Регламент (ЕС) [Регламента за ФСП] се допълва със средства от ЕФРР, от ЕСФ+ или комбинирано от двата фонда за категорията региони, в която се намира съответната територия. Общият размер на средствата от ЕФРР и ЕСФ+, прехвърлени към ФСП, е равен най-малко на
  един и половина пъти
  размера на подпомагането от ФСП, но не може да бъде по-голям от
  три пъти
  размера на посоченото подпомагане. Средствата, прехвърлени от ЕФРР или от ЕФС+, в никакъв случай не могат да надвишават 20 % от средствата, разпределени съответно за ЕФРР или ЕСФ+ за съответната държава членка. (...) | Размерът на средствата за ФСП по целта „Инвестиции за растеж и работни места“ в съответствие с член [3] от Регламент (ЕС) [Регламента за ФСП] се допълва със средства от ЕФРР, от ЕСФ+ или комбинирано от двата фонда за категорията региони, в която се намира съответната територия
  , чрез доброволен трансфер
  . Общият размер на средствата от ЕФРР и ЕСФ+, прехвърлени към ФСП, е равен най-малко на
  половината от
  размера на подпомагането от ФСП, но не може да бъде по-голям от
  един път и половина
  размера на посоченото подпомагане. Средствата, прехвърлени от ЕФРР или от ЕФС+, в никакъв случай не могат да надвишават 20 % от средствата, разпределени съответно за ЕФРР или ЕСФ+ за съответната държава членка. (...) |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Размерът на средствата за ФСП по целта „Инвестиции за растеж и работни места“ в съответствие с член [3] от Регламент (ЕС) [Регламента за ФСП] се допълва със средства от ЕФРР, от ЕСФ+ или комбинирано от двата фонда за категорията региони, в която се намира съответната територия. Общият размер на средствата от ЕФРР и ЕСФ+, прехвърлени към ФСП, е равен най-малко на
  един и половина пъти
  размера на подпомагането от ФСП, но не може да бъде по-голям от
  три пъти
  размера на посоченото подпомагане. Средствата, прехвърлени от ЕФРР или от ЕФС+, в никакъв случай не могат да надвишават 20 % от средствата, разпределени съответно за ЕФРР или ЕСФ+ за съответната държава членка. (...)

един и половина пъти

три пъти

Размерът на средствата за ФСП по целта „Инвестиции за растеж и работни места“ в съответствие с член [3] от Регламент (ЕС) [Регламента за ФСП] се допълва със средства от ЕФРР, от ЕСФ+ или комбинирано от двата фонда за категорията региони, в която се намира съответната територия
  , чрез доброволен трансфер
  . Общият размер на средствата от ЕФРР и ЕСФ+, прехвърлени към ФСП, е равен най-малко на
  половината от
  размера на подпомагането от ФСП, но не може да бъде по-голям от
  един път и половина
  размера на посоченото подпомагане. Средствата, прехвърлени от ЕФРР или от ЕФС+, в никакъв случай не могат да надвишават 20 % от средствата, разпределени съответно за ЕФРР или ЕСФ+ за съответната държава членка. (...)

, чрез доброволен трансфер

половината от

един път и половина

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

На държавите членки следва да се предостави по-голяма гъвкавост при вземането на решения относно сумите, които да бъдат прехвърлени от ЕФРР и ЕСФ+ към ФСП. Това би ограничило евентуалната отмяна на бюджетни кредити в случай на нисък капацитет за усвояване в най-засегнатите територии.

Изменение 21

Изменение 21

Член 59, параграф 3а (нов)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  операциите, подпомагани от ФСП в съответствие с Регламент (ЕС) [Регламента за ФСП], изплащат обратно приноса от ФСП, ако в срок от десет години от последното плащане на държавата членка, която е получила приноса, на територията, където е използвана помощта от ФСП, е открита нова мина за каменни, лигнитни въглища или битуминозни шисти или находище за добив на торф или отново е открита временно изведена от експлоатация мина за каменни, лигнитни въглища или битуминозни шисти или находище за добив на торф. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

3a.
     
  операциите, подпомагани от ФСП в съответствие с Регламент (ЕС) [Регламента за ФСП], изплащат обратно приноса от ФСП, ако в срок от десет години от последното плащане на държавата членка, която е получила приноса, на територията, където е използвана помощта от ФСП, е открита нова мина за каменни, лигнитни въглища или битуминозни шисти или находище за добив на торф или отново е открита временно изведена от експлоатация мина за каменни, лигнитни въглища или битуминозни шисти или находище за добив на торф.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Целта на подкрепата е да се подпомогнат регионите в прехода им към въглеродно неутрална икономика, като това изключва откриването на нови мини и/или находища за добив на торф и повторното отваряне на временно изведените от експлоатация.

II.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | приветства създаването на Фонда за справедлив преход, който ще бъде ключов инструмент за подкрепа на регионите, които са засегнати в най-голяма степен от прехода към неутралност по отношение на климата; |
| --- | --- |

1.

приветства създаването на Фонда за справедлив преход, който ще бъде ключов инструмент за подкрепа на регионите, които са засегнати в най-голяма степен от прехода към неутралност по отношение на климата;

| 2. | приветства факта, че в предложението за Фонда за справедлив преход са отчетени основните препоръки на КР, изложени в становището му относно социално-икономическата структурна трансформация на въгледобивните региони в Европа (1); |
| --- | --- |

2.

приветства факта, че в предложението за Фонда за справедлив преход са отчетени основните препоръки на КР, изложени в становището му относно социално-икономическата структурна трансформация на въгледобивните региони в Европа (1

| 3. | приветства факта, че фондът ще предоставя подкрепа на всички държави членки, но все пак ще бъде насочен само към най-засегнатите региони; Освен това за правилната концентрация и ефективност на фонда, както и за определяне на минималния интензитет на помощта, следва да се отчита само населението на засегнатите региони; |
| --- | --- |

3.

приветства факта, че фондът ще предоставя подкрепа на всички държави членки, но все пак ще бъде насочен само към най-засегнатите региони; Освен това за правилната концентрация и ефективност на фонда, както и за определяне на минималния интензитет на помощта, следва да се отчита само населението на засегнатите региони;

| 4. | приветства факта, че за Фонда за справедлив преход са предложени бюджетни кредити от 11 270 459 000 EUR (по текущи цени) от Многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г. и допълнителни 32 803 000 000 EUR (по текущи цени) от Европейския инструмент за възстановяване като огромен стимул за постигане на целта на Фонда за справедлив преход; отбелязва със загриженост, че изразените в текущи цени стойности могат да доведат до по-малка степен на прозрачност и сравнимост на разпределението на средствата между функциите на МФР; призовава Съвета да ги включи като реални допълнителни бюджетни кредити в преговорите по многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г.; |
| --- | --- |

4.

приветства факта, че за Фонда за справедлив преход са предложени бюджетни кредити от 11 270 459 000 EUR (по текущи цени) от Многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г. и допълнителни 32 803 000 000 EUR (по текущи цени) от Европейския инструмент за възстановяване като огромен стимул за постигане на целта на Фонда за справедлив преход; отбелязва със загриженост, че изразените в текущи цени стойности могат да доведат до по-малка степен на прозрачност и сравнимост на разпределението на средствата между функциите на МФР; призовава Съвета да ги включи като реални допълнителни бюджетни кредити в преговорите по многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г.;

| 5. | отбелязва със загриженост, че допълнителните ресурси, финансирани по линия на Европейския инструмент за възстановяване, водещи до допълнителни задължения за периода 2021—2024 г., ще окажат изключителен натиск върху управляващите органи и крайните бенефициери да подготвят, изпълнят и изразходват почти 75 % от общия размер на отпуснатите средства в рамките на първите четири години от новия програмен период; |
| --- | --- |

5.

отбелязва със загриженост, че допълнителните ресурси, финансирани по линия на Европейския инструмент за възстановяване, водещи до допълнителни задължения за периода 2021—2024 г., ще окажат изключителен натиск върху управляващите органи и крайните бенефициери да подготвят, изпълнят и изразходват почти 75 % от общия размер на отпуснатите средства в рамките на първите четири години от новия програмен период;

| 6. | приветства инициативата на Европейската комисия да съпровожда прехода към неутрална по отношение на климата, съобразена с климата и екологично устойчива икономика до 2050 г. с целеви мерки и да подкрепя районите, които са най-силно засегнати от този преход по специфичен начин и с допълнителни ресурси; подчертава, че тези допълнителни средства не трябва в никакъв случай да бъдат вземани от бюджета на политиката на сближаване; подчертава, че силният бюджет за политиката на сближаване трябва да остане основният приоритет в подкрепа на действията в областта на климата на териториално равнище; |
| --- | --- |

6.

приветства инициативата на Европейската комисия да съпровожда прехода към неутрална по отношение на климата, съобразена с климата и екологично устойчива икономика до 2050 г. с целеви мерки и да подкрепя районите, които са най-силно засегнати от този преход по специфичен начин и с допълнителни ресурси; подчертава, че тези допълнителни средства не трябва в никакъв случай да бъдат вземани от бюджета на политиката на сближаване; подчертава, че силният бюджет за политиката на сближаване трябва да остане основният приоритет в подкрепа на действията в областта на климата на териториално равнище;

| 7. | отправя искане към Европейската комисия да включи новия Фонд за справедлив преход по функция 2 (Сближаване и ценности) на МФР за периода 2021—2027 г. вместо по функция 3 (Природни ресурси и околна среда) и отново отхвърля предвидените съкращения по отношение на политиката на сближаване; припомня призива на КР всички национални средства, съфинансирани от европейските структурни и инвестиционни фондове, да бъдат изключени от изчисленията на Пакта за стабилност и растеж; счита, че това следва да се прилага и за Фонда за справедлив преход; |
| --- | --- |

7.

отправя искане към Европейската комисия да включи новия Фонд за справедлив преход по функция 2 (Сближаване и ценности) на МФР за периода 2021—2027 г. вместо по функция 3 (Природни ресурси и околна среда) и отново отхвърля предвидените съкращения по отношение на политиката на сближаване; припомня призива на КР всички национални средства, съфинансирани от европейските структурни и инвестиционни фондове, да бъдат изключени от изчисленията на Пакта за стабилност и растеж; счита, че това следва да се прилага и за Фонда за справедлив преход;

| 8. | подчертава специфичните трудности за регионите с голяма зависимост от изкопаеми горива с изолирани енергийни системи, като например най-отдалечените региони; подчертава, че разработването на енергийния микс в зависимост от територията, водите, отпадъците и енергията е ключът към нейната енергийна стратегия за постигане на въглеродно неутрална икономика; |
| --- | --- |

8.

подчертава специфичните трудности за регионите с голяма зависимост от изкопаеми горива с изолирани енергийни системи, като например най-отдалечените региони; подчертава, че разработването на енергийния микс в зависимост от територията, водите, отпадъците и енергията е ключът към нейната енергийна стратегия за постигане на въглеродно неутрална икономика;

| 9. | взема под внимание коригираната оценка на Европейската комисия, че трите стълба на механизма за справедлив преход ще доведат до инвестиции в размер на 150 милиарда евро до 2030 г. При все това КР изразява загриженост във връзка с очакваната норма на възвращаемост и осъществимостта на частните инвестиции за някои от възможните проекти; |
| --- | --- |

9.

взема под внимание коригираната оценка на Европейската комисия, че трите стълба на механизма за справедлив преход ще доведат до инвестиции в размер на 150 милиарда евро до 2030 г. При все това КР изразява загриженост във връзка с очакваната норма на възвращаемост и осъществимостта на частните инвестиции за някои от възможните проекти;

| 10. | отправя искане да не се предоставя подпомагане от ФСП или от механизма за справедлив преход за инвестиции в региони по NUTS-3, в които е предоставено публично разрешение за откриване на нова мина за каменни въглища, лигнитни въглища или битуминозни шисти или на находище за добив на торф или повторно отваряне на временно изведена от експлоатация мина за каменни въглища, лигнитни въглища или битуминозни шисти или на находище за добив на торф; |
| --- | --- |

10.

отправя искане да не се предоставя подпомагане от ФСП или от механизма за справедлив преход за инвестиции в региони по NUTS-3, в които е предоставено публично разрешение за откриване на нова мина за каменни въглища, лигнитни въглища или битуминозни шисти или на находище за добив на торф или повторно отваряне на временно изведена от експлоатация мина за каменни въглища, лигнитни въглища или битуминозни шисти или на находище за добив на торф;

| 11. | приветства факта, че изплащането на заеми в публичния сектор следва да бъде ограничено до проекти, които постигат измеримо въздействие за преодоляване на социални, икономически или екологични предизвикателства вследствие на прехода към неутрална по отношение на климата икономика; |
| --- | --- |

11.

приветства факта, че изплащането на заеми в публичния сектор следва да бъде ограничено до проекти, които постигат измеримо въздействие за преодоляване на социални, икономически или екологични предизвикателства вследствие на прехода към неутрална по отношение на климата икономика;

| 12. | посочва, че местните и регионалните власти също трябва да финансират проекти в процеса към неутрална по отношение на климата икономика, които не генерират достатъчен поток от собствени приходи и които не получават подкрепа в рамките на други програми на Съюза; във връзка с това приветства предложението за регламент относно механизма за отпускане на заеми в публичния сектор в рамките на механизма за справедлив преход, който подкрепя субектите от публичния сектор по отношение на техните инвестиционни нужди в резултат на предизвикателствата във връзка с прехода, описани в плановете за справедлив преход; |
| --- | --- |

12.

посочва, че местните и регионалните власти също трябва да финансират проекти в процеса към неутрална по отношение на климата икономика, които не генерират достатъчен поток от собствени приходи и които не получават подкрепа в рамките на други програми на Съюза; във връзка с това приветства предложението за регламент относно механизма за отпускане на заеми в публичния сектор в рамките на механизма за справедлив преход, който подкрепя субектите от публичния сектор по отношение на техните инвестиционни нужди в резултат на предизвикателствата във връзка с прехода, описани в плановете за справедлив преход;

| 13. | отбелязва, че МРВ в целия ЕС имат различен опит в използването на финансови механизми на ЕИБ и ги прилагат в различна степен; поради това, за да се гарантира успехът на стълб 3 от Механизма за справедлив преход, призовава Европейската комисия да гарантира предоставянето от страна на съответните държави членки на достатъчно практическа и техническа помощ на онези МРВ, които желаят да използват съответните финансови механизми на ЕИБ; |
| --- | --- |

13.

отбелязва, че МРВ в целия ЕС имат различен опит в използването на финансови механизми на ЕИБ и ги прилагат в различна степен; поради това, за да се гарантира успехът на стълб 3 от Механизма за справедлив преход, призовава Европейската комисия да гарантира предоставянето от страна на съответните държави членки на достатъчно практическа и техническа помощ на онези МРВ, които желаят да използват съответните финансови механизми на ЕИБ;

| 14. | взема под внимание съгласуването на обхвата на подкрепата от Фонда за справедлив преход, ЕФРР и ЕСФ+, тъй като по-голямата част от дейностите, подпомагани от Фонда за справедлив преход, могат да бъдат финансирани и в рамките на целите на ЕФРР и ЕСФ+; |
| --- | --- |

14.

взема под внимание съгласуването на обхвата на подкрепата от Фонда за справедлив преход, ЕФРР и ЕСФ+, тъй като по-голямата част от дейностите, подпомагани от Фонда за справедлив преход, могат да бъдат финансирани и в рамките на целите на ЕФРР и ЕСФ+;

| 15. | изразява загриженост във връзка със забавянето, до което ФСП може да доведе по отношение на изпълнението на основните програми на политиката на сближаване; изразява загриженост и относно сложността и бюрокрацията, които управлението на този нов фонд би могло да създаде за управлението на основните програми на политиката на сближаване; |
| --- | --- |

15.

изразява загриженост във връзка със забавянето, до което ФСП може да доведе по отношение на изпълнението на основните програми на политиката на сближаване; изразява загриженост и относно сложността и бюрокрацията, които управлението на този нов фонд би могло да създаде за управлението на основните програми на политиката на сближаване;

| 16. | изразява съжаление, че предложението на Комисията има за цел създаването на програми на ниво 3 по NUTS вместо на ниво 2, което е равнището, на което се изпълняват основните програми на политиката на сближаване. Това предложение е в противоречие с понятието за функционални райони, които не са непременно идентични с административните райони по NUTS 3. КР подчертава, че би трябвало да се изисква само един съответен териториален план на ниво 2 по NUTS; |
| --- | --- |

16.

изразява съжаление, че предложението на Комисията има за цел създаването на програми на ниво 3 по NUTS вместо на ниво 2, което е равнището, на което се изпълняват основните програми на политиката на сближаване. Това предложение е в противоречие с понятието за функционални райони, които не са непременно идентични с административните райони по NUTS 3. КР подчертава, че би трябвало да се изисква само един съответен териториален план на ниво 2 по NUTS;

| 17. | призовава обхватът на подкрепата за Фонда за справедлив преход да бъде разширен, така че в съгласие с Европейската комисия и държавите членки местните и регионалните власти да могат да включват в своите териториални планове за справедлив преход допълнителни проекти, отговарящи на условията за финансиране. КР призовава при разпределението на средствата, отпуснати на фонда, като съществен показател да се отчита и безработицата, по-специално младежката безработица; |
| --- | --- |

17.

призовава обхватът на подкрепата за Фонда за справедлив преход да бъде разширен, така че в съгласие с Европейската комисия и държавите членки местните и регионалните власти да могат да включват в своите териториални планове за справедлив преход допълнителни проекти, отговарящи на условията за финансиране. КР призовава при разпределението на средствата, отпуснати на фонда, като съществен показател да се отчита и безработицата, по-специално младежката безработица;

| 18. | призовава местните и регионалните заинтересовани страни да участват активно в подготовката на териториалните планове за справедлив преход, като се има предвид, че управлението на ФСП ще бъде споделено и ресурсите по линия на ЕФРР и ЕСФ+ са тясно свързани с подпомагането по линия на ФСП; |
| --- | --- |

18.

призовава местните и регионалните заинтересовани страни да участват активно в подготовката на териториалните планове за справедлив преход, като се има предвид, че управлението на ФСП ще бъде споделено и ресурсите по линия на ЕФРР и ЕСФ+ са тясно свързани с подпомагането по линия на ФСП;

| 19. | призовава Комисията да предостави повече насоки относно начина, по който възнамерява да съдейства на управляващите органи и регионите при изготвянето на техните териториални планове за справедлив преход, като се има предвид, че предложението за регламент за ФСП, включително приложенията към него, може все още да бъде съществено изменено. КР предупреждава за допълнителни забавяния в подготовката на онези програми, при които подпомагането по линия на ФСП зависи от подпомагането по линия на ЕФРР и ЕСФ+ заради задължението за одобрение на териториалните планове за справедлив преход; |
| --- | --- |

19.

призовава Комисията да предостави повече насоки относно начина, по който възнамерява да съдейства на управляващите органи и регионите при изготвянето на техните териториални планове за справедлив преход, като се има предвид, че предложението за регламент за ФСП, включително приложенията към него, може все още да бъде съществено изменено. КР предупреждава за допълнителни забавяния в подготовката на онези програми, при които подпомагането по линия на ФСП зависи от подпомагането по линия на ЕФРР и ЕСФ+ заради задължението за одобрение на териториалните планове за справедлив преход;

| 20. | подчертава, че засегнатите територии не следва да са задължени в своите териториални планове за справедлив преход да предоставят изчерпателни списъци на потенциални дружества и/или операции, които биха могли да подпомогнат, тъй като това би могло да доведе до забавяния на тяхното приемане и до ненужни административни тежести за управляващите органи. Във връзка с това КР посочва, че в предложението на Комисията за новия РОР е изоставена идеята за отделна процедура за приемането на големи проекти и че такъв списък на бенефициери и/или операции би могъл да я върне отново; |
| --- | --- |

20.

подчертава, че засегнатите територии не следва да са задължени в своите териториални планове за справедлив преход да предоставят изчерпателни списъци на потенциални дружества и/или операции, които биха могли да подпомогнат, тъй като това би могло да доведе до забавяния на тяхното приемане и до ненужни административни тежести за управляващите органи. Във връзка с това КР посочва, че в предложението на Комисията за новия РОР е изоставена идеята за отделна процедура за приемането на големи проекти и че такъв списък на бенефициери и/или операции би могъл да я върне отново;

| 21. | призовава прехвърляните към ФСП средства да бъдат ограничени до 20 % от първоначално разпределените средства за оперативната програма по линия на ЕФРР и ЕСФ+. КР предлага да се предостави повече гъвкавост на управляващите органи чрез доброволни трансфери в съответствие с член 6, параграф 2 от проекта за регламент с максимален размер до 1,5 пъти размера на подпомагането по линия на ФСП и само със съгласието на съответните местни и регионални власти; |
| --- | --- |

21.

призовава прехвърляните към ФСП средства да бъдат ограничени до 20 % от първоначално разпределените средства за оперативната програма по линия на ЕФРР и ЕСФ+. КР предлага да се предостави повече гъвкавост на управляващите органи чрез доброволни трансфери в съответствие с член 6, параграф 2 от проекта за регламент с максимален размер до 1,5 пъти размера на подпомагането по линия на ФСП и само със съгласието на съответните местни и регионални власти;

| 22. | подчертава, че е важно да се избегне ненужната административна тежест, като ясно се предвиди осъществяването на предварителна оценка на въздействието на схемата за програмиране и мониторинг за ФСП; |
| --- | --- |

22.

подчертава, че е важно да се избегне ненужната административна тежест, като ясно се предвиди осъществяването на предварителна оценка на въздействието на схемата за програмиране и мониторинг за ФСП;

| 23. | отбелязва, че инвестиционните приоритети на ФСП ще бъдат очертани в съответните доклади по държави, които са част от процеса на европейския семестър; подчертава, че регионите все още не са свързани официално с процеса, и счита, че е необходимо на местните и регионалните власти да бъде възложена по-голяма роля, за да бъдат постигнати целите на ФСП; |
| --- | --- |

23.

отбелязва, че инвестиционните приоритети на ФСП ще бъдат очертани в съответните доклади по държави, които са част от процеса на европейския семестър; подчертава, че регионите все още не са свързани официално с процеса, и счита, че е необходимо на местните и регионалните власти да бъде възложена по-голяма роля, за да бъдат постигнати целите на ФСП;

| 24. | приветства факта, че в регламента се определят конкретни елементи, които трябва да бъдат включени в териториалните планове за справедлив преход. КР призовава законодателния орган да добави към тези елементи ясен ангажимент към целите на Парижкото споразумение, целта на ЕС за неутралност по отношение на климата до 2050 г. и целите за намаляване на емисиите до 2030 г.; |
| --- | --- |

24.

приветства факта, че в регламента се определят конкретни елементи, които трябва да бъдат включени в териториалните планове за справедлив преход. КР призовава законодателния орган да добави към тези елементи ясен ангажимент към целите на Парижкото споразумение, целта на ЕС за неутралност по отношение на климата до 2050 г. и целите за намаляване на емисиите до 2030 г.;

| 25. | посочва, че Платформата за въгледобивните региони в преход първоначално беше създадена като платформа с акцент върху въгледобивните региони, в които все още се осъществяват въгледобивни дейности, и че беше планирано като втора стъпка обхватът на инициативата да бъде разширен, така че да включва всички региони с високи въглеродни емисии. КР подчертава, че регионите, изправени пред преход, ще трябва да преодолеят подобни пречки и че поради това новата платформа би трябвало да предоставя консултантски услуги, да подпомага управляващите органи и бенефициерите в осъществяването на техните идеи за проекти и практическото им прилагане на терен, както и да служи за обмен на добри практики; |
| --- | --- |

25.

посочва, че Платформата за въгледобивните региони в преход първоначално беше създадена като платформа с акцент върху въгледобивните региони, в които все още се осъществяват въгледобивни дейности, и че беше планирано като втора стъпка обхватът на инициативата да бъде разширен, така че да включва всички региони с високи въглеродни емисии. КР подчертава, че регионите, изправени пред преход, ще трябва да преодолеят подобни пречки и че поради това новата платформа би трябвало да предоставя консултантски услуги, да подпомага управляващите органи и бенефициерите в осъществяването на техните идеи за проекти и практическото им прилагане на терен, както и да служи за обмен на добри практики;

| 26. | във връзка с това приветства създаването на Платформа за справедлив преход, която следва да се основава на положителния опит на регионите с по-висока въглеродна интензивност и на други региони, които са преминали успешно от изкопаеми горива към чисти енергийни източници. КР подчертава, че тази платформа би трябвало да гарантира, че всички съответни служби на Комисията и ЕИБ работят в тясно сътрудничество за справяне със структурните промени в засегнатите региони. КР се ангажира да сътрудничи с Платформата за справедлив преход, по-специално чрез съвместно организиране с Европейската комисия на годишен форум на регионите в процес на справедлив преход; |
| --- | --- |

26.

във връзка с това приветства създаването на Платформа за справедлив преход, която следва да се основава на положителния опит на регионите с по-висока въглеродна интензивност и на други региони, които са преминали успешно от изкопаеми горива към чисти енергийни източници. КР подчертава, че тази платформа би трябвало да гарантира, че всички съответни служби на Комисията и ЕИБ работят в тясно сътрудничество за справяне със структурните промени в засегнатите региони. КР се ангажира да сътрудничи с Платформата за справедлив преход, по-специално чрез съвместно организиране с Европейската комисия на годишен форум на регионите в процес на справедлив преход;

| 27. | подчертава, че разпоредбите на ЕС относно държавната помощ трябва да позволяват гъвкавост, когато отговарящите на условията региони в преход искат да привлекат частни инвестиции. КР отново отправя своя призив към Комисията при изготвянето на новите насоки да вземе предвид и проблемите, свързани със структурната трансформация в засегнатите региони, и да гарантира, че тези региони разполагат с достатъчно гъвкавост, която да им позволи да осъществяват своите проекти по социално и икономически ефективен начин; |
| --- | --- |

27.

подчертава, че разпоредбите на ЕС относно държавната помощ трябва да позволяват гъвкавост, когато отговарящите на условията региони в преход искат да привлекат частни инвестиции. КР отново отправя своя призив към Комисията при изготвянето на новите насоки да вземе предвид и проблемите, свързани със структурната трансформация в засегнатите региони, и да гарантира, че тези региони разполагат с достатъчно гъвкавост, която да им позволи да осъществяват своите проекти по социално и икономически ефективен начин;

| 28. | подчертава, че подкрепата чрез Фонда за справедлив преход за производствени инвестиции в предприятия, различни от МСП, не следва да се ограничава до онези райони, които отговарят на условията за държавна помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) и буква в) от ДФЕС съгласно съществуващите правила за държавна помощ. Вместо това законодателството за държавната помощ би трябвало да позволява на всички райони, които се възползват от Фонда за справедлив преход, да противодействат ефективно на заплахата от загуба на работни места на ранен етап. Това би трябвало също да бъде гарантирано чрез съответно адаптиране на Общия регламент за групово освобождаване; |
| --- | --- |

28.

подчертава, че подкрепата чрез Фонда за справедлив преход за производствени инвестиции в предприятия, различни от МСП, не следва да се ограничава до онези райони, които отговарят на условията за държавна помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) и буква в) от ДФЕС съгласно съществуващите правила за държавна помощ. Вместо това законодателството за държавната помощ би трябвало да позволява на всички райони, които се възползват от Фонда за справедлив преход, да противодействат ефективно на заплахата от загуба на работни места на ранен етап. Това би трябвало също да бъде гарантирано чрез съответно адаптиране на Общия регламент за групово освобождаване;

| 29. | подчертава, че на районите, които са най-силно засегнати от прехода към неутрална по отношение на климата икономика, би трябвало да се даде възможност активно да противодействат на свързаната с него структурна промяна на възможно най-ранен етап. Поради това Европейският комитет на регионите пледира бъдещите корекции на законодателството в областта на държавната помощ, например чрез нова насока на Европейската комисия въз основа на член 107, параграф 3, буква б) или буква в) от ДФЕС, да гарантират, че помощта е разрешена, независимо от статута на подпомаганата област съгласно съществуващите правила; |
| --- | --- |

29.

подчертава, че на районите, които са най-силно засегнати от прехода към неутрална по отношение на климата икономика, би трябвало да се даде възможност активно да противодействат на свързаната с него структурна промяна на възможно най-ранен етап. Поради това Европейският комитет на регионите пледира бъдещите корекции на законодателството в областта на държавната помощ, например чрез нова насока на Европейската комисия въз основа на член 107, параграф 3, буква б) или буква в) от ДФЕС, да гарантират, че помощта е разрешена, независимо от статута на подпомаганата област съгласно съществуващите правила;

| 30. | потвърждава, че стратегиите за интелигентна специализация са един от основните инструменти за постигането на целите на ФСП; |
| --- | --- |

30.

потвърждава, че стратегиите за интелигентна специализация са един от основните инструменти за постигането на целите на ФСП;

| 31. | подчертава, че Европейският комитет на регионите е провел анкета за анализ на необходимите промени в регламентите в областта на държавната помощ във връзка със структурната трансформация на въгледобивните региони на Европа (2); подчертава, че в заключенията се изтъква, че процесът на преход следва да бъде подпомогнат с държавна помощ, за да бъдат привлечени дружества, които биха могли да компенсират загубата на работни места и загубите при създаването на стойност, и че правилата за държавна помощ следва да позволяват по-голяма гъвкавост, особено що се отнася до инвестициите в енергийна инфраструктура, енергийната ефективност, инвестициите в областта на енергетиката и енергията от възобновяеми източници; |
| --- | --- |

31.

подчертава, че Европейският комитет на регионите е провел анкета за анализ на необходимите промени в регламентите в областта на държавната помощ във връзка със структурната трансформация на въгледобивните региони на Европа (2

| 32. | приветства факта, че законодателното предложение се основава на член 175 от Договора за функционирането на Европейския съюз, насочен към сближаването, и счита, че европейската добавена стойност на предложението е ясно изразена и то е в съответствие с принципите на субсидиарност и пропорционалност. |
| --- | --- |

32.

приветства факта, че законодателното предложение се основава на член 175 от Договора за функционирането на Европейския съюз, насочен към сближаването, и счита, че европейската добавена стойност на предложението е ясно изразена и то е в съответствие с принципите на субсидиарност и пропорционалност.

Брюксел, 2 юли 2020 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Становище на Европейския комитет на регионите — Социално-икономическа структурна трансформация на въгледобивните региони в Европа (OB C 39, 5.2.2020 г., стр. 58).

1

(2)  https://cor.europa.eu/bg/news/Pages/report-coal.aspx.

2

---