# Az Európai Unió C 345/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 345 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. október 16. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 345

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. október 16.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2018–20192018. október 22–25-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 324., 2019.9.27 .

  A 2016. évi mentesítésről szóló, 2018. október 24-én elfogadott szövegeket a  HL L 331., 2018.12.28. számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2018–20192018. október 22–25-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 324., 2019.9.27 .

  A 2016. évi mentesítésről szóló, 2018. október 24-én elfogadott szövegeket a  HL L 331., 2018.12.28. számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 324., 2019.9.27 .

A 2016. évi mentesítésről szóló, 2018. október 24-én elfogadott szövegeket a  HL L 331., 2018.12.28. számában tették közzé.

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2018. október 23., kedd |
| 2020/C 345/01 | Az Európai Parlament 2018. október 23-i állásfoglalása a munkavállalók munkahelyteremtésben és a munkanélküliek újraaktiválásában vállalt pénzügyi részvételéről (2018/2053(INI)) | 2 |
| | 2018. október 24., szerda |
| 2020/C 345/02 | Az Európai Parlament 2018. október 24-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 ((MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D058360/01 – 2018/2872(RSP)) | 8 |
| 2020/C 345/03 | Az Európai Parlament 2018. október 24-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 és 59122 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2011/366/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D058361/01 – 2018/2873(RSP)) | 13 |
| | 2018. október 25., csütörtök |
| 2020/C 345/04 | Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása az EU pénzügyi érdekeinek védelméről – csalás révén harmadik országokba került pénzek és vagyonok visszaszerzése (2018/2006(INI)) | 19 |
| 2020/C 345/05 | Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása az újfasiszta erőszak fokozódásáról Európában (2018/2869(RSP)) | 22 |
| 2020/C 345/06 | Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása az állatjólétről, az antimikrobiális szerek használatáról, valamint az ipari brojlertenyésztés környezeti hatásairól (2018/2858(RSP)) | 28 |
| 2020/C 345/07 | Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása az ENSZ 2018. évi, Katowicében (Lengyelország) tartandó éghajlatváltozási konferenciájáról (COP 24) (2018/2598(RSP)) | 32 |
| 2020/C 345/08 | Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása a Biológiai Sokféleség Egyezmény Részes Felei Konferenciájának 14. üléséről (COP14) (2018/2791(RSP)) | 45 |
| 2020/C 345/09 | Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása az euróövezet foglalkoztatási és szociális politikájáról (2018/2034(INI)) | 49 |
| 2020/C 345/10 | Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása a Facebook-felhasználók adatainak a Cambridge Analytica általi felhasználásáról és az adatvédelemre gyakorolt hatásokról (2018/2855(RSP)) | 58 |
| 2020/C 345/11 | Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása Dzsamál Hasogdzsi újságíró Szaúd-Arábia isztambuli konzulátusán történt meggyilkolásáról (2018/2885(RSP)) | 67 |
| 2020/C 345/12 | Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása az Azovi-tengeren kialakult helyzetről (2018/2870(RSP)) | 71 |
| 2020/C 345/13 | Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása a venezuelai helyzetről (2018/2891(RSP)) | 74 |
| 2020/C 345/14 | Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása a diplomák kölcsönös automatikus elismerésének előmozdításáról (2018/2838(RSP)) | 78 |
| 2020/C 345/15 | Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről az Európai Unióban: ideje cselekedni! (2018/2023(INI)) | 80 |
| 2020/C 345/16 | Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása a globalizáció előnyünkre fordításáról: kereskedelmi szempontok (2018/2005(INI)) | 86 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2018. október 23., kedd

2020/C 345/01

Az Európai Parlament 2018. október 23-i állásfoglalása a munkavállalók munkahelyteremtésben és a munkanélküliek újraaktiválásában vállalt pénzügyi részvételéről (2018/2053(INI))

2

2018. október 24., szerda

2020/C 345/02

Az Európai Parlament 2018. október 24-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 ((MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D058360/01 – 2018/2872(RSP))

8

2020/C 345/03

Az Európai Parlament 2018. október 24-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 és 59122 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2011/366/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D058361/01 – 2018/2873(RSP))

13

2018. október 25., csütörtök

2020/C 345/04

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása az EU pénzügyi érdekeinek védelméről – csalás révén harmadik országokba került pénzek és vagyonok visszaszerzése (2018/2006(INI))

19

2020/C 345/05

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása az újfasiszta erőszak fokozódásáról Európában (2018/2869(RSP))

22

2020/C 345/06

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása az állatjólétről, az antimikrobiális szerek használatáról, valamint az ipari brojlertenyésztés környezeti hatásairól (2018/2858(RSP))

28

2020/C 345/07

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása az ENSZ 2018. évi, Katowicében (Lengyelország) tartandó éghajlatváltozási konferenciájáról (COP 24) (2018/2598(RSP))

32

2020/C 345/08

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása a Biológiai Sokféleség Egyezmény Részes Felei Konferenciájának 14. üléséről (COP14) (2018/2791(RSP))

45

2020/C 345/09

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása az euróövezet foglalkoztatási és szociális politikájáról (2018/2034(INI))

49

2020/C 345/10

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása a Facebook-felhasználók adatainak a Cambridge Analytica általi felhasználásáról és az adatvédelemre gyakorolt hatásokról (2018/2855(RSP))

58

2020/C 345/11

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása Dzsamál Hasogdzsi újságíró Szaúd-Arábia isztambuli konzulátusán történt meggyilkolásáról (2018/2885(RSP))

67

2020/C 345/12

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása az Azovi-tengeren kialakult helyzetről (2018/2870(RSP))

71

2020/C 345/13

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása a venezuelai helyzetről (2018/2891(RSP))

74

2020/C 345/14

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása a diplomák kölcsönös automatikus elismerésének előmozdításáról (2018/2838(RSP))

78

2020/C 345/15

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről az Európai Unióban: ideje cselekedni! (2018/2023(INI))

80

2020/C 345/16

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása a globalizáció előnyünkre fordításáról: kereskedelmi szempontok (2018/2005(INI))

86

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2018. október 23., kedd |
| 2020/C 345/17 | Az Európai Parlament 2018. október 23-i határozata az Alfonso Luigi Marra kiváltságairól és mentességeiről szóló konzultációra irányuló kérelemről (2018/2058(IMM)) | 98 |
| 2020/C 345/18 | Az Európai Parlament 2018. október 23-i határozata a Manolis Kefalogiannis mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2017/2133(IMM)) | 101 |
| 2020/C 345/19 | Az Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló 216/2013/EU rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló tervezetről (14463/2017 – C8-0412/2018 – 2017/0039(APP)) | 103 |
| | 2018. október 24., szerda |
| 2020/C 345/20 | Az Európai Parlament 2018. október 24-i határozata a Steeve Briois mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2018/2075(IMM)) | 104 |
| 2020/C 345/21 | Az Európai Parlament 2018. október 24-i határozata a Sophie Montel mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2018/2076(IMM)) | 106 |
| 2020/C 345/22 | Az Európai Parlament 2018. október 24-i határozata a Georgios Kyrtsos mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2018/2041(IMM)) | 108 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2018. október 23., kedd

2020/C 345/17

Az Európai Parlament 2018. október 23-i határozata az Alfonso Luigi Marra kiváltságairól és mentességeiről szóló konzultációra irányuló kérelemről (2018/2058(IMM))

98

2020/C 345/18

Az Európai Parlament 2018. október 23-i határozata a Manolis Kefalogiannis mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2017/2133(IMM))

101

2020/C 345/19

Az Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló 216/2013/EU rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló tervezetről (14463/2017 – C8-0412/2018 – 2017/0039(APP))

103

2018. október 24., szerda

2020/C 345/20

Az Európai Parlament 2018. október 24-i határozata a Steeve Briois mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2018/2075(IMM))

104

2020/C 345/21

Az Európai Parlament 2018. október 24-i határozata a Sophie Montel mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2018/2076(IMM))

106

2020/C 345/22

Az Európai Parlament 2018. október 24-i határozata a Georgios Kyrtsos mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2018/2041(IMM))

108

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2018. október 23., kedd |
| 2020/C 345/23 | Az Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Bahamai Közösség közötti, az Európai Közösség és a Bahamai Közösség közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12389/2017 – C8-0173/2018 – 2017/0169(NLE)) | 110 |
| 2020/C 345/24 | Az Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12396/2017 – C8-0177/2018 – 2017/0167(NLE)) | 111 |
| 2020/C 345/25 | Az Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió, valamint Antigua és Barbuda közötti, az Európai Közösség, valamint Antigua és Barbuda közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás módosításáról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12383/2017 – C8-0174/2018 – 2017/0171(NLE)) | 112 |
| 2020/C 345/26 | Az Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió, valamint a Saint Kitts és Nevis Államszövetség közötti, az Európai Közösség, valamint a Saint Kitts és Nevis Államszövetség közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12393/2017 – C8-0176/2018 – 2017/0176(NLE)) | 113 |
| 2020/C 345/27 | Az Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió, másrészről Barbados közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló, egyrészről az Európai Közösség, másrészről Barbados közötti megállapodást módosító megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (12386/2017 – C8-0175/2018 – 2017/0179(NLE)) | 114 |
| 2020/C 345/28 | Az Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Seychelle Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Seychelle Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12399/2017 – C8-0172/2018 – 2017/0168(NLE)) | 115 |
| 2020/C 345/29 | Az Európai Parlament 2018. október 23-i állásfoglalása Portugália EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0621 – C8-0399/2018 – 2018/2223(BUD)) | 116 |
| 2020/C 345/30 | Az Európai Parlament 2018. október 23-i határozata az Európai Stratégiai Beruházási Alap ügyvezető igazgatójának kinevezésére irányuló javaslatról (N8-0100/2018 – C8-0423/2018 – 2018/0903(NLE)) | 120 |
| 2020/C 345/31 | Az Európai Parlament 2018. október 23-i határozata az Európai Stratégiai Beruházási Alap ügyvezetőigazgató-helyettesének kinevezésére irányuló javaslatról (N8-0101/2018 – C8-0424/2018 – 2018/0904(NLE)) | 121 |
| 2020/C 345/32 | Az Európai Parlament 2018. október 23-án elfogadott módosításai az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (átdolgozás) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD)) | 122 |
| 2020/C 345/33 | P8_TA(2018)0398A gazdasági, társadalmi és a területi kohéziót szolgáló források, valamint a beruházás a növekedésbe és a munkahelyteremtésbe célkitűzés számára biztosított források ***IAz Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az 1303/2013/EU rendeletnek a gazdasági, társadalmi és a területi kohéziót szolgáló források tekintetében történő módosításáról, valamint az említett rendeletnek a beruházás a növekedésbe és a munkahelyteremtésbe célkitűzés számára biztosított források tekintetében történő helyesbítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0498 – C8-0307/2018 – 2018/0265(COD))P8_TC1-COD(2018)0265Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 23-án került elfogadásra az 1303/2013/EU rendeletnek a gazdasági, társadalmi és a területi kohéziót szolgáló források, valamint a beruházás a növekedésbe és a munkahelyteremtésbe célkitűzés számára biztosított források tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 198 |
| 2020/C 345/34 | Az Európai Parlament 2018. október 23-án elfogadott módosításai a környezetvédelmi politika területén a jelentéstételi kötelezettségek összehangolásáról és ezáltal a 86/278/EGK irányelv, a 2002/49/EK irányelv, a 2004/35/EK irányelv, a 2007/2/EK irányelv, a 2009/147/EK irányelv és a 2010/63/EU irányelv, a 166/2006/EK rendelet és a 995/2010/EU rendelet, valamint a 338/97/EK tanácsi rendelet és a 2173/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD)) | 199 |
| | 2018. október 24., szerda |
| 2020/C 345/35 | Az Európai Parlament 2018. október 24-i állásfoglalása az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (11737/2018 – C8-0410/2018 – 2018/2046(BUD)) | 221 |
| 2020/C 345/36 | Az Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a tagállami strukturális reformok támogatása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0826 – C8-0432/2017 – 2017/0336(COD)) | 234 |
| 2020/C 345/37 | Az Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Írországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (11265/2018 – C8-0388/2018 – 2018/0808(CNS)) | 235 |
| 2020/C 345/38 | Az Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a DNS-adatokra vonatkozó, Írországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (11282/2018 – C8-0389/2018 – 2018/0809(CNS)) | 236 |
| 2020/C 345/39 | Az Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Horvátországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (11284/2018 – C8-0390/2018 – 2018/0810(CNS)) | 237 |
| 2020/C 345/40 | Az Európai Parlament 2018. október 24-én elfogadott módosításai az egyes műanyagtermékek környezetre gyakorolt hatásának csökkentéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD)) | 238 |
| 2020/C 345/41 | P8_TA(2018)0412A Schengeni Információs Rendszernek a határforgalom-ellenőrzés terén történő létrehozása, működése és használata ***IAz Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a határforgalom-ellenőrzés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, az 515/2014/EU rendelet módosításáról, valamint az 1987/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0882 – C8-0533/2016 – 2016/0408(COD))P8_TC1-COD(2016)0408Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 24-én került elfogadásra a határforgalom-ellenőrzés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény módosításáról, valamint az 1987/2006/EK rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 284 |
| 2020/C 345/42 | P8_TA(2018)0413A Schengeni Információs Rendszernek a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén történő létrehozásáról, működéséről és használatáról ***IAz Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, valamint az 515/2014/EU rendelet módosításáról, továbbá az 1986/2006/EK rendelet, a 2007/533/IB tanácsi határozat és a 2010/261/EU bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0883 – C8-0530/2016 – 2016/0409(COD))P8_TC1-COD(2016)0409Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 24-én került elfogadásra a rendőrségi együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1986/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2010/261/EU bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 285 |
| 2020/C 345/43 | P8_TA(2018)0414A Schengeni Információs Rendszernek a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszatérése céljából történő használata ***IAz Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a Schengeni Információs Rendszernek a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszatérése céljából történő használatáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0881 – C8-0532/2016 – 2016/0407(COD))P8_TC1-COD(2016)0407Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 24-én került elfogadásra a Schengeni Információs Rendszernek a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldése céljából történő használatáról szóló, (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 286 |
| 2020/C 345/44 | Az Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedéki adója szerkezetének összehangolásáról szóló 92/83/EGK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2018)0334 – C8-0269/2018 – 2018/0173(CNS)) | 288 |
| | 2018. október 25., csütörtök |
| 2020/C 345/45 | Az Európai Parlament 2018. október 25-én elfogadott módosításai a kulturális javak behozataláról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD)) | 290 |
| 2020/C 345/46 | P8_TA(2018)0420Az állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezése és felügyelet ***IAz Európai Parlament 2018. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az emberi illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))P8_TC1-COD(2014)0256Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 25-én került elfogadásra az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK rendelet, a gyermekgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerkészítményekről szóló 1901/2006/EK rendelet, valamint az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 334 |
| 2020/C 345/47 | P8_TA(2018)0421Állatgyógyászati készítmények ***IAz Európai Parlament 2018. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az állatgyógyászati készítményekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))P8_TC1-COD(2014)0257Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 25-én került elfogadásra az állatgyógyászati készítményekről és a 2001/82/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 335 |
| 2020/C 345/48 | P8_TA(2018)0422A gyógyszeres takarmányok előállítása, forgalomba hozatala és felhasználása ***IAz Európai Parlament 2018. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a gyógyszeres takarmányok előállításáról, forgalomba hozataláról és felhasználásáról, valamint a 90/167/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0556 – C8-0143/2014 – 2014/0255(COD))P8_TC1-COD(2014)0255Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 25-én került elfogadásra a gyógyszeres takarmányok előállításáról, forgalomba hozataláról és felhasználásáról, a 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 90/167/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 336 |
| 2020/C 345/49 | P8_TA(2018)0423A nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjak ***IAz Európai Parlament 2018. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló 1999/62/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2017)0275 – C8-0171/2017 – 2017/0114(COD))P8_TC1-COD(2017)0114Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 25-én került elfogadásra a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló 1999/62/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel(EGT-vonatkozású szöveg) | 337 |
| 2020/C 345/50 | Az Európai Parlament 2018. október 25-én elfogadott módosításai a tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdításáról szóló 2009/33/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2017)0653 – C8-0393/2017 – 2017/0291(COD)) | 374 |
| 2020/C 345/51 | Az Európai Parlament 2018. október 25-én elfogadott módosításai a nyugati vizek és a szomszédos vizek halállományaira és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a Balti-tengerre vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló (EU) 2016/1139 rendelet módosításáról, valamint a 811/2004/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK és az 1300/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0149– C8-0126/2018– 2018/0074(COD) | 419 |
| 2020/C 345/52 | P8_TA(2018)0426Az Európai Bankhatóság székhelye ***IAz Európai Parlament 2018. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az 1093/2010/EU rendeletnek az Európai Bankhatóság székhelye tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0734 – C8-0420/2017 – 2017/0326(COD))P8_TC1-COD(2017)0326Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 25-én került elfogadásra az 1093/2010/EU rendeletnek az Európai Bankhatóság székhelye tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 452 |
| 2020/C 345/53 | P8_TA(2018)0427Az Európai Gyógyszerügynökség székhelyének áthelyezése ***IAz Európai Parlament 2018. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a 726/2004/EK rendeletnek az Európai Gyógyszerügynökség székhelye tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD))P8_TC1-COD(2017)0328Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 25-én került elfogadásra a 726/2004/EK rendeletnek az Európai Gyógyszerügynökség székhelye tekintetében történő módosításáról szóló, (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 456 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2018. október 23., kedd

2020/C 345/23

Az Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Bahamai Közösség közötti, az Európai Közösség és a Bahamai Közösség közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12389/2017 – C8-0173/2018 – 2017/0169(NLE))

110

2020/C 345/24

Az Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12396/2017 – C8-0177/2018 – 2017/0167(NLE))

111

2020/C 345/25

Az Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió, valamint Antigua és Barbuda közötti, az Európai Közösség, valamint Antigua és Barbuda közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás módosításáról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12383/2017 – C8-0174/2018 – 2017/0171(NLE))

112

2020/C 345/26

Az Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió, valamint a Saint Kitts és Nevis Államszövetség közötti, az Európai Közösség, valamint a Saint Kitts és Nevis Államszövetség közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12393/2017 – C8-0176/2018 – 2017/0176(NLE))

113

2020/C 345/27

Az Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió, másrészről Barbados közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló, egyrészről az Európai Közösség, másrészről Barbados közötti megállapodást módosító megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (12386/2017 – C8-0175/2018 – 2017/0179(NLE))

114

2020/C 345/28

Az Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Seychelle Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Seychelle Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12399/2017 – C8-0172/2018 – 2017/0168(NLE))

115

2020/C 345/29

Az Európai Parlament 2018. október 23-i állásfoglalása Portugália EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0621 – C8-0399/2018 – 2018/2223(BUD))

116

2020/C 345/30

Az Európai Parlament 2018. október 23-i határozata az Európai Stratégiai Beruházási Alap ügyvezető igazgatójának kinevezésére irányuló javaslatról (N8-0100/2018 – C8-0423/2018 – 2018/0903(NLE))

120

2020/C 345/31

Az Európai Parlament 2018. október 23-i határozata az Európai Stratégiai Beruházási Alap ügyvezetőigazgató-helyettesének kinevezésére irányuló javaslatról (N8-0101/2018 – C8-0424/2018 – 2018/0904(NLE))

121

2020/C 345/32

Az Európai Parlament 2018. október 23-án elfogadott módosításai az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (átdolgozás) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD))

122

2020/C 345/33

P8_TA(2018)0398A gazdasági, társadalmi és a területi kohéziót szolgáló források, valamint a beruházás a növekedésbe és a munkahelyteremtésbe célkitűzés számára biztosított források ***IAz Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az 1303/2013/EU rendeletnek a gazdasági, társadalmi és a területi kohéziót szolgáló források tekintetében történő módosításáról, valamint az említett rendeletnek a beruházás a növekedésbe és a munkahelyteremtésbe célkitűzés számára biztosított források tekintetében történő helyesbítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0498 – C8-0307/2018 – 2018/0265(COD))P8_TC1-COD(2018)0265Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 23-án került elfogadásra az 1303/2013/EU rendeletnek a gazdasági, társadalmi és a területi kohéziót szolgáló források, valamint a beruházás a növekedésbe és a munkahelyteremtésbe célkitűzés számára biztosított források tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

198

2020/C 345/34

Az Európai Parlament 2018. október 23-án elfogadott módosításai a környezetvédelmi politika területén a jelentéstételi kötelezettségek összehangolásáról és ezáltal a 86/278/EGK irányelv, a 2002/49/EK irányelv, a 2004/35/EK irányelv, a 2007/2/EK irányelv, a 2009/147/EK irányelv és a 2010/63/EU irányelv, a 166/2006/EK rendelet és a 995/2010/EU rendelet, valamint a 338/97/EK tanácsi rendelet és a 2173/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD))

199

2018. október 24., szerda

2020/C 345/35

Az Európai Parlament 2018. október 24-i állásfoglalása az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (11737/2018 – C8-0410/2018 – 2018/2046(BUD))

221

2020/C 345/36

Az Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a tagállami strukturális reformok támogatása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0826 – C8-0432/2017 – 2017/0336(COD))

234

2020/C 345/37

Az Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Írországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (11265/2018 – C8-0388/2018 – 2018/0808(CNS))

235

2020/C 345/38

Az Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a DNS-adatokra vonatkozó, Írországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (11282/2018 – C8-0389/2018 – 2018/0809(CNS))

236

2020/C 345/39

Az Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Horvátországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (11284/2018 – C8-0390/2018 – 2018/0810(CNS))

237

2020/C 345/40

Az Európai Parlament 2018. október 24-én elfogadott módosításai az egyes műanyagtermékek környezetre gyakorolt hatásának csökkentéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD))

238

2020/C 345/41

P8_TA(2018)0412A Schengeni Információs Rendszernek a határforgalom-ellenőrzés terén történő létrehozása, működése és használata ***IAz Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a határforgalom-ellenőrzés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, az 515/2014/EU rendelet módosításáról, valamint az 1987/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0882 – C8-0533/2016 – 2016/0408(COD))P8_TC1-COD(2016)0408Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 24-én került elfogadásra a határforgalom-ellenőrzés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény módosításáról, valamint az 1987/2006/EK rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

284

2020/C 345/42

P8_TA(2018)0413A Schengeni Információs Rendszernek a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén történő létrehozásáról, működéséről és használatáról ***IAz Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, valamint az 515/2014/EU rendelet módosításáról, továbbá az 1986/2006/EK rendelet, a 2007/533/IB tanácsi határozat és a 2010/261/EU bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0883 – C8-0530/2016 – 2016/0409(COD))P8_TC1-COD(2016)0409Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 24-én került elfogadásra a rendőrségi együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1986/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2010/261/EU bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

285

2020/C 345/43

P8_TA(2018)0414A Schengeni Információs Rendszernek a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszatérése céljából történő használata ***IAz Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a Schengeni Információs Rendszernek a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszatérése céljából történő használatáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0881 – C8-0532/2016 – 2016/0407(COD))P8_TC1-COD(2016)0407Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 24-én került elfogadásra a Schengeni Információs Rendszernek a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldése céljából történő használatáról szóló, (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

286

2020/C 345/44

Az Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedéki adója szerkezetének összehangolásáról szóló 92/83/EGK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2018)0334 – C8-0269/2018 – 2018/0173(CNS))

288

2018. október 25., csütörtök

2020/C 345/45

Az Európai Parlament 2018. október 25-én elfogadott módosításai a kulturális javak behozataláról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD))

290

2020/C 345/46

P8_TA(2018)0420Az állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezése és felügyelet ***IAz Európai Parlament 2018. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az emberi illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))P8_TC1-COD(2014)0256Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 25-én került elfogadásra az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK rendelet, a gyermekgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerkészítményekről szóló 1901/2006/EK rendelet, valamint az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

334

2020/C 345/47

P8_TA(2018)0421Állatgyógyászati készítmények ***IAz Európai Parlament 2018. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az állatgyógyászati készítményekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))P8_TC1-COD(2014)0257Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 25-én került elfogadásra az állatgyógyászati készítményekről és a 2001/82/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

335

2020/C 345/48

P8_TA(2018)0422A gyógyszeres takarmányok előállítása, forgalomba hozatala és felhasználása ***IAz Európai Parlament 2018. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a gyógyszeres takarmányok előállításáról, forgalomba hozataláról és felhasználásáról, valamint a 90/167/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0556 – C8-0143/2014 – 2014/0255(COD))P8_TC1-COD(2014)0255Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 25-én került elfogadásra a gyógyszeres takarmányok előállításáról, forgalomba hozataláról és felhasználásáról, a 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 90/167/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

336

2020/C 345/49

P8_TA(2018)0423A nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjak ***IAz Európai Parlament 2018. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló 1999/62/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2017)0275 – C8-0171/2017 – 2017/0114(COD))P8_TC1-COD(2017)0114Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 25-én került elfogadásra a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló 1999/62/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel(EGT-vonatkozású szöveg)

337

2020/C 345/50

Az Európai Parlament 2018. október 25-én elfogadott módosításai a tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdításáról szóló 2009/33/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2017)0653 – C8-0393/2017 – 2017/0291(COD))

374

2020/C 345/51

Az Európai Parlament 2018. október 25-én elfogadott módosításai a nyugati vizek és a szomszédos vizek halállományaira és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a Balti-tengerre vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló (EU) 2016/1139 rendelet módosításáról, valamint a 811/2004/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK és az 1300/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0149– C8-0126/2018– 2018/0074(COD)

419

2020/C 345/52

P8_TA(2018)0426Az Európai Bankhatóság székhelye ***IAz Európai Parlament 2018. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az 1093/2010/EU rendeletnek az Európai Bankhatóság székhelye tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0734 – C8-0420/2017 – 2017/0326(COD))P8_TC1-COD(2017)0326Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 25-én került elfogadásra az 1093/2010/EU rendeletnek az Európai Bankhatóság székhelye tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

452

2020/C 345/53

P8_TA(2018)0427Az Európai Gyógyszerügynökség székhelyének áthelyezése ***IAz Európai Parlament 2018. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a 726/2004/EK rendeletnek az Európai Gyógyszerügynökség székhelye tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD))P8_TC1-COD(2017)0328Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 25-én került elfogadásra a 726/2004/EK rendeletnek az Európai Gyógyszerügynökség székhelye tekintetében történő módosításáról szóló, (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

456

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

16.10.2020

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2018–2019

2018. október 22–25-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 324., 2019.9.27.

A 2016. évi mentesítésről szóló, 2018. október 24-én elfogadott szövegeket a HL L 331., 2018.12.28. számában tették közzé.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2018. október 23., kedd

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/2

---

P8_TA(2018)0400

A munkavállalók munkahelyteremtésben és a munkanélküliek újraaktiválásában vállalt pénzügyi részvételének szerepe

Az Európai Parlament 2018. október 23-i állásfoglalása a munkavállalók munkahelyteremtésben és a munkanélküliek újraaktiválásában vállalt pénzügyi részvételéről (2018/2053(INI))

(2020/C 345/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9. cikkére, amely előírja az EU számára a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítását, a megfelelő szociális biztonság biztosítását, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítását; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9. cikkére, amely előírja az EU számára a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítását, a megfelelő szociális biztonság biztosítását, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítását;

| — | tekintettel az európai gazdasági és társadalmi fejlődés alapvető tényezőjének számító szociális gazdaság előmozdításáról szóló 2015. december 7-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai gazdasági és társadalmi fejlődés alapvető tényezőjének számító szociális gazdaság előmozdításáról szóló 2015. december 7-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Bizottság „A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend” című, 2016. június 2-i közleményére (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend” című, 2016. június 2-i közleményére (COM(2016)0356),

| — | tekintettel a Bizottság „Az európai gazdaság hosszú távú finanszírozása” című, 2014. március 27-i közleményére (COM(2014)0168), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az európai gazdaság hosszú távú finanszírozása” című, 2014. március 27-i közleményére (COM(2014)0168),

| — | tekintettel a Bizottság „Cselekvési terv: Európai társasági jog és vállalatirányítás – a részvényesek nagyobb szerepvállalását és a fenntartható vállalatokat szolgáló modern jogi keret” című, 2012. december 12-i közleményére (COM(2012)0740), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Cselekvési terv: Európai társasági jog és vállalatirányítás – a részvényesek nagyobb szerepvállalását és a fenntartható vállalatokat szolgáló modern jogi keret” című, 2012. december 12-i közleményére (COM(2012)0740),

| — | tekintettel a Bizottság „A második egységes piaci intézkedéscsomag – Együtt egy újfajta növekedésért” című, 2012. október 3-i közleményére (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A második egységes piaci intézkedéscsomag – Együtt egy újfajta növekedésért” című, 2012. október 3-i közleményére (COM(2012)0573),

| — | tekintettel a Bizottság „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i közleményére (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i közleményére (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2008. október 3-i bizottsági ajánlásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2008. október 3-i bizottsági ajánlásra (1),

| — | tekintettel a Bizottság „Gondolkozz előbb kicsiben! – Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag” című, 2008. június 25-i közleményére (COM(2008)0394) és a Bizottság 2008. és 2009. évi munkaprogramjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Gondolkozz előbb kicsiben! – Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag” című, 2008. június 25-i közleményére (COM(2008)0394) és a Bizottság 2008. és 2009. évi munkaprogramjára,

| — | tekintettel a Bizottság „A Közösség növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni programjának végrehajtásáról: Vállalkozások átadása – folyamatosság és megújulás” című, 2006. március 14-i közleményére (COM(2006)0117), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A Közösség növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni programjának végrehajtásáról: Vállalkozások átadása – folyamatosság és megújulás” című, 2006. március 14-i közleményére (COM(2006)0117),

| — | tekintettel a Bizottság „A munkavállalók pénzügyi részvétele előmozdításának kerete” című, 2002. július 5-i közleményére (COM(2002)0364) és a Parlament 2003. június 5-i, arról szóló állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A munkavállalók pénzügyi részvétele előmozdításának kerete” című, 2002. július 5-i közleményére (COM(2002)0364) és a Parlament 2003. június 5-i, arról szóló állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) „A munkavállalók pénzügyi részvétele Európában” című, 2010. október 21-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) „A munkavállalók pénzügyi részvétele Európában” című, 2010. október 21-i véleményére,

| — | tekintettel a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról, a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről szóló, 2013. január 15-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról, a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről szóló, 2013. január 15-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a vállalatok bevételeiből való munkavállalói részesedésről szóló, 2014. január 14-i állásfoglalására (4) és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (2013/2127(INI), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalatok bevételeiből való munkavállalói részesedésről szóló, 2014. január 14-i állásfoglalására (4) és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (2013/2127(INI),

| — | tekintettel a Parlament Foglalkoztatási és Szociális Bizottsága kérésére készült és 2012 szeptemberében közzétett, „A munkavállalók részesedése a vállalatok bevételeiből” című tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament Foglalkoztatási és Szociális Bizottsága kérésére készült és 2012 szeptemberében közzétett, „A munkavállalók részesedése a vállalatok bevételeiből” című tanulmányra,

| — | tekintettel a tőkepiaci unióról szóló cselekvési terv 2017. június 8-án közzétett félidős felülvizsgálatára (COM(2017)0292), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tőkepiaci unióról szóló cselekvési terv 2017. június 8-án közzétett félidős felülvizsgálatára (COM(2017)0292),

| — | tekintettel a Bizottság „A munkavállalói tulajdonlás és részvétel előmozdítása” című kísérleti projektjére, amelynek végleges változatát 2014-ben tették közzé, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A munkavállalói tulajdonlás és részvétel előmozdítása” című kísérleti projektjére, amelynek végleges változatát 2014-ben tették közzé,

| — | tekintettel „A nyereségből és a vállalati eredményekből való munkavállalói részesedéssel kapcsolatos teljesítményértékelés az Európai Unió tagállamaiban és a tagjelölt országokban” című PEPPER IV. jelentésre, amelyet a Berlini Szabadegyetem 2009 októberében tett közzé, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nyereségből és a vállalati eredményekből való munkavállalói részesedéssel kapcsolatos teljesítményértékelés az Európai Unió tagállamaiban és a tagjelölt országokban” című PEPPER IV. jelentésre, amelyet a Berlini Szabadegyetem 2009 októberében tett közzé,

| — | tekintettel „A nyereségből és a vállalati eredményekből való munkavállalói részesedés támogatása az Európai Unió új tagállamaiban és tagjelölt országaiban” című PEPPER III. jelentésre, amelyet a Berlini Szabadegyetem 2006 júniusában tett közzé, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nyereségből és a vállalati eredményekből való munkavállalói részesedés támogatása az Európai Unió új tagállamaiban és tagjelölt országaiban” című PEPPER III. jelentésre, amelyet a Berlini Szabadegyetem 2006 júniusában tett közzé,

| — | tekintettel a független szakértők transznacionális vállalatokban való munkavállalói pénzügyi részvétel növekedésének transznacionális akadályaival foglalkozó magas szintű csoportjának 2003. december 18-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a független szakértők transznacionális vállalatokban való munkavállalói pénzügyi részvétel növekedésének transznacionális akadályaival foglalkozó magas szintű csoportjának 2003. december 18-i jelentésére,

| — | tekintettel „A nyereségből és a vállalati eredményekből való munkavállalói részesedés (többek között tőkerészesedés) támogatása” című PEPPER II. jelentésre, amelyet a Bizottság 2017 januárjában tett közzé (COM(1996)0697), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nyereségből és a vállalati eredményekből való munkavállalói részesedés (többek között tőkerészesedés) támogatása” című PEPPER II. jelentésre, amelyet a Bizottság 2017 januárjában tett közzé (COM(1996)0697),

| — | tekintettel „A nyereségből és a vállalati eredményekből való munkavállalói részesedés támogatása” című PEPPER I. jelentésre, amelyet a Bizottság és az Európai Egyetemi Intézet 1991 márciusában tett közzé, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nyereségből és a vállalati eredményekből való munkavállalói részesedés támogatása” című PEPPER I. jelentésre, amelyet a Bizottság és az Európai Egyetemi Intézet 1991 márciusában tett közzé,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A8-0293/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A8-0293/2018),

| A. | mivel a munkavállalók számos munkavállalói pénzügyi részvételi modell közül választhatnak: nyereségrészesedés, munkavállalói tőkerészesedés, a munkavállalók szövetkezeti modellekben való részvétele és munkavállalói részvénytulajdonosi programok (ESOP-ok); |
| --- | --- |

A.

mivel a munkavállalók számos munkavállalói pénzügyi részvételi modell közül választhatnak: nyereségrészesedés, munkavállalói tőkerészesedés, a munkavállalók szövetkezeti modellekben való részvétele és munkavállalói részvénytulajdonosi programok (ESOP-ok);

| B. | mivel a legmegfelelőbb munkavállalói pénzügyi részvételi modellt az egyes vállalatoknak és munkavállalóiknak körültekintően kell kiválasztaniuk, figyelembe véve a konkrét nemzeti adózási szabályokat és ágazati környezetet, és a modell nagyrészt a vállalat méretétől, tevékenységétől és státuszától függ, különösen, ha tőzsdén jegyzett társaságról van szó; mivel egy uniós szinten egységes, mindenkire egyaránt alkalmazható munkavállalói pénzügyi részvételi modell kidolgozása nem célravezető; |
| --- | --- |

B.

mivel a legmegfelelőbb munkavállalói pénzügyi részvételi modellt az egyes vállalatoknak és munkavállalóiknak körültekintően kell kiválasztaniuk, figyelembe véve a konkrét nemzeti adózási szabályokat és ágazati környezetet, és a modell nagyrészt a vállalat méretétől, tevékenységétől és státuszától függ, különösen, ha tőzsdén jegyzett társaságról van szó; mivel egy uniós szinten egységes, mindenkire egyaránt alkalmazható munkavállalói pénzügyi részvételi modell kidolgozása nem célravezető;

| C. | mivel a 2013. évi európai vállalati felmérés (5) adatai szerint a munkavállalói pénzügyi részvételi modellek a vállalati jellemzők szerint jelentősen eltérhetnek; mivel az európai létesítmények 62 %-a alkalmazza a változó javadalmazás valamilyen formáját, amilyen például a nyereségrészesedés (30 %) és a csoportos teljesítményhez kapcsolt fizetés (25 %); mivel a létesítmények 5 %-a alkalmaz munkavállalói részvénytulajdonosi programokat; mivel e rendszerek gyakrabban fordulnak elő a magánszektorban, mint a közszektorban (néhány nemzeti kivételtől eltekintve), valamint bizonyos gazdasági szektorokban, különösen az információs és kommunikációs technológiák, a pénzügyek, a biztosítás, valamint a tanácsadás ágazatában; mivel a nagyobb vállalatok a kis- és középvállalkozásoknál nagyobb valószínűséggel használnak ilyen munkavállalói pénzügyi részvételi rendszereket, és ezek elterjedtebbek a külföldi tőkével működő és a multinacionális vállalatoknál, valamint a gazdaságilag (6) központi vagy fejlett régiókban elhelyezkedő vállalatoknál; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2013. évi európai vállalati felmérés (5) adatai szerint a munkavállalói pénzügyi részvételi modellek a vállalati jellemzők szerint jelentősen eltérhetnek; mivel az európai létesítmények 62 %-a alkalmazza a változó javadalmazás valamilyen formáját, amilyen például a nyereségrészesedés (30 %) és a csoportos teljesítményhez kapcsolt fizetés (25 %); mivel a létesítmények 5 %-a alkalmaz munkavállalói részvénytulajdonosi programokat; mivel e rendszerek gyakrabban fordulnak elő a magánszektorban, mint a közszektorban (néhány nemzeti kivételtől eltekintve), valamint bizonyos gazdasági szektorokban, különösen az információs és kommunikációs technológiák, a pénzügyek, a biztosítás, valamint a tanácsadás ágazatában; mivel a nagyobb vállalatok a kis- és középvállalkozásoknál nagyobb valószínűséggel használnak ilyen munkavállalói pénzügyi részvételi rendszereket, és ezek elterjedtebbek a külföldi tőkével működő és a multinacionális vállalatoknál, valamint a gazdaságilag (6) központi vagy fejlett régiókban elhelyezkedő vállalatoknál;

| D. | mivel az ESOP-ok a munkavállalói pénzügyi részvétel olyan formáját jelentik, amelyben a munkavállalók által szabadon választott és a nevükben eljáró közvetítő szervezet szavazati jogokat gyakorolhat, illetve más irányítási formát alkalmazhat; |
| --- | --- |

D.

mivel az ESOP-ok a munkavállalói pénzügyi részvétel olyan formáját jelentik, amelyben a munkavállalók által szabadon választott és a nevükben eljáró közvetítő szervezet szavazati jogokat gyakorolhat, illetve más irányítási formát alkalmazhat;

| E. | mivel a munkavállalókat konzultációba és döntéshozatalba bevonó munkavállalói pénzügyi részvételi rendszerek többek között a fenntartható kormányzás, a fenntarthatóság, a szociális párbeszéd, a munkáltatók és a munkavállalók közötti kölcsönös tisztelet és egyéb szempontok – például között a munkaerő felvétele, megtartása, a motiváció, az elégedettség és a készségek fejlesztése, valamint a versenyképesség és az általános teljesítmény – tekintetében bizonyítottan (7) előnyökkel járnak az alkalmazottak és a vállalat számára egyaránt; |
| --- | --- |

E.

mivel a munkavállalókat konzultációba és döntéshozatalba bevonó munkavállalói pénzügyi részvételi rendszerek többek között a fenntartható kormányzás, a fenntarthatóság, a szociális párbeszéd, a munkáltatók és a munkavállalók közötti kölcsönös tisztelet és egyéb szempontok – például között a munkaerő felvétele, megtartása, a motiváció, az elégedettség és a készségek fejlesztése, valamint a versenyképesség és az általános teljesítmény – tekintetében bizonyítottan (7) előnyökkel járnak az alkalmazottak és a vállalat számára egyaránt;

| F. | mivel a munkavállalók döntéshozatalban való részvétele javíthatná a szervezeti teljesítményt és a munkavállalók munkával töltött idejének minőségét, illetve mivel ezt a munkahelyi innováció eszközeként (8) lehetne használni, amely előmozdítaná a felelősségvállalás szemléletét, fokozná az információáramlást a vállalatnál és növelné a munkaadók és munkavállalók közötti bizalom szintjét; |
| --- | --- |

F.

mivel a munkavállalók döntéshozatalban való részvétele javíthatná a szervezeti teljesítményt és a munkavállalók munkával töltött idejének minőségét, illetve mivel ezt a munkahelyi innováció eszközeként (8) lehetne használni, amely előmozdítaná a felelősségvállalás szemléletét, fokozná az információáramlást a vállalatnál és növelné a munkaadók és munkavállalók közötti bizalom szintjét;

| G. | mivel a munkavállalói pénzügyi részvételi rendszerek a vállalatok – köztük a kkv-k –és a munkaerőpiac támogatásán keresztül kedvező hatással lehetnek a tagállamok gazdaságára; mivel a munkavállalók vállalati pénzügyi részvétele hozzájárulhat a munkahelyi elégedettséghez, a felelősség vállalásához, a munkáltatók és a munkavállalók közötti kölcsönös tisztelethez, valamint a munkavállalók általános teljesítményének javulásához, továbbá segítheti a munkavállalókat abban, hogy saját országukban lehetőségeket találjanak; |
| --- | --- |

G.

mivel a munkavállalói pénzügyi részvételi rendszerek a vállalatok – köztük a kkv-k –és a munkaerőpiac támogatásán keresztül kedvező hatással lehetnek a tagállamok gazdaságára; mivel a munkavállalók vállalati pénzügyi részvétele hozzájárulhat a munkahelyi elégedettséghez, a felelősség vállalásához, a munkáltatók és a munkavállalók közötti kölcsönös tisztelethez, valamint a munkavállalók általános teljesítményének javulásához, továbbá segítheti a munkavállalókat abban, hogy saját országukban lehetőségeket találjanak;

| H. | mivel a tőkepiaci unió kiépítésével összefüggésben a munkavállalók vállalati pénzügyi részvétele hozzájárulhat a tőkepiaci unió inkluzív növekedésre és a gazdasági tevékenységek átláthatóságára irányuló célkitűzéseinek megvalósításához; mivel a munkavállalók vállalati pénzügyi részvétele – amennyiben ahhoz a vállalatok és tagállamok képzéseket kínálnak a résztvevőknek – javíthatja az uniós polgárok pénzügyi oktatását, ami potenciálisan csökkentené a befektetésektől való vonakodásukat és növelné a lakossági befektetéseket; |
| --- | --- |

H.

mivel a tőkepiaci unió kiépítésével összefüggésben a munkavállalók vállalati pénzügyi részvétele hozzájárulhat a tőkepiaci unió inkluzív növekedésre és a gazdasági tevékenységek átláthatóságára irányuló célkitűzéseinek megvalósításához; mivel a munkavállalók vállalati pénzügyi részvétele – amennyiben ahhoz a vállalatok és tagállamok képzéseket kínálnak a résztvevőknek – javíthatja az uniós polgárok pénzügyi oktatását, ami potenciálisan csökkentené a befektetésektől való vonakodásukat és növelné a lakossági befektetéseket;

| I. | mivel az európai foglalkoztatási stratégia és az Európa 2020 stratégia prioritásokat határoz meg a munkahelyek minőségének javítása és a jobb munkakörülmények biztosítása érdekében; mivel a munkavállalóknak a vállalat pénzügyi eredményéből történő egyre nagyobb mértékű részesedése és jobb jutalmak felkínálása segíthet e célok elérésében; |
| --- | --- |

I.

mivel az európai foglalkoztatási stratégia és az Európa 2020 stratégia prioritásokat határoz meg a munkahelyek minőségének javítása és a jobb munkakörülmények biztosítása érdekében; mivel a munkavállalóknak a vállalat pénzügyi eredményéből történő egyre nagyobb mértékű részesedése és jobb jutalmak felkínálása segíthet e célok elérésében;

| J. | mivel alapvető fontosságú, hogy a munkavállalói pénzügyi részvétel együtt járjon az alkalmazottak magas szintű tájékoztatásával, képzésével és a velük folytatott konzultációval, hogy teljes mértékben megismerhessék a pénzügyi részvételi rendszerek működését, és hogy a tények teljes ismeretében mérlegelni tudják az ilyen rendszerekben rejlő előnyöket és kockázatokat, például a vállalat csődje esetén; |
| --- | --- |

J.

mivel alapvető fontosságú, hogy a munkavállalói pénzügyi részvétel együtt járjon az alkalmazottak magas szintű tájékoztatásával, képzésével és a velük folytatott konzultációval, hogy teljes mértékben megismerhessék a pénzügyi részvételi rendszerek működését, és hogy a tények teljes ismeretében mérlegelni tudják az ilyen rendszerekben rejlő előnyöket és kockázatokat, például a vállalat csődje esetén;

| K. | mivel a munkavállalói pénzügyi részvétel, a fokozott szociális párbeszéd és a stratégiai döntéshozatal révén a munkáltatók befektethetnek alkalmazottaik fejlődési lehetőségeibe, hozzájárulva ezáltal a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemhez és a magas szintű képzés biztosításához; |
| --- | --- |

K.

mivel a munkavállalói pénzügyi részvétel, a fokozott szociális párbeszéd és a stratégiai döntéshozatal révén a munkáltatók befektethetnek alkalmazottaik fejlődési lehetőségeibe, hozzájárulva ezáltal a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemhez és a magas szintű képzés biztosításához;

| L. | mivel a munkavállalók döntéshozatalba történő bevonásán keresztül – a rendszer sajátosságai függvényében – a munkavállalói pénzügyi részvétel egyes esetekben segítheti a vállalatokat, köztük a kkv-kat az átszervezésben és az üzletmenet folytonosságában, azzal, hogy kezeli a vállalati jogutódlással és a nemzedékváltással kapcsolatos problémákat, például a családi vállalkozások esetén; |
| --- | --- |

L.

mivel a munkavállalók döntéshozatalba történő bevonásán keresztül – a rendszer sajátosságai függvényében – a munkavállalói pénzügyi részvétel egyes esetekben segítheti a vállalatokat, köztük a kkv-kat az átszervezésben és az üzletmenet folytonosságában, azzal, hogy kezeli a vállalati jogutódlással és a nemzedékváltással kapcsolatos problémákat, például a családi vállalkozások esetén;

| M. | mivel azt is figyelembe kell venni, hogy a munkavállalói pénzügyi részvételnek előnyei és hátrányai egyaránt vannak; |
| --- | --- |

M.

mivel azt is figyelembe kell venni, hogy a munkavállalói pénzügyi részvételnek előnyei és hátrányai egyaránt vannak;

| N. | mivel a munkavállalói pénzügyi részvétel bizonyos kockázatokat hordoz, ugyanakkor „lengéscsillapítóként” is működhet, lehetővé téve a bónuszoka vagy egyéb jutalmakat, és biztosítva, hogy a munkavállalók védett részvényekből álló portfólióval rendelkezzenek; mivel különösen az ESOP-ok a tőzsdén nem jegyzett vállalatok esetében a munkavállalók általi kivásárlás egyik hatékony modellje lehetnek, amelynek során az elsőbbségi kivásárlási eljárás lehetővé tenné a munkavállalók számára saját munkahelyük potenciális megőrzését, ha fennáll a lehetősége annak, hogy vállalatukat más vállalatok is kivásárolják; |
| --- | --- |

N.

mivel a munkavállalói pénzügyi részvétel bizonyos kockázatokat hordoz, ugyanakkor „lengéscsillapítóként” is működhet, lehetővé téve a bónuszoka vagy egyéb jutalmakat, és biztosítva, hogy a munkavállalók védett részvényekből álló portfólióval rendelkezzenek; mivel különösen az ESOP-ok a tőzsdén nem jegyzett vállalatok esetében a munkavállalók általi kivásárlás egyik hatékony modellje lehetnek, amelynek során az elsőbbségi kivásárlási eljárás lehetővé tenné a munkavállalók számára saját munkahelyük potenciális megőrzését, ha fennáll a lehetősége annak, hogy vállalatukat más vállalatok is kivásárolják;

| O. | mivel a munkáltatót sújtó válság idején ezért intézkedéseket kell tenni a munkavállalók védelmére a munkájuk és a befektetett tőke elvesztését jelentő kettős kockázattal szemben; mivel a munkavállalói pénzügyi részvétel nem használható fel a munkavállalók által megszerzett szociális és munkavállalói jogok csökkentésére, nem helyettesítheti rendes alapbérüket és bérük egyéb összetevőit vagy a nyugdíj-hozzájárulást, valamint nem lehet a kockázatok munkavállalókra való átruházásának vagy a munkaügyi jogszabályok megszegésének eszköze; |
| --- | --- |

O.

mivel a munkáltatót sújtó válság idején ezért intézkedéseket kell tenni a munkavállalók védelmére a munkájuk és a befektetett tőke elvesztését jelentő kettős kockázattal szemben; mivel a munkavállalói pénzügyi részvétel nem használható fel a munkavállalók által megszerzett szociális és munkavállalói jogok csökkentésére, nem helyettesítheti rendes alapbérüket és bérük egyéb összetevőit vagy a nyugdíj-hozzájárulást, valamint nem lehet a kockázatok munkavállalókra való átruházásának vagy a munkaügyi jogszabályok megszegésének eszköze;

| P. | mivel a munkavállalói pénzügyi részvételnek – különösen a kkv-kban – önkéntesnek kell maradnia a munkavállalók számára, anélkül, hogy az befolyásolná mobilitásukat, társadalombiztosításukat vagy a kollektív fellépéshez való jogukat; mivel ezért a munkavállalóknak mindenkor hozzá kell férniük a vállalat gazdasági helyzetével kapcsolatos információkhoz – az üzleti titkokat és a kereskedelmi szempontból érzékeny információkat kivéve –, és tájékoztatást kell kapniuk a munkavállalói pénzügyi részvétel egyes rendelkezésre álló modelljeinek előnyeiről és hátrányairól; |
| --- | --- |

P.

mivel a munkavállalói pénzügyi részvételnek – különösen a kkv-kban – önkéntesnek kell maradnia a munkavállalók számára, anélkül, hogy az befolyásolná mobilitásukat, társadalombiztosításukat vagy a kollektív fellépéshez való jogukat; mivel ezért a munkavállalóknak mindenkor hozzá kell férniük a vállalat gazdasági helyzetével kapcsolatos információkhoz – az üzleti titkokat és a kereskedelmi szempontból érzékeny információkat kivéve –, és tájékoztatást kell kapniuk a munkavállalói pénzügyi részvétel egyes rendelkezésre álló modelljeinek előnyeiről és hátrányairól;

| Q. | mivel az adózási ösztönzők a munkavállalói pénzügyi részvétel előmozdításának kulcsfontosságú elemét jelentik, amelyek közép- és hosszú távon megtérülhetnek, tekintettel arra, hogy azokban az országokban vannak régi hagyományai a munkavállalók pénzügyi részvételének, ahol a legfejlettebb a munkavállalói tulajdonlás és a legmagasabbak az adókedvezmények; |
| --- | --- |

Q.

mivel az adózási ösztönzők a munkavállalói pénzügyi részvétel előmozdításának kulcsfontosságú elemét jelentik, amelyek közép- és hosszú távon megtérülhetnek, tekintettel arra, hogy azokban az országokban vannak régi hagyományai a munkavállalók pénzügyi részvételének, ahol a legfejlettebb a munkavállalói tulajdonlás és a legmagasabbak az adókedvezmények;

| R. | mivel a proaktív foglalkoztatási politikák – például a valódi önfoglalkoztatás vagy a szokásos és szociális vállalkozások támogatása – a 2013. januárban elfogadott európai vállalkozási cselekvési tervvel összhangban a munkanélküliek munkaerő-piaci reintegrációjának kritikus eszközét jelentik; |
| --- | --- |

R.

mivel a proaktív foglalkoztatási politikák – például a valódi önfoglalkoztatás vagy a szokásos és szociális vállalkozások támogatása – a 2013. januárban elfogadott európai vállalkozási cselekvési tervvel összhangban a munkanélküliek munkaerő-piaci reintegrációjának kritikus eszközét jelentik;

| S. | mivel a jelenlegi Európai Szociális Alap támogatja a szociális vállalkozásokat, valamint a szociális és szolidáris gazdaságot, és az új ESZA+-nak a továbbiakban is támogatnia kell ezeket; mivel a munkavállalói pénzügyi részvétel értékes hozzájárulást nyújthat a szociális és szolidáris gazdaság fejlesztéséhez, például a beruházások vagy a finanszírozás elérhetőbbé tétele révén; |
| --- | --- |

S.

mivel a jelenlegi Európai Szociális Alap támogatja a szociális vállalkozásokat, valamint a szociális és szolidáris gazdaságot, és az új ESZA+-nak a továbbiakban is támogatnia kell ezeket; mivel a munkavállalói pénzügyi részvétel értékes hozzájárulást nyújthat a szociális és szolidáris gazdaság fejlesztéséhez, például a beruházások vagy a finanszírozás elérhetőbbé tétele révén;

| T. | mivel a munkavállalói pénzügyi részvétel azokat az uniós programokat egészítheti ki, amelyek – különösen a kkv-kat célozva – a tőkéhez való hozzáférést hivatottak javítani, ilyen például a COSME program, az InnovFin program, a Kreatív Európa program és az európai strukturális és befektetési alapok; |
| --- | --- |

T.

mivel a munkavállalói pénzügyi részvétel azokat az uniós programokat egészítheti ki, amelyek – különösen a kkv-kat célozva – a tőkéhez való hozzáférést hivatottak javítani, ilyen például a COSME program, az InnovFin program, a Kreatív Európa program és az európai strukturális és befektetési alapok;

| U. | mivel a munkavállalói pénzügyi részvétel kiegészítő eszközként szolgálhat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alaphoz, amely az átképzést, a képzést, az önfoglalkoztatásra, a vállalkozásalapításra és a vállalkozás alkalmazottak által történő átvételére nyújtott támogatást ösztönző intézkedések révén azokat segíti, akik a globalizáció, illetve a gazdasági és pénzügyi válság okozta jelentős strukturális változások következtében vesztették el állásukat; |
| --- | --- |

U.

mivel a munkavállalói pénzügyi részvétel kiegészítő eszközként szolgálhat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alaphoz, amely az átképzést, a képzést, az önfoglalkoztatásra, a vállalkozásalapításra és a vállalkozás alkalmazottak által történő átvételére nyújtott támogatást ösztönző intézkedések révén azokat segíti, akik a globalizáció, illetve a gazdasági és pénzügyi válság okozta jelentős strukturális változások következtében vesztették el állásukat;

| V. | mivel a munkavállalói pénzügyi részvételre vonatkozó uniós iránymutatások segítséget nyújthatnak a tagállamoknak egy ilyen rendszer kidolgozásában, amely a munkavállalók és munkaadók számára egyaránt előnyös lenne, és egyben növelné a lakosság tudatosságát a munkavállalói pénzügyi részvétellel kapcsolatosan; |
| --- | --- |

V.

mivel a munkavállalói pénzügyi részvételre vonatkozó uniós iránymutatások segítséget nyújthatnak a tagállamoknak egy ilyen rendszer kidolgozásában, amely a munkavállalók és munkaadók számára egyaránt előnyös lenne, és egyben növelné a lakosság tudatosságát a munkavállalói pénzügyi részvétellel kapcsolatosan;

| 1. | felszólítja a Bizottságot, hogy vegyen fontolóra olyan megfelelő ajánlásokat, amelyek a tagállamokat és vállalkozásokat, különösen pedig a kkv-kat ösztönzik a munkavállalók és a vállalatok javát és érdekét egyaránt szolgáló munkavállalói pénzügyi részvételi rendszerek kidolgozására és kínálatára; hangsúlyozza, hogy e rendszereknek:






  — | védeniük kell a munkavállalók jövedelmének biztonságát, |
| --- | --- | --- |

1.

—

védeniük kell a munkavállalók jövedelmének biztonságát,

| — | nem szabad kizsákmányolniuk a munkavállalókat válsághelyzetben, |
| --- | --- |

—

nem szabad kizsákmányolniuk a munkavállalókat válsághelyzetben,

| — | nem szabad a munkavállalókra hárítaniuk a vállalkozói kockázatot, |
| --- | --- |

—

nem szabad a munkavállalókra hárítaniuk a vállalkozói kockázatot,

| — | garantálniuk kell a munkavállalók befektetéseinek magas szintű védelmét; |
| --- | --- |

—

garantálniuk kell a munkavállalók befektetéseinek magas szintű védelmét;

| 2. | felszólítja a tagállamokat, hogy a munkavállalók tulajdonosi rendszerének a vállalatok és munkavállalók közötti előmozdításakor a bevált gyakorlatoknak megfelelően olyan nem kötelező jellegű ösztönzőket, köztük adókedvezményeket kínáljanak, amelyek nem sértik a nemzeti adózási szabályokat, és egyúttal támogatják a foglalkoztatottak legmagasabb szintű szociális védelmét, illetve megőrzik a kollektív fellépéshez való jogukat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a munkavállalói pénzügyi részvételt a munkavállalókat bevonó rendszerbe, például a vállalati döntéshozatalba kell beágyazni – többek között a munkavállalók képviselőin keresztül –, illetve hogy a munkavállalói pénzügyi részvétel nem helyettesíti a méltányos és tisztességes fizetést, és nem lehet az állami nyugdíj vagy a közös megállapodás szerinti nyugdíjrendszer alternatívája; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy hajtsa végre a munkavállalói tulajdonlás és részvétel előmozdítására irányuló 2014-es kísérleti projekt zárójelentésében szereplő „ötpontos cselekvési tervet”; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elismeri a munkavállalói pénzügyi részvételi rendszereket támogató nemzeti szintű jogalkotási intézkedések és az azokat használó vállalatok és alkalmazottak száma közötti kapcsolatot; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rámutat arra, hogy több tagállamban az ilyen rendszereket kínáló vállalatok és alkalmazottak transznacionális akadályokba, például jogszabályi eltérésekbe és a kettős adóztatás kockázatába ütköznek, jelentős adminisztrációs költségeket vonva maguk után és megnehezítve a munkavállalók szabad mozgását, amely fontos szerepet játszik a munkanélküliség elleni küzdelemben és a tagállamok közötti konvergencia és integráció erősítésében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a munkavállalói tulajdonlás és részvétel előmozdítására irányuló 2014-es kísérleti projekt zárójelentésében javasoltak szerint fokozzák a nyilvánosság tájékoztatását, aknázzák ki a kutatási projektek eredményeit és ösztönözzék a bevált gyakorlatok határokon átnyúló átadását, valamint egyszerű, elemi és alapvető támogató modelleket javasoljanak; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a végrehajtás megkönnyítése érdekében külön honlapokon tegyék a kkv-k és a mikrovállalkozások számára elérhetővé a nyereségmegosztási megállapodásmintákat, valamint a kapcsolódó kockázatokra vonatkozó információkat és egyéb releváns anyagokat; felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért segítségével folytassa a pénzügyi részvételi programok felhasználására és terjesztésére vonatkozó adatok gyűjtését, valamint vizsgálja meg a pénzügyi részvételnek a vállalkozás működésére, a munka minőségére és a munkavállalók foglalkoztatásban való megtartására gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy megoldásokkal és konkrét támogatási intézkedésekkel nyújtsanak segítséget a munkavállalói pénzügyi részvétel iránt érdeklődést mutató vállalatoknak a munkavállalói pénzügyi részvétel végrehajtásához kapcsolódóan a vállalatokat és különösen a kkv-kat terhelő túlzó adminisztratív és fejlesztési költségek elkerüléséhez, továbbá arra buzdítsák a kiszervezett tevékenységet végző szereplőket, például a bankokat és a befektetési alapokat, hogy egyszerű és az ilyen típusú vállalkozások számára megfelelő ösztönző programokat javasoljanak, emellett biztosítsák, hogy a közvetítők ne használják ki a legkisebb vállalatokat, és ne legyenek rejtett költségek; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az uniós polgárok megerősítése érdekében támogassák a pénzügyi oktatást, és növeljék a munkavállalói pénzügyi részvétel hatásaival kapcsolatos tudatosságot; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a folyamat legelején vegyenek részt a szociális partnerekkel, a munkavállalói tulajdonosi szervezetekkel és más érdekelt felekkel a legmegfelelőbb munkavállalói pénzügyi részvétel kereteinek megtervezésében, és amennyiben egy adott rendszert célravezetőnek tartanak, vállalatonként vitassák azt meg, figyelembe véve a vállalat méretét és típusát, a munkaerejét és a pénzügyi helyzetét, valamint a nemzeti jogszabályokat és gyakorlatokat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ajánlja, hogy a munkavállalói megtakarítási rendszerek eszközeiről minden ágazat szintjén külön tárgyaljanak, hogy közvetlenül és könnyen alkalmazható standard megállapodások álljanak a kkv-k és a mikrovállalkozások rendelkezésére; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy a munkavállalói pénzügyi részvételnek mindenféle megkülönböztetés nélkül – kortól, társadalmi nemtől, nemzetiségtől, teljes/részmunkaidős foglalkoztatástól stb. függetlenül – minden munkavállaló előtt nyitva kell állnia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hozzáteszi, hogy az alkalmazottak megkülönböztetése – például a csak a felsővezetőkre korlátozott részvénycsomagok – a munkavállalók különböző szükségleteinek és érdekeinek kielégítésével igazolható; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy az ESOP-oknak lehetővé kell tenniük a munkavállalók számára, hogy a koncentrációs kockázat csökkentése érdekében az ESOP-számlát a jelenlegi munkáltatóétól eltérő saját tőkére használják, különösen a kkv-knál; |
| --- | --- |

15.

| 16. | emlékeztet arra, hogy a munkavállalói pénzügyi részvételi programhoz való csatlakozásra vonatkozó döntésnek teljes mértékben önkéntesnek kell lennie – azaz nem hozhatnak intézkedéseket a rendszerhez csatlakozni nem kívánó munkavállaló ellen –, valamint részvételének megfelelő képzésen kell alapulnia és a döntést tájékozottan kell meghoznia, annak teljes ismeretében, hogy a csatlakozással milyen jogokat szerez, milyen kötelezettségei keletkeznek, milyen kockázatokat vállal és milyen adózási hatások érintik, és hogy milyen feltételekkel léphet ki a vállalattól vagy a programból; |
| --- | --- |

16.

| 17. | úgy véli, hogy a munkavállalói pénzügyi részvétel nem helyettesítheti vagy csökkentheti a rendes alapbért, sem pedig az egyéb bérösszetevőt, járulékfizetésen alapuló hozzájárulást, például a társadalombiztosítási járulékokat, de ki kell egészítenie az összes szociális és szerződéses jogot, ami a munkavállalói pénzügyi részvétel végrehajtásának előfeltétele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy több kapcsolatot kell kialakítani a munkavállalói pénzügyi részvétel és a szociális gazdaság között, különösen olyan programok révén, mint a Kreatív Európa, amelyek 25 000 euróig mikrohiteleket kínálnak a kisvállalkozások és a szociális vállalkozások számára; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a munkaerőpiac gyors fejlődését és változását, valamint ennek következtében a készségek, a digitalizálás, az automatizálás, a vagyoni egyenlőtlenségek és a társadalombiztosítási megszorítások terén jelentkező kihívásokat, továbbá vegyék fontolóra olyan új lehetőségek folyamatos megteremtését, amelyek támogatják és védik a munkavállalókat, és lehetővé teszik számukra az alkalmazkodást és a szakmai és személyes fejlődést; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy fontos szerepet játszhat a munkavállalói pénzügyi részvétel a vállalati és a vállalkozói szellem fejlesztésében azáltal, hogy megkönnyíti a kutatást és a tőkéhez való hozzáférést, különösen az induló vállalkozások számára; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kiemeli, hogy bár a mikrovállalkozások fontos szerepet játszanak a legtöbb uniós tagállam gazdaságában, a munkavállalói tőkerészesedésre vonatkozó támogató intézkedések egyelőre nem kerülnek végrehajtásra; |
| --- | --- |

21.

| 22. | üdvözli a Bizottság főigazgatóságai, például az EMPL, a FISMA és a GROW által vezetett kezdeményezéseket, amelyek támogatják a foglalkoztatást, a kkv-kat és a tőkepiaci uniót, valamint összehangolt megközelítést követel a rendelkezésre álló erőforrások legjobb felhasználása érdekében, emlékeztetve arra, hogy a végső kedvezményezett az európai polgár; |
| --- | --- |

22.

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  HL L 307., 2008.11.18., 11. o.

(2)  HL C 68. E, 2004.3.18., 429. o.

(3)  HL C 440., 2015.12.30., 23. o.

(4)  HL C 482., 2016.12.23., 41. o.

(5)  Harmadik európai vállalati felmérés, Eurofound, 2013.

(6)  A javadalmazási és jutalmazási rendszerek változásai, Eurofound, 2016.

(7)  Éves gazdasági felmérés a munkavállalói részvénytulajdonról az európai országokban

(8)  Munkahelyi innováció az európai vállalatoknál, Eurofound, 2016.

---

2018. október 24., szerda

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/8

---

P8_TA(2018)0416

A géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 kukorica engedélyének megújítása

Az Európai Parlament 2018. október 24-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 ((MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D058360/01 – 2018/2872(RSP))

(2020/C 345/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D058360/01, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D058360/01,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. szeptember 11-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. szeptember 11-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2018. január 24-én elfogadott és 2018. február 26-án közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2018. január 24-én elfogadott és 2018. február 26-án közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel a Monsanto Europe S.A./N.V. 2016. október 20-án az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 kukorica élelmiszerként és takarmányként való felhasználására vonatkozó engedély megújítása iránt; |
| --- | --- |

A.

mivel a Monsanto Europe S.A./N.V. 2016. október 20-án az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 kukorica élelmiszerként és takarmányként való felhasználására vonatkozó engedély megújítása iránt;

| B. | mivel 2018. január 24-én az EFSA az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkével összhangban kedvező véleményt (1) fogadott el, amelyben megállapította, hogy a megújítás iránti kérelem nem tartalmazott újabb veszélyeket vagy módosult expozíciót, valamint olyan újabb tudományos bizonytalanságokat sem, amelyek megváltoztatnák az EFSA által 2005-ben elfogadott, a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 kukoricára vonatkozó eredeti kockázatértékelés következtetéseit (2); |
| --- | --- |

B.

mivel 2018. január 24-én az EFSA az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkével összhangban kedvező véleményt (1) fogadott el, amelyben megállapította, hogy a megújítás iránti kérelem nem tartalmazott újabb veszélyeket vagy módosult expozíciót, valamint olyan újabb tudományos bizonytalanságokat sem, amelyek megváltoztatnák az EFSA által 2005-ben elfogadott, a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 kukoricára vonatkozó eredeti kockázatértékelés következtetéseit (2);

| C. | mivel az EFSA tudományos véleményéből kitűnik, hogy nem végzett szisztematikus szakirodalmi kutatást, hanem egyszerűen értékelte a kérelmező által végzett szakirodalmi kutatást, és ennek alapján jutott arra a következtetésre, hogy nem található olyan új publikáció, amely biztonsági aggályokat vetne fel; |
| --- | --- |

C.

mivel az EFSA tudományos véleményéből kitűnik, hogy nem végzett szisztematikus szakirodalmi kutatást, hanem egyszerűen értékelte a kérelmező által végzett szakirodalmi kutatást, és ennek alapján jutott arra a következtetésre, hogy nem található olyan új publikáció, amely biztonsági aggályokat vetne fel;

| D. | mivel az EFSA azon feltételezés alapján fogadta el véleményét, hogy a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 kukorica két genetikai eseményének DNS-szekvenciája megegyezik az eredetileg értékelt genetikai események DNS-szekvenciájával; mivel a kérelmező nem nyújtott be semmilyen, a fenti hipotézist alátámasztó adatot; |
| --- | --- |

D.

mivel az EFSA azon feltételezés alapján fogadta el véleményét, hogy a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 kukorica két genetikai eseményének DNS-szekvenciája megegyezik az eredetileg értékelt genetikai események DNS-szekvenciájával; mivel a kérelmező nem nyújtott be semmilyen, a fenti hipotézist alátámasztó adatot;

| E. | mivel a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 kukorica olyan fehérjét állít elő, amely toleranciát biztosít a glifozáttartalmú gyomirtókkal szemben; mivel a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség – a WHO rákbetegségekkel foglalkozó ügynöksége – 2015. március 20-án a glifozátot az „emberre valószínűleg rákkeltő hatást gyakorló” anyagként sorolta be (5); |
| --- | --- |

E.

mivel a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 kukorica olyan fehérjét állít elő, amely toleranciát biztosít a glifozáttartalmú gyomirtókkal szemben; mivel a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség – a WHO rákbetegségekkel foglalkozó ügynöksége – 2015. március 20-án a glifozátot az „emberre valószínűleg rákkeltő hatást gyakorló” anyagként sorolta be (5);

| F. | mivel a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 kukorica Unióba történő behozatalának engedélyezése várhatóan a termelés növekedéséhez vezet a világ más részein, például Argentínában, Brazíliában, Kanadában, Kolumbiában, Japánban, a Fülöp-szigeteken, Dél-Afrikában és Uruguayban, valamint ennek következtében nő majd a glifozátot tartalmazó gyomirtó szerek használata; |
| --- | --- |

F.

mivel a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 kukorica Unióba történő behozatalának engedélyezése várhatóan a termelés növekedéséhez vezet a világ más részein, például Argentínában, Brazíliában, Kanadában, Kolumbiában, Japánban, a Fülöp-szigeteken, Dél-Afrikában és Uruguayban, valamint ennek következtében nő majd a glifozátot tartalmazó gyomirtó szerek használata;

| G. | mivel a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 kukorica Cry1Ab proteint állít elő, egy olyan (a Bacillus thuringiensis baktériumból származó) Bt-proteint, amely rezisztenciát biztosít a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel (Ostrinia nubilalis, Sesamia spp.) szemben; |
| --- | --- |

G.

mivel a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 kukorica Cry1Ab proteint állít elő, egy olyan (a Bacillus thuringiensis baktériumból származó) Bt-proteint, amely rezisztenciát biztosít a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel (Ostrinia nubilalis, Sesamia spp.) szemben;

| H. | mivel a géntechnológiával módosított Bt növények minden sejtje – többek között az emberek és az állatok által fogyasztott részei is – egész élete során rovarirtó toxint állít elő; mivel a takarmányozási kísérletek azt mutatják, hogy géntechnológiával módosított Bt növények toxikus hatással rendelkezhetnek (6); mivel kimutatták, hogy a géntechnológiával módosított növényekben megtalálható Bt-toxin jelentős mértékben különbözik a természetben előforduló Bt toxintól (7); |
| --- | --- |

H.

mivel a géntechnológiával módosított Bt növények minden sejtje – többek között az emberek és az állatok által fogyasztott részei is – egész élete során rovarirtó toxint állít elő; mivel a takarmányozási kísérletek azt mutatják, hogy géntechnológiával módosított Bt növények toxikus hatással rendelkezhetnek (6); mivel kimutatták, hogy a géntechnológiával módosított növényekben megtalálható Bt-toxin jelentős mértékben különbözik a természetben előforduló Bt toxintól (7);

| I. | mivel továbbra is aggályok merülnek fel a Lepidoptera rendbe tartozó célkártevők Cry1Ab fehérjékkel szembeni rezisztenciájának esetleges kialakulása tekintetében, ami a termesztés helye szerinti országokban a kártevők elleni védekezési gyakorlatok megváltozásához vezethet; |
| --- | --- |

I.

mivel továbbra is aggályok merülnek fel a Lepidoptera rendbe tartozó célkártevők Cry1Ab fehérjékkel szembeni rezisztenciájának esetleges kialakulása tekintetében, ami a termesztés helye szerinti országokban a kártevők elleni védekezési gyakorlatok megváltozásához vezethet;

| J. | mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikus észrevételt tettek; mivel ezek az észrevételek többek között az alábbiakra vonatkoztak: a jelenleg használt genetikai vonalakra vonatkozó információk hiánya; hiányzó adatok, például a MON 810 és az NK603 genetikai események potenciálja a horizontális génátvitel terén; a szakirodalom hiányos áttekintése; részben elavult adatgenerálás; valamint hiányos környezeti nyomonkövetési megközelítés, beleértve azt a tényt, hogy a környezetbe kibocsátott Cry fehérjék perzisztenciája nem került nyomon követésre, nem végeztek elemzést a környezet Cry-toxinnak való kitettségéről, és figyelmen kívül hagyták a teosinte, a kukorica vadon élő rokonának előfordulását Európában (8); |
| --- | --- |

J.

mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikus észrevételt tettek; mivel ezek az észrevételek többek között az alábbiakra vonatkoztak: a jelenleg használt genetikai vonalakra vonatkozó információk hiánya; hiányzó adatok, például a MON 810 és az NK603 genetikai események potenciálja a horizontális génátvitel terén; a szakirodalom hiányos áttekintése; részben elavult adatgenerálás; valamint hiányos környezeti nyomonkövetési megközelítés, beleértve azt a tényt, hogy a környezetbe kibocsátott Cry fehérjék perzisztenciája nem került nyomon követésre, nem végeztek elemzést a környezet Cry-toxinnak való kitettségéről, és figyelmen kívül hagyták a teosinte, a kukorica vadon élő rokonának előfordulását Európában (8);

| K. | mivel a fenti aggályok ellenére nem rendelték el a forgalomba hozatalt követő nyomonkövetési terv kidolgozását; mivel nem tartották szükségesnek a forgalomba hozatalt követő eseti környezeti nyomonkövetést; |
| --- | --- |

K.

mivel a fenti aggályok ellenére nem rendelték el a forgalomba hozatalt követő nyomonkövetési terv kidolgozását; mivel nem tartották szükségesnek a forgalomba hozatalt követő eseti környezeti nyomonkövetést;

| L. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. szeptember 11-én úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt; mivel 13 tagállam szavazott ellene, csak 11 támogatta, és három tartózkodott; |
| --- | --- |

L.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. szeptember 11-én úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt; mivel 13 tagállam szavazott ellene, csak 11 támogatta, és három tartózkodott;

| M. | mivel az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslata indokolásában, valamint a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló, 2017. február 14-i jogalkotási javaslatának indokolásában a Bizottság sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyezésre vonatkozó határozatokat a Bizottság a tagállami bizottságok támogató véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről való határozathozatal tekintetében teljesen bevett gyakorlattá vált a dosszié visszaküldése a Bizottsághoz a jogerős határozat meghozatala céljából, noha ez egyébként csupán a kivétel lehetne az eljárás egésze szempontjából; mivel e gyakorlat kapcsán a Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker elnök is többször sajnálatosnak tartotta, hogy nem demokratikus (9); |
| --- | --- |

M.

mivel az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslata indokolásában, valamint a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló, 2017. február 14-i jogalkotási javaslatának indokolásában a Bizottság sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyezésre vonatkozó határozatokat a Bizottság a tagállami bizottságok támogató véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről való határozathozatal tekintetében teljesen bevett gyakorlattá vált a dosszié visszaküldése a Bizottsághoz a jogerős határozat meghozatala céljából, noha ez egyébként csupán a kivétel lehetne az eljárás egésze szempontjából; mivel e gyakorlat kapcsán a Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker elnök is többször sajnálatosnak tartotta, hogy nem demokratikus (9);

| N. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban elutasította (10), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot; |
| --- | --- |

N.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban elutasította (10), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat nem felel meg az uniós jognak, mivel nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy függesszen fel minden, a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezése iránti kérelemre vonatkozó végrehajtási határozatot mindaddig, amíg az engedélyezési eljárást oly módon nem vizsgálják felül, hogy az kezelni tudja az elégtelennek bizonyult jelenlegi eljárás hiányosságait; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  Tudományos vélemény a Monsanto által benyújtott kérelemről (EFSA-GMO-RX-007 sz. kérelem) – Az NK603 × MON810 genetikailag módosított kukorica engedélyének az 1829/2003/EK rendelet szerinti megújítása tekintetében készített értékelés (EFSA-GMO-RX-007 sz. kérelem). EFSA Journal 2018; 16(2):5163. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5163

(4)

| — | 2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.). |
| --- | --- |

—

2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.).

| — | 2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (HL C 399., 2017.11.24., 71. o.). |
| --- | --- |

—

2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (HL C 399., 2017.11.24., 71. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 19. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 19. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről(HL C 35., 2018.1.31., 17. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről(HL C 35., 2018.1.31., 17. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 15. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 15. o.).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 108. o.). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 108. o.).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 111. o.). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 111. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 76. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 76. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 80. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 80. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 70. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 70. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 73. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 73. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 83. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 83. o.).

| — | 2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 298., 2018.8.23., 34. o.), |
| --- | --- |

—

2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 298., 2018.8.23., 34. o.),

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 71. o.). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 71. o.).

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 67. o.). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 67. o.).

| — | 2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 337., 2018.9.20., 54. o.). |
| --- | --- |

—

2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 337., 2018.9.20., 54. o.).

| — | 2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 55. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 55. o.).

| — | 2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 60. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 60. o.).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 122. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 122. o.).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 127. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 127. o.).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) és MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 133. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) és MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 133. o.).

| — | 2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 59122 (DAS-59122-7) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 59122 (DAS-59122-7) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0051).

| — | 2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 kukoricát, valamint MON 87427, MON 89034 és NK603 genetikai eseményekből kettőt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2010/420/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 kukoricát, valamint MON 87427, MON 89034 és NK603 genetikai eseményekből kettőt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2010/420/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0052).

| — | 2018. május 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépából (KM-ØØØH71-4) előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

2018. május 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépából (KM-ØØØH71-4) előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0197).

| — | 2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GA21 (MON-ØØØ21-9) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GA21 (MON-ØØØ21-9) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0221).

| — | 2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a 1507, 59122, MON 810 és az NK603 genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és a 2009/815/EK, a 2010/428/EU és a 2010/432/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a 1507, 59122, MON 810 és az NK603 genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és a 2009/815/EK, a 2010/428/EU és a 2010/432/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0222).

(1)  Tudományos szakvélemény a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 kukoricának az arra vonatkozó engedély 1829/2003/EK rendelet szerinti megújítása céljából elvégzett értékeléséről (EFSA-GMO-RX-007 sz. kérelem). EFSA Journal 2018; 16(2):5163. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5163

(2)  Opinion of the Scientific Panel on Genetically Modified Organisms on an application (reference EFSA EFSA-GMO-UK-2004-01) for the placing on the market of glyphosate-tolerant and insect-resistant genetically modified maize NK603 × MON 810, for food and feed uses, under Regulation (EC) No 1829/2003 from Monsanto (A géntechnológiával módosított szervezetek tudományos testületének véleménye a Monsanto által a glifozáttal szemben ellenálló, rovarrezisztens, géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 kukoricának élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély iránt az 1829/2003/EK rendelettel összhangban benyújtott kérelemről [hiv. sz.: EFSA GMO-UK-2004-01]). EFSA Journal (2005) 309., 1-22. o. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.2903/j.efsa.2005.309

(5)  IARC-monográfiák, 112. kötet: Öt szerves foszfátot tartalmazó rovarirtó és gyomirtó vegyszer értékelése, 2015. március 20.: http://monographs.iarc.fr/ENG/Monographs/vol112/mono112.pdf

(6)  Lásd például El-Shamei Z.S., Gab-Alla A.A., Shatta A.A., Moussa E.A., Rayan A.M., Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn (Ajeeb Y.G.). Journal of American Science, 2012, 8(9), 1117–1123 o.: https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG

(7)  Székács A., Darvas B., Comparative aspects of Cry Toxin Usage in Insect Control, in: Ishaaya I., Palli S.R., Horowitz A.R. (eds), Advanced Technologies for Managing Insect Pests, Dordrecht, Netherlands, Springer, 2012, 195–230. o.: https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10

(8)  Lásd az EFSA kérdések nyilvántartását, az EFSA-Q-2017-00028. sz. kérdés G mellékletét;

online elérhető: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/ListOfQuestionsNoLogin?1&panel=ALL

(9)  Például az Európai Parlament plenáris ülésszakának megnyitásakor elmondott, az új Európai Bizottság politikai iránymutatásairól szóló beszédében (2014. július 15., Strasbourg) és az Unió helyzetéről szóló beszédében (2016. szeptember 14., Strasbourg).

(10)  HL C 355., 2017.10.20., 165. o.

(11)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/13

---

P8_TA(2018)0417

A géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukorica engedélyezése

Az Európai Parlament 2018. október 24-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 és 59122 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2011/366/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D058361/01 – 2018/2873(RSP))

(2020/C 345/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 és 59122 egyedüli genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2011/366/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D058361/01, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 és 59122 egyedüli genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2011/366/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D058361/01,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. szeptember 11-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. szeptember 11-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2017. június 28-án elfogadott és 2017. augusztus 1-jén közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2017. június 28-án elfogadott és 2017. augusztus 1-jén közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésre,

| A. | mivel a Monsanto Europe S.A./N.V. 2013. november 26-án a Monsanto Company nevében az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be a belga illetékes nemzeti hatósághoz a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevőkre és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: „a kérelem”); mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is; |
| --- | --- |

A.

mivel a Monsanto Europe S.A./N.V. 2013. november 26-án a Monsanto Company nevében az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be a belga illetékes nemzeti hatósághoz a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevőkre és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: „a kérelem”); mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is;

| B. | mivel a kérelem emellett kiterjedt a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukoricát alkotó egyszeres génmódosítási események 25 alkombinációját tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalára is; mivel ezen alkombinációk közül 12 már engedélyezett; mivel a kukorica engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat 14 alkombinációra terjed ki; |
| --- | --- |

B.

mivel a kérelem emellett kiterjedt a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukoricát alkotó egyszeres génmódosítási események 25 alkombinációját tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalára is; mivel ezen alkombinációk közül 12 már engedélyezett; mivel a kukorica engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat 14 alkombinációra terjed ki;

| C. | mivel a Monsanto Europe S.A./N.V., amely már engedélyezett 12 alkombináció egyike, a MON 89034 × MON 88017 alkombináció tekintetében engedéllyel rendelkezik, azt kérte, hogy a Bizottság helyezze hatályon kívül a 2011/366/EU határozatot, és e határozatot integrálja a bizottsági határozat hatálya alá; mivel ezt a kérelmet elfogadták; mivel e megközelítés legitimitása megkérdőjelezhető; |
| --- | --- |

C.

mivel a Monsanto Europe S.A./N.V., amely már engedélyezett 12 alkombináció egyike, a MON 89034 × MON 88017 alkombináció tekintetében engedéllyel rendelkezik, azt kérte, hogy a Bizottság helyezze hatályon kívül a 2011/366/EU határozatot, és e határozatot integrálja a bizottsági határozat hatálya alá; mivel ezt a kérelmet elfogadták; mivel e megközelítés legitimitása megkérdőjelezhető;

| D. | mivel az EFSA 2017. június 28-án az 1829/2003/EK rendelet (5) 6. és 18. cikkével összhangban kedvező véleményt fogadott el az öt genetikai eseményt ötvöző kukoricára, a korábban értékelt alkombinációkra és a fennmaradó alkombinációkra vonatkozóan; |
| --- | --- |

D.

mivel az EFSA 2017. június 28-án az 1829/2003/EK rendelet (5) 6. és 18. cikkével összhangban kedvező véleményt fogadott el az öt genetikai eseményt ötvöző kukoricára, a korábban értékelt alkombinációkra és a fennmaradó alkombinációkra vonatkozóan;

| E. | mivel az EFSA elismeri, hogy a 14 alkombinációra vonatkozóan nem nyújtottak be konkrét adatokat; mivel közülük sokat még nem is hoztak létre; mivel az EFSA mindazonáltal arra a következtetésre jut, hogy várhatóan valamennyi alkombináció ugyanolyan biztonságosnak bizonyul majd, mint az öt genetikai eseményt ötvöző kukorica; |
| --- | --- |

E.

mivel az EFSA elismeri, hogy a 14 alkombinációra vonatkozóan nem nyújtottak be konkrét adatokat; mivel közülük sokat még nem is hoztak létre; mivel az EFSA mindazonáltal arra a következtetésre jut, hogy várhatóan valamennyi alkombináció ugyanolyan biztonságosnak bizonyul majd, mint az öt genetikai eseményt ötvöző kukorica;

| F. | mivel nem végeztek toxikológiai vizsgálatot, és nem végeztek állatkísérleteket a géntechnológiával módosított MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 és 59122 kukoricából származó élelmiszerrel/takarmánnyal, vagy annak bármely alkombinációjával (6); |
| --- | --- |

F.

mivel nem végeztek toxikológiai vizsgálatot, és nem végeztek állatkísérleteket a géntechnológiával módosított MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 és 59122 kukoricából származó élelmiszerrel/takarmánnyal, vagy annak bármely alkombinációjával (6);

| G. | mivel a szóban forgó kukoricafajták közül kettő expresszált olyan fehérjét, amely toleranciát biztosít a glufozinát-ammónium gyomirtó szerrel szemben (7); mivel a glufozinát a reprodukciót károsító anyagnak minősül, így az 1107/2009/EK rendelet kizárási kritériumainak hatálya alá esik; mivel a glufozinátra vonatkozó engedély 2018. július 31-én lejárt (8); |
| --- | --- |

G.

mivel a szóban forgó kukoricafajták közül kettő expresszált olyan fehérjét, amely toleranciát biztosít a glufozinát-ammónium gyomirtó szerrel szemben (7); mivel a glufozinát a reprodukciót károsító anyagnak minősül, így az 1107/2009/EK rendelet kizárási kritériumainak hatálya alá esik; mivel a glufozinátra vonatkozó engedély 2018. július 31-én lejárt (8);

| H. | mivel a szóban forgó kukoricafajták olyan fehérjéket expresszáltak, amelyek toleranciát biztosítanak a glifozát tartalmú gyomirtókkal szemben; mivel a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség – a WHO rákbetegségekkel foglalkozó ügynöksége – 2015. március 20-án a glifozátot az „emberre valószínűleg rákkeltő hatást gyakorló” anyagként sorolta be (9); |
| --- | --- |

H.

mivel a szóban forgó kukoricafajták olyan fehérjéket expresszáltak, amelyek toleranciát biztosítanak a glifozát tartalmú gyomirtókkal szemben; mivel a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség – a WHO rákbetegségekkel foglalkozó ügynöksége – 2015. március 20-án a glifozátot az „emberre valószínűleg rákkeltő hatást gyakorló” anyagként sorolta be (9);

| I. | mivel a géntechnológiával módosított MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 és 59122 kukorica Unióba történő behozatalának engedélyezése várhatóan a termelés növekedéséhez vezet a világ más részein, például Mexikóban és Dél-Koreában, valamint ennek következtében nő majd a glufozinát-ammóniumot vagy glifozátot tartalmazó gyomirtó szerek használata; |
| --- | --- |

I.

mivel a géntechnológiával módosított MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 és 59122 kukorica Unióba történő behozatalának engedélyezése várhatóan a termelés növekedéséhez vezet a világ más részein, például Mexikóban és Dél-Koreában, valamint ennek következtében nő majd a glufozinát-ammóniumot vagy glifozátot tartalmazó gyomirtó szerek használata;

| J. | mivel az érintett kukoricafajták közül négy expresszált Cry fehérjéket, vagyis olyan (a Bacillus thuringiensis-ből származó) Bt-fehérjék, amelyek rezisztenciát biztosítanak bizonyos, a Lepidoptera és a Coleoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szemben; |
| --- | --- |

J.

mivel az érintett kukoricafajták közül négy expresszált Cry fehérjéket, vagyis olyan (a Bacillus thuringiensis-ből származó) Bt-fehérjék, amelyek rezisztenciát biztosítanak bizonyos, a Lepidoptera és a Coleoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szemben;

| K. | mivel a géntechnológiával módosított Bt növények minden sejtje – többek között az emberek és az állatok által fogyasztott részei is – egész élete során rovarirtó toxint termel; mivel a takarmányozási kísérletek azt mutatják, hogy géntechnológiával módosított Bt növények toxikus hatással rendelkezhetnek (10); mivel kimutatták, hogy a géntechnológiával módosított növényekben megtalálható Bt toxin jelentős mértékben különbözik a természetben előforduló Bt toxintól (11); |
| --- | --- |

K.

mivel a géntechnológiával módosított Bt növények minden sejtje – többek között az emberek és az állatok által fogyasztott részei is – egész élete során rovarirtó toxint termel; mivel a takarmányozási kísérletek azt mutatják, hogy géntechnológiával módosított Bt növények toxikus hatással rendelkezhetnek (10); mivel kimutatták, hogy a géntechnológiával módosított növényekben megtalálható Bt toxin jelentős mértékben különbözik a természetben előforduló Bt toxintól (11);

| L. | mivel továbbra is aggályok merülnek fel a célkártevők Cry fehérjékkel szembeni rezisztenciájának esetleges kialakulása tekintetében, ami a termesztés helye szerinti országokban a kártevők elleni védekezési gyakorlatok megváltozásához vezethet; |
| --- | --- |

L.

mivel továbbra is aggályok merülnek fel a célkártevők Cry fehérjékkel szembeni rezisztenciájának esetleges kialakulása tekintetében, ami a termesztés helye szerinti országokban a kártevők elleni védekezési gyakorlatok megváltozásához vezethet;

| M. | mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikus észrevételt tettek; ezek az észrevételek többek között az alábbiakra vonatkoztak: a nem megfelelően megtervezett tesztelés, hiányzó tesztek, például a táplálkozás-élettani értékelés tekintetében, vagy a 90 napos takarmányozási vizsgálat hiánya rágcsálók esetén; hiányzó vagy elégtelen adatok, például az események kombinációjával vagy a nyolc fehérje lehetséges kölcsönhatásával kapcsolatos nem szándékos hatások tekintetében, amelyek nem szándékolt hatásokhoz vezethetnek; a kérelmező helytelen feltételezései, például a szájon át fogyasztott DNS-nek a gyomor-bél traktuson keresztüli áthaladása során bekövetkező romlása tekintetében; a részben hiányzó környezeti kockázatértékelés és nem megfelelő környezeti nyomonkövetési terv (12); |
| --- | --- |

M.

mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikus észrevételt tettek; ezek az észrevételek többek között az alábbiakra vonatkoztak: a nem megfelelően megtervezett tesztelés, hiányzó tesztek, például a táplálkozás-élettani értékelés tekintetében, vagy a 90 napos takarmányozási vizsgálat hiánya rágcsálók esetén; hiányzó vagy elégtelen adatok, például az események kombinációjával vagy a nyolc fehérje lehetséges kölcsönhatásával kapcsolatos nem szándékos hatások tekintetében, amelyek nem szándékolt hatásokhoz vezethetnek; a kérelmező helytelen feltételezései, például a szájon át fogyasztott DNS-nek a gyomor-bél traktuson keresztüli áthaladása során bekövetkező romlása tekintetében; a részben hiányzó környezeti kockázatértékelés és nem megfelelő környezeti nyomonkövetési terv (12);

| N. | mivel a független kutatás is aggályokat vet fel az összehasonlító értékelés jelentős hiányosságaival, a hiányzó toxikológiai értékelés tekintetében fennálló súlyos hiányosságokkal, az allergén hatásra vonatkozó nem meggyőző értékeléssel, a kombinált hatások figyelmen kívül hagyásával, valamint a hibás környezeti kockázatértékeléssel kapcsolatban (13); |
| --- | --- |

N.

mivel a független kutatás is aggályokat vet fel az összehasonlító értékelés jelentős hiányosságaival, a hiányzó toxikológiai értékelés tekintetében fennálló súlyos hiányosságokkal, az allergén hatásra vonatkozó nem meggyőző értékeléssel, a kombinált hatások figyelmen kívül hagyásával, valamint a hibás környezeti kockázatértékeléssel kapcsolatban (13);

| O. | mivel az EFSA mindezen aggályok ellenére nem vizsgálta a géntechnológiával módosított MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 és 59122 kukoricából és annak alkombinációiból származó élelmiszerek/takarmányok forgalomba hozatal utáni nyomon követését; |
| --- | --- |

O.

mivel az EFSA mindezen aggályok ellenére nem vizsgálta a géntechnológiával módosított MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 és 59122 kukoricából és annak alkombinációiból származó élelmiszerek/takarmányok forgalomba hozatal utáni nyomon követését;

| P. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. szeptember 11-én úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt; mivel 14 tagállam szavazott ellene, csak 11 támogatta, és három tartózkodott; |
| --- | --- |

P.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. szeptember 11-én úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt; mivel 14 tagállam szavazott ellene, csak 11 támogatta, és három tartózkodott;

| Q. | mivel az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslata indokolásában, valamint a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló, 2017. február 14-i jogalkotási javaslatának indokolásában a Bizottság sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyezésre vonatkozó határozatokat a Bizottság a tagállami bizottságok támogató véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről való határozathozatal tekintetében teljesen bevett gyakorlattá vált a dosszié visszaküldése a Bizottsághoz a jogerős határozat meghozatala céljából, noha ez egyébként csupán a kivétel lehetne az eljárás egésze szempontjából; mivel e gyakorlat kapcsán a Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker elnök is többször sajnálatosnak tartotta, hogy nem demokratikus (14); |
| --- | --- |

Q.

mivel az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslata indokolásában, valamint a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló, 2017. február 14-i jogalkotási javaslatának indokolásában a Bizottság sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyezésre vonatkozó határozatokat a Bizottság a tagállami bizottságok támogató véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről való határozathozatal tekintetében teljesen bevett gyakorlattá vált a dosszié visszaküldése a Bizottsághoz a jogerős határozat meghozatala céljából, noha ez egyébként csupán a kivétel lehetne az eljárás egésze szempontjából; mivel e gyakorlat kapcsán a Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker elnök is többször sajnálatosnak tartotta, hogy nem demokratikus (14);

| R. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban elutasította (15), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot; |
| --- | --- |

R.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban elutasította (15), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat nem felel meg az uniós jognak, mivel nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (16) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli továbbá, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete ellentétes a 178/2002/EK rendeletben meghatározott, olyan fajták jóváhagyására vonatkozó általános élelmiszerjogi alapelvekkel, amelyek kapcsán nem szolgáltak biztonsági adatokkal, amelyeket nem teszteltek vagy még létre sem hoztak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy függesszen fel minden, a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezése iránti kérelemre vonatkozó végrehajtási határozatot mindaddig, amíg az engedélyezési eljárást oly módon nem vizsgálják felül, hogy az kezelni tudja az elégtelennek bizonyult jelenlegi eljárás hiányosságait; |
| --- | --- |

5.

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  Tudományos szakvélemény a Monsanto Company EFSA-GMO-BE-2013-118 számú, a géntechnológiával módosított, MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukoricának és alkombinációinak – azok származásától függetlenül – élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő forgalomba hozatalára, behozatalára és feldolgozására vonatkozó, 1829/2003/EK rendelet szerinti kérelméről, EFSA Journal, 15. évfolyam, 8. szám: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2017.4921

(4)

| — | 2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.). |
| --- | --- |

—

2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.).

| — | 2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (HL C 399., 2017.11.24., 71. o.). |
| --- | --- |

—

2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (HL C 399., 2017.11.24., 71. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 19. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 19. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 17. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 17. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 15. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 15. o.).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 108. o.). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 108. o.).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 111. o.). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 111. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 76. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 76. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 80. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 80. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 70. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 70. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 73. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 73. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 83. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 83. o.).

| — | 2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 298., 2018.8.23., 34. o.). |
| --- | --- |

—

2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 298., 2018.8.23., 34. o.).

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 71. o.). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 71. o.).

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 67. o.). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 67. o.).

| — | 2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 337., 2018.9.20., 54. o.). |
| --- | --- |

—

2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 337., 2018.9.20., 54. o.).

| — | 2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 55. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 55. o.).

| — | 2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 60. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 60. o.).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 122. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 122. o.).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 127. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 127. o.).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) és MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 133. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) és MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 133. o.).

| — | 2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 59122 (DAS-59122-7) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 59122 (DAS-59122-7) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0051).

| — | 2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 kukoricát, valamint MON 87427, MON 89034 és NK603 genetikai eseményekből kettőt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2010/420/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 kukoricát, valamint MON 87427, MON 89034 és NK603 genetikai eseményekből kettőt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2010/420/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0052).

| — | 2018. május 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépából (KM-ØØØH71-4) előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

2018. május 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépából (KM-ØØØH71-4) előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0197).

| — | 2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GA21 (MON-ØØØ21-9) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GA21 (MON-ØØØ21-9) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0221).

| — | 2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a 1507, 59122, MON 810 és az NK603 genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és a 2009/815/EK, a 2010/428/EU és a 2010/432/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a 1507, 59122, MON 810 és az NK603 genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és a 2009/815/EK, a 2010/428/EU és a 2010/432/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0222).

(5)  Az EFSA GMO-testülete (az EFSA géntechnológiával módosított szervezetek tudományos testülete), 2017., Tudományos szakvélemény a Monsanto Company EFSA-GMO-BE-2013-118 számú, a géntechnológiával módosított, MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukoricának és alkombinációinak – azok származásától függetlenül – élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő forgalomba hozatalára, behozatalára és feldolgozására vonatkozó, 1829/2003/EK rendelet szerinti kérelméről. EFSA Journal 2017; 15(8):4921., 32. o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.4921

(6)  Amint azt az EFSA fent hivatkozott véleménye megerősíti (EFSA Journal 2017; 15(8):4921).

(7)  Az MON-87427-7 kukorica a glifozátalapú gyomirtókkal szemben toleranciát biztosító CP4 EPSPS fehérjét expresszálja; a MON-89Ø34-3 kukorica a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szemben védelmet biztosító Cry1A.105 és Cry2Ab2 fehérjét expresszálja; a DAS-Ø15Ø7-1 kukorica a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szemben védelmet biztosító Cry1F fehérjét és a glufozinát-ammónium-alapú gyomirtó szereknek való ellenállást biztosító PAT fehérjét expresszálja; a MON-88Ø17-3 kukorica a Coleoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szemben védelmet biztosító, módosított Cry3Bb1 fehérjét és a glifozát gyomirtó szerrel szemben toleranciát biztosító CP4 EPSPS fehérjét expresszálja; a DAS-59122-7 kukorica a Coleoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szemben védelmet biztosító Cry34Ab1 és Cry35Ab1 fehérjét és a glufozinát-ammónium-alapú gyomirtó szereknek való ellenállást biztosító PAT fehérjét expresszálja.

(8)  http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=EN&selectedID=1436

(9)  IARC-monográfiák, 112. kötet: Öt szerves foszfátot tartalmazó rovarirtó és gyomirtó vegyszer értékelése, 2015. március 20.: http://monographs.iarc.fr/ENG/Monographs/vol112/mono112.pdf

(10)  Lásd például: El-Shamei Z.S., Gab-Alla A.A., Shatta A.A., Moussa E.A., Rayan A.M., Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn (Ajeeb YG), Journal of American Science, 2012; 8(9), 1117–1123. o.: https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG

(11)  Székács A., Darvas B., Comparative aspects of Cry Toxin Usage in Insect Control, in: Ishaaya I., Palli S.R., Horowitz A.R. (eds.), Advanced Technologies for Managing Insect Pests, Dordrecht, Netherlands, Springer, 2012; 195–230. o.: https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10

(12)  Lásd az EFSA kérdések nyilvántartását, az EFSA-Q-2013–00926. sz. kérdés G mellékletét; online elérhető: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/ListOfQuestionsNoLogin?1

(13)  Bauer-Panskus, A, Then, C, Testbiotech észrevétele a Monsanto Company EFSA-GMO-BE-2013-118 számú, a géntechnológiával módosított, MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukoricának és alkombinációinak – azok származásától függetlenül – élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő forgalomba hozatalára, behozatalára és feldolgozására vonatkozó, 1829/2003/EK rendelet szerinti kérelméről szóló tudományos szakvéleményről, elérhető a következő címen: https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize%20MON%2087427%20x%20MON%2089034%20x%201507%20x%20MON%2088017%20x%2059122.pdf

(14)  Például az Európai Parlament plenáris ülésszakának megnyitásakor elmondott, az új Európai Bizottság politikai iránymutatásairól szóló beszédében (2014. július 15., Strasbourg) és az Unió helyzetéről szóló beszédében (2016. szeptember 14., Strasbourg).

(15)  HL C 355., 2017.10.20., 165. o.

(16)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

---

2018. október 25., csütörtök

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/19

---

P8_TA(2018)0419

Az EU pénzügyi érdekeinek védelme – A csalás révén harmadik országokba került pénzek és vagyonok visszaszerzése

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása az EU pénzügyi érdekeinek védelméről – csalás révén harmadik országokba került pénzek és vagyonok visszaszerzése (2018/2006(INI))

(2020/C 345/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) 2017. évi tizennyolcadik jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) 2017. évi tizennyolcadik jelentésére,

| — | tekintettel az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló, 2017. július 5-i (EU) 2017/1371 európai parlament és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló, 2017. július 5-i (EU) 2017/1371 európai parlament és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló, 2017. október 12-i (EU) 2017/1939 tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló, 2017. október 12-i (EU) 2017/1939 tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel „A héára vonatkozó cselekvési terv – Úton egy egységes uniós héaövezet felé – új döntések szükségeltetnek” című, 2016. április 7-i bizottsági közleményre (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A héára vonatkozó cselekvési terv – Úton egy egységes uniós héaövezet felé – új döntések szükségeltetnek” című, 2016. április 7-i bizottsági közleményre (COM(2016)0148),

| — | tekintettel „29. éves jelentés az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről” című, 2018. szeptember 3-i bizottsági jelentésre (COM(2018)0553) és az azt kísérő szolgálati munkadokumentumokra (SWD(2018)0381–0386), |
| --- | --- |

—

tekintettel „29. éves jelentés az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről” című, 2018. szeptember 3-i bizottsági jelentésre (COM(2018)0553) és az azt kísérő szolgálati munkadokumentumokra (SWD(2018)0381–0386),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel „A szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémájáról: a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások” (végleges jelentés) című, 2013. október 23-i állásfoglalására (5) (a CRIM bizottság állásfoglalása), valamint a korrupció elleni küzdelemről és a CRIM bizottság állásfoglalásának nyomon követéséről szóló, 2016. október 25-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémájáról: a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások” (végleges jelentés) című, 2013. október 23-i állásfoglalására (5) (a CRIM bizottság állásfoglalása), valamint a korrupció elleni küzdelemről és a CRIM bizottság állásfoglalásának nyomon követéséről szóló, 2016. október 25-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Eurobarométer 470. számú különjelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurobarométer 470. számú különjelentésre,

| — | tekintettel a vámcsalások elleni küzdelemről és az Unió saját forrásainak védelméről szóló, a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000066/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vámcsalások elleni küzdelemről és az Unió saját forrásainak védelméről szóló, a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000066/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0298/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0298/2018),

| A. | mivel az EU pénzügyi érdekeinek védelme az EU politikájának kulcsfontosságú eleme, amely a polgárok bizalmának fokozására szolgál annak biztosítása révén, hogy pénzük megfelelően kerül felhasználásra; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU pénzügyi érdekeinek védelme az EU politikájának kulcsfontosságú eleme, amely a polgárok bizalmának fokozására szolgál annak biztosítása révén, hogy pénzük megfelelően kerül felhasználásra;

| B. | mivel a tagállamok jogi és adminisztratív rendszereinek sokfélesége kihívást jelent a csalás elleni küzdelemben, és mivel hiányoznak a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló egységes európai jogszabályok; |
| --- | --- |

B.

mivel a tagállamok jogi és adminisztratív rendszereinek sokfélesége kihívást jelent a csalás elleni küzdelemben, és mivel hiányoznak a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló egységes európai jogszabályok;

| C. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 325. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamok az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás leküzdésére megteszik ugyanazokat az intézkedéseket, mint amelyeket a saját pénzügyi érdekeiket sértő csalás leküzdésére tesznek; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 325. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamok az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás leküzdésére megteszik ugyanazokat az intézkedéseket, mint amelyeket a saját pénzügyi érdekeiket sértő csalás leküzdésére tesznek;

| D. | mivel a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló, 2014. április 3-i 2014/42/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) minimumszabályokat határoz meg a vagyon esetleges későbbi elkobzás céljából történő befagyasztása, valamint a büntetőügyekben elrendelt vagyonelkobzás tekintetében; |
| --- | --- |

D.

mivel a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló, 2014. április 3-i 2014/42/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) minimumszabályokat határoz meg a vagyon esetleges későbbi elkobzás céljából történő befagyasztása, valamint a büntetőügyekben elrendelt vagyonelkobzás tekintetében;

| E. | mivel a biztosítási intézkedést és vagyonelkobzást elrendelő határozatok kölcsönös elismeréséről szóló rendeletre irányuló, 2016. december 21-i 2016/0412(COD) bizottsági javaslat bevezeti a tagállamok közötti együttműködés szabványosított eszközeit; |
| --- | --- |

E.

mivel a biztosítási intézkedést és vagyonelkobzást elrendelő határozatok kölcsönös elismeréséről szóló rendeletre irányuló, 2016. december 21-i 2016/0412(COD) bizottsági javaslat bevezeti a tagállamok közötti együttműködés szabványosított eszközeit;

| F. | mivel ezen eszközök egyikét sem lehet harmadik országokra alkalmazni; |
| --- | --- |

F.

mivel ezen eszközök egyikét sem lehet harmadik országokra alkalmazni;

| G. | mivel az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló, (EU) 2017/1939 tanácsi rendelet és különösen annak 104. cikke előirányozza a harmadik országokkal való együttműködést; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló, (EU) 2017/1939 tanácsi rendelet és különösen annak 104. cikke előirányozza a harmadik országokkal való együttműködést;

| H. | mivel az Európa Tanácsnak a pénzmosásról, a bűncselekményekből származó jövedelmek felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról, valamint a terrorizmus finanszírozásáról szóló egyezménye (CETS 198.) 3. cikkének (4) bekezdése kijelenti, hogy a nemzeti jog által meghatározott súlyos bűncselekmény vagy bűncselekmények tekintetében az elkövetőnek bizonyítania kell az állítólagos jövedelmek vagy az elkobzás alá eső más vagyontárgyak eredetét annyiban, amennyiben az ilyen követelmény összhangban áll saját nemzeti joga alapelveivel; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európa Tanácsnak a pénzmosásról, a bűncselekményekből származó jövedelmek felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról, valamint a terrorizmus finanszírozásáról szóló egyezménye (CETS 198.) 3. cikkének (4) bekezdése kijelenti, hogy a nemzeti jog által meghatározott súlyos bűncselekmény vagy bűncselekmények tekintetében az elkövetőnek bizonyítania kell az állítólagos jövedelmek vagy az elkobzás alá eső más vagyontárgyak eredetét annyiban, amennyiben az ilyen követelmény összhangban áll saját nemzeti joga alapelveivel;

| I. | mivel regionális és globális szinten az ENSZ és az Európa Tanács számos egyezményt és mechanizmust – mint például a korrupció elleni 2003. október 31-i ENSZ-egyezményt, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni 2000. november 15-i ENSZ-egyezményt, az Európa Tanács pénzmosásról, a bűncselekményből származó jövedelmek felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról, valamint a terrorizmus finanszírozásáról szóló 2005. május 16-i egyezményét, az Európa Tanács pénzmosásról, a bűncselekményből származó jövedelmek felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról szóló 1990. november 8-i egyezményét – kidolgoztak a vagyonelkobzással és a vagyonvisszaszerzéssel kapcsolatban; mivel azonban ezek számos okból kifolyólag nem mindig teszik lehetővé az ellopott eszközök hatékony és időben történő visszaszerzését; |
| --- | --- |

I.

mivel regionális és globális szinten az ENSZ és az Európa Tanács számos egyezményt és mechanizmust – mint például a korrupció elleni 2003. október 31-i ENSZ-egyezményt, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni 2000. november 15-i ENSZ-egyezményt, az Európa Tanács pénzmosásról, a bűncselekményből származó jövedelmek felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról, valamint a terrorizmus finanszírozásáról szóló 2005. május 16-i egyezményét, az Európa Tanács pénzmosásról, a bűncselekményből származó jövedelmek felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról szóló 1990. november 8-i egyezményét – kidolgoztak a vagyonelkobzással és a vagyonvisszaszerzéssel kapcsolatban; mivel azonban ezek számos okból kifolyólag nem mindig teszik lehetővé az ellopott eszközök hatékony és időben történő visszaszerzését;

| J. | mivel ezt a kérdést az EU a közös kül- és biztonságpolitika egyik prioritásaként jelölte meg; mivel e tekintetben kísérleti és előkészítő projekteket hajtanak végre; |
| --- | --- |

J.

mivel ezt a kérdést az EU a közös kül- és biztonságpolitika egyik prioritásaként jelölte meg; mivel e tekintetben kísérleti és előkészítő projekteket hajtanak végre;

| K. | mivel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 1., 3. és 14. cikkével összhangban az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) felhatalmazással rendelkezik minden olyan terület kivizsgálására, ahol uniós pénzeket költenek, többek között uniós támogatásban részesülő nem uniós államokban is; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 1., 3. és 14. cikkével összhangban az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) felhatalmazással rendelkezik minden olyan terület kivizsgálására, ahol uniós pénzeket költenek, többek között uniós támogatásban részesülő nem uniós államokban is;

| L. | mivel a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 14. cikkével összhangban az Európai Csalás Elleni Hivatal igazgatási együttműködési megállapodásokat köthet harmadik országok illetékes hatóságaival, miután egyeztetett a Bizottság illetékes szolgálataival és az Európai Külügyi Szolgálattal; |
| --- | --- |

L.

mivel a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 14. cikkével összhangban az Európai Csalás Elleni Hivatal igazgatási együttműködési megállapodásokat köthet harmadik országok illetékes hatóságaival, miután egyeztetett a Bizottság illetékes szolgálataival és az Európai Külügyi Szolgálattal;

| 1. | kiemeli a csalás révén elveszett uniós források folyamatosan fennálló problémáját, amikor a pénzeszközöket harmadik országokba helyezik át; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy megelőzési célból el kell kerülni a nem átlátható és együtt nem működő joghatóságokban működő pénzügyi közvetítőkön keresztül történő pénzátutalásokat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aggodalommal állapítja meg, hogy a harmadik országokból származó pénzeszközöket csalárd módon át lehet helyezni az EU-ba; hangsúlyozza, hogy a vagyonvisszaszerzés végrehajtása érdekében az arab tavasz országainak támogatására irányuló, uniós finanszírozású és az az ENSZ Régióközi Bűnügyi és Igazságügyi Kutató Intézete (UNICRI) által végrehajtott előkészítő intézkedés eredményeinek egy szélesebb körű és állandó uniós programhoz kell vezetniük a vagyonvisszaszerzés végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a támogatások folyósítását össze kell kapcsolni a tényleges tulajdonosokkal kapcsolatos adatok közzétételével annak érdekében, hogy csalás esetén a vagyoni eszközöket könnyebben vissza lehessen szerezni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy sajnos az EU eddig csak néhány harmadik országgal – például az Egyesült Államokkal, Japánnal, Liechtensteinnel és Norvégiával – kötött kölcsönös jogi segítségnyújtásról szóló megállapodásokat annak ellenére, hogy a gyanú szerint a pénzeszközöket más joghatóságok területeire is áthelyezik; ösztönzi a Bizottságot az arra irányuló erőfeszítések előmozdítására, hogy megállapodások jöjjenek létre az uniós támogatásban részesülő harmadik országokkal; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy számos tagállamnak jelenleg kétoldalú megállapodásokra kell támaszkodnia, és e súlyos probléma tekintetében nincs uniós megközelítés; kiemeli ezért az egységesebb megközelítés szükségességét; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja az EU-t, hogy a lehető leghamarabb mozdítsa elő a Korrupció Elleni Államok Csoportjához (GRECO) intézett tagsági kérelmét, és erről folyamatosan tájékoztassa a Parlamentet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy a harmadik országokkal kötött megállapodások tekintetében szigorítsa meg álláspontját oly módon, hogy csalás elleni záradékkal egészíti ki azokat; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem áll rendelkezésre adat a pénzek harmadik országokba való átutalásával kapcsolatos csalás révén elveszett uniós források összegéről; felhívja a Bizottságot, hogy számítsa ki az elveszett uniós források összegét; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felkéri a Bizottságot, hogy végezze el az EU-n kívüli illegális pénzátutalásokat megkönnyítő uniós jogszabályok kockázatértékelését, és távolítsa el azokból az érzékeny pontokat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy annak érdekében, hogy a lehető leghamarabb központi uniós adatbázist lehessen létrehozni, alakítson ki valamennyi tagállam számára azonos, szabványosított adatgyűjtési módszert, így teremtve meg a lehetőséget a csalás révén szerzett eszközök harmadik országokba való átutalásának felderítésére; hangsúlyozza, hogy már létezik egy ilyen mechanizmus a pénzmosás ellen, és ezt a mechanizmust ki lehetne bővíteni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy az Európa Tanács pénzmosásról, a bűncselekményből származó jövedelmek felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról, valamint a terrorizmus finanszírozásáról szóló 2005. május 16-i egyezménye és az Európa Tanács pénzmosásról, a bűncselekményből származó jövedelmek felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról szóló 1990. november 8-i egyezménye a harmadik országokkal a vagyoni eszközök befagyasztása és visszaszerzése terén folytatott együttműködés előmozdításának jelentős eszközei; üdvözli a biztosítási intézkedést és vagyonelkobzást elrendelő határozatok kölcsönös elismeréséről szóló rendeletjavaslattal kapcsolatos tárgyalások sikeres lezárását, és megjegyzi, hogy e javaslat fő elemei hasznos alapul szolgálhatnak a harmadik országokkal folytatott együttműködés tekintetében azon nemzetközi egyezményekben és kétoldalú megállapodásokban, amelyeknek az EU részes fele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sajnálja, hogy nem minden uniós tagállam járult hozzá, hogy az Európai Ügyészség részét képezze; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Európai Ügyészség a harmadik országokból való vagyonvisszaszerzés jövőbeni mechanizmusának kulcsfontosságú elemévé váljon, ami megköveteli, hogy e célból az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló rendelet 104. cikkének megfelelően illetékes hatóságnak ismerjék el a kölcsönös jogsegélyről és a vagyonvisszaszerzésről szóló meglévő és jövőbeli megállapodásokban, különösen az Európa Tanács és az ENSZ egyezményeiben; |
| --- | --- |

12.

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatalnak. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  HL L 198., 2017.7.28., 29. o.

(2)  HL L 283., 2017.10.31., 1. o.

(3)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

(4)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

(5)  HL C 208., 2016.6.10., 89. o.

(6)  HL C 215., 2018.6.19., 96. o.

(7)  HL L 127., 2014.4.29., 39. o.

(8)  HL L 248., 2013.9.18., 1. o.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/22

---

P8_TA(2018)0428

A neofasiszta erőszak fokozódása Európában

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása az újfasiszta erőszak fokozódásáról Európában (2018/2869(RSP))

(2020/C 345/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a rasszizmus, a faji megkülönböztetés, az idegengyűlölet és az ezekhez társuló intolerancia jelenlegi formáival foglalkozó különleges ENSZ-előadó 2017. május 9-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a rasszizmus, a faji megkülönböztetés, az idegengyűlölet és az ezekhez társuló intolerancia jelenlegi formáival foglalkozó különleges ENSZ-előadó 2017. május 9-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2016. december 19-i, „A nácizmus, a neonácizmus, valamint a rasszizmus, a faji megkülönböztetés, az idegengyűlölet és az ezekhez társuló intolerancia jelenlegi formáinak szításához hozzájáruló egyéb gyakorlatok dicsőítése elleni küzdelem” című 71/179. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2016. december 19-i, „A nácizmus, a neonácizmus, valamint a rasszizmus, a faji megkülönböztetés, az idegengyűlölet és az ezekhez társuló intolerancia jelenlegi formáinak szításához hozzájáruló egyéb gyakorlatok dicsőítése elleni küzdelem” című 71/179. sz. határozatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Európai Egyezményére, különösen annak 14. cikkére, valamint az ahhoz csatolt 12. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Európai Egyezményére, különösen annak 14. cikkére, valamint az ahhoz csatolt 12. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezményre,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 6. és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 6. és 7. cikkére,

| — | tekintettel a faji és etnikai hovatartozáson alapuló megkülönböztetést tiltó, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (1) (a faji egyenlőségről szóló irányelv); |
| --- | --- |

—

tekintettel a faji és etnikai hovatartozáson alapuló megkülönböztetést tiltó, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (1) (a faji egyenlőségről szóló irányelv);

| — | tekintettel a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló, 2008. november 28-i 2008/913/IB tanácsi kerethatározatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló, 2008. november 28-i 2008/913/IB tanácsi kerethatározatra (2),

| — | tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállásáról és finanszírozásáról szóló, 2014. október 22-i 1141/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállásáról és finanszírozásáról szóló, 2014. október 22-i 1141/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a rasszizmus, az idegengyűlölet és az intolerancia egyéb formái elleni küzdelemmel foglalkozó magas szintű uniós csoport 2016. júniusi létrehozására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a rasszizmus, az idegengyűlölet és az intolerancia egyéb formái elleni küzdelemmel foglalkozó magas szintű uniós csoport 2016. júniusi létrehozására,

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a neonácizmus és a jobboldali szélsőségesség megnyilvánulásai elleni fellépésről szóló, 2014. szeptember 30-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a neonácizmus és a jobboldali szélsőségesség megnyilvánulásai elleni fellépésről szóló, 2014. szeptember 30-i határozatára,

| — | tekintettel az EU félretájékoztatásról szóló gyakorlati kézikönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU félretájékoztatásról szóló gyakorlati kézikönyvére,

| — | tekintettel az illegális online gyűlöletbeszéd elleni magatartási kódexre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illegális online gyűlöletbeszéd elleni magatartási kódexre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az EUSZ 2. cikke szerint az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul; mivel ezeken az értékeken valamennyi tagállam osztozik; |
| --- | --- |

A.

mivel az EUSZ 2. cikke szerint az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul; mivel ezeken az értékeken valamennyi tagállam osztozik;

| B. | mivel az újfasiszta és neonáci mozgalmak elleni határozott fellépés hiányában Európában lehetővé vált az idegengyűlölet jelenleg tapasztalható megerősödése; |
| --- | --- |

B.

mivel az újfasiszta és neonáci mozgalmak elleni határozott fellépés hiányában Európában lehetővé vált az idegengyűlölet jelenleg tapasztalható megerősödése;

| C. | mivel a nyíltan újfasiszta, neonáci, rasszista és idegengyűlölő csoportok és pártok a társadalomban gyűlöletet és erőszakot szítanak, emlékeztetve minket arra, mire voltak képesek a múltban; |
| --- | --- |

C.

mivel a nyíltan újfasiszta, neonáci, rasszista és idegengyűlölő csoportok és pártok a társadalomban gyűlöletet és erőszakot szítanak, emlékeztetve minket arra, mire voltak képesek a múltban;

| D. | mivel a gyűlöletbeszéd online terjedése gyakran vezet az erőszak fellobbanásához, ideértve az újfasiszta csoportokat is; |
| --- | --- |

D.

mivel a gyűlöletbeszéd online terjedése gyakran vezet az erőszak fellobbanásához, ideértve az újfasiszta csoportokat is;

| E. | mivel újfasiszta csoportok több ezer különböző csoportokhoz tartozó ember életét oltották ki, például menekültekét és bevándorlókét, etnikai és vallási kisebbségekhez tartozókét, LMBTQI-személyekét, emberi jogvédőkét, aktivistákét, politikusokét és rendőrökét; |
| --- | --- |

E.

mivel újfasiszta csoportok több ezer különböző csoportokhoz tartozó ember életét oltották ki, például menekültekét és bevándorlókét, etnikai és vallási kisebbségekhez tartozókét, LMBTQI-személyekét, emberi jogvédőkét, aktivistákét, politikusokét és rendőrökét;

| F. | mivel az újfasiszta csoportok a gyűlölet és az erőszak terjesztésére használják demokratikus eszközeinket, és visszaélnek azokkal; |
| --- | --- |

F.

mivel az újfasiszta csoportok a gyűlölet és az erőszak terjesztésére használják demokratikus eszközeinket, és visszaélnek azokkal;

| G. | mivel – ahogy az Europol jelentésében is szerepel – Sir Julian King biztonságért felelős biztos egy 2017. március 22-én – a 2016. évi brüsszeli támadásokra emlékező rendezvényen – elmondott beszédében rámutatott a jobboldali erőszakos szélsőségesség növekvő veszélyére, kijelentve, hogy tudomása szerint nincs olyan uniós tagállam, amelyet ez a jelenség ne érintene valamilyen módon, kitérve különösen 2011-es norvégiai mészárlásra, a brit parlamenti képviselő, Jo Cox meggyilkolására, valamint Európa-szerte a menekültközpontokat és mecseteket ért támadásokra, hogy hangsúlyozza, a biztonságra olyan veszélyek is leselkednek, amelyeket nem jeleznek kellőképpen; mivel az újfasiszta és neonáci csoportok számos formában megnyilvánulnak; mivel e csoportok többsége egyes személyeket vagy csoportokat kizár a tárdadalomból; mivel ezek a szervezetek gyakran folyamodnak agresszív nyelvezethez kisebbségi csoportokkal szemben, és törekszenek eljárásukat a szólásszabadság elvére való hivatkozással igazolni; mivel a szólásszabadsághoz fűződő jog nem abszolút; |
| --- | --- |

G.

mivel – ahogy az Europol jelentésében is szerepel – Sir Julian King biztonságért felelős biztos egy 2017. március 22-én – a 2016. évi brüsszeli támadásokra emlékező rendezvényen – elmondott beszédében rámutatott a jobboldali erőszakos szélsőségesség növekvő veszélyére, kijelentve, hogy tudomása szerint nincs olyan uniós tagállam, amelyet ez a jelenség ne érintene valamilyen módon, kitérve különösen 2011-es norvégiai mészárlásra, a brit parlamenti képviselő, Jo Cox meggyilkolására, valamint Európa-szerte a menekültközpontokat és mecseteket ért támadásokra, hogy hangsúlyozza, a biztonságra olyan veszélyek is leselkednek, amelyeket nem jeleznek kellőképpen; mivel az újfasiszta és neonáci csoportok számos formában megnyilvánulnak; mivel e csoportok többsége egyes személyeket vagy csoportokat kizár a tárdadalomból; mivel ezek a szervezetek gyakran folyamodnak agresszív nyelvezethez kisebbségi csoportokkal szemben, és törekszenek eljárásukat a szólásszabadság elvére való hivatkozással igazolni; mivel a szólásszabadsághoz fűződő jog nem abszolút;

| H. | mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 30. cikke egyértelműen kijelenti, hogy a nyilatkozatban semmi „nem értelmezhető úgy, hogy az valamely állam, valamely csoport, vagy valamely egyén részére bármilyen jogot adna arra, hogy az itt kinyilvánított jogok és szabadságok megsemmisítésére irányuló tevékenységet fejtsen ki, vagy ilyen cselekményt elkövessen”; |
| --- | --- |

H.

mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 30. cikke egyértelműen kijelenti, hogy a nyilatkozatban semmi „nem értelmezhető úgy, hogy az valamely állam, valamely csoport, vagy valamely egyén részére bármilyen jogot adna arra, hogy az itt kinyilvánított jogok és szabadságok megsemmisítésére irányuló tevékenységet fejtsen ki, vagy ilyen cselekményt elkövessen”;

| I. | mivel a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezmény kijelenti, hogy a részes államok elítélnek minden olyan propagandát és minden olyan szervezetet, amely egy bizonyos fajnak vagy egy bizonyos színű vagy etnikai származású személyek csoportjának felsőbbrendűségét hirdető eszméken vagy elméleteken alapszik; |
| --- | --- |

I.

mivel a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezmény kijelenti, hogy a részes államok elítélnek minden olyan propagandát és minden olyan szervezetet, amely egy bizonyos fajnak vagy egy bizonyos színű vagy etnikai származású személyek csoportjának felsőbbrendűségét hirdető eszméken vagy elméleteken alapszik;

| J. | mivel a fasizmus népszerűsítését több tagállamban tiltják a nemzeti jogszabályok; |
| --- | --- |

J.

mivel a fasizmus népszerűsítését több tagállamban tiltják a nemzeti jogszabályok;

| K. | mivel a terrorizmus unióbeli helyzetéről és alakulásáról szóló 2018. évi jelentésében (TESAT) az Europol megállapította, hogy a jobboldali szélsőségesek által elkövetett bűncselekmények kapcsán letartóztatott személyek száma 2017-ben csaknem megkétszereződött; |
| --- | --- |

K.

mivel a terrorizmus unióbeli helyzetéről és alakulásáról szóló 2018. évi jelentésében (TESAT) az Europol megállapította, hogy a jobboldali szélsőségesek által elkövetett bűncselekmények kapcsán letartóztatott személyek száma 2017-ben csaknem megkétszereződött;

| L. | mivel 2011. július 22-én a norvégiai merényletek során 77 ember életét vesztette, 151 pedig megsérült; |
| --- | --- |

L.

mivel 2011. július 22-én a norvégiai merényletek során 77 ember életét vesztette, 151 pedig megsérült;

| M. | mivel Jo Cox egyesült királyságbeli parlamenti képviselőt 2016. június 16-án az egyesült királyságbeli Birstallban brutálisan meggyilkolták; |
| --- | --- |

M.

mivel Jo Cox egyesült királyságbeli parlamenti képviselőt 2016. június 16-án az egyesült királyságbeli Birstallban brutálisan meggyilkolták;

| N. | mivel az Europol 2018. évi TESAT jelentése szerint 2017-ben az Egyesült Királyságban összesen öt, szélsőjobboldali nézeteket valló személynek tulajdonítható meghiúsított, sikertelen vagy befejezett terrortámadásról tettek jelentést (5); |
| --- | --- |

N.

mivel az Europol 2018. évi TESAT jelentése szerint 2017-ben az Egyesült Királyságban összesen öt, szélsőjobboldali nézeteket valló személynek tulajdonítható meghiúsított, sikertelen vagy befejezett terrortámadásról tettek jelentést (5);

| O. | mivel 2018. szeptember 21-én Eleonora Forenza európai parlamenti képviselőt és asszisztensét, Antonio Perillót az olaszországi Bariban megrendezett antifasiszta demonstrációt követően tettlegesen bántalmazták; |
| --- | --- |

O.

mivel 2018. szeptember 21-én Eleonora Forenza európai parlamenti képviselőt és asszisztensét, Antonio Perillót az olaszországi Bariban megrendezett antifasiszta demonstrációt követően tettlegesen bántalmazták;

| P. | mivel a francia hírszerző szolgálat aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy a katonai erők és bűnüldöző szervek egyre több tagja csatlakozik szélsőjobboldali erőszakos csoportokhoz (6); |
| --- | --- |

P.

mivel a francia hírszerző szolgálat aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy a katonai erők és bűnüldöző szervek egyre több tagja csatlakozik szélsőjobboldali erőszakos csoportokhoz (6);

| Q. | mivel az Európa Tanács által létrehozott Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottság (ECRI) egy 2018. május 15-én kiadott jelentésben aggasztónak találta a szélsőjobboldal és az újfasizmus horvátországi térnyerését (7); |
| --- | --- |

Q.

mivel az Európa Tanács által létrehozott Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottság (ECRI) egy 2018. május 15-én kiadott jelentésben aggasztónak találta a szélsőjobboldal és az újfasizmus horvátországi térnyerését (7);

| R. | mivel Lengyelországban egy 2017. novemberben tartott demonstráció során hat, a tolerancia, a jogállamiság és más európai értékek melletti kiállásáról híres európai parlamenti képviselő képét lógatták le a szélsőjobboldali lengyel ONR (Nemzeti Radikális Tábor) mozgalom tagjai egy ideiglenesen összetákolt akasztófáról a dél-lengyelországi Katowice város egyik közterén; mivel még mindig folyik a nyomozás, de a gyanúsítottakkal szemben idáig annak ellenére sem emeltek vádat, hogy az eseményről számos média többek között videofelvételekkel is tudósított; |
| --- | --- |

R.

mivel Lengyelországban egy 2017. novemberben tartott demonstráció során hat, a tolerancia, a jogállamiság és más európai értékek melletti kiállásáról híres európai parlamenti képviselő képét lógatták le a szélsőjobboldali lengyel ONR (Nemzeti Radikális Tábor) mozgalom tagjai egy ideiglenesen összetákolt akasztófáról a dél-lengyelországi Katowice város egyik közterén; mivel még mindig folyik a nyomozás, de a gyanúsítottakkal szemben idáig annak ellenére sem emeltek vádat, hogy az eseményről számos média többek között videofelvételekkel is tudósított;

| S. | mivel 2017. novemberben Lengyelország függetlenségi napja alkalmából szélsőjobboldali szervezetek Varsóban több mint 60 000 ember részvételével hatalmas tüntetést szerveztek; mivel a tüntetők idegengyűlölő jelszavakkal – például „A testvéri nemzetek fehér Európája” – és az 1930-as évek falangista fasiszta jelképével tarkított transzparenseket tartottak; |
| --- | --- |

S.

mivel 2017. novemberben Lengyelország függetlenségi napja alkalmából szélsőjobboldali szervezetek Varsóban több mint 60 000 ember részvételével hatalmas tüntetést szerveztek; mivel a tüntetők idegengyűlölő jelszavakkal – például „A testvéri nemzetek fehér Európája” – és az 1930-as évek falangista fasiszta jelképével tarkított transzparenseket tartottak;

| T. | mivel Görögországban még jelenleg is zajlik az Arany Hajnal nevű neonáci párt elleni per, melyet bűnszervezetként való működéssel, valamint egyéb bűncselekmények, például gyilkossági kísérletek mellett Pavlosz Fiszasz meggyilkolásával vádolnak; |
| --- | --- |

T.

mivel Görögországban még jelenleg is zajlik az Arany Hajnal nevű neonáci párt elleni per, melyet bűnszervezetként való működéssel, valamint egyéb bűncselekmények, például gyilkossági kísérletek mellett Pavlosz Fiszasz meggyilkolásával vádolnak;

| U. | mivel 2018. szeptember 21-én Zak Kosztopulosz LMBTQI-aktivistát brutálisan meggyilkolták Athén központjában; mivel a vádlottak egyike állítólag szélsőjobboldali erőkkel áll kapcsolatban; mivel teljes körő vizsgálat lefolytatására van szükség ahhoz, hogy bántalmazásával és meggyilkolásával kapcsolatban minden felelőst bíróság elé állítsanak; |
| --- | --- |

U.

mivel 2018. szeptember 21-én Zak Kosztopulosz LMBTQI-aktivistát brutálisan meggyilkolták Athén központjában; mivel a vádlottak egyike állítólag szélsőjobboldali erőkkel áll kapcsolatban; mivel teljes körő vizsgálat lefolytatására van szükség ahhoz, hogy bántalmazásával és meggyilkolásával kapcsolatban minden felelőst bíróság elé állítsanak;

| V. | mivel egy olasz férfit 12 év börtönbüntetésre ítéltek amiatt, hogy hat afrikai migránsra lőtt rá, megsebesítve őket egy faji indíttatású támadásban a közép-olaszországi Macerata városában; |
| --- | --- |

V.

mivel egy olasz férfit 12 év börtönbüntetésre ítéltek amiatt, hogy hat afrikai migránsra lőtt rá, megsebesítve őket egy faji indíttatású támadásban a közép-olaszországi Macerata városában;

| W. | mivel egy szélsőjobboldali „éberségi” csoport Chemnitzben 2018. szeptember közepén rendbontásért letartóztatott hét tagját nemrégiben a magát Revolution Chemnitznek nevező terrorszervezet alapításával vádolták meg; mivel a szövetségi államügyészet szerint a nyomozók a csoport belső kommunikációjának áttekintése nyomán módosították a vádban szereplő megjelölést bűnszervezetről terrorszervezetre; |
| --- | --- |

W.

mivel egy szélsőjobboldali „éberségi” csoport Chemnitzben 2018. szeptember közepén rendbontásért letartóztatott hét tagját nemrégiben a magát Revolution Chemnitznek nevező terrorszervezet alapításával vádolták meg; mivel a szövetségi államügyészet szerint a nyomozók a csoport belső kommunikációjának áttekintése nyomán módosították a vádban szereplő megjelölést bűnszervezetről terrorszervezetre;

| X. | mivel Franciaországban 2017. december 7-én a Génération Identitaire mozgalom öt tagját ítélték el faji és vallási gyűlöletre uszítás miatt; mivel szélsőjobboldali csoportokhoz, például az Action Française-hez köthető személyek a 2017. évi elnökválasztás idején több francia politikus és mecset ellen terrortámadást terveztek; mivel 2018. június 24-én a szélsőjobboldali Action des Forces Opérationnelles (AFO) csoport 10 tagját tartóztatták le a muszlim közösség tagjai elleni támadássorozat kiterveléséért; mivel 2018. szeptember 14-én két korábbi szkinhedet találtak bűnösnek Clément Méric, egy júniusban elhunyt fiatal diák és antifasiszta aktivista meggyilkolásában; |
| --- | --- |

X.

mivel Franciaországban 2017. december 7-én a Génération Identitaire mozgalom öt tagját ítélték el faji és vallási gyűlöletre uszítás miatt; mivel szélsőjobboldali csoportokhoz, például az Action Française-hez köthető személyek a 2017. évi elnökválasztás idején több francia politikus és mecset ellen terrortámadást terveztek; mivel 2018. június 24-én a szélsőjobboldali Action des Forces Opérationnelles (AFO) csoport 10 tagját tartóztatták le a muszlim közösség tagjai elleni támadássorozat kiterveléséért; mivel 2018. szeptember 14-én két korábbi szkinhedet találtak bűnösnek Clément Méric, egy júniusban elhunyt fiatal diák és antifasiszta aktivista meggyilkolásában;

| Y. | mivel Spanyolországban jelenleg a Hogar Social Madrid neonáci szervezet 12 tagja ellen folyik vizsgálat gyűlöletre uszítás miatt; mivel a Falange, az Alanza Nacional és a Democracia Nacional fasiszta csoportok egyes tagjait letartóztatták, és a spanyol Legfelsőbb Bíróság elítélte őket a madridi Blanquerna Kulturális központ ellen a 2013. évi katalán nemzeti ünnepségek idején elkövetett támadás miatt; mivel 2016-ban az SOS Racismo rasszizmusellenes nem kormányzati szervezet 309 idegengyűlölet által motivált erőszakos cselekményt dokumentált; mivel e szervezet elnöke az esetek jelentése után halálos fenyegetéseket kapott, és elítélte, hogy e bűncselekmények bejelentésére nincsenek hatékony mechanizmusok; |
| --- | --- |

Y.

mivel Spanyolországban jelenleg a Hogar Social Madrid neonáci szervezet 12 tagja ellen folyik vizsgálat gyűlöletre uszítás miatt; mivel a Falange, az Alanza Nacional és a Democracia Nacional fasiszta csoportok egyes tagjait letartóztatták, és a spanyol Legfelsőbb Bíróság elítélte őket a madridi Blanquerna Kulturális központ ellen a 2013. évi katalán nemzeti ünnepségek idején elkövetett támadás miatt; mivel 2016-ban az SOS Racismo rasszizmusellenes nem kormányzati szervezet 309 idegengyűlölet által motivált erőszakos cselekményt dokumentált; mivel e szervezet elnöke az esetek jelentése után halálos fenyegetéseket kapott, és elítélte, hogy e bűncselekmények bejelentésére nincsenek hatékony mechanizmusok;

| Z. | mivel a Francisco Franco Alapítvány – egy diktatúrát és az általa elkövetett bűncselekményeket és a Franco családot dicsőítő szervezet – 19 személyt vádol több olyan bűncselekménnyel, amely 13 éves börtönbüntetést vonhat maga után egy békés és jelképes akció végrehajtásáért, amelynek során a Pazo de Meirás udvarházon két hatalmas feliratot helyeztek el, felszólítva a közhatóságokat arra, hogy járjanak közben az ingatlan galiciaiak javára való visszakövetelése érdekében; |
| --- | --- |

Z.

mivel a Francisco Franco Alapítvány – egy diktatúrát és az általa elkövetett bűncselekményeket és a Franco családot dicsőítő szervezet – 19 személyt vádol több olyan bűncselekménnyel, amely 13 éves börtönbüntetést vonhat maga után egy békés és jelképes akció végrehajtásáért, amelynek során a Pazo de Meirás udvarházon két hatalmas feliratot helyeztek el, felszólítva a közhatóságokat arra, hogy járjanak közben az ingatlan galiciaiak javára való visszakövetelése érdekében;

| AA. | mivel a spanyol kongresszusi képviselők arra irányuló indítványt fogadtak el, hogy Francisco Franco földi maradványait a szélsőjobboldaliak zarándokhelyévé vált Elesettek Völgyeként ismert háborús emlékműnél lévő sírjából eltávolítsák; mivel minden meglévő, a katonai felkelést, a polgárháborút és a francói diktatúrát dicsőítő jelképet és emlékművet el kellene távolítani, és azokat, amelyek nem távolíthatók el, megfelelő kontextusba kellene helyezni és újraértelmezni annak érdekében, hogy hozzájáruljanak az ezzel kapcsolatos tudatosság növeléséhez és a múltra való emlékezéshez; |
| --- | --- |

AA.

mivel a spanyol kongresszusi képviselők arra irányuló indítványt fogadtak el, hogy Francisco Franco földi maradványait a szélsőjobboldaliak zarándokhelyévé vált Elesettek Völgyeként ismert háborús emlékműnél lévő sírjából eltávolítsák; mivel minden meglévő, a katonai felkelést, a polgárháborút és a francói diktatúrát dicsőítő jelképet és emlékművet el kellene távolítani, és azokat, amelyek nem távolíthatók el, megfelelő kontextusba kellene helyezni és újraértelmezni annak érdekében, hogy hozzájáruljanak az ezzel kapcsolatos tudatosság növeléséhez és a múltra való emlékezéshez;

| AB. | mivel a neonáci Északi Ellenállási Mozgalom (NMR) Skandinávia-szerte rendszeresen szervez gyűléseket, amelyeken jelmondatokat skandálnak, és a szervezet zöld-fehér zászlóit lengetik; mivel az NMR több tagját ítélték el polgári személyek és rendőrök elleni erőszakos támadások miatt; mivel a menekültek befogadóállomásai elleni számos gyújtogatásos támadás a svéd kormányt arra késztette, hogy a menekültek elszállásolására elkülönített épületek helyét titokban tartsa; |
| --- | --- |

AB.

mivel a neonáci Északi Ellenállási Mozgalom (NMR) Skandinávia-szerte rendszeresen szervez gyűléseket, amelyeken jelmondatokat skandálnak, és a szervezet zöld-fehér zászlóit lengetik; mivel az NMR több tagját ítélték el polgári személyek és rendőrök elleni erőszakos támadások miatt; mivel a menekültek befogadóállomásai elleni számos gyújtogatásos támadás a svéd kormányt arra késztette, hogy a menekültek elszállásolására elkülönített épületek helyét titokban tartsa;

| AC. | mivel Rigában minden év március 16-án több ezren gyűlnek össze a Lett Légió napján a Waffen-SS-ben szolgáló lettek előtt tisztelegve; |
| --- | --- |

AC.

mivel Rigában minden év március 16-án több ezren gyűlnek össze a Lett Légió napján a Waffen-SS-ben szolgáló lettek előtt tisztelegve;

| AD. | mivel 2018 eleje óta a C14 és más ukrán szélsőjobboldali csoportok, például az azovi zászlóaljhoz csatlakozott Nemzeti Milícia, a Jobb Szektor, a Karpatszka Szics és mások többször is megtámadtak roma csoportokat, valamint antifasiszta tüntetéseket, városi tanácsi üléseket, egy, az Amnesty International által szervezett rendezvényt, művészeti kiállításokat, LMBTQI-eseményeket, valamint nőjogi és környezetvédelmi aktivistákat; |
| --- | --- |

AD.

mivel 2018 eleje óta a C14 és más ukrán szélsőjobboldali csoportok, például az azovi zászlóaljhoz csatlakozott Nemzeti Milícia, a Jobb Szektor, a Karpatszka Szics és mások többször is megtámadtak roma csoportokat, valamint antifasiszta tüntetéseket, városi tanácsi üléseket, egy, az Amnesty International által szervezett rendezvényt, művészeti kiállításokat, LMBTQI-eseményeket, valamint nőjogi és környezetvédelmi aktivistákat;

| 1. | határozottan elítéli és sajnálkozását fejezi ki az újfasiszta és neonáci szervezetek által végrehajtott terrortámadások, gyilkosságok, pszichológiai erőszak, erőszakos fizikai támadások és menetek miatt, amelyekre számos uniós tagállamban sor került; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mélyen aggasztja a fasizmus, a fajgyűlölet, az idegengyűlölet és az intolerancia más formáinak növekvő elfogadottsága Európában, és kifejezi értetlenségét afölött, hogy beszámolók szerint egyes tagállamokban összejátszás figyelhető meg egyfelől politikai vezetők, politikai pártok és bűnüldöző szervek, másfelől újfasiszták és újnácik között; |
| --- | --- |

2.

| 3. | különösen aggasztja a bizonyos meghatározott kisebbségek – fekete bőrű európaiak/afrikai származásúak, zsidók, muzulmánok, romák, harmadik országok állampolgárai, LMBTI-személyek és fogyatékossággal élők – ellenében megnyilvánuló, az egész társadalomra kiható újfasiszta erőszak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | határozottan elítéli az újfasiszta csoportok által politikusok és politikai pártok tagjai ellen a jelentések szerint egyes tagállamokban elkövetett valamennyi erőszakos támadást, és különösen azt a közelmúltbeli esetet, amelyben a CasaPound fasiszta osztagok megtámadták Eleonora Forenza európai parlamenti képviselőt, asszisztensét, Antonio Perillót és másokat, akik 2018. szeptember 21-én részt vettek az olaszországi Bariban rendezett antifasiszta és rasszizmusellenes tüntetésen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyes tagállamokban az újfasiszta és neonáci csoportok büntetlenül tevékenykedhetnek, és hangsúlyozza, hogy ez a büntetlenség az egyik oka annak, hogy egyes szélsőjobboldali szervezetek riasztó mértékben folyamodnak egyre inkább erőszakhoz; |
| --- | --- |

5.

| 6. | elismeri, hogy az újfasiszta és neonáci csoportok az egész Európai Unióban aggasztó mértékben használják a közösségi médiát és az internetet szervezkedésre és stratégiaépítésre; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sajnálja, hogy egyes tagállamokban a közszolgálati műsorszórás egyetlen párt propagandájává silányult, aminek eredményeképpen az ellenzék és a kisebbségi csoportok gyakran kiszorulnak a társadalomból, és ami ráadásul erőszakra ad ösztönzést; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékeztet arra, hogy a fasiszta ideológia és az intolerancia mindig a demokrácia elleni támadáshoz kapcsolódik; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a tagállamokat, hogy határozottan ítéljék el és büntessék a gyűlölet-bűncselekményeket, a gyűlöletbeszédet, valamint a politikusok és a hivatalos személyek bűnbaknak kikiáltását minden szinten és minden médiatípusban, mivel azok közvetlenül banalizálják és erősítik a gyűlöletet és az erőszakot a társadalomban; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek további lépéseket a gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-bűncselekmények megelőzése, elítélése és leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a közösségi médiát üzemeltető vállalatokat, hogy szegüljenek szembe a fajgyűlölet, a fasizmus és az idegengyűlölet internetes terjedésével, együttműködve az érintett civil társadalmi szervezetekkel nemzeti és nemzetközi szinten egyaránt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a tagállamokat, hogy vizsgálják ki és tegyék büntetőeljárás tárgyává a gyűlölet-bűncselekményeket, és osszák meg egymással a gyűlölet-bűncselekmények feltárásával és kivizsgálásával kapcsolatos bevált gyakorlatokat, ideértve azon bűncselekményeket is, amelyek indítékai konkrétan az idegengyűlölet különböző formái; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a tagállamokat, hogy tervezzenek és biztosítsanak megfelelő támogatást a rasszizmusból vagy idegengyűlöletből elkövetett bűncselekmények, illetve a gyűlölet-bűncselekmények áldozatainak, valamint védelmet minden tanúnak az elkövetőkkel szemben; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja a tagállamokat, hogy a rendőrségi erőkön belül hozzanak létre külön egységeket a gyűlölet-bűncselekmények elleni küzdelemre; felhívja a rendőri erőket annak biztosítására, hogy személyzetük semmilyen rasszista, idegengyűlölő vagy megkülönböztető jellegű cselekményben ne vegyen részt, és hogy minden ilyen cselekményt kivizsgáljanak, és az elkövetőket felelősségre vonják; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen közzé a társadalmi szervezeteknek szóló felhívást a tagállamokban folytatott gyűlöletbeszéd és gyűlölet-bűncselekmények ellenőrzésére és bejelentésére; |
| --- | --- |

15.

| 16. | támogatja, elismeréséről biztosítja a fasizmus, a rasszizmus, az idegengyűlölet és az intolerancia más formái elleni küzdő közösségi csoportokat és társadalmi szervezeteket, és kéri azok megvédését; |
| --- | --- |

16.

| 17. | egységes uniós megkülönböztetés elleni jogszabályok mellett száll síkra, ideértve a meglévő jogszabályok átültetését/végrehajtását, valamint új jogszabályok, többek között az egyenlő bánásmódról szóló irányelv elfogadását; |
| --- | --- |

17.

| 18. | emlékeztet arra, hogy a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló 2008/913/IB tanácsi kerethatározat – melynek végrehajtási határideje 2010 novembere volt – jogalapot biztosít arra, hogy büntetést rójanak ki azon jogi személyekre, amelyek nyilvánosan valamely kisebbségi csoport ellen erőszakra vagy gyűlöletre uszítanak, például zárják ki őket az állami kedvezményekből és támogatásokból, tiltsák el őket az üzleti tevékenység gyakorlásától, helyezzék őket bírósági felügyelet alá, illetve rendeljenek el bíróság által felszámolást; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nyomatékosan felhívja a Bizottságot, hogy aktualizálja a fent említett tanácsi kerethatározat végrehajtásáról szóló, 2014. évi jelentését, és kezdeményezzen kötelezettségszegési eljárásokat azon tagállamokkal szemben, amelyek nem tettek eleget a határozat rendelkezéseinek; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nyomatékosan felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a tanácsi kerethatározat rendelkezéseinek való megfelelést, lépjenek fel a nyilvános helyeken és az interneten gyűlöletbeszédet és erőszakot terjesztő szervezetek ellen, és ténylegesen tiltsák be az újfasiszta és neonáci csoportokat, illetve a nácizmust és a fasizmust magasztaló és dicsőítő valamennyi alapítványt vagy egyesületet, tiszteletben tartva az ország jogrendjét és jogrendszerét; |
| --- | --- |

20.

| 21. | maradéktalan és jól ütemezett együttműködésre szólít fel a bűnüldöző szervek, a felderítő szolgálatok, valamint az igazságügyi és társadalmi szervezetek között a fasizmus, a rasszizmus, az idegengyűlölet és az intolerancia más formái elleni küzdelem során; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja a tagállamokat, hogy kövessék az Európa Tanácsnak a neonácizmus és a jobboldali szélsőségesség megnyilvánulásai elleni küzdelemről szóló ajánlásait; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a tagállamokat, hogy írjanak elő kötelező, az emberi jogokon alapuló és szolgáltatásorientált szolgálati képzést a bűnüldöző tisztviselők és az igazságszolgáltatási tisztviselők számára minden szinten; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a tagállamokat, hogy az oktatás, a figyelemfelkeltés és a bevált gyakorlatok megosztása révén összpontosítsanak a megelőzésre; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja a tagállamokat és a nemzeti sportszövetségeket, különösen a futballklubokat, hogy lépjenek fel a fajgyűlölet, a fasizmus és az idegengyűlölet jelenségével szemben a stadionokban és a sportkultúrában, elítélve és megbüntetve a felelősöket, valamint előmozdítva a pozitív nevelési tevékenységeket a fiatal rajongók körében, együttműködve az iskolákkal és az érintett civil társadalmi szervezetekkel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ösztönzi a tagállamokat, hogy nyújtsanak képzést az állami műsorszolgáltatásban és médiában dolgozók számára az újfasiszta és neonáci csoportok áldozatai által tapasztalt kihívásokkal és megkülönböztetéssel kapcsolatos tudatosságuk növelése érdekében; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki nemzeti „kilépési programokat”, melyek segítenek az egyéneknek abban, hogy elhagyják az erőszakos újfasiszta és neonáci csoportokat; hangsúlyozza, hogy e programoknak jóval túl kell mutatniuk az egyéni beavatkozásokon, és a munkahelykereséssel, áttelepüléssel és új, biztonságos közösségi hálózatok kiépítésével kapcsolatban nehézségekkel küzdők számára hosszú távú támogatást kell biztosítaniuk; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy a történelem ismerete az egyik előfeltétele annak, hogy a jövőben megelőzzük az említett bűncselekmények megtörténtét, és fontos szerepet játszik az ifjabb nemzedékek felnevelésében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felhívja a tagállamokat, hogy ítéljék el a holokauszt tagadásának minden formáját – többek között a nácik és a velük együttműködők által elkövetett bűnök elbagatellizálását és minimalizálását – és küzdjenek ezek ellen; rámutat, hogy a holokauszt igazságát nem szabad a politikai és a médiában elhangzó beszédekben elbagatellizálni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felhív a múlt fasiszta bűneit elutasító emlékezet közös kultúrájának megteremtésére; mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az ifjabb nemzedékeket Európában és másutt egyre kevésbé aggasztja a fasizmus története, és ily módon fennáll a kockázata, hogy közömbösen viszonyulnak az új fenyegetésekhez; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ösztönzi a tagállamokat, hogy a tömegkultúra közvetítésével mozdítsák elő a társadalmunk sokszínűségével és közös történelmünknek, többek között a második világháború során elkövetett szörnyűségeknek – így a holokausztnak – és az áldozatok sok éven át tartó rendszeres dehumanizálásának ismeretével kapcsolatos nevelést; |
| --- | --- |

31.

| 32. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanácsnak, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek és az Egyesült Nemzetek Szervezetének. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(2)  HL L 328., 2008.12.6., 55. o.

(3)  HL L 315., 2012.11.14., 57. o.

(4)  HL L 317., 2014.11.4., 1. o.

(5)  https://www.europol.europa.eu/activities-services/main-reports/european-union-terrorism-situation-and-trend-report-2018-tesat-2018

(6)  https://www.mediapart.fr/journal/france/090418/forces-de-l-ordre-liees-l-ultra-droite-violente-la-dgsi-s-inquiete?onglet=full

(7)  https://rm.coe.int/fifth-report-on-croatia/16808b57be

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/28

---

P8_TA(2018)0429

Állatjólét, antimikrobiális szerek használata, valamint az ipari brojlertenyésztés környezeti hatásai

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása az állatjólétről, az antimikrobiális szerek használatáról, valamint az ipari brojlertenyésztés környezeti hatásairól (2018/2858(RSP))

(2020/C 345/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a hústermelés céljából tartott csirkék védelmét szolgáló minimumszabályok megállapításáról szóló, 2007. június 28-i 2007/43/EK tanácsi irányelvre (1) (brojlercsirkékről szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hústermelés céljából tartott csirkék védelmét szolgáló minimumszabályok megállapításáról szóló, 2007. június 28-i 2007/43/EK tanácsi irányelvre (1) (brojlercsirkékről szóló irányelv),

| — | tekintettel a 2016–2020 közötti időszakra szóló új állatjóléti stratégiáról szóló, 2015. november 26-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016–2020 közötti időszakra szóló új állatjóléti stratégiáról szóló, 2015. november 26-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az antimikrobiális rezisztencia (AMR) leküzdése érdekében kialakított egységes egészségügyi megközelítés szerinti 2017. évi európai uniós cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az antimikrobiális rezisztencia (AMR) leküzdése érdekében kialakított egységes egészségügyi megközelítés szerinti 2017. évi európai uniós cselekvési tervre,

| — | tekintettel az állatok védelmére és az állatjólétre vonatkozó európai uniós stratégiáról (2012–2015) szóló, 2012. január 19-i bizottsági közleményre (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állatok védelmére és az állatjólétre vonatkozó európai uniós stratégiáról (2012–2015) szóló, 2012. január 19-i bizottsági közleményre (COM(2012)0006),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett, a 2007/43/EK irányelv alkalmazásáról és a hústermelés céljából tartott csirkék jólétére gyakorolt hatásáról, valamint a jóléti mutatók alakulásáról szóló 2018. április 13-i bizottsági jelentésre (COM(2018)0181), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett, a 2007/43/EK irányelv alkalmazásáról és a hústermelés céljából tartott csirkék jólétére gyakorolt hatásáról, valamint a jóléti mutatók alakulásáról szóló 2018. április 13-i bizottsági jelentésre (COM(2018)0181),

| — | tekintettel a 2007/43/EK irányelv alkalmazásáról és a jóléti mutatók alakulásáról szóló 2017. november 21-i bizottsági tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007/43/EK irányelv alkalmazásáról és a jóléti mutatók alakulásáról szóló 2017. november 21-i bizottsági tanulmányra,

| — | tekintettel az állatgyógyászati készítményekről szóló rendeletről 2018. június 5-én létrejött megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állatgyógyászati készítményekről szóló rendeletről 2018. június 5-én létrejött megállapodásra (3),

| — | tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („Állategészségügyi rendelet”) (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („Állategészségügyi rendelet”) (4),

| — | tekintettel az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló európai egyezményre és az ugyanerről a témáról szóló, 1998. július 20-i 98/58/EK tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló európai egyezményre és az ugyanerről a témáról szóló, 1998. július 20-i 98/58/EK tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetéseknek az intenzív baromfi- vagy sertéstenyésztés tekintetében történő meghatározásáról szóló, 2017. február 15-i (EU) 2017/302 bizottsági végrehajtási határozatra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetéseknek az intenzív baromfi- vagy sertéstenyésztés tekintetében történő meghatározásáról szóló, 2017. február 15-i (EU) 2017/302 bizottsági végrehajtási határozatra (7),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az EU globális szinten jelentős brojlercsirke-termelő, és ezen állatokból körülbelül 7 milliárd kerül élelmezési célból levágásra; mivel a baromfiágazat – amely a termelést az európai „a termelőtől a fogyasztóig” elv alapján folytatja – Európában több mint negyedmillió embernek és 23 000 nagy brojlergazdaságnak ad munkát; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU globális szinten jelentős brojlercsirke-termelő, és ezen állatokból körülbelül 7 milliárd kerül élelmezési célból levágásra; mivel a baromfiágazat – amely a termelést az európai „a termelőtől a fogyasztóig” elv alapján folytatja – Európában több mint negyedmillió embernek és 23 000 nagy brojlergazdaságnak ad munkát;

| B. | mivel a 2007/43/EK irányelv (a brojlercsirkékről szóló irányelv) meghatározza a hústermelés céljából tartott csirkék védelmét szolgáló minimumszabályokat; mivel fontos, hogy a Bizottság, a tagállamok és a termelők tiszteletben tartsák ezeket a szabályokat, és rendszeres ellenőrzéseket végezzenek e téren; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2007/43/EK irányelv (a brojlercsirkékről szóló irányelv) meghatározza a hústermelés céljából tartott csirkék védelmét szolgáló minimumszabályokat; mivel fontos, hogy a Bizottság, a tagállamok és a termelők tiszteletben tartsák ezeket a szabályokat, és rendszeres ellenőrzéseket végezzenek e téren;

| C. | mivel a Bizottságnak a 2007/43/EK irányelv alkalmazásáról szóló 2017. november 21-i tanulmánya szerint az állománysűrűség a brojlercsirkék 34 %-a esetében az általános szabályoknak megfelelő 33 kg/m2, 40 % esetében 34-39 kg/m2 közé esik, és 26 %-uk esetében eléri az irányelv által megengedett legmagasabb értéket (legfeljebb 42 kg/m2); |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottságnak a 2007/43/EK irányelv alkalmazásáról szóló 2017. november 21-i tanulmánya szerint az állománysűrűség a brojlercsirkék 34 %-a esetében az általános szabályoknak megfelelő 33 kg/m2, 40 % esetében 34-39 kg/m2 közé esik, és 26 %-uk esetében eléri az irányelv által megengedett legmagasabb értéket (legfeljebb 42 kg/m2);

| D. | mivel a brojlercsirkékről szóló irányelv végrehajtása nem egységes, és a Bizottság közelmúltbeli végrehajtási jelentésének tanúsága szerint a végrehajtás a legjobb esetben is következetlen a tagállamok között; |
| --- | --- |

D.

mivel a brojlercsirkékről szóló irányelv végrehajtása nem egységes, és a Bizottság közelmúltbeli végrehajtási jelentésének tanúsága szerint a végrehajtás a legjobb esetben is következetlen a tagállamok között;

| E. | mivel az antimikrobiális szerekkel szemben rezisztens baktériumok globális szintű kialakulásában az egyik legfontosabb szerepet az antimikrobiális állatgyógyászati készítmények, mindenekelőtt a növekedésserkentők, valamint a metafilaxisra és profilaxisra alkalmazott készítmények túlzott használata játszotta; mivel a magas állománysűrűség vagy a hőstressz okozta alacsony állatjóléti körülmények immunológiai zavarokat okozhatnak, és a brojlercsirkék fogékonyabbak lesznek a betegségekre; |
| --- | --- |

E.

mivel az antimikrobiális szerekkel szemben rezisztens baktériumok globális szintű kialakulásában az egyik legfontosabb szerepet az antimikrobiális állatgyógyászati készítmények, mindenekelőtt a növekedésserkentők, valamint a metafilaxisra és profilaxisra alkalmazott készítmények túlzott használata játszotta; mivel a magas állománysűrűség vagy a hőstressz okozta alacsony állatjóléti körülmények immunológiai zavarokat okozhatnak, és a brojlercsirkék fogékonyabbak lesznek a betegségekre;

| F. | mivel a zoonózist okozó Campylobacter spp. és Salmonella spp. multirezisztens törzsek jelenléte a brojlergazdaságokban és a brojlercsirkék húsában egyre nagyobb veszélyt jelent a közegészségre nézve, ahogyan az az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) jelentésében szerepel; |
| --- | --- |

F.

mivel a zoonózist okozó Campylobacter spp. és Salmonella spp. multirezisztens törzsek jelenléte a brojlergazdaságokban és a brojlercsirkék húsában egyre nagyobb veszélyt jelent a közegészségre nézve, ahogyan az az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) jelentésében szerepel;

| G. | mivel az állatjóléti szabályozást korszerűsíteni kell az új tudományos eredmények fényében, valamint kellő hangsúlyt helyezve az állattenyésztés hosszú távú versenyképességére; mivel a jobb állatjóléti körülményeket biztosító gazdálkodási rendszerek használata javíthatja az állatok egészségét és jólétét, ezzel hozzájárulva az antibiotikumok iránti igény csökkentéséhez, miközben továbbra is magas színvonalú termékminőséget tud biztosítani; |
| --- | --- |

G.

mivel az állatjóléti szabályozást korszerűsíteni kell az új tudományos eredmények fényében, valamint kellő hangsúlyt helyezve az állattenyésztés hosszú távú versenyképességére; mivel a jobb állatjóléti körülményeket biztosító gazdálkodási rendszerek használata javíthatja az állatok egészségét és jólétét, ezzel hozzájárulva az antibiotikumok iránti igény csökkentéséhez, miközben továbbra is magas színvonalú termékminőséget tud biztosítani;

| H. | mivel az EFSA 2010-es tudományos véleménye a genetikai paramétereknek a kereskedelmi célú brojlercsirkék jólétére és ellenálló képességére gyakorolt befolyásával kapcsolatban azt mutatta, hogy a brojlercsirke növekedési rátáján alapuló genetikai kiválasztás veszélyeztetheti ezen állatok egészségét és jólétét; |
| --- | --- |

H.

mivel az EFSA 2010-es tudományos véleménye a genetikai paramétereknek a kereskedelmi célú brojlercsirkék jólétére és ellenálló képességére gyakorolt befolyásával kapcsolatban azt mutatta, hogy a brojlercsirke növekedési rátáján alapuló genetikai kiválasztás veszélyeztetheti ezen állatok egészségét és jólétét;

| I. | mivel az európai polgárokat határozottan érdekli az állatok jóléte, és azt szeretnék, hogy fogyasztóként megfelelő információk birtokában dönthessenek; |
| --- | --- |

I.

mivel az európai polgárokat határozottan érdekli az állatok jóléte, és azt szeretnék, hogy fogyasztóként megfelelő információk birtokában dönthessenek;

| J. | mivel az állatjóléttel foglalkozó legutóbbi különleges Eurobarométer-jelentés azt mutatja, hogy állati termékek vásárlásakor az európai polgárok több mint 50 %-a keres tájékoztatást a termelési módszerrel kapcsolatosan, és esetleg hajlandó lenne többet fizetni a magasabb szintű állatjólétért; mivel az európai polgárok több mint 80 %-a azt szeretné, ha a tenyésztett állatok jóléte javulna az EU-ban; |
| --- | --- |

J.

mivel az állatjóléttel foglalkozó legutóbbi különleges Eurobarométer-jelentés azt mutatja, hogy állati termékek vásárlásakor az európai polgárok több mint 50 %-a keres tájékoztatást a termelési módszerrel kapcsolatosan, és esetleg hajlandó lenne többet fizetni a magasabb szintű állatjólétért; mivel az európai polgárok több mint 80 %-a azt szeretné, ha a tenyésztett állatok jóléte javulna az EU-ban;

| K. | mivel az uniós baromfimellhús-felhasználásnak 25 %-át az EU olyan harmadik országokból származó importárukkal fedezi, amelyek kevésbé szigorú állatjóléti jogszabályokat alkalmaznak; mivel az importált baromfihús nagy része az étkeztetésben vagy az élelmiszer-feldolgozásban kerül felhasználásra, ahol a hús eredetére vonatkozó információ feltüntetése és a címkézés nem kötelező; |
| --- | --- |

K.

mivel az uniós baromfimellhús-felhasználásnak 25 %-át az EU olyan harmadik országokból származó importárukkal fedezi, amelyek kevésbé szigorú állatjóléti jogszabályokat alkalmaznak; mivel az importált baromfihús nagy része az étkeztetésben vagy az élelmiszer-feldolgozásban kerül felhasználásra, ahol a hús eredetére vonatkozó információ feltüntetése és a címkézés nem kötelező;

| L. | mivel Thaiföld, Brazília és Ukrajna – ahonnan a harmadik országokból származó behozatal 90 %-a származik –, átesett a Bizottság Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatósága (DG SANTE) által végzett ellenőrzésen, amely jelentős hiányosságokat tárt fel az előállítási folyamatban és az uniós jogszabályok tiszteletben tartása tekintetében; mivel az uniós mezőgazdasági termelők és nem kormányzati szervezetek aggodalmukat fejezték ki az olcsón előállított csirkehús behozatalának gazdasági, társadalmi és környezeti hatásaival, illetve az EU-ban feldolgozott, de harmadik országokból származó csirkehús megtévesztő címkézésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

L.

mivel Thaiföld, Brazília és Ukrajna – ahonnan a harmadik országokból származó behozatal 90 %-a származik –, átesett a Bizottság Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatósága (DG SANTE) által végzett ellenőrzésen, amely jelentős hiányosságokat tárt fel az előállítási folyamatban és az uniós jogszabályok tiszteletben tartása tekintetében; mivel az uniós mezőgazdasági termelők és nem kormányzati szervezetek aggodalmukat fejezték ki az olcsón előállított csirkehús behozatalának gazdasági, társadalmi és környezeti hatásaival, illetve az EU-ban feldolgozott, de harmadik országokból származó csirkehús megtévesztő címkézésével kapcsolatban;

| 1. | tudomásul veszi a Bizottság jelentésének megállapításait a 2007/43/EK irányelv alkalmazásáról és a hústermelés céljából tartott csirkék jólétére gyakorolt hatásáról, amely jelzi, hogy csak a tagállamok kétharmada hajtotta végre megfelelően az irányelvet; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a jelentés szerint sok helyen a magas – az általános szabályként megállapított 33 kg/m2-nél magasabb – állománysűrűség jellemző, |
| --- | --- |

1.

| 2. | aggodalmát fejezi ki a jellemzően a brojlertenyésztés során előforduló, zoonózis-kórokozó Campylobacter spp., Salmonella spp. és E. coli multirezisztens törzsek növekvő jelenléte miatt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | elismeri a mezőgazdasági termelők által tett erőfeszítéseket a brojlercsirkék jólétével kapcsolatban a különböző tagállamokban a brojlercsirkékről szóló irányelv végrehajtása terén, különösen az önkéntes rendszerekben részt vevők esetében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az irányelv célkitűzéseinek biztosítása érdekében gondoskodjanak a 2007/43/EK irányelv harmonizált alkalmazásáról és maradéktalan végrehajtásáról az épületspecifikációk és a biztonság tekintetében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a tisztességtelen verseny egyenlőtlen versenyfeltételeket eredményez, mivel azok, akik nem felelnek meg a szabályoknak, alákínálnak a szabályoknak megfelelőknek; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson szilárd és mérhető, harmonizált állatjóléti mutatókat a brojlercsirkékre és a szülőállományokra vonatkozóan, beleértve iránymutatások biztosítását a keltetők tekintetében rendelkezésre álló bevált gyakorlatokról; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a bevált gyakorlatok előmozdítása révén küzdjenek a baromfiólakban keletkező tüzek problémájával szemben; felszólítja a tagállamokat, hogy mindenre kiterjedően gondoskodjanak az állattartók megfelelő és szükséges, a 2007/43/EK irányelvben meghatározottak szerinti képzéséről; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólítja az EFSA-t, hogy készítsen véleményt az antimikrobiális szerekkel szemben rezisztens, zoonotikus potenciállal bíró Campylobacter spp., Salmonella spp. és E. coli előfordulásáról és a hozzájuk kapcsolódó kockázatokról; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli az állatgyógyászati készítményekről szóló rendeletről 2018. június 5-én létrejött megállapodást; üdvözli az antibiotikum-metafilaxis és -profilaxis alkalmazásának korlátozását rögzítő rendelkezéseket; emlékeztet a megelőző intézkedésekről és az EMA/EFSA közös tudományos véleményéről megfogalmazott álláspontjára (8), amelyben a következőkre szólított fel: olyan tenyészállomány használata, amely egészségesebben és lassabban növekszik, olyan állománysűrűség, amely nem növeli a betegségek kockázatát, kisebb csoportok, a betek állatok elkülönítése (az (EU) 2016/429 rendelet 10. cikke), valamint a meglévő állatjóléti jogszabályok végrehajtása; bízik abban, hogy a szabályozás megkönnyíti az igencsak szükséges fellépést az antimikrobiális rezisztenciával kapcsolatban, továbbá hogy ösztönözni fogja az innovációt az állatgyógyászati készítmények terén; úgy véli, hogy az európai baromfiágazat és a nemzeti hatóságok kezdeményezéseket tesznek annak érdekében, hogy a baromfigazdaságok korszerűsítése révén csökkentsék az antibiotikumok használatát; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy az állattenyésztési technikák fejlesztése jóvoltából – így például a természetes fény, tiszta levegő és tágasabb terek biztosításával, valamint az ammónia használatának csökkentésével – javulni fog a baromfik életminősége, valamint kevésbé lesz szükség az antimikrobiális szerek alkalmazására; emlékezteti a Bizottságot az állategészségügyi stratégia „jobb megelőzni, mint gyógyítani” megállapítására, valamint ezen alapelv érvényre juttatásának jelentőségére; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy az állatjólét már önmagában is egyféle megelőző intézkedés, mivel hozzájárul az állati megbetegedések kockázatának csökkentéséhez, ezáltal pedig az antimikrobiális szerek mérsékeltebb alkalmazásához, valamint gyakran a magasabb termelési eredmények eléréséhez; megállapítja, hogy az antimikrobiális szerek helytelen használata hatástalanná teheti azokat, ezáltal veszélyt jelenthet az emberi egészségre; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felszólítja a Bizottságot, hogy bővítse az antimikrobiális rezisztencia kutatását és a bevált gyakorlatokat, valamint gondoskodjon a megelőző – például betegségfigyelési és járványvédelmi – intézkedések tagállamok általi hatékony végrehajtásáról; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítson elő olyan szakpolitikákat, amelyek ösztönzik a brojlercsirkék alternatív tenyésztési rendszereinek, valamint a hagyományos és/vagy nagyobb állatjólétet lehetővé tevő brojlercsirkefajtáknak az elterjedését; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen ütemtervet a versenyképes és fenntartható baromfihús-előállítás és baromfitenyésztés a támogatására, amely biztosítja a brojlercsirkék magasabb szintű jólétét; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felszólítja a Bizottságot, hogy a harmadik országokból importált baromfihúsok határokon végzett ellenőrzésének megerősítésével biztosítsa, hogy ezen importáruk megfeleljenek az uniós állatjóléti, élelmiszer-biztonsági és környezetvédelmi jogszabályokban foglaltaknak; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy nőtt az alacsonyabb környezeti, szociális, élelmiszer-biztonsági és állatjóléti előírásokkal rendelkező országokból származó csirkehús behozatala; az uniós előállítók számára a tisztességes és egyenlő versenyfelételek biztosítása érdekében felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az importált csirkehúst, állati termékeket és készítményeket az uniós környezeti, szociális, élelmiszer-biztonsági és állatjóléti előírásokkal összhangban állítsák elő; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az uniós feldolgozott termékekben felhasznált importált hús származásának kötelező címkézésére vonatkozó jogszabályokra a kiskereskedelmi, vendéglátóipari és az étkeztetési szolgáltatások területén, hogy a fogyasztók megalapozott döntéseket hozhassanak; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy uniós módszert a brojlercsirkék előállítási módjának jelölésére, a tojásokra vonatkozó meglévő uniós módszerhez hasonlóan, hogy javuljon az átláthatóság és a fogyasztók tájékoztatása az állatok jólétéről a mezőgazdasági termelésben; |
| --- | --- |

18.

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  HL L 182., 2007.7.12., 19. o.

(2)  HL C 366., 2017.10.27., 149. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0421.

(4)  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

(5)  HL L 95., 2017.4.7., 1. o.

(6)  HL L 221., 1998.8.8., 23. o.

(7)  HL L 43., 2017.2.21., 231. o.

(8)  Az EMA állatgyógyászati készítmények bizottsága (CVMP) és az EFSA biológiai veszélyek tudományos testülete (BIOHAZ), 2016. Az EMA és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság közös tudományos véleménye az Európai Unióban az antimikrobiális szerek állattenyésztésben történő alkalmazásának szükségességét csökkentő intézkedésekről és ennek az élelmiszer-biztonságra gyakorolt hatásairól.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/32

---

P8_TA(2018)0430

Az ENSZ 2018. évi, Katowicében (Lengyelország) tartandó éghajlatváltozási konferenciája (COP24)

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása az ENSZ 2018. évi, Katowicében (Lengyelország) tartandó éghajlatváltozási konferenciájáról (COP 24) (2018/2598(RSP))

(2020/C 345/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményére (UNFCCC) és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményére (UNFCCC) és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodásra, az 1/CP.21 határozatra és az UNFCCC feleinek 21. konferenciájára (COP 21), valamint a feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, 2015. november 30. és december 11. között Párizsban (Franciaország) megrendezett 11. konferenciájára (CMP 11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodásra, az 1/CP.21 határozatra és az UNFCCC feleinek 21. konferenciájára (COP 21), valamint a feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, 2015. november 30. és december 11. között Párizsban (Franciaország) megrendezett 11. konferenciájára (CMP 11),

| — | tekintettel az UNFCCC feleinek 18. konferenciájára (COP 18) és a feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, 2012. november 26. és december 8. között Dohában (Katar) megrendezett 8. konferenciájára (CMP 8), valamint a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második, 2013. január 1-jén kezdődő és 2020. december 31-én véget érő kötelezettségvállalási időszakot meghatározó jegyzőkönyv módosításának elfogadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNFCCC feleinek 18. konferenciájára (COP 18) és a feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, 2012. november 26. és december 8. között Dohában (Katar) megrendezett 8. konferenciájára (CMP 8), valamint a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második, 2013. január 1-jén kezdődő és 2020. december 31-én véget érő kötelezettségvállalási időszakot meghatározó jegyzőkönyv módosításának elfogadására,

| — | tekintettel arra, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) székhelyén, New Yorkban 2016. április 22-én aláírásra megnyitották a Párizsi Megállapodást, amelyet 2017. április 21-ig tartottak megnyitva, és arra, hogy 195 állam aláírta a Párizsi Megállapodást, valamint 175 állam letétbe helyezte a megerősítési okmányt, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) székhelyén, New Yorkban 2016. április 22-én aláírásra megnyitották a Párizsi Megállapodást, amelyet 2017. április 21-ig tartottak megnyitva, és arra, hogy 195 állam aláírta a Párizsi Megállapodást, valamint 175 állam letétbe helyezte a megerősítési okmányt,

| — | tekintettel az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezménye feleinek 23. konferenciájára (COP 23) és a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek 13. találkozójára (CMP 13), valamint a feleknek a Párizsi Megállapodás feleinek találkozójaként szolgáló, 2017. november 4. és november 16. között Bonnban (Németország) megrendezett második konferenciájára (CMA 2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezménye feleinek 23. konferenciájára (COP 23) és a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek 13. találkozójára (CMP 13), valamint a feleknek a Párizsi Megállapodás feleinek találkozójaként szolgáló, 2017. november 4. és november 16. között Bonnban (Németország) megrendezett második konferenciájára (CMA 2),

| — | tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjére és a fenntartható fejlesztési célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjére és a fenntartható fejlesztési célokra,

| — | tekintettel a klímadiplomáciáról szóló, 2018. július 3-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a klímadiplomáciáról szóló, 2018. július 3-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az ENSZ 2017-es bonni (Németország) éghajlatváltozási konferenciájáról (COP 23) szóló, 2017. október 4-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2017-es bonni (Németország) éghajlatváltozási konferenciájáról (COP 23) szóló, 2017. október 4-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottság „Európa karbonszegény gazdaságra való áttérésének gyorsítása” című, 2016. július 20-i közleményére (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európa karbonszegény gazdaságra való áttérésének gyorsítása” című, 2016. július 20-i közleményére (COM(2016)0500),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2016. február 15-i, 2016. szeptember 30-i, 2017. június 23-i és 2018. március 22-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2016. február 15-i, 2016. szeptember 30-i, 2017. június 23-i és 2018. március 22-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanács 2017. október 13-i, 2018. február 26-i és 2018. október 9-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2017. október 13-i, 2018. február 26-i és 2018. október 9-i következtetéseire,

| — | tekintettel az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv kigali módosításának az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló, 2017. július 17-i (EU) 2017/1541 tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv kigali módosításának az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló, 2017. július 17-i (EU) 2017/1541 tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel arra, hogy Lettország és az Európai Bizottság 2015. március 6-án benyújtotta az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményéhez az EU és tagállamai teljesíteni kívánt nemzetileg meghatározott hozzájárulásait, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Lettország és az Európai Bizottság 2015. március 6-án benyújtotta az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményéhez az EU és tagállamai teljesíteni kívánt nemzetileg meghatározott hozzájárulásait,

| — | tekintettel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) ötödik értékelő jelentésére (AR5) és összefoglaló jelentésére, valamint az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület „1,5 oC-os globális felmelegedés” című különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) ötödik értékelő jelentésére (AR5) és összefoglaló jelentésére, valamint az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület „1,5 oC-os globális felmelegedés” című különjelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programjának (UNEP) 2017 novemberében közzétett, a kibocsátási szakadékról szóló, 2017. évi nyolcadik összefoglaló jelentésére és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban tapasztalható szakadékról szóló, 2017. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programjának (UNEP) 2017 novemberében közzétett, a kibocsátási szakadékról szóló, 2017. évi nyolcadik összefoglaló jelentésére és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban tapasztalható szakadékról szóló, 2017. évi jelentésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Energia Ügynökség 2017. évi világszintű energiaszükségletről és szén-dioxid-kibocsátásról szóló helyzetjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Energia Ügynökség 2017. évi világszintű energiaszükségletről és szén-dioxid-kibocsátásról szóló helyzetjelentésére,

| — | tekintettel a Meteorológiai Világszervezetnek (WMO) az éghajlat 2017. évi globális helyzetéről szóló, 2018. márciusi nyilatkozatára, valamint az üvegházhatású gázokról 2017. október 30-án kiadott 13. sz. közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Meteorológiai Világszervezetnek (WMO) az éghajlat 2017. évi globális helyzetéről szóló, 2018. márciusi nyilatkozatára, valamint az üvegházhatású gázokról 2017. október 30-án kiadott 13. sz. közleményére,

| — | tekintettel a Világgazdasági Fórum globális kockázatokról szóló, 2018. évi jelentésére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Világgazdasági Fórum globális kockázatokról szóló, 2018. évi jelentésére (4),

| — | tekintettel a Green Growth Group az éghajlatváltozás elleni uniós fellépés finanszírozásáról – az éghajlattal összefüggő kiadások megerősítéséről és a többéves pénzügyi keretben való érvényesítéséről szóló, 2018. március 5-i nyilatkozatára, amelyet 14 uniós környezetvédelmi és klímaügyi miniszter írt alá (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Green Growth Group az éghajlatváltozás elleni uniós fellépés finanszírozásáról – az éghajlattal összefüggő kiadások megerősítéséről és a többéves pénzügyi keretben való érvényesítéséről szóló, 2018. március 5-i nyilatkozatára, amelyet 14 uniós környezetvédelmi és klímaügyi miniszter írt alá (5),

| — | tekintettel a Bizottság Közös Kutatóközpontja által 2017 novemberében közzétett, a „CO2 – az antropogén szén-dioxid-kibocsátás nyomon követését és ellenőrzését támogató működési kapacitás” című jelentésre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Közös Kutatóközpontja által 2017 novemberében közzétett, a „CO2 – az antropogén szén-dioxid-kibocsátás nyomon követését és ellenőrzését támogató működési kapacitás” című jelentésre (6),

| — | tekintettel a fairbanksi nyilatkozatra, amelyet az északi-sarkvidéki országok külügyminiszterei fogadtak el az Északi-sarkvidéki Tanács 2017. május 10–11-én Fairbanksben (Alaszka) tartott 10. miniszteri ülésén, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fairbanksi nyilatkozatra, amelyet az északi-sarkvidéki országok külügyminiszterei fogadtak el az Északi-sarkvidéki Tanács 2017. május 10–11-én Fairbanksben (Alaszka) tartott 10. miniszteri ülésén,

| — | tekintettel az első ízben 2017. december 12-én Párizsban tartott „One Planet” klímacsúcstalálkozóra és az ott elfogadott 12 kötelezettségvállalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az első ízben 2017. december 12-én Párizsban tartott „One Planet” klímacsúcstalálkozóra és az ott elfogadott 12 kötelezettségvállalásra,

| — | tekintettel Ferenc pápa Laudato Si’ kezdetű pápai körlevelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ferenc pápa Laudato Si’ kezdetű pápai körlevelére,

| — | tekintettel a 2018. június 19-i Mesebergi Nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2018. június 19-i Mesebergi Nyilatkozatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Párizsi Megállapodás 2016. november 4-én lépett hatályba, és (2018. október 11-től kezdve) az egyezmény 197 részes fele közül 181 az ENSZ-nél letétbe helyezte a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratát; |
| --- | --- |

A.

mivel a Párizsi Megállapodás 2016. november 4-én lépett hatályba, és (2018. október 11-től kezdve) az egyezmény 197 részes fele közül 181 az ENSZ-nél letétbe helyezte a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratát;

| B. | mivel 2015. március 6-án az EU benyújtotta az Éghajlatváltozási Keretegyezményhez kapcsolódó, teljesíteni kívánt uniós és nemzetileg meghatározott hozzájárulásokat, amelyek értelmében 2030-ig kész legalább az 1990. évi szint 40 %-ára csökkenteni a hazai ÜHG-kibocsátást; |
| --- | --- |

B.

mivel 2015. március 6-án az EU benyújtotta az Éghajlatváltozási Keretegyezményhez kapcsolódó, teljesíteni kívánt uniós és nemzetileg meghatározott hozzájárulásokat, amelyek értelmében 2030-ig kész legalább az 1990. évi szint 40 %-ára csökkenteni a hazai ÜHG-kibocsátást;

| C. | mivel a Párizsi Megállapodás aláírói által eddig tett kötelezettségvállalások nem lesznek elegendők a közös cél eléréséhez; mivel az Unió és tagállamai által benyújtott jelenlegi nemzetileg meghatározott hozzájárulás nincs összhangban a Párizsi Megállapodásban meghatározott célokkal, ezért felülvizsgálatra szorul; |
| --- | --- |

C.

mivel a Párizsi Megállapodás aláírói által eddig tett kötelezettségvállalások nem lesznek elegendők a közös cél eléréséhez; mivel az Unió és tagállamai által benyújtott jelenlegi nemzetileg meghatározott hozzájárulás nincs összhangban a Párizsi Megállapodásban meghatározott célokkal, ezért felülvizsgálatra szorul;

| D. | mivel az uniós nemzetileg meghatározott hozzájárulás teljesítéséhez hozzájáruló uniós jogszabályok alapvető elemeit, különösen a megújulóenergia-irányelvet és az energiahatékonysági irányelvet rendkívül nagyratörő célokkal dolgozták ki, arra ösztönözve az Uniót, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátásának mértékét 2030-ig legalább 45 %-kal csökkentse; mivel az EU-ban 2030-ig megvalósítandó 45 %-os csökkentés nem járul hozzá elegendő mértékben a Párizsi Megállapodás céljainak eléréséhez és az évszázad közepéig elérendő, nulla nettó kibocsátásra vonatkozó célhoz; |
| --- | --- |

D.

mivel az uniós nemzetileg meghatározott hozzájárulás teljesítéséhez hozzájáruló uniós jogszabályok alapvető elemeit, különösen a megújulóenergia-irányelvet és az energiahatékonysági irányelvet rendkívül nagyratörő célokkal dolgozták ki, arra ösztönözve az Uniót, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátásának mértékét 2030-ig legalább 45 %-kal csökkentse; mivel az EU-ban 2030-ig megvalósítandó 45 %-os csökkentés nem járul hozzá elegendő mértékben a Párizsi Megállapodás céljainak eléréséhez és az évszázad közepéig elérendő, nulla nettó kibocsátásra vonatkozó célhoz;

| E. | mivel a kibocsátások mérésének átláthatósága kulcsfontosságú ahhoz, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátásának globális csökkentése terén igazságos módon jelentős előrelépést lehessen elérni; |
| --- | --- |

E.

mivel a kibocsátások mérésének átláthatósága kulcsfontosságú ahhoz, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátásának globális csökkentése terén igazságos módon jelentős előrelépést lehessen elérni;

| F. | mivel három év után, amelynek során a számadatok változatlanok maradtak, 2017-ben nőtt a globális és uniós szén-dioxid-kibocsátás; mivel ez a növekedés egyenlőtlenül oszlik meg a világ különböző részei között: |
| --- | --- |

F.

mivel három év után, amelynek során a számadatok változatlanok maradtak, 2017-ben nőtt a globális és uniós szén-dioxid-kibocsátás; mivel ez a növekedés egyenlőtlenül oszlik meg a világ különböző részei között:

| G. | mivel 2017-ben nagy számban fordultak elő szélsőséges időjárási események és hőmérsékleti rekordok, amelyek fokozzák a globális éghajlatvédelmi fellépés sürgősségét; |
| --- | --- |

G.

mivel 2017-ben nagy számban fordultak elő szélsőséges időjárási események és hőmérsékleti rekordok, amelyek fokozzák a globális éghajlatvédelmi fellépés sürgősségét;

| H. | mivel az éghajlatváltozás enyhítésére irányuló nagyratörő politika növekedést idézhet elő és munkahelyeket teremthet; mivel azonban egyes meghatározott ágazatok ki vannak téve a kibocsátásáthelyezés veszélyének, amennyiben más piacokon nincs hasonló mértékű törekvés; mivel ezért megfelelő védelmet kell nyújtani a kibocsátásáthelyezés ellen az ilyen ágazatok munkahelyeinek megóvása érdekében; |
| --- | --- |

H.

mivel az éghajlatváltozás enyhítésére irányuló nagyratörő politika növekedést idézhet elő és munkahelyeket teremthet; mivel azonban egyes meghatározott ágazatok ki vannak téve a kibocsátásáthelyezés veszélyének, amennyiben más piacokon nincs hasonló mértékű törekvés; mivel ezért megfelelő védelmet kell nyújtani a kibocsátásáthelyezés ellen az ilyen ágazatok munkahelyeinek megóvása érdekében;

| I. | mivel az éghajlatváltozás felerősít számos más fenyegetést, amelyek aránytalanul sújtják a fejlődő országokat; mivel az aszályok és más negatív időjárási események gyengítik és rombolják azokat az erőforrásokat, amelyektől a szegény emberek megélhetése közvetlenül függ, és élesedő versenyt váltanak ki a fennmaradó erőforrásokért, hozzájárulva ezzel a humanitárius válságokhoz és feszültségekhez, a kényszerű lakóhelyelhagyáshoz, a radikalizálódáshoz és a konfliktusokhoz; mivel bizonyíték van arra, hogy az éghajlatváltozás szerepet játszott a zavargások kialakulásában és az erőszak terjedésében a Közel-Keleten, a Száhel-övezetben és Afrika szarvánál, amelyek következményei messze túlmutattak ezeken a térségeken; |
| --- | --- |

I.

mivel az éghajlatváltozás felerősít számos más fenyegetést, amelyek aránytalanul sújtják a fejlődő országokat; mivel az aszályok és más negatív időjárási események gyengítik és rombolják azokat az erőforrásokat, amelyektől a szegény emberek megélhetése közvetlenül függ, és élesedő versenyt váltanak ki a fennmaradó erőforrásokért, hozzájárulva ezzel a humanitárius válságokhoz és feszültségekhez, a kényszerű lakóhelyelhagyáshoz, a radikalizálódáshoz és a konfliktusokhoz; mivel bizonyíték van arra, hogy az éghajlatváltozás szerepet játszott a zavargások kialakulásában és az erőszak terjedésében a Közel-Keleten, a Száhel-övezetben és Afrika szarvánál, amelyek következményei messze túlmutattak ezeken a térségeken;

| J. | mivel az Éghajlat-változási Kormányközi Testület „1,5 oC-os globális felmelegedés” című jelentése azt is bemutatja, hogy az ilyen hőmérséklet-növekedés hatása lényegesen kevésbé lenne súlyos, mint a 2 oC-os növekedésé; |
| --- | --- |

J.

mivel az Éghajlat-változási Kormányközi Testület „1,5 oC-os globális felmelegedés” című jelentése azt is bemutatja, hogy az ilyen hőmérséklet-növekedés hatása lényegesen kevésbé lenne súlyos, mint a 2 oC-os növekedésé;

| K. | mivel az éghajlatváltozás mérséklésének hosszú távú sikere – különösen a fejlett országokban – jóval erőteljesebb fellépést követel meg ahhoz, hogy kiszabaduljanak a karbongazdaságból, és előmozdítsák az éghajlati szempontból intelligens növekedést, a fejlődő országokban is; mivel folyamatos erőfeszítéseket kell tenni a fejlődő országoknak nyújtott pénzügyi, technológiai és kapacitásbővítési támogatás fokozása érdekében; |
| --- | --- |

K.

mivel az éghajlatváltozás mérséklésének hosszú távú sikere – különösen a fejlett országokban – jóval erőteljesebb fellépést követel meg ahhoz, hogy kiszabaduljanak a karbongazdaságból, és előmozdítsák az éghajlati szempontból intelligens növekedést, a fejlődő országokban is; mivel folyamatos erőfeszítéseket kell tenni a fejlődő országoknak nyújtott pénzügyi, technológiai és kapacitásbővítési támogatás fokozása érdekében;

| L. | mivel a nagy kibocsátók kudarca, hogy nem csökkentik az ÜHG-kibocsátásaikat az ahhoz szükséges fellépésnek megfelelően, hogy a globális átlaghőmérséklet-emelkedést 1,5 oC-ra vagy 2 oC-ra csökkentsék, tovább súlyosbítja az éghajlatváltozáshoz való szükséges alkalmazkodás már most is óriási mértékét és költségét, aminek különösen súlyos következményei vannak a legkevésbé fejlett országokra (LDC-országok) és a fejlődő kis szigetállamokra (SIDS) nézve; mivel támogatni kell a legkevésbé fejlett országok és fejlődő kis szigetállamok minden olyan kezdeményezését, amelyek a kockázati információk és korai előrejelzések összeállítására irányulnak; |
| --- | --- |

L.

mivel a nagy kibocsátók kudarca, hogy nem csökkentik az ÜHG-kibocsátásaikat az ahhoz szükséges fellépésnek megfelelően, hogy a globális átlaghőmérséklet-emelkedést 1,5 oC-ra vagy 2 oC-ra csökkentsék, tovább súlyosbítja az éghajlatváltozáshoz való szükséges alkalmazkodás már most is óriási mértékét és költségét, aminek különösen súlyos következményei vannak a legkevésbé fejlett országokra (LDC-országok) és a fejlődő kis szigetállamokra (SIDS) nézve; mivel támogatni kell a legkevésbé fejlett országok és fejlődő kis szigetállamok minden olyan kezdeményezését, amelyek a kockázati információk és korai előrejelzések összeállítására irányulnak;

| M. | mivel jóval erőteljesebb mérséklési és alkalmazkodási intézkedéseken keresztül sürgősen csökkenteni kell az alkalmazkodási szükségletek és törekvések közötti szakadékot; |
| --- | --- |

M.

mivel jóval erőteljesebb mérséklési és alkalmazkodási intézkedéseken keresztül sürgősen csökkenteni kell az alkalmazkodási szükségletek és törekvések közötti szakadékot;

| N. | mivel tarthatatlan az az elv, hogy a költségeket ott kell fedezni, ahol felmerülnek, és az ÜHG-kibocsátásokért elsődlegesen felelőseknek kell viselniük a globális teher legnagyobb részét; |
| --- | --- |

N.

mivel tarthatatlan az az elv, hogy a költségeket ott kell fedezni, ahol felmerülnek, és az ÜHG-kibocsátásokért elsődlegesen felelőseknek kell viselniük a globális teher legnagyobb részét;

| O. | mivel a Párizsi Megállapodás 7. cikke globális célt határoz meg az alkalmazkodásra, és ezt a célt most további késedelem nélkül mérhetővé kell tenni; mivel a nemzeti alkalmazkodási terveknek fontos szerepet kell betölteniük; |
| --- | --- |

O.

mivel a Párizsi Megállapodás 7. cikke globális célt határoz meg az alkalmazkodásra, és ezt a célt most további késedelem nélkül mérhetővé kell tenni; mivel a nemzeti alkalmazkodási terveknek fontos szerepet kell betölteniük;

| P. | mivel az erdők jelentős mértékben hozzájárulnak az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz; mivel az erdőirtás a globális ÜHG-kibocsátás majdnem 20 %-áért felel, és különösen az állatállomány, a szója és a pálmaolaj bővülő, többek között az uniós piacra is irányuló ipari termelése áll mögötte; mivel az EU-nak csökkentenie kell az erdőirtáshoz való közvetett hozzájárulását („fogyasztással összefüggő erdőirtás”), amelyért felelősséggel tartozik; |
| --- | --- |

P.

mivel az erdők jelentős mértékben hozzájárulnak az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz; mivel az erdőirtás a globális ÜHG-kibocsátás majdnem 20 %-áért felel, és különösen az állatállomány, a szója és a pálmaolaj bővülő, többek között az uniós piacra is irányuló ipari termelése áll mögötte; mivel az EU-nak csökkentenie kell az erdőirtáshoz való közvetett hozzájárulását („fogyasztással összefüggő erdőirtás”), amelyért felelősséggel tartozik;

| Q. | mivel a föld szűkös erőforrás, és a hagyományos és első generációs bioüzemanyagok takarmányainak termelésére való felhasználása súlyosbíthatja az élelmiszer-ellátás bizonytalanságát, és lerombolhatja a fejlődő országokban élő szegények megélhetését, különösen a nagyarányú földszerzéseken, a kényszerű lakóhelyelhagyáson, a szennyezésen és az őslakos népek jogainak megsértésén keresztül; mivel a kibocsátáskompenzációs és újraerdősítési rendszerek is ilyen kárt okozhatnak, ha nem megfelelően tervezik meg és hajtják végre azokat; |
| --- | --- |

Q.

mivel a föld szűkös erőforrás, és a hagyományos és első generációs bioüzemanyagok takarmányainak termelésére való felhasználása súlyosbíthatja az élelmiszer-ellátás bizonytalanságát, és lerombolhatja a fejlődő országokban élő szegények megélhetését, különösen a nagyarányú földszerzéseken, a kényszerű lakóhelyelhagyáson, a szennyezésen és az őslakos népek jogainak megsértésén keresztül; mivel a kibocsátáskompenzációs és újraerdősítési rendszerek is ilyen kárt okozhatnak, ha nem megfelelően tervezik meg és hajtják végre azokat;

| 1. | emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás, amely egyéb kockázatokat előidéző és felerősítő tényezőként működik, az emberiség előtt álló legsürgetőbb kihívás, és hogy világszerte az összes államnak és szereplőnek határozott egyéni fellépésen keresztül minden erejével küzdenie kell ellene; azt is hangsúlyozza, hogy a kellő időben végrehajtott nemzetközi együttműködés, a szolidaritás, valamint az együttes fellépés iránti következetes és tartós elkötelezettség az egyetlen megoldás a bolygó és biológiai sokféleségének megőrzése iránti, a jelen és a jövő generációit szolgáló kollektív felelősség vállalására; hangsúlyozza, hogy az Unió készen áll arra, hogy továbbra is vezető szerepet vállaljon ebben a globális erőfeszítésben, biztosítva eközben az alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátással járó gazdasági fejlődést, amely megteremti az energiabiztonságot, az európai ipar és munkahelyteremtés versenyelőnyét; |
| --- | --- |

1.

Az éghajlatváltozás elleni fellépés tudományos alapja

| 2. | kiemeli, hogy a WMO megerősítette, hogy 2015, 2016 és 2017 volt az eddig mért három legmelegebb év, ami az Északi-sarkvidék nagyon komoly felmelegedését okozta, ennek pedig az egész világon hosszú távú következményei lesznek a tengerek szintjére és az időjárási viszonyokra nézve; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy a globális átlaghőmérséklet 2 oC-os emelkedésének súlyos és visszafordíthatatlan hatásai elkerülhetők, ha az ambiciózusabb 1,5 oC-os célértéket sikerül elérni, ehhez azonban legkésőbb 2050-ig a növekvő globális ÜHG-kibocsátást nettó nullára kell csökkenteni; hangsúlyozza, hogy a szükséges technológiai megoldások rendelkezésre állnak, és a költségek szempontjából egyre versenyképesebbé válnak, továbbá az Unió összes szakpolitikáját szorosan össze kellene hangolni a Párizsi Megállapodás hosszú távú céljaival, valamint rendszeresen felül kell vizsgálni azokat, hogy összeegyeztethetők maradjanak ezekkel a célkitűzésekkel; ezért várakozással néz az Éghajlatváltozási Kormányközi Testületnek az iparosodás előtti szintet 1,5 oC-kal meghaladó globális hőmérséklet-emelkedés hatásairól szóló, 2018. évi különjelentése elébe; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a WHO szerint az éghajlatváltozás hatással van az egészséget befolyásoló társadalmi és környezeti tényezőkre – tiszta levegő, biztonságos ivóvíz, elegendő táplálék és biztonságos menedékhely –, és 2030 és 2050 között évente 250 000 további haláleset várható hiányos táplálkozás, malária, hasmenés és hőstressz miatt; megjegyzi, hogy a szélsőségesen magas hőmérséklet közvetlenül hozzájárul a szív- és érrendszeri, valamint a légzőszervi betegségek okozta halálesetekhez, különösen az idősek körében; elismeri, hogy az éghajlatváltozás konfliktusok katalizátora; úgy ítéli meg, hogy a Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségvállalások teljes körű végrehajtása nagymértékben hozzájárulna az európai és a nemzetközi biztonság és béke fokozásához; |
| --- | --- |

4.

A Párizsi Megállapodás ratifikálása és a kötelezettségvállalások végrehajtása

| 5. | üdvözli a Párizsi Megállapodás ratifikációjának példátlan ütemét, valamint mind az állami, mind a nem állami szereplők globális mozgósítását és eltökéltségét a teljes és gyors végrehajtás érdekében, amint azt a világszintű fontos eseményeken – például a 2017. december 4. és 6. között Chicagóban tartott 2017. évi észak-amerikai klímacsúcstalálkozón, a 2017. december 12-én Párizsban tartott „One Planet” klímacsúcstalálkozón, valamint a 2018. szeptember 12. és 14. között San Franciscóban tartott globális éghajlatvédelmi csúcstalálkozón – tett kötelezettségvállalások is mutatják; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi nemzetileg meghatározott hozzájárulások csak mintegy 3,2 oC-os hőmérséklet-növekedésre csökkentenék a globális felmelegedést (7), és meg sem közelítenék a 2 oC-ot; felszólítja a feleket, hogy konstruktívan járuljanak hozzá a 2020-ig megvalósítandó folyamathoz, amikor a nemzetileg meghatározott hozzájárulásokat aktualizálni kell, és biztosítsák, hogy nemzetileg meghatározott hozzájárulásuk összhangban legyen a Párizsi Megállapodásban kitűzött hosszú távú hőmérsékleti céllal, amely szerint a globális hőmérséklet-emelkedést az iparosodás előtti szinthez képest jóval 2 oC alatt tartják, és erőfeszítéseket tesznek a növekedés 1,5 oC-ra való leszorítása érdekében; elismeri, hogy a jelenlegi vállalások, többek között az Unió és tagállamai által előterjesztett vállalás, nem elégségesek a megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez; hangsúlyozza ezért, hogy a globális ÜHG-kibocsátásnak mihamarabb el kellene érnie a legmagasabb szintet, és hogy az összes részes félnek – és különösen az Uniónak és az összes G20-országnak – fokoznia kell erőfeszítéseit, és 2020-ig aktualizálnia kell nemzetileg meghatározott hozzájárulását a 2018-as Talanoa-párbeszéd nyomán, hogy megszüntesse a céltól való fennmaradó eltérést; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy amennyiben a nagyobb gazdaságok az ÜHG-kibocsátás csökkentése terén nem tesznek az uniós vállalásokhoz hasonló kötelezettségvállalásokat, akkor az európai ipar globális versenyképességének biztosítása érdekében fenn kell tartani a kibocsátásáthelyezésre vonatkozó rendelkezéseket, különösen azokat, amelyek a kibocsátásáthelyezés kockázatának nagymértékben kitett ágazatokat célozzák; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sajnálattal állapítja meg, hogy a Párizsi Megállapodás keretében kötelezettségvállalásokat tevő harmadik országok többségében a hozzájárulásaik növeléséről szóló vita csak nagyon lassan indul el; felkéri ezért a Bizottságot, hogy rendszerezze a nagyobb erőfeszítések révén a kötelezettségvállalás fokozására vonatkozó uniós megfontolásokat, hogy ezzel a többi partnert hasonló lépésekre ösztönözze; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza az ambiciózus éghajlat-politika fontosságát az Unió számára, hogy hiteles és megbízható partnerként léphessen fel, valamint az Unió globális éghajlat-politikai vezető szerepének és a Párizsi Megállapodásban való részvétele fenntartásának fontosságát; üdvözli az Európai Parlament és a Tanács megállapodását, hogy 32 %-ra, illetve 32,5 %-ra növelik a megújuló energiaforrásokra és az energiahatékonyságra vonatkozó célokat, aminek eredményeként 2030-ig több mint 45 %-kal csökkentik az ÜHG-kibocsátást; üdvözli ezért a Bizottság észrevételeit az uniós nemzetileg meghatározott hozzájárulás aktualizálásával kapcsolatban, amelynek célja ezen ambiciózusabb törekvés figyelembevétele és a 2030-as kibocsátáscsökkentési cél növelése; felhívja a Bizottságot, hogy 2018 végéig készítsen a század közepére szóló, nulla kibocsátásra irányuló ambiciózus stratégiát az Unió számára, amely költséghatékony pályát vázol fel a Párizsi Megállapodásban elfogadott, nulla nettó kibocsátásra vonatkozó cél elérésére, és legkésőbb 2050-re nettó nulla szén-dioxid-kibocsátással járó gazdaságot biztosít az Unióban, a fennmaradó globális szénköltségvetésből való méltányos uniós részesedésnek megfelelően; támogatja az uniós nemzetileg meghatározott hozzájárulás aktualizálását egy a gazdaság egészére vonatkozó cél kitűzésével, amely szerint az üvegházhatású gázok kibocsátását 2030-ra legalább 55 %-kal csökkenteni kell az 1990-es szinthez képest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának bejelentését, hogy 2019 szeptemberében, a 74. közgyűlés keretében klímacsúcstalálkozóra kerül sor az éghajlatvédelmi fellépések felgyorsítása, a Párizsi Megállapodás céljainak elérése és különösen az éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalások ambiciózusabbá tétele érdekében; felkéri az EU-t és tagállamait ezen erőfeszítés támogatására azáltal, hogy elkötelezettséget és politikai szándékot mutatnak arra, hogy fokozzák saját vállalásaikat, és szorgalmazzák a többi fél erőteljes hozzájárulását; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sajnálattal veszi tudomásul Donald Trump, az Egyesült Államok elnöke azon bejelentését, hogy az Egyesült Államokat ki kívánja léptetni a Párizsi Megállapodásból, és ezt visszalépésnek tekinti; elégedettségének ad hangot amiatt, hogy Trump elnök bejelentését követően valamennyi jelentős fél megerősítette a Párizsi Megállapodás iránti elkötelezettségét; határozottan üdvözli a nagyobb egyesült államokbeli államok, városok, egyetemek és egyéb nem állami szereplők folyamatos éghajlatvédelmi mobilizációját a „We are still in” kampány keretében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kitart amellett, hogy – különösen Trump elnök bejelentését követően – fontosak a kibocsátásáthelyezéssel szembeni megfelelő rendelkezések, és biztosítani kell, hogy a legjobban teljesítők ingyenes kibocsátási egységeket kaphassanak a kibocsátáskereskedelmi rendszerről szóló irányelvben meghatározottak szerint; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a kibocsátásáthelyezéssel fenyegetett ipar védelmére irányuló további intézkedések eredményességét és jogszerűségét, például a határátlépési CO2-adó kiigazítását és a fogyasztási adót, különösen az olyan országokból származó termékek tekintetében, amelyek nem tesznek eleget a Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli a Montreali Jegyzőkönyv kigali módosításának 2019. január 1-jei hatálybalépését 27 fél – köztük hét tagállam– részvételével, amelyek letétbe helyezték megerősítő okirataikat; felhívja a Montreali Jegyzőkönyv valamennyi részes felét, különösen azokat a tagállamokat, amelyek még nem nyújtották be megerősítő okirataikat, hogy tegyenek meg mindent a gyors ratifikálás érdekében, amelyre szükség van a Párizsi Megállapodás végrehajtása és a közép- és hosszú távú éghajlati és energetikai célok elérése érdekében; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosító jegyzőkönyvét valamennyi tagállam ratifikálta, és az uniós közös megerősítő okiratot 2017. december 21-én letétbe helyezték; úgy véli, hogy ez a lépés fontos tárgyalási befolyást biztosít a 2018. évi éghajlat-politikai tárgyalások sikeres lezárását illetően, és az együttműködési erőfeszítéseknek köszönhetően eredményesen csökkenti az üvegházhatású gázok kibocsátását; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a COP 23 tárgyalások során a 2020 előtti végrehajtás és az ambíció kulcsfontosságú kérdés volt; üdvözli azt a döntést, hogy a 2018. és 2019. évi COP során helyzetfelmérést tartsanak; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy készítsék elő a kibocsátások 2020-ig történő csökkentésére vonatkozó, a COP 24 keretében sorra kerülő 2020 előtti állapotfelmérésen bemutatandó hozzájárulásokat; úgy véli, hogy ezek fontos lépések annak érdekében, hogy a 2020 utáni időszakra vonatkozóan valamennyi fél ambiciózusabb törekvéseket határozzon meg, így várakozással tekint a katowicei első helyzetfelmérés elé, amelynek egy olyan COP határozatban kell testet öltenie, amely megerősíti a felek 2030-as nemzetileg meghatározott hozzájárulásainak 2020-ig történő ambiciózusabbá tétele iránti kötelezettségvállalást, annak érdekében, hogy a Párizsi Megállapodás hosszú távú céljaival összhangba kerüljenek; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alkalmazzanak kommunikációs stratégiákat és tevékenységeket az éghajlatvédelmi fellépés állami és politikai támogatásának növelése, illetve az éghajlatváltozás elleni küzdelem olyan járulékos előnyeinek jobb megismertetése érdekében, mint a jobb levegőminőség és közegészség, a természeti erőforrások megőrzése, gazdasági növekedés és a nagyobb foglalkoztatás, a nagyobb energiabiztonság és a mérsékeltebb energiaimport-költségek, valamint a nemzetközi versenyben az innováció és a technológiai fejlesztés révén megszerzett előnyök; hangsúlyozza, hogy ezenkívül fel kell hívni a figyelmet az éghajlatváltozás, illetve a társadalmi igazságtalanság, a migráció, az instabilitás és a szegénység közötti összefüggésekre, valamint arra a tényre, hogy a globális éghajlatvédelmi fellépés nagymértékben hozzájárulhat e problémák megoldásához; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza a Párizsi Megállapodás, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend, a sendai keret és az addisz-abebai cselekvési menetrend (fejlesztésfinanszírozás), valamint az egyéb riói egyezmények közötti szinergiákat, mivel ezek fontos és egymással összefüggő előrelépéseket jelentenek, biztosítva, hogy a szegénység felszámolása és a fenntartható fejlődés egyidejűleg megvalósítható legyen; |
| --- | --- |

17.

COP 24 Katowicében

| 18. | elismeri a COP 22 és a COP 23 elnökségének eredményeit, amelyek közösen készítették elő a 2018. évi Talanoa párbeszédet, amelyet a felek széles körben jóváhagytak, és 2018 januárban elindítottak; várakozással tekint a COP 24 keretében ismertetendő első eredmények és ezt követő politikai következtetések elé, hogy a globális törekvések 2020-ig összhangba kerüljenek a Párizsi Megállapodás hosszú távú céljaival; nagyra értékeli, hogy a Talanoa-párbeszéd nem korlátozódik a nemzeti kormányok közötti megbeszélésekre, hanem az érdekeltek széles körének, köztük régióknak, városoknak és választott képviselőiknek is lehetőséget biztosít arra, hogy felhívják a nemzeti és globális döntéshozók figyelmét a legfontosabb éghajlat-politikai kérdésekre; üdvözli a városok és régiók Talanoa-párbeszédeit, és várakozással tekint az Európában megtartandó további párbeszédek elé; várja a nem állami szereplők hozzászólásait, és felkéri valamennyi felet, hogy kellő időben nyújtsák be észrevételeiket a katowicei politikai vita elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

18.

| 19. | elismeri továbbá, hogy a COP 23 keretében a Párizsi Megállapodás munkaprogramjában (szabálykönyv) elért haladás ellenére jelentős kihívások állnak a teljes végrehajtás és a COP 24 keretében meghozandó konkrét döntések előtt; felszólít a csúcstalálkozó előtti minden szükséges előkészítő munka elvégzésére a szabálykönyv véglegesítése érdekében, ami elengedhetetlen a Párizsi Megállapodás kellő időben történő végrehajtásához; |
| --- | --- |

19.

| 20. | támogatja egy olyan szabálykönyv létrehozását, amely nagy fokú átláthatóságot követel meg, és határozott, kötelező erejű szabályokat állapít meg valamennyi fél részére annak érdekében, hogy pontosan lehessen mérni az előrehaladást, és további bizalmat lehessen kiépíteni a nemzetközi folyamatban részt vevő felek között; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy bizonyos felek továbbra is vonakodnak a teljes átláthatóság megvalósításától a kibocsátások mérése terén; felkéri a nagyobb gazdaságokat, hogy játsszanak vezető szerepet a szabálykönyvről szóló tárgyalásokon, és szorgalmazzák a nyomonkövetési és ellenőrzési rendszerekre vonatkozó kötelező előírásokat, amelyek között szerepel az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó aktuális és megbízható adatok és becslések közlése; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza a kiegészítő szabálykönyv jelentőségét, amely megfigyeléseken alapuló légköri adatokat tartalmaz a jelentéstétel megbízhatósága és pontossága érdekében; felkéri az Európai Bizottságot, az Európai Űrügynökséget (ESA), a Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezetét (EUMETSAT), a Középtávú Időjárás Előrejelzések Európai Központját, az „Integrált Szén-dioxid-figyelő Rendszer” európai kutatási infrastruktúra-konzorciumot (ICOS), a nemzeti kibocsátás-nyilvántartási hivatalokat és kutatóközpontokat, valamint az egyéb jelentős szereplőket, hogy építsenek ki olyan operatív kapacitást, amely műholdas adatok felhasználásával és a szükséges követelmények teljesítésével, több műhold együttes használata révén képes információt nyújtani az antropogén kibocsátásról; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Unió a katowicei COP 24 konferencián egyetlen és egységes álláspontot képviseljen annak érdekében, hogy biztosítsa politikai erejét és hitelességét; arra ösztönzi valamennyi tagállamot, hogy támogassák az uniós megbízatást a tárgyalások során és a többi szereplővel folytatott kétoldalú találkozókon; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az éghajlatvédelmi fellépést vegyék fel az ENSZ-en belüli fontos nemzetközi fórumok, valamint többek között a G7 és a G20 menetrendjére, és hogy törekedjenek többoldalú partnerségekre a Párizsi Megállapodás végrehajtását, valamint a fenntartható fejlesztési célokat érintő konkrét kérdésekben; |
| --- | --- |

23.

Nyitottság, inkluzivitás és átláthatóság

| 24. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tartsák fenn és erősítsék meg a stratégiai partnerségeket a fejlett országokkal és a feltörekvő gazdaságokkal azzal a céllal, hogy a következő néhány év során létrehozzanak egy éghajlat-politikai élcsoportot, és nagyobb szolidaritást mutassanak a kiszolgáltatott államok felé; támogatja az EU kitartó és aktív elkötelezettségét az „ambiciózus koalíción” (High Ambition Coalition, HAC) belül és tagállamaival szemben, hogy láthatóvá tegye elszántságukat a Párizsi Megállapodás érdemi végrehajtására egy megbízható szabálykönyv 2018-as elfogadása és a COP 24-en esedékes sikeres Talanoa-párbeszéd révén; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy a globális átlaghőmérséklet-növekedés 1,5 oC-ra korlátozásának biztosítása érdekében valamennyi fél tényleges részvétele szükséges, amihez viszont kezelni kell a hagyományos vagy egymással ütköző érdekek kérdését; ezzel összefüggésben megerősíti támogatását a világ népességének többségét képviselő kormányok által indított kezdeményezés iránt, amely specifikus összeférhetetlenségi politikát vezet be az UNFCCC-n belül; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy konstruktívan vegyenek részt ebben a folyamatban, anélkül, hogy veszélyeztetnék az UNFCCC és a Párizsi Megállapodás törekvéseit és célkitűzéseit; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kiemeli, hogy az éghajlatváltozás miatt lakhelyüket elhagyó emberek 80 %-a nő, és hogy az éghajlatváltozás általában súlyosabban érinti a nőket, mint a férfiakat, mégis a nők viselik a nagyobb terhet, miközben nem vonják be őket az éghajlati fellépésekkel kapcsolatban meghozott legfontosabb döntésekbe; hangsúlyozza, hogy a nők emancipációja, valamint a nemzetközi fórumokon, például az UNFCCC-n, valamint a nemzeti, regionális és helyi éghajlatvédelmi fellépésekben való teljes körű és egyenlő részvétele és vezető szerepe elengedhetetlen e fellépések sikeréhez és eredményességéhez; felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy építsék be a nemekkel kapcsolatos szempontokat az éghajlat-politikákba, és mozdítsák elő az őslakos nők és női jogvédők közreműködését az UNFCCC keretén belül; |
| --- | --- |

26.

| 27. | üdvözli a COP 23 azon döntését, hogy az alkalmazkodási alap továbbra is szolgálja a Párizsi Megállapodást; elismeri az alap jelentőségét az éghajlatváltozásnak leginkább kiszolgáltatott közösségek számára, ezért üdvözli a tagállamok által az alap számára tett 93 millió USD összegű új felajánlást; |
| --- | --- |

27.

| 28. | elismeri, hogy továbbra is az Unió és tagállamai biztosítják az éghajlatváltozással kapcsolatos közfinanszírozás legjelentősebb forrásait; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a fejlett országok által tett tényleges felajánlások messze elmaradnak az évi 100 milliárd USD-os kollektív céltól; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy valamennyi fejlett fél eleget tegyen e cél eléréséhez való hozzájárulásának, mivel a hosszú távú finanszírozás döntő fontosságú a fejlődő országok számára, hogy képesek legyenek teljesíteni az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással kapcsolatos célkitűzéseiket; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésnek összhangban kell állnia a fenntartható fejlődésre vonatkozó nemzetközi kötelezettségvállalásokkal, valamint a közép és hosszú távú, éghajlatváltozással és energiával kapcsolatos célkitűzésekkel, és nem lehet kedvezőtlen hatással az említett célokra, illetve nem hátráltathatja végrehajtásukat; aggodalommal állapítja meg, hogy az uniós összkiadások 20 %-ában meghatározott célt valószínűleg nem sikerül teljesíteni, ezért korrekciós intézkedésekre szólít fel; hangsúlyozza továbbá, hogy a 2020 utáni többéves pénzügyi keretről folytatott politikai vitának a kezdetektől fogva az éghajlat- és energiapolitikai célokat kell a középpontjába helyezni, biztosítandó, hogy a teljesítésükhöz szükséges források rendelkezésre álljanak; emlékeztet álláspontjára, amely szerint az éghajlattal kapcsolatos jelenlegi kiadásokat a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2027-ig 20 %-ról 30 %-ra kell növelni; úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keret minden fennmaradó kiadásának összhangban kell lennie a Párizsi Megállapodással, és nem ütközhetnek az éghajlatvédelmi erőfeszítésekkel; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felhív egy célzott és automatikus uniós közfinanszírozási mechanizmus létrehozására, amely kiegészítő és megfelelő támogatással segíti a méltányos uniós részvételt az éghajlatváltozás kezelésére szolgáló, 100 milliárd USD összegű nemzetközi finanszírozási cél teljesítésében; |
| --- | --- |

30.

A nem állami szereplők szerepe

| 31. | emlékeztet arra, hogy a Párizsi Megállapodás elismeri a többszintű kormányzás éghajlat-politikákban játszott jelentős szerepét, valamint a régiókkal, a városokkal és a nem állami szereplőkkel folytatott együttműködés szükségességét; |
| --- | --- |

31.

| 32. | elégedettségét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az éghajlatváltozás elleni fellépés mellett elkötelezett nem állami szereplők egyre szélesebb körben és egyre inkább mobilizálódnak, és ennek konkrét és mérhető eredményei vannak; kiemeli a civil társadalom, a magánszektor és az állami szint alatt működő kormányzatok szerepét a nyomásgyakorlásban és a közvélemény és az állami fellépés motiválásában; felhívja az EU-t, a tagállamokat és a feleket, hogy ösztönözzék, segítsék és vonják be a nem állami szereplőket egy teljes mértékben átlátható párbeszéd során, amelyek egyre inkább élen járnak az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, valamint a szubnacionális szereplőket, különösen abban az esetben, ha az éghajlat-politika terén megromlottak a nemzeti kormányokkal fenntartott uniós kapcsolatok; üdvözli ennek fényében a 150 millió polgárt képviselő 25 úttörő városnak a COP 23 keretében tett azon vállalását, hogy 2050-ig nettó kibocsátásmentes városokká válnak; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy erősítse tovább a helyi és regionális hatóságokkal fenntartott kapcsolatait a városok és régiók közötti tematikus és ágazati együttműködés fokozása érdekében mind az EU-ban, mind azon kívül, hogy fejleszthetők legyenek az alkalmazkodással és ellenálló képességgel kapcsolatos kezdeményezések, és hogy megerősödjenek a fenntartható fejlesztési modellek és a kibocsátáscsökkentési tervek a legfontosabb ágazatokban, például az energia, az ipar, a technológia, a mezőgazdaság és a közlekedés területén úgy a városi, mint a vidéki térségekben, például ikerintézményi programokkal, a nemzetközi városi együttműködési programmal, a Polgármesterek Szövetsége és a hasonló platformok támogatásával, valamint a bevált gyakorlat cseréjére vonatkozó új fórumok kiépítésével; kéri az Uniót és a tagállamokat, hogy támogassák a regionális és helyi szereplőknek a regionálisan és helyi szinten meghatározott (a nemzetileg meghatározott hozzájárulásokhoz hasonló) hozzájárulások bevezetésére irányuló erőfeszítéseit, amennyiben e folyamat útján fokozhatók az éghajlattal kapcsolatos törekvések; |
| --- | --- |

33.

| 34. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy a század közepére szóló, nulla nettó kibocsátásra irányuló, hosszú távú uniós stratégiára vonatkozó javaslatában határozzon meg az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó, 2050-re szóló konkrét célokat valamennyi ágazatban, és dolgozzon ki egyértelmű ütemtervet e célok megvalósítására, amely konkrét mérföldköveket tartalmaz 2035, 2040 és 2045 tekintetében; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat arra nézve, hogy miként lehet fokozni a nyelők általi eltávolítást a Párizsi Megállapodásnak megfelelően, hogy ily módon az EU-ban legkésőbb 2050-re el lehessen érni a nulla nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátást, majd nem sokkal ezután a negatív kibocsátást; felhív arra, hogy ez a stratégia méltányosan ossza meg az erőfeszítéseket az ágazatok között, tartalmazzon egy mechanizmust az ötévenkénti globális állapotfelmérés eredményeinek beépítésére, vegye figyelembe az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület soron következő jelentésének megállapításait, az Európai Parlament ajánlásait és álláspontjait, valamint a nem állami szereplők, így a helyi és regionális hatóságok, a civil társadalom és a magánszektor véleményét; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kiemeli, hogy a hosszú távú uniós stratégiára úgy kell tekinteni, mint amely lehetőséget biztosít egy olyan korszerű, zöld uniós gazdaság jövőbeni stratégiai prioritásainak meghatározására, amely teljes mértékben kihasználja a technológiai fejlődésben rejlő lehetőségeket, magas szintű szociális biztonságot és fogyasztóvédelmi normákat tart fenn, és amely előnyös lesz az ipar és a civil társadalom számára, különösen hosszú távon; |
| --- | --- |

35.

| 36. | arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki stratégiákat és programokat a dekarbonizáció és a technológiai fejlődés miatt szükségessé váló, ágazatokon belüli átállás elősegítésére, illetve a tudás és a jó gyakorlatok érintett régiók, munkavállalók és vállalkozások közötti cseréjének lehetővé tételére, valamint nyújtsanak támogatást a régiók és a munkavállalók számára a strukturális változásokra való felkészülésük elősegítése érdekében, aktívan kutassanak új gazdasági lehetőségek után, és dolgozzanak ki stratégiai letelepedési politikákat a nulla nettó kibocsátással járó európai gazdaságba való igazságos átmenet biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

36.

| 37. | úgy véli, hogy annak érdekében, hogy a nemzetileg meghatározott hozzájárulások összhangban legyenek a Párizsi Megállapodásban előírt, a gazdaság egészére vonatkozó kötelezettségvállalásokkal, a feleket arra kell ösztönözni, hogy a nemzetközi tengerhajózásból és légi közlekedésből származó kibocsátást is vegyék figyelembe, és fogadjanak el és hajtsanak végre nemzetközi, regionális és nemzeti szintű intézkedéseket az ezen ágazatokból származó kibocsátások kezelésére; |
| --- | --- |

37.

Valamennyi ágazat átfogó erőfeszítése

| 38. | üdvözli általában a kibocsátáskereskedelmi rendszerek folyamatos fejlesztését, és különösen az energiaágazatra kiterjedő kínai nemzeti kibocsátáskereskedelmi rendszer bevezető szakaszának 2017. decemberi elindítását; üdvözli továbbá az Unió és Svájc kibocsátáskereskedelmi rendszerének összekapcsolására vonatkozó, 2017 végén aláírt megállapodást, és arra ösztönzi a Bizottságot, hogy vizsgálja meg hasonló, a harmadik államok és régiók szén-dioxid-piacával való összekapcsolás vagy az együttműködés más formáinak további lehetőségeit, valamint ösztönözze a további szén-dioxid-piacok és egyéb szén-dioxid-árazási mechanizmusok létrehozását, amelyek hozzájárulnak a globális kibocsátás csökkentéséhez, növelik a hatékonyságot, költségmegtakarítást eredményeznek, és az egyenlő versenyfeltételek megteremtése révén csökkentik a kibocsátásáthelyezés kockázatát; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre biztosítékokat annak érdekében, hogy az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerével való minden kapcsolat továbbra is kiegészítő és tartós kibocsátáscsökkentő tényezőket szolgáltasson, és ne veszélyeztesse az Unió belső üvegházhatásúgáz-kibocsátási kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a közlekedési ágazat az egyetlen, amelynek kibocsátásai 1990 óta növekedtek; hangsúlyozza, hogy ez hosszú távon nem egyeztethető össze a fenntartható fejlődéssel, amely inkább azt követeli meg, hogy a társadalom valamennyi ágazatából származó kibocsátás nagyobb és gyorsabb ütemben csökkenjen; emlékeztet arra, hogy a közlekedési ágazatot 2050-ig teljes mértékben szén-dioxid-mentesíteni kell; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mély csalódottságának ad hangot a személygépjárművek és könnyű haszongépjárművek 2020 utáni szén-dioxid-kibocsátására vonatkozó szabályokról szóló bizottsági javaslattal szemben, mivel az nincs összhangban a Párizsi Megállapodás hosszú távú céljaival; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aggodalmát fejezi ki a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által elfogadott nemzetközi légi közlekedési kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszerben (CORSIA) megcélzott szinttel kapcsolatban, mivel a szabványokkal és ajánlott gyakorlatokkal (SARPs) kapcsolatos, jelenleg zajló munka a rendszert 2019-től kívánja bevezetni; határozottan ellenzi a CORSIA Európán belüli járatok tekintetében történő bevezetésére irányuló erőfeszítéseket, mivel az felülírja az uniós jogszabályokat és az EU döntéshozatali függetlenségét; hangsúlyozza, hogy a CORSIA SARPs tervezetének további felhígítása elfogadhatatlan; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent a CORSIA rendelkezései és ezáltal jövőbeni hatása megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

41.

| 42. | emlékeztet a 2003/87/EK irányelvnek a hatály légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó jelenlegi korlátozásainak fenntartása és egy piaci alapú globális intézkedés 2021-től történő bevezetésének előkészítése céljából történő módosításáról szóló, 2017. december 13-i (EU) 2017/2392 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8) és különösen 1. cikkének (7) bekezdésére, amely egyértelműen megállapítja, hogy az Európai Parlament és a Tanács mint társjogalkotók jelentik az egyetlen intézményt, amely dönthet az ETS-irányelv bármely leendő módosításának kérdésében; felszólítja a tagállamokat, hogy a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás szellemében nyújtsanak be hivatalos fenntartást a CORSIA SARPs vonatkozásában, megállapítva, hogy a CORSIA végrehajtásához és az annak önkéntes szakaszaiban való részvételhez a Tanács és az Európai Parlament előzetes jóváhagyása szükséges; |
| --- | --- |

42.

| 43. | emlékeztet arra, hogy a légi közlekedésből származó kibocsátások globális megoldását célzó ICAO-eljárás megkönnyítése érdekében az Unió 2024-ig ismét meghosszabbította az EU ETS hatálya alól mentesülő, EGT-n kívüli járatokra vonatkozó eltérést; hangsúlyozza azonban, hogy a jogszabályok bármilyen további módosítását csak akkor szabad végrehajtani, ha az összhangban van az uniós gazdaság egészére vonatkozó, az ÜHG-kibocsátás csökkentésére irányuló kötelezettségvállalással, amely nem tervezi a kibocsátáskompenzációs egységek használatát 2020 után; |
| --- | --- |

43.

| 44. | üdvözli, hogy az EU ETS a légi közlekedés területén már mintegy 100 millió tonna szén-dioxid-kibocsátáscsökkenést, illetve -kompenzációt eredményezett; |
| --- | --- |

44.

| 45. | emlékeztet arra, hogy a becslések szerint a hajózásból származó szén-dioxid-kibocsátás a 2050-ig tartó időszakban 50–250 %-kal növekszik majd, valamint hogy léteznek technológiai megoldások a tengeri kibocsátások jelentős csökkentésére; örömmel veszi tudomásul, hogy a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) Tengerikörnyezet-védelmi Bizottságának 2018 áprilisában tartott 72. ülésén megállapodtak a hajózásból származó ÜHG-kibocsátás csökkentésére irányuló kezdeti IMO-stratégiáról, ami ez az ágazat első lépése a Párizsi Megállapodásban meghatározott hőmérsékleti cél elérése érdekében; felhívja az IMO-t, hogy gyorsan állapodjon meg a célok eléréséhez szükséges új kötelező kibocsátáscsökkentési intézkedésekről, és hangsúlyozza a 2023 előtti végrehajtás fontosságát és sürgősségét; hangsúlyozza, hogy további intézkedésekre van szükség a tengeri kibocsátások kezelése érdekében, ezért felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy szorosan kövessék nyomon az IMO-megállapodás hatását és végrehajtását, valamint vegyék fontolóra a további uniós fellépést annak biztosítása érdekében, hogy a tengeri hajózás üvegházhatást okozó gázkibocsátását a Párizsi Megállapodásban kitűzött hőmérsékleti céllal összhangba hozzák; sürgeti a Bizottságot, hogy a közeljövőben előterjesztendő, 2050-ig tartó időszakra vonatkozó dekarbonizációs stratégiájában a nemzetközi tengeri hajózással is foglalkozzon, hogy az uniós beruházási döntéseket a nulla szén-dioxid-kibocsátással járó hajóüzemanyagok és -meghajtási technológiák felé terelje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | megjegyzi, hogy a világon kibocsátott üvegházhatásúgáz-kibocsátások közel 20 %-a az erdőirtásra és az erdőpusztulásra vezethető vissza; kiemeli az erdők és vizes élőhelyek jelentős szerepét az éghajlatváltozás mérséklésében, mivel azok nagy szén-dioxid-megkötő potenciállal rendelkeznek; rámutat arra, hogy az EU-ban és világszerte is meg kell őrizni, hosszú távon pedig növelni kell a természetes szénelnyelőket és széntárolókat, továbbá hogy a Párizsi Megállapodás hosszú távú céljainak elérése érdekében növelni kell a globális erdők teljes méretét, valamint tovább kell fokozni kell az erdők éghajlatváltozással kapcsolatos alkalmazkodási kapacitásait és ellenálló képességét; hangsúlyozza, hogy a trópusi erdők ágazatára összpontosító további mérséklő erőfeszítésekre van szükség, és mindezt az erdőterület csökkenése és az éghajlatváltozás kiváltó okainak kezelésével kell kezdeni; |
| --- | --- |

46.

Az éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia alkalmazkodás révén

| 47. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra irányuló uniós stratégiát, mert az alkalmazkodást célzó intézkedések elkerülhetetlenül szükségesek valamennyi ország számára, ha minimálisra kívánják csökkenteni a negatív hatásokat, és maradéktalanul ki akarják aknázni az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens növekedés és a fenntartható fejlődés lehetőségeit; |
| --- | --- |

47.

| 48. | úgy látja, hogy a helyi közösségek és őslakos népek platformjának működőképessé tétele a COP 23 egyik eredménye, és fontos lépés a párizsi döntések végrehajtása terén; úgy véli, hogy a platform elősegíti az alkalmazkodási erőfeszítések és stratégiák terén a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok hatékony cseréjét; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza, hogy olyan nyilvános, átlátható és felhasználóbarát rendszereket és eszközöket kell kifejleszteni, amelyek lehetővé teszik a nemzeti alkalmazkodási tervek és fellépések eredményeinek és hatékonyságának nyomon követését; |
| --- | --- |

49.

Klímadiplomácia

| 50. | határozottan támogatja az Unió politikai befolyásának és klímadiplomáciájának folytatását és további megerősítését, ami alapvető fontosságú az éghajlat-politika ismertségének növeléséhez a partnerországokban és a globális közvélemény körében; szorgalmazza, hogy az Európai Külügyi Szolgálatban (EKSZ) és a Bizottságban különítsenek el humán és pénzügyi erőforrásokat annak érdekében, hogy azok jobban tükrözzék a klímadiplomácia iránti erős kötelezettségvállalást és fokozott szerepvállalást; hangsúlyozza, hogy ki kell dolgozni az uniós klímadiplomácia átfogó stratégiáját, és az éghajlatváltozás kérdését az EU külső fellépéseinek valamennyi területén – a kereskedelemre, a fejlesztési együttműködésre, a humanitárius segélyezésre, a biztonság- és védelempolitikára is kiterjedően – meg kell jeleníteni; |
| --- | --- |

50.

| 51. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás a nemzetközi biztonság és a regionális stabilitás szempontjából mélyülő következményekkel jár a környezetkárosodás, a megélhetés elvesztése, az éghajlatváltozás miatti kényszerű lakóhelyelhagyás és az elégedetlenség ehhez kapcsolódó formái miatt azokban a térségekben, ahol az éghajlatváltozás úgy értékelhető, hogy súlyosbítja a fenyegetéseket; ezért arra ösztönzi az Uniót és a tagállamokat, hogy működjenek együtt partnereikkel világszerte az éghajlatváltozás destabilizáló hatásainak jobb megértése, integrálása, előrejelzése és kezelése érdekében; hangsúlyozza, hogy a klímadiplomáciát ezeknek megfelelően érvényesíteni kell az Unió konfliktusmegelőzési politikáiban; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre nagyratörő szövetségeket azzal a céllal, hogy jó példát mutatva megjelenítsék az éghajlatvédelmet a különböző külpolitikai kérdésekben, többek között a kereskedelem, a nemzetközi migráció, a nemzetközi pénzügyi intézmények reformja és a béke- és biztonságpolitika területén; |
| --- | --- |

52.

| 53. | felhívja a Bizottságot, hogy az éghajlatváltozás dimenzióját építse be a nemzetközi kereskedelmi és beruházási megállapodásokba azáltal, hogy a Párizsi Megállapodás ratifikálását és végrehajtását a jövőbeli kereskedelmi megállapodások feltételéül szabja; felkéri a Bizottságot, hogy készítsen átfogó értékelést arról, hogy a meglévő megállapodások mennyiben vannak összhangban a Párizsi Megállapodással; |
| --- | --- |

53.

Ipar és versenyképesség

| 54. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás mindenekelőtt egy társadalmi kihívás, az ellene folytatott küzdelem továbbra is az uniós szakpolitikák és fellépések egyik irányadó elve, ideértve az ipar, az energia, a kutatás és a digitális technológiák területét is; |
| --- | --- |

54.

| 55. | üdvözli az európai polgárok, vállalkozások és ipar eddigi erőfeszítéseit és elért eredményeit a Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségek teljesítése terén; arra bátorítja őket, hogy tűzzenek ki ambiciózusabb célokat, és teljes körűen használják ki a Párizsi Megállapodásból adódó lehetőségeket, lépést tartva a technológiai fejlődéssel; |
| --- | --- |

55.

| 56. | hangsúlyozza, hogy egy stabil és kiszámítható jogi keret, valamint az uniós és globális szinten adott egyértelmű szakpolitikai jelzések megkönnyítik és elősegítik az éghajlatváltozással kapcsolatos beruházásokat; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban a „Tiszta energia minden európai számára” elnevezésű intézkedéscsomagban előterjesztett jogalkotási javaslatok fontosságát, amelyek az EU versenyképességének erősítésére, a polgárok felelősségvállalásának ösztönzésére, valamint olyan célok meghatározására irányulnak, amelyek összhangban vannak a Párizsi Megállapodás és annak ötéves felülvizsgálati mechanizmusa alapján tett uniós kötelezettségvállalásokkal; |
| --- | --- |

56.

| 57. | üdvözli, hogy több olyan ország, amelyek az Unió energiaigényes iparágainak fontos versenytársainak adnak otthont, bevezették a szén-dioxid-kereskedelmet és az egyéb árképzési mechanizmusokat; ösztönzi a többi országot, hogy kövessék ezt a példát; |
| --- | --- |

57.

| 58. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy növeljék a jó minőségű munkahelyek és a képzett munkavállalók számát az EU iparában, előmozdítva ezzel annak innovációját és fenntartható átalakulását; szorgalmazza, hogy egy holisztikus és inkluzív folyamat keretében dolgozzák ki egy alternatív üzleti modell jövőképét a szén- és karbonintenzív régiókban, ahol magas a karbontól függő ágazatokban dolgozó munkavállalók aránya, hogy elősegítsék a fejlődő iparágak és szolgáltatások fenntartható átalakulását, miközben elismerik az örökséget, a hagyományt és a munkaerő rendelkezésre álló készségeit; hangsúlyozza a tagállamok fontos szerepét a reformok felgyorsításában, amelyek igazságos átmenetet biztosíthatnak a munkaerő számára ezekben a régiókban; emlékeztet arra, hogy a további uniós pénzügyi támogatás e tekintetben megkerülhetetlen szerepet játszik; |
| --- | --- |

58.

Energiapolitika

| 59. | emlékeztet arra, hogy a megújuló energiába történő befektetések csökkennek az EU-ban; hangsúlyozza ezért a megújuló energia és az energiahatékonyság fontosságát a kibocsátások csökkentése, az energiabiztonság, valamint a kiszolgáltatott és szegény háztartások védelme és megsegítése érdekében az energiaszegénység megelőzése és enyhítése szempontjából; szorgalmazza az energiahatékonysági és energiatakarékossági intézkedések és a megújuló energiaforrások fejlesztésének és hatékony bevezetésének globális előmozdítását (például a megújuló energiaforrások önellátó előállításának és felhasználásának ösztönzésével); |
| --- | --- |

59.

| 60. | emlékeztet arra, hogy az energiahatékonyság prioritásként történő kezelése, többek között az „energiahatékonyság az első helyen” elven keresztül is, valamint a megújuló energiaforrások terén vállalt globális vezető szerep az EU energiauniójának két fő célját képezi; hangsúlyozza a tiszta energiára vonatkozó intézkedéscsomag keretében folyó ambiciózus jogalkotás fontosságát e célok elérésében, valamint annak jelentőségét, hogy a Párizsi Megállapodás szerinti uniós szakpolitikai kötelezettségvállalások hatékony végrehajtására irányuló, a század közepére szóló stratégia tartalmazza a globális átlaghőmérséklet-növekedésnek jóval a 2 oC alá csökkentését, valamint azt a célt, hogy 1,5 oC alatt tartsák ezt az emelkedést; |
| --- | --- |

60.

| 61. | hangsúlyozza az energiatárolási technológiák, az intelligens energiahálózatok és a keresletoldali válaszintézkedések kidolgozásának fontosságát, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy megerősödjön a megújuló energiaforrások részesedése az elektromos áram, a fűtés és a hűtés lakossági ágazataiban; |
| --- | --- |

61.

| 62. | felszólítja az Uniót, hogy sürgesse a nemzetközi közösséget a konkrét intézkedések haladéktalan elfogadására, beleértve a környezeti vagy gazdasági szempontból káros támogatások fokozatos kivezetésének menetrendjét is, mivel e támogatások torzítják a piaci versenyt, hátráltatják a nemzetközi együttműködést és akadályozzák az innovációt; |
| --- | --- |

62.

Kutatás, innováció, digitális technológiák és űrpolitika

| 63. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás elleni költséghatékony küzdelemben kulcsszerepet játszik a folyamatos és megerősített kutatás és innováció az éghajlatváltozás mérséklése, az alkalmazkodási politikák, az erőforrás-hatékonyság, a másodlagos nyersanyagok fenntartható hasznosítása („körforgásos gazdaság”) és az éghajlatváltozással kapcsolatos adatok gyűjtése terén, és ez hozzájárul a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentéséhez is; ezért globális kötelezettségvállalásokat sürget a beruházások fokozása és ezekre a területekre való irányítása érdekében; hangsúlyozza, hogy az új Horizont Európa program keretében elsőbbséget kell adni a fenntartható energiaprojektek finanszírozásának, figyelembe véve az Unió által az energiaunió és a Párizsi Megállapodás keretében tett kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

63.

| 64. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlesztési célok radikális változást jelentenek a fejlesztési együttműködéssel kapcsolatos nemzetközi politikákban, és az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy belső és külső politikáiban is végrehajtja ezeket a célokat; a fenntartható fejlesztési célok külső dimenziójával összhangban hangsúlyozza, hogy fel kell tárni a fejlődő országok és feltörekvő gazdaságok energetikai átalakulását támogató különböző módszereket, többek közötti kapacitásépítési intézkedéseken, a megújuló energiaforrások és energiahatékonysági projektek beruházási kiadásainak csökkentése terén nyújtott segítségen, a technológiaátadáson, valamint az intelligens városok és a távoli és vidéki közösségek fejlesztésére adott megoldásokon keresztül, segítve nekik abban, hogy teljesítsék a Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségvállalásaikat; e tekintetben üdvözli az újonnan létrehozott Európai Fenntartható Fejlődési Alapot; |
| --- | --- |

64.

| 65. | emlékeztet arra, hogy a kutatás, az innováció és a versenyképesség az Unió energiaunióra irányuló stratégiájának öt pillére között szerepelnek; megjegyzi, hogy az Unió elkötelezett aziránt, hogy megőrizze globális vezető szerepét ezeken a területeken, ugyanakkor szoros tudományos együttműködést alakítson ki a nemzetközi partnerekkel; hangsúlyozza az erős innovációs kapacitás kiépítésének és fenntartásának fontosságát mind a fejlett, mind a feltörekvő országokban, a tiszta és fenntartható energiatechnológiák térnyerése érdekében; |
| --- | --- |

65.

| 66. | emlékeztet arra, hogy a digitális technológiák alapvető szerepet játszanak az energetikai átalakulás támogatásában, és különösen az energiahatékonyság és az energiamegtakarítás javításában; hangsúlyozza azokat az éghajlati előnyöket, amelyeket az európai ipar digitalizációja idézhet elő az erőforrások hatékony felhasználásán és a nyersanyag-intenzitás csökkentésén, valamint a jelenlegi munkaerő hatékonyságának növelésén keresztül; |
| --- | --- |

66.

| 67. | határozottan úgy véli, hogy az Unió űrprogramjait úgy kell megtervezi, hogy biztosítsák az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez és az éghajlatváltozás mérsékléséhez való hozzájárulásukat; ebben az összefüggésben emlékeztet a Kopernikusz rendszer sajátos szerepére, valamint arra, hogy biztosítani kell, hogy a rendszer tartalmazzon egy szén-dioxid-nyomonkövetési szolgáltatást; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy fenntartsák az adatokhoz való ingyenes, teljes körű és nyílt hozzáférés politikáját, mivel ez elengedhetetlen a tudományos közösség számára, és alátámasztja a nemzetközi együttműködést ezen a területen; |
| --- | --- |

67.

Éghajlati fellépés a fejlődő országokban

| 68. | ragaszkodik ahhoz, hogy hagyják nyitva a globális felmelegedés 1,5 oC-ra történő leszorításának lehetőségét, továbbá ahhoz, hogy a fő kibocsátóknak, köztük az EU-nak kötelességük fokozni a hatásmérséklésre irányuló erőfeszítéseiket, ami jelentős járulékos előnyöket teremthet a fenntartható fejlődés területén, valamint érdemben növelniük kell a fejlődő országokban az éghajlatvédelmi fellépésre nyújtott támogatásukat; |
| --- | --- |

68.

| 69. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy éghajlatvédelmi szempontból megalapozott döntéseket hozzanak, és a fejlődő országok számára különleges jelentőséggel bíró éghajlatvédelmi szolgáltatások javításán keresztül támogassák ezt; szorgalmazza, hogy ezt tegyék az uniós finanszírozású kutatás egyik fontos célkitűzésévé, és az EU részéről határozott erőfeszítéseket kér a technológia fejlődő országok részére történő átadásának elősegítésére; szorgalmazza a szellemitulajdon-jogok éghajlatváltozással kapcsolatos vonatkozásairól szóló WTO-nyilatkozat elfogadását, hasonlóan a Dohában a közegészségüggyel kapcsolatos TRIPS-megállapodás 2001-es elfogadásához; |
| --- | --- |

69.

| 70. | emlékeztet a fejlődő országok kötelezettségvállalására, hogy további új finanszírozást fognak nyújtani a fejlődő országban folyó éghajlatvédelmi fellépésekre, 2020-ig évente 100 milliárd USD összegben; elismeri, hogy tovább kell növelni és szigorúbban kell elszámolni a pénzügyi erőfeszítéseket, figyelmet fordítva arra a követelményre is, hogy ennek a finanszírozásnak új és többletforrásokat kell rendelkezésre bocsátania, és csak a hitelek támogatási egyenértékét szabad tartalmaznia, amelyet az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottsága által elfogadott módszerrel számolnak ki; azt javasolja a tagállamoknak, hogy kövessék a Bizottság által az éghajlatvédelmi célkitűzésekkel rendelkező hivatalos fejlesztési segélyre vonatkozó riói jelzőszámok használatára kidolgozott gyakorlatokat; |
| --- | --- |

70.

| 71. | felszólítja az EU-t, hogy tegyen eleget a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvének, amelyet az EUMSZ 208. cikke rögzít, mivel ez a Párizsi Megállapodáshoz való uniós hozzájárulás egyik alapvető szempontja; ezért felszólítja az EU-t, hogy biztosítsa a koherenciát a fejlesztési, a kereskedelmi, a mezőgazdasági, az energia- és az éghajlat-politikái között; |
| --- | --- |

71.

| 72. | emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás közvetlen és közvetett hatásokat is kifejt a mezőgazdaság termelékenységére; megismétli felhívását, a mezőgazdasági tudás, tudomány és technológia a világ fejlődésére gyakorolt hatásáról szóló nemzetközi felmérés (IAASTD) következtetéseivel és az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó ajánlásaival összhangban átalakulásra van szükség az élelmiszerek előállításának és fogyasztásának módjában, aminek során az agrár-ökológiai gyakorlatok felé kell elmozdulni; üdvözli az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) által annak érdekében tett kezdeményezéseket, hogy a fenntartható fejlesztési célok elérése érdekében fokozza az agroökológiát; sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy ezen irányvonalak mentén alakítsák a fejlesztési politikájukat, ideértve az Európai Fenntartható Fejlődési Alap mezőgazdasági beruházásokra vonatkozó keretét is; |
| --- | --- |

72.

| 73. | hangsúlyozza, hogy a közlekedéssel és a kereskedelemmel összefüggő szén-dioxid-kibocsátás folyamatos növekedése aláássa az EU éghajlatváltozással kapcsolatos stratégiájának hatékonyságát; megjegyzi, hogy az export által vezérelt fejlesztés támogatása, ideértve az ipari méretű exportorientált mezőgazdaságot is, nehezen egyeztethető össze az éghajlatváltozás mérséklésének sürgető feladatával; |
| --- | --- |

73.

| 74. | úgy véli, hogy az EU-nak meg kell vizsgálnia, hogy milyen módon tudja bevezetni az erdőket veszélyeztető nyersanyagok, például a szója, a pálmaolaj, az eukaliptusz, a marhahús, a bőr és a kókusz európai kereskedelmének és fogyasztásának ellenőrzését, figyelembe véve az erdészeti jogszabályok végrehajtására, az erdészeti irányításra és az erdészeti termékek kereskedelmére vonatkozó uniós cselekvési tervvel (FLEGT cselekvési terv), a faanyagokra vonatkozó rendelettel, valamint az egyéb ellátási láncokat szabályozó uniós intézkedésekkel kapcsolatban levont tanulságokat, hogy megszüntesse vagy megakadályozza a súlyos károkat; megjegyzi, hogy ezen erőfeszítések sikerének kulcsa a nyomonkövethetőség és a kötelező kellő gondosságra vonatkozó követelmények érvényesítése a teljes ellátási láncban; |
| --- | --- |

74.

| 75. | felszólítja az Európai Beruházási Bankot, hogy gyorsan vessen véget a fosszilis tüzelőanyagokra épülő projektek számára nyújtott hitelezésnek, és felkéri az uniós tagállamokat, hogy szüntessék meg a fosszilis tüzelőanyagokra épülő projektek számára nyújtott exporthitel-garanciákat; szorgalmazza a zöld beruházásoknak kedvező egyedi állami garanciák nyújtását, a zöld beruházási alapok számára biztosított tanúsítványok és adókedvezmények bevezetését, valamint a zöld kötvények kibocsátását; |
| --- | --- |

75.

| 76. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy mérhetővé tegyék az alkalmazkodásra vonatkozó globális célt, és jelentős új forrásokat mobilizáljanak a fejlődő országok alkalmazkodására; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy vállalják az általuk az alkalmazkodásra nyújtott finanszírozás jelentős növelését; elismeri, hogy előrelépésre van szükség a veszteségek és károk kezelésének kérdésében is, amire további erőforrásokat kell előteremteni az államháztartás innovatív forrásain keresztül, felhasználva a Varsói Nemzetközi Mechanizmust; |
| --- | --- |

76.

| 77. | hangsúlyozza, hogy alulról építkező, helyi irányítású projektekre van szükség, amelyek elérik a különösen kiszolgáltatott embereket és közösségeket; megjegyzi, hogy a vegyes finanszírozási műveletek és a magánbefektetéseket elősegítő garanciák jelenlegi előtérbe helyezése a nagyprojekteknek kedvez, és ezért kéri a megfelelő egyensúly megteremtését a támogatási alapok felhasználásában; |
| --- | --- |

77.

| 78. | megjegyzi, hogy a légi közlekedési ágazat nagymértékben támaszkodik a kibocsátáskompenzációra, az erdőkre vonatkozó kompenzáció pedig nehezen mérhető, és garantálása lehetetlen; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a nemzetközi légi közlekedési kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszer (CORSIA) és más projektek semmilyen módon se károsítsák az élelmezésbiztonságot, a földhasználati jogokat, az őslakos népek jogait vagy a biológiai sokféleséget, továbbá hogy tiszteletben tartsák az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyás elvét; |
| --- | --- |

78.

Az Európai Parlament szerepe

| 79. | úgy véli, hogy az Európai Parlamentet – mivel a nemzetközi megállapodásokhoz szükség van az egyetértésére, és társjogalkotóként központi szerepet játszik a Párizsi Megállapodás Unión belüli végrehajtásában – megfelelően be kell vonni az uniós küldöttségbe; elvárja ezért, hogy részt vehessen az uniós koordinátorok katowicei ülésein, és hogy hozzáférést kapjon minden előkészítő dokumentumhoz a tárgyalások megkezdésének időpontjától kezdve; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye titkárságának azzal a kéréssel, hogy juttassák el valamennyi nem uniós szerződő félnek. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0280.

(2)  HL C 346., 2018.9.27., 70. o.

(3)  HL L 236., 2017.9.14., 1. o.

(4)  http://www3.weforum.org/docs/WEF_GRR18_Report.pdf

(5)  http://www.bmub.bund.de/fileadmin/Daten_BMU/Download_PDF/Europa ___International/green_growth_group_financing_climate_action_bf.pdf

(6)  http://copernicus.eu/news/report-operational-anthropogenic-co2-emissions-monitoring

(7)  UNEP: A kibocsátási szakadékról szóló, 2017. évi jelentés – A kibocsátási szakadék és annak következményei, 18. o.

(8)  HL L 350., 2017.12.29., 7. o.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/45

---

P8_TA(2018)0431

A Biológiai Sokféleség Egyezmény (COP14) 14. ülése

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása a Biológiai Sokféleség Egyezmény Részes Felei Konferenciájának 14. üléséről (COP14) (2018/2791(RSP))

(2020/C 345/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégia félidős értékeléséről szóló, 2016. február 2-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégia félidős értékeléséről szóló, 2016. február 2-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a természetre, az emberekre és a gazdaságra vonatkozó cselekvési tervről szóló, 2017. november 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetre, az emberekre és a gazdaságra vonatkozó cselekvési tervről szóló, 2017. november 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottság „A természet állapota az Unióban: Jelentés az élőhelyvédelmi és madárvédelmi irányelvben említett élőhelyek és fajok helyzetéről és trendjeiről az élőhelyvédelmi irányelv 17. cikkének, valamint a madárvédelmi irányelv 12. cikkének megfelelően” című, 2015. május 20-i jelentésére (COM(2015)0219), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A természet állapota az Unióban: Jelentés az élőhelyvédelmi és madárvédelmi irányelvben említett élőhelyek és fajok helyzetéről és trendjeiről az élőhelyvédelmi irányelv 17. cikkének, valamint a madárvédelmi irányelv 12. cikkének megfelelően” című, 2015. május 20-i jelentésére (COM(2015)0219),

| — | tekintettel a Biológiai Sokféleség Egyezmény Részes Felei Konferenciájának 14. üléséről (COP14) a Bizottságnak és a Tanácsnak címzett kérdésekre (O-000115/2018 – B8-0413/2018 és O-000116/2018 – B8-0414/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Biológiai Sokféleség Egyezmény Részes Felei Konferenciájának 14. üléséről (COP14) a Bizottságnak és a Tanácsnak címzett kérdésekre (O-000115/2018 – B8-0413/2018 és O-000116/2018 – B8-0414/2018),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Biológiai Sokféleség Egyezmény részes felei által 2010-ben elfogadott biológiai sokféleségre vonatkozó stratégiai terv (2011–2020) küldetésnyilatkozata a következő: hatékony és azonnali fellépés a biológiai sokféleség (a minket körülvevő ökoszisztémák, fajok és genetikai erőforrások rendkívüli változatossága) csökkenésének a megállítása érdekében, biztosítandó, hogy az ökoszisztémák 2020-ra kellően ellenállóvá váljanak, és továbbra is képesek legyenek az alapvető szolgáltatások nyújtására, ezáltal biztosítva bolygónkon az élet sokszínűségének megőrzését és hozzájárulva az emberek jólétéhez és a szegénység felszámolásához; |
| --- | --- |

A.

mivel a Biológiai Sokféleség Egyezmény részes felei által 2010-ben elfogadott biológiai sokféleségre vonatkozó stratégiai terv (2011–2020) küldetésnyilatkozata a következő: hatékony és azonnali fellépés a biológiai sokféleség (a minket körülvevő ökoszisztémák, fajok és genetikai erőforrások rendkívüli változatossága) csökkenésének a megállítása érdekében, biztosítandó, hogy az ökoszisztémák 2020-ra kellően ellenállóvá váljanak, és továbbra is képesek legyenek az alapvető szolgáltatások nyújtására, ezáltal biztosítva bolygónkon az élet sokszínűségének megőrzését és hozzájárulva az emberek jólétéhez és a szegénység felszámolásához;

| B. | mivel a Biológiai Sokféleség Egyezmény értelmében elfogadott, 2050-re szóló elképzelés szerint harmóniában fogunk élni a természettel, és ennek során 2050-re értékelni fogjuk a biológiai sokféleséget, megőrizzük, helyreállítjuk és okosan használjuk majd, fenntartva az ökoszisztéma-szolgáltatásokat és bolygónk egészségét, minden ember javát szolgálva; |
| --- | --- |

B.

mivel a Biológiai Sokféleség Egyezmény értelmében elfogadott, 2050-re szóló elképzelés szerint harmóniában fogunk élni a természettel, és ennek során 2050-re értékelni fogjuk a biológiai sokféleséget, megőrizzük, helyreállítjuk és okosan használjuk majd, fenntartva az ökoszisztéma-szolgáltatásokat és bolygónk egészségét, minden ember javát szolgálva;

| C. | mivel a 2050-re szóló elképzelést öt átfogó célkitűzés támogatja: a) a biológiai sokféleség csökkenése kiváltó okainak kezelése a sokféleség ügyének a kormányzásban és a társadalomban való érvényesítése révén; b) a biológiai sokféleségre nehezedő közvetlen nyomás mérséklése és a fenntartható felhasználás ösztönzése; c) a biológiai sokféleség helyzetének javítása az ökoszisztémák, a fajok és a genetikai sokféleség megóvása révén; d) a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások hasznának növelése mindenki számára; valamint e) a végrehajtás erősítése a részvételen alapuló tervezésen, a tudásmenedzsmenten és a kapacitásépítésen keresztül; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2050-re szóló elképzelést öt átfogó célkitűzés támogatja: a) a biológiai sokféleség csökkenése kiváltó okainak kezelése a sokféleség ügyének a kormányzásban és a társadalomban való érvényesítése révén; b) a biológiai sokféleségre nehezedő közvetlen nyomás mérséklése és a fenntartható felhasználás ösztönzése; c) a biológiai sokféleség helyzetének javítása az ökoszisztémák, a fajok és a genetikai sokféleség megóvása révén; d) a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások hasznának növelése mindenki számára; valamint e) a végrehajtás erősítése a részvételen alapuló tervezésen, a tudásmenedzsmenten és a kapacitásépítésen keresztül;

| D. | mivel hozzáférésről és az előnyök megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyv célja a genetikai erőforrások hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos megosztása; |
| --- | --- |

D.

mivel hozzáférésről és az előnyök megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyv célja a genetikai erőforrások hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos megosztása;

| E. | mivel a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia célja a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások csökkenésének megállítása az EU-ban, és a biológiai sokféleség globális csökkenésének 2020-ig történő megállításához való hozzájárulás, szem előtt tartva a biológiai sokféleség önmagában vett értékét és az ökoszisztéma-szolgáltatások emberi jólléthez és gazdasági jóléthez való nélkülözhetetlen hozzájárulását; |
| --- | --- |

E.

mivel a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia célja a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások csökkenésének megállítása az EU-ban, és a biológiai sokféleség globális csökkenésének 2020-ig történő megállításához való hozzájárulás, szem előtt tartva a biológiai sokféleség önmagában vett értékét és az ökoszisztéma-szolgáltatások emberi jólléthez és gazdasági jóléthez való nélkülözhetetlen hozzájárulását;

| F. | mivel az EU és a tagállamok elfogadták a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendet és az ahhoz kapcsolódó, világunk átalakítására és bolygónk – ezen belül a szárazföldi és a víz alatti élet – védelmére felszólító fenntartható fejlődési célokat, továbbá elkötelezték magukat ezek maradéktalan végrehajtása mellett; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU és a tagállamok elfogadták a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendet és az ahhoz kapcsolódó, világunk átalakítására és bolygónk – ezen belül a szárazföldi és a víz alatti élet – védelmére felszólító fenntartható fejlődési célokat, továbbá elkötelezték magukat ezek maradéktalan végrehajtása mellett;

| G. | mivel az ökoszisztémák pusztulása óriási társadalmi és gazdasági veszteségekkel jár az EU számára; |
| --- | --- |

G.

mivel az ökoszisztémák pusztulása óriási társadalmi és gazdasági veszteségekkel jár az EU számára;

Általános észrevételek

| 1. | aggodalommal állapítja meg, hogy a biológiai sokféleség csökkenésének jelenlegi tendenciái alapján nem teljesülnek majd a biológiai sokféleségre vonatkozó 2020-as aicsi célok, és felhívja a Biológiai Sokféleség Egyezmény valamennyi részes felét és érdekeltjét erőfeszítéseik fokozására; e tekintetben sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az uniós célok teljesítése érdekében tegyenek azonnali, jelentős és további erőfeszítéseket a biológiai sokféleség megőrzésére; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a globális biológiai sokféleség védelme alapvető kihívás, és így stratégiai uniós érdek, amelynek a legmagasabb politikai figyelmet kell kapnia; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy különösen külső eszközeik révén aktívan vonják be a harmadik országokat a biológiai sokféleség megőrzését célzó intézkedések és az ezzel kapcsolatos irányítás előmozdításába és megerősítésébe, elsősorban minden többoldalú megállapodásban; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy átfogó irányítási rendszerre van szükség a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások megőrzésének és fenntartható használatának kezeléséhez; felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy őrizzék meg határozott elkötelezettségüket a Biológiai Sokféleség Egyezmény megerősítése iránt, és vállaljanak vezető szerepet a 2020 utáni keret előkészítésében, különösen a Részes Felek Konferenciájának 14. és 15. ülésére készülve, és átláthatóan tegyék közzé a globális biológiai sokféleség 2020 utáni keretéről alkotott elképzeléseiket és prioritásaikat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet arra, hogy a biológiai sokféleség megőrzése és helyreállítása alapul szolgál a legtöbb fenntartható fejlesztési cél megvalósításához, és elengedhetetlen a többek között a környezethez, az élelmezésbiztonsághoz, az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz, az egészséghez, a katasztrófakockázat csökkentéséhez és a migrációhoz kapcsolódó uniós szakpolitikai célok eléréséhez; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet arra, hogy a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma megőrzése szervesen összekapcsolódik, és a fenntartható fejlődés alapeleme; hangsúlyozza a biológiai sokféleség általános érvényesítése és a környezetvédelmi politika jobb koherenciája elfogadásának szükségességét az EU minden belső és külső politikájában, és a fenntartható fejlesztési célok 2030-ig történő maradéktalan végrehajtására vonatkozó kötelezettségvállalásaikra tekintettel is felhívja a Bizottságot és a tagállamokat ennek előmozdítására; |
| --- | --- |

5.

| 6. | úgy véli, hogy döntő fontosságú a biológiai sokféleség csökkenését okozó tényezők hosszú távú stratégiai megközelítéssel való kezelése és az eredményes döntések és intézkedések kidolgozása és végrehajtása, amelyek köre felöleli a védett területeknek az adott terület érzékenységén, a veszélyeztetett fajok jelenlétén vagy az azonosított tudásbeli hiányon és/vagy hatékony irányításon alapuló meghatározását és megőrzését, a biológiai sokféleség csökkenésének és ennek az őslakos és helyi közösségek területeire és megélhetésére gyakorolt negatív hatásának korlátozását, az ökoszisztémák és szolgáltatásaik helyreállítását a védett területeken kívül is, valamint a biológiai sokféleség más ágazatokban – így a mezőgazdaságban, az erdőgazdálkodásban, az erdőgazdálkodásban, a földhasználat-tervezésben, a fejlesztési együttműködésben, a kutatásban és az innovációban, a közlekedésben, a bányászatban és az egészségügyben – való általános érvényesítését, továbbá a visszás támogatások megszüntetését; alapvetőnek tartja a biológiai sokféleség csökkenésének, valamint a földre és a helyi és bennszülött közösségek megélhetéséhez szükséges eszközökre ezáltal gyakorolt negatív hatás korlátok közé szorítását is; |
| --- | --- |

6.

Az Egyezmény és a biológiai sokféleségre vonatkozó stratégiai terv (2011–2020) végrehajtása

| 7. | emlékeztet arra, hogy az egyiptomi COP14 csúcstalálkozóra az Egyezmény életbe lépésének 25. évfordulóján került sor; ezért kiemelten fontosnak tartja a 2011–2020-as időszakra szóló, biológiai sokféleségre vonatkozó aktuális stratégiai terv végrehajtására irányuló erőfeszítések fokozását, a biológiai sokféleségre vonatkozó aicsi célok elérésének és a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről, valamint a hasznosításukból származó hasznok igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyv alapvető elemeinek középpontba állítását, valamint egy olyan nagyratörő, 2050-re szóló forgatókönyv kidolgozását célzó 2020 utáni stratégiai terv és végrehajtási mechanizmus kidolgozását, amely a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrenddel és a fenntartható fejlesztési célokkal összhangban figyelembe veszi az új kihívásokat a biológiai sokféleség terén; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kiemeli biológiai sokféleségre vonatkozó aicsi célok szerepét a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend és a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásában, különös tekintettel a 14. fenntartható fejlesztési célra (az óceánok, tengerek és tengeri erőforrások megőrzése és fenntartható használata) és a 15. fenntartható fejlesztési célra (a Föld ökoszisztémáinak fenntartható használata, fenntartható erdőgazdálkodás, az elsivatagosodás leküzdése, valamint a talaj degradációjának feltartóztatása és visszafordítása, valamint a biodiverzitás csökkenésének megállítása); |
| --- | --- |

8.

| 9. | aggodalommal állapítja meg, hogy a természetvédelmi szempontból értékes fajok és élőhelyek védettségi helyzetének Unióban végzett értékelése (3) szerint csak a tengeri fajok 7 %-a és a tengeri élőhelytípusok 9 %-a mutat „kedvező védettségi helyzetet”, és hogy a fajok értékelésének 27 %-a és az élőhelytípusok értékelésének 66 %-a mutat „kedvezőtlen védettségi helyzetet”; |
| --- | --- |

9.

A globális biológiai sokféleségre vonatkozó 2020 utáni keret

| 10. | sürgeti a biológiai sokféleségre vonatkozó 2020 utáni globális keret ambiciózusabbá tételére és működésének javítására irányuló lépéseket; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a részes felek számára nyújtott átláthatóság és elszámoltathatóság, valamint a biológiai sokféleségre vonatkozó jövőbeli globális keret általános eredményessége javítása érdekében aktívan törekedjenek olyan egyértelmű, számszerű és mérhető célok kidolgozására, amelyek teljesítménymutatókat, jobb nyomon követési eszközöket, kötelezettségvállalási folyamatokat, valamint a Párizsi Megállapodás mechanizmusaihoz hasonló értékelési és jelentési mechanizmusokat foglalnak magukban; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kiemeli, hogy erősebb nemzetközi keretre van szükség a globális biológiai sokféleség védelmére, jelenlegi csökkenésének megállítására, és lehető legnagyobb mértékű helyreállítására; úgy véli, hogy ennek a keretnek nemzeti szinten megállapított – és helyi és regionális hozzájárulásokkal támogatott – hozzájárulásokból és más megfelelő eszközökből, pénzügyi kötelezettségvállalásokból és jobb kapacitásépítési biztosítékokból, valamint ötévenkénti felülvizsgálati mechanizmusból álló célkitűzéseken és önkéntes kötelezettségvállalásokon kell alapulnia, a védett területek jobb igazgatására és az eredményesebb természetvédelmi intézkedésekre, valamint az egyre nagyratörőbb ambíciókra helyezve a hangsúlyt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kiemeli a globális biológiai sokféleségre vonatkozó 2020 utáni keret elfogadása és annak nemzeti biológiai sokféleségi célokra való átültetése közötti esetleges időeltolódások minimalizálásának fontosságát a biológiai sokféleség csökkenését megállító konkrét fellépések késedelmességének megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

12.

Gazdasági megfontolások és finanszírozás

| 13. | kiemeli, hogy a gazdasági növekedés csak akkor segítheti elő a fenntartható fejlődést, ha azt sikerül függetlenné tenni a biológiai sokféleség csökkenésétől és a természet emberi jóllét előmozdítására való képességének csökkenésétől továbbá hangsúlyozza azon természetalapú megoldások nagyobb léptékben történő alkalmazásának fontosságát, amelyek segítséget nyújthatnak a társadalmak számára abban, hogy maradéktalanul fenntartható módon kezeljék a társadalmi és gazdasági vonatkozásokkal rendelkező összetett kihívásokat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kiemeli a biológiai sokféleség megfelelő finanszírozásának szükségességét; rámutat, hogy a következő többéves pénzügyi tervben a biológiai sokféleség védelmének figyelembe vétele és a biológiai sokféleségre fordítandó források lehetséges elkülönítése jelentős és pozitív hatással járna a 2050-re szóló elképzelés elérése szempontjából; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a Biológiai Sokféleség Egyezményhez kapcsolódó, a biológiai sokféleség megőrzését szolgáló új nemzetközi finanszírozási mechanizmusok létrehozásának előmozdítására, és kiemeli e tekintetben a magánfinanszírozási kezdeményezések fontosságát; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza a Párizsi Megállapodásban foglalt kötelezettségvállalások elérését célzó beruházások növelésének fontosságát az éghajlatváltozás biológiai sokféleségre gyakorolt hatásának csökkentése és az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra, illetve a biológiai sokféleségre irányuló szakpolitikák közötti összhang biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

16.

Erdőgazdálkodás és mezőgazdaság

| 17. | üdvözli, hogy a COP14 határozatának 10.2.g) (XXI/1.) sz. ajánlása megemlíti az erdőgazdálkodásban és a mezőgazdaságban rejlő lehetőségeket; hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági tevékenységek és a biológiai sokféleség megőrzése szorosan összefüggnek; hangsúlyozza, hogy a fenntartható mezőgazdaság és erdőgazdálkodás nagyban hozzájárul a fajok, élőhelyek és ökoszisztémák sokféleségéhez, és csökkenti az éghajlatváltozás hatásait; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rámutat ugyanakkor az intenzív mezőgazdaságnak a biológiai sokféleségre gyakorolt negatív hatására, különös tekintettel az erdőirtásra és a peszticidek használatára; emlékeztet az ökoszisztémák jó működéséhez kulcsfontosságú beporzók riasztó mértékű pusztulására; felhívja a részes feleket, hogy tegyenek határozott kötelezettségvállalásokat a fenntartható mezőgazdaság és erdőgazdálkodás érdekében, ideértve az agrárökológiai megközelítések előmozdítására, a káros növényvédő szerek fokozatos megszüntetésére vonatkozó követelmények támogatását, valamint a talaj és az élőhelyek védelmét biztosító stratégiákat; |
| --- | --- |

18.

Innováció

| 19. | üdvözli, hogy a 10.2.h) (XXI/1.) sz. ajánlás megemlíti a technológiai fejlődést; ismételten hangsúlyozza az innováció, a kutatás és a fejlesztés fontosságát a 2050-es elképzelés elérése érdekében, és felhívja a részes feleket, hogy összpontosítsanak különösen a biológiai sokféleség megőrzése és az emberi egészség és gazdasági jólét közötti kapcsolatokra, és hangolják össze az adatgyűjtési intézkedéseket; |
| --- | --- |

19.

Kapacitásépítés, tudatosítás és minden fél bevonása

| 20. | hangsúlyozza, hogy a kapacitásépítés és a – többek között a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások értékével kapcsolatos – figyelemfelhívás a sikeres végrehajtás kulcsai; üdvözli ezért, hogy a COP13 a XIII/23. sz. határozatában és a XXI/1. sz. ajánlásában rövid távú cselekvési tervet (2017–2022) fogadott el a kapacitásépítés, valamint saját kommunikációs stratégiája erősítésére és támogatására, és felhívja a COP14-et, hogy folytassa a munkát e kulcsfontosságú kérdésekben; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a 2020 utáni keret kialakítására átfogó és részvételen alapuló folyamat keretében kerüljön sor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | üdvözli, hogy a széles nyilvánosságnak szóló tájékoztató kampányokról is szó esik a XXI/1. sz. határozatban a COP14 előkészítésére, és felhívja a részes feleket, hogy mozdítsák elő a tudatosítást és sok érdekelt fél bevonását, hogy testreszabott megoldásokat biztosítsanak a helyi közösségek és az őslakos népek részvételével a nagyobb biológiai sokféleséget eredményező, fenntartható földhasználat támogatására, hogy teljes mértékben tiszteletben tartsák a táj és az élőhelyek tekintetében a regionális különbségeket; |
| --- | --- |

22.

| 23. | üdvözli a sok érdekelt felet aktívan célzó, a regionális és helyi szereplőket is bevonó megközelítés szándékát, amely alapvető fontosságú a biológiai sokféleség értékelése, védelme, megőrzése, fenntartható használata és helyreállítása szempontjából, és kiemeli, hogy az irányítási szintek és ágazatok, valamint az üzleti platformok és a biológiai sokféleséggel foglalkozó platformok jobb bevonása és együttműködése lehetőségeket fog teremteni a biológiai sokféleséggel összefüggő célok jobb végrehajtására és más szakpolitikákban való általános érvényesítésére; |
| --- | --- |

23.

o

o o

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  HL C 35., 2018.1.31., 2. o.

(2)  HL C 356., 2018.10.4., 38. o.

(3)  A biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform: „The Regional Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services for Europe and Central Asia” (Regionális értékelési jelentés a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-rendszerekről Európában és Közép-Ázsiában), 2018.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/49

---

P8_TA(2018)0432

Az euróövezet foglalkoztatási és szociális politikája

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása az euróövezet foglalkoztatási és szociális politikájáról (2018/2034(INI))

(2020/C 345/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. és 5. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. és 5. cikkére,

| — | tekintettel „A megfelelő, biztonságos és fenntartható európai nyugdíjak menetrendje” című, 2012. február 16-i bizottsági fehér könyvre (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A megfelelő, biztonságos és fenntartható európai nyugdíjak menetrendje” című, 2012. február 16-i bizottsági fehér könyvre (COM(2012)0055),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9., 145., 148., 149., 152., 153., 174. és 349. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9., 145., 148., 149., 152., 153., 174. és 349. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak IV. címére („Szolidaritás”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak IV. címére („Szolidaritás”),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira, különösen az 1., 3., 4., 5., 8., 10. és 13. célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira, különösen az 1., 3., 4., 5., 8., 10. és 13. célokra,

| — | tekintettel az öt elnök „Az európai gazdasági és monetáris unió kiteljesítése” című, 2015. június 22-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az öt elnök „Az európai gazdasági és monetáris unió kiteljesítése” című, 2015. június 22-i jelentésére,

| — | tekintettel az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló, 2018. május 14-i tanácsi ajánlásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló, 2018. május 14-i tanácsi ajánlásra (2),

| — | tekintettel az európai gazdasági és társadalmi fejlődés alapvető tényezőjének számító szociális gazdaság előmozdításáról szóló, 2015. december 7-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai gazdasági és társadalmi fejlődés alapvető tényezőjének számító szociális gazdaság előmozdításáról szóló, 2015. december 7-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Bizottság „2018. évi európai szemeszter: országspecifikus ajánlások” című dokumentumról szóló, 2018. május 23-i közleményére (COM(2018)0400), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „2018. évi európai szemeszter: országspecifikus ajánlások” című dokumentumról szóló, 2018. május 23-i közleményére (COM(2018)0400),

| — | tekintettel a Bizottság „2018. évi éves növekedési jelentés” című, 2017. november 22-i közleményére (COM(2017)0690), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „2018. évi éves növekedési jelentés” című, 2017. november 22-i közleményére (COM(2017)0690),

| — | tekintettel a Bizottság és a Tanács közös foglalkoztatási jelentésének a 2018. évi éves növekedési jelentésről szóló 2017. november 22-i bizottsági közleményt kísérő, 2017. november 22-i tervezetére (COM(2017)0674), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és a Tanács közös foglalkoztatási jelentésének a 2018. évi éves növekedési jelentésről szóló 2017. november 22-i bizottsági közleményt kísérő, 2017. november 22-i tervezetére (COM(2017)0674),

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló, 2017. november 22-i bizottsági javaslatra (COM(2017)0677) és a Parlament erről szóló, 2018. április 19-i álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló, 2017. november 22-i bizottsági javaslatra (COM(2017)0677) és a Parlament erről szóló, 2018. április 19-i álláspontjára (3),

| — | tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó, 2017. november 22-i bizottsági ajánlásra (COM(2017)0770), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó, 2017. november 22-i bizottsági ajánlásra (COM(2017)0770),

| — | tekintettel „A riasztási mechanizmus keretében készült 2018. évi jelentés” című, 2017. november 22-i bizottsági jelentésre (COM(2017)0771), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A riasztási mechanizmus keretében készült 2018. évi jelentés” című, 2017. november 22-i bizottsági jelentésre (COM(2017)0771),

| — | tekintettel a „2018. évi költségvetésiterv-javaslatok: Átfogó értékelés” című, 2017. november 22-i bizottsági közleményre (COM(2017)0800), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2018. évi költségvetésiterv-javaslatok: Átfogó értékelés” című, 2017. november 22-i bizottsági közleményre (COM(2017)0800),

| — | tekintettel „A szociális jogok európai pillérének létrehozása” című, 2017. április 26-i bizottsági közleményre (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szociális jogok európai pillérének létrehozása” című, 2017. április 26-i bizottsági közleményre (COM(2017)0250),

| — | tekintettel a „Kezdeményezés a dolgozó szülők és gondozók körében a munka és a magánélet közötti egyensúly támogatására” című, 2017. április 26-i bizottsági közleményre (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kezdeményezés a dolgozó szülők és gondozók körében a munka és a magánélet közötti egyensúly támogatására” című, 2017. április 26-i bizottsági közleményre (COM(2017)0252),

| — | tekintettel a „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című 2013. évi ajánlás eredményeinek értékeléséről szóló, 2017. április 26-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című 2013. évi ajánlás eredményeinek értékeléséről szóló, 2017. április 26-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0258),

| — | tekintettel a Bizottság nemek közötti egyenlőség melletti stratégiai szerepvállalására (2016–2019) és a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2011 és 2020 közötti időszakra vonatkozó európai paktumra, valamint a Tanács 2011. március 7-i, ezekre válaszul elfogadott következtetéseire (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság nemek közötti egyenlőség melletti stratégiai szerepvállalására (2016–2019) és a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2011 és 2020 közötti időszakra vonatkozó európai paktumra, valamint a Tanács 2011. március 7-i, ezekre válaszul elfogadott következtetéseire (4),

| — | tekintettel a 2002-es barcelonai gyermekgondozási célokra, miszerint 2010-ig hároméves kortól az iskolaköteles korig a gyermekek legalább 90 %-ának, hároméves kor alatt pedig a gyermekek legalább 33 %-ának kell gyermekgondozásban részesülnie; |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2002-es barcelonai gyermekgondozási célokra, miszerint 2010-ig hároméves kortól az iskolaköteles korig a gyermekek legalább 90 %-ának, hároméves kor alatt pedig a gyermekek legalább 33 %-ának kell gyermekgondozásban részesülnie;

| — | tekintettel „Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés – az első három év” című, 2016. október 4-i bizottsági közleményre (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés – az első három év” című, 2016. október 4-i bizottsági közleményre (COM(2016)0646),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2016. szeptember 14-i bizottsági javaslatra (COM(2016)0604), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2016. szeptember 14-i bizottsági javaslatra (COM(2016)0604),

| — | tekintettel „Az európai beruházások megerősítése a munkahelyteremtés és a növekedés érdekében: Az Európai Stratégiai Beruházási Alap második fázisa és az új külső beruházási terv felé” című, 2016. szeptember 14-i bizottsági közleményre (COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai beruházások megerősítése a munkahelyteremtés és a növekedés érdekében: Az Európai Stratégiai Beruházási Alap második fázisa és az új külső beruházási terv felé” című, 2016. szeptember 14-i bizottsági közleményre (COM(2016)0581),

| — | tekintettel az „Új európai készségfejlesztési program – Közös erővel a humántőke, a foglalkoztathatóság és a versenyképesség megerősítéséért” című, 2016. június 10-i bizottsági közleményre (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új európai készségfejlesztési program – Közös erővel a humántőke, a foglalkoztathatóság és a versenyképesség megerősítéséért” című, 2016. június 10-i bizottsági közleményre (COM(2016)0381),

| — | tekintettel „A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend” című, 2016. június 2-i bizottsági közleményre (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend” című, 2016. június 2-i bizottsági közleményre (COM(2016)0356),

| — | tekintettel a körforgásos gazdaságról szóló intézkedéscsomagra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a körforgásos gazdaságról szóló intézkedéscsomagra (5),

| — | tekintettel az „Európa ismét beruház: Az európai beruházási terv mérlege és a következő lépések” című, 2016. június 1-jei bizottsági közleményre (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa ismét beruház: Az európai beruházási terv mérlege és a következő lépések” című, 2016. június 1-jei bizottsági közleményre (COM(2016)0359),

| — | tekintettel a szociális jogok európai pillérével kapcsolatos konzultáció elindításáról szóló, 2016. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2016)0127) és annak mellékleteire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pillérével kapcsolatos konzultáció elindításáról szóló, 2016. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2016)0127) és annak mellékleteire,

| — | tekintettel a sérülésből és betegségből felépülő munkavállalók minőségi foglalkoztatásba való visszailleszkedésének lehetőségeiről szóló, 2018. szeptember 11-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a sérülésből és betegségből felépülő munkavállalók minőségi foglalkoztatásba való visszailleszkedésének lehetőségeiről szóló, 2018. szeptember 11-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2018. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásai” című, 2018. március 14-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2018. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásai” című, 2018. március 14-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a munkahelyteremtés és a növekedés fellendítését szolgáló, egyenlőtlenségek elleni küzdelemről szóló, 2017. november 16-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyteremtés és a növekedés fellendítését szolgáló, egyenlőtlenségek elleni küzdelemről szóló, 2017. november 16-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló, 2017. október 26-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló, 2017. október 26-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a garantált minimáljövedelemmel mint a szegénység elleni küzdelem eszközével kapcsolatos szakpolitikákról szóló, 2017. október 24-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a garantált minimáljövedelemmel mint a szegénység elleni küzdelem eszközével kapcsolatos szakpolitikákról szóló, 2017. október 24-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az új európai készségfejlesztési programról szóló, 2017. szeptember 14-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új európai készségfejlesztési programról szóló, 2017. szeptember 14-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a szociális jogok európai pilléréről szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pilléréről szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel „A szegénységről: a nemek közötti egyenlőség szempontjai” című, 2016. május 26-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szegénységről: a nemek közötti egyenlőség szempontjai” című, 2016. május 26-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2014–2020 közötti EU stratégiai keretről szóló, 2015. november 25-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2014–2020 közötti EU stratégiai keretről szóló, 2015. november 25-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a Bizottság a nyugdíjak megfelelőségéről szóló 2018. évi jelentésére: Jelenlegi és jövőbeli időskori jövedelemmegfelelőség az EU-ban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság a nyugdíjak megfelelőségéről szóló 2018. évi jelentésére: Jelenlegi és jövőbeli időskori jövedelemmegfelelőség az EU-ban,

| — | tekintettel a Bizottság „2018. évi jelentés az idősödésről: Gazdasági és költségvetési prognózisok az EU tagállamaira vonatkozóan (2016–2070)” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „2018. évi jelentés az idősödésről: Gazdasági és költségvetési prognózisok az EU tagállamaira vonatkozóan (2016–2070)” című jelentésére,

| — | tekintettel a be nem jelentett munkavégzés megakadályozására, valamint az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentésre irányuló együttműködés erősítését célzó európai platform létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2016. február 2-i álláspontjára (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a be nem jelentett munkavégzés megakadályozására, valamint az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentésre irányuló együttműködés erősítését célzó európai platform létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2016. február 2-i álláspontjára (15),

| — | tekintettel a (felülvizsgált) Európai Szociális Chartára és a 2014-ben elindított torinói folyamatra, amelynek célja az Európai Szociális Charta szerződéses rendszerének megerősítése az Európa Tanácson belül, valamint az európai uniós jog viszonylatában (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a (felülvizsgált) Európai Szociális Chartára és a 2014-ben elindított torinói folyamatra, amelynek célja az Európai Szociális Charta szerződéses rendszerének megerősítése az Európa Tanácson belül, valamint az európai uniós jog viszonylatában (16),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó ENSZ-bizottságnak az Európai Unió bevezető jelentéséhez kapcsolódó záró megjegyzéseire (2015. szeptember), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó ENSZ-bizottságnak az Európai Unió bevezető jelentéséhez kapcsolódó záró megjegyzéseire (2015. szeptember),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „Ifjúsági munkanélküliség – hoztak változást az uniós szakpolitikák? Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés értékelése” című, 2017. márciusi 5/2017. sz. különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „Ifjúsági munkanélküliség – hoztak változást az uniós szakpolitikák? Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés értékelése” című, 2017. márciusi 5/2017. sz. különjelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0329/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0329/2018),

| A. | mivel 2018 júniusában az euróövezetben a szezonálisan kiigazított munkanélküliségi ráta 8,3 % volt, ami a 2017. júniusban mért 9,0 %-hoz képest csökkenést mutatva az euróövezetben 2008. decembere óta feljegyzett legalacsonyabb arányt mutatta; mivel az euróövezeti tagállamok között a munkanélküliségi rátában megfigyelhető különbségek jelentősek, ugyanis 2018 júniusában a legalacsonyabb munkanélküliségi rátát Máltán (3,9 %) és Németországban (3,4 %), míg a legmagasabb, és még mindig aggodalomra okot adó munkanélküliségi rátát Görögországban (2018 áprilisában 20,2 %) és Spanyolországban (15,2 %) mérték, ahol a munkanélküliségii aránya korábban 57,8 % és 65,5 %-os volt; |
| --- | --- |

A.

mivel 2018 júniusában az euróövezetben a szezonálisan kiigazított munkanélküliségi ráta 8,3 % volt, ami a 2017. júniusban mért 9,0 %-hoz képest csökkenést mutatva az euróövezetben 2008. decembere óta feljegyzett legalacsonyabb arányt mutatta; mivel az euróövezeti tagállamok között a munkanélküliségi rátában megfigyelhető különbségek jelentősek, ugyanis 2018 júniusában a legalacsonyabb munkanélküliségi rátát Máltán (3,9 %) és Németországban (3,4 %), míg a legmagasabb, és még mindig aggodalomra okot adó munkanélküliségi rátát Görögországban (2018 áprilisában 20,2 %) és Spanyolországban (15,2 %) mérték, ahol a munkanélküliségii aránya korábban 57,8 % és 65,5 %-os volt;

| B. | mivel 2018 júniusában az ifjúsági munkanélküliségi ráta az euróövezetben 16,9 %-os volt, szemben a 2017. júniusi 18,9 %-kal; mivel a folyamatos csökkenés ellenére ez az arány továbbra is elfogadhatatlanul magas, és több mint kétszerese az átlagos teljes munkanélküliségnek, mivel egyes országokban hozzávetőleg minden harmadik fiatal munkanélküli; mivel az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelem elsődlegesen a tagállamok feladata, amelyet a munkaerőpiaci szabályozási keretek, oktatási és képzési rendszerek és aktív munkaerőpiaci politikák kidolgozása és végrehajtása révén kell ellátniuk, többek között a tisztességes bérekkel járó méltányos munkalehetőségek megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

B.

mivel 2018 júniusában az ifjúsági munkanélküliségi ráta az euróövezetben 16,9 %-os volt, szemben a 2017. júniusi 18,9 %-kal; mivel a folyamatos csökkenés ellenére ez az arány továbbra is elfogadhatatlanul magas, és több mint kétszerese az átlagos teljes munkanélküliségnek, mivel egyes országokban hozzávetőleg minden harmadik fiatal munkanélküli; mivel az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelem elsődlegesen a tagállamok feladata, amelyet a munkaerőpiaci szabályozási keretek, oktatási és képzési rendszerek és aktív munkaerőpiaci politikák kidolgozása és végrehajtása révén kell ellátniuk, többek között a tisztességes bérekkel járó méltányos munkalehetőségek megteremtése érdekében;

| C. | mivel az ifjúsági munkanélküliségi ráta tekintetében is jelentős különbség van az euróövezeti tagállamok között, mivel az euróövezetben a legalacsonyabb ifjúsági munkanélküliségi rátát 2018 júniusában Máltán (5,5 %) és Németországban (6,2 %), míg a legmagasabbat Görögországban (42,3 % 2018 áprilisában), Spanyolországban (34,1 %) és Olaszországban (32,6 %) mérték; |
| --- | --- |

C.

mivel az ifjúsági munkanélküliségi ráta tekintetében is jelentős különbség van az euróövezeti tagállamok között, mivel az euróövezetben a legalacsonyabb ifjúsági munkanélküliségi rátát 2018 júniusában Máltán (5,5 %) és Németországban (6,2 %), míg a legmagasabbat Görögországban (42,3 % 2018 áprilisában), Spanyolországban (34,1 %) és Olaszországban (32,6 %) mérték;

| D. | mivel más tagállamok olyan strukturális munakerő-piaci kihívásokkal néznek szembe, mint az alacsony részvételi arány, valamint készségek és képesítések kereslete és kínálata közötti eltérés; mivel a növekvő munkaerő-piaci kereslet kielégítése érdekében egyre nagyobb szükség lenne az inaktív munkaerő beilleszkedését vagy újrabeilleszkedését célzó konkrét intézkedésekre; |
| --- | --- |

D.

mivel más tagállamok olyan strukturális munakerő-piaci kihívásokkal néznek szembe, mint az alacsony részvételi arány, valamint készségek és képesítések kereslete és kínálata közötti eltérés; mivel a növekvő munkaerő-piaci kereslet kielégítése érdekében egyre nagyobb szükség lenne az inaktív munkaerő beilleszkedését vagy újrabeilleszkedését célzó konkrét intézkedésekre;

| E. | mivel az euróövezet teljes foglalkoztatási rátája 2017-ben 71,0 %-os, a nők foglalkoztatási rátája pedig 65,4 %-os volt; mivel az Európa 2020 stratégia keretében az Európai Unióra vonatkozó cél a 20–64 éves személyek legalább 75 %-ának foglalkoztatása, többek között a nők és az idősebb munkavállalók nagyobb mértékű bevonása, és a migránsok munkaerő-piaci integrációjának javítása révén; mivel az euróövezet foglalkoztatási rátája 2016 végére meghaladta a válság előtti szintet, és 2018 második negyedévében 1,5 %-kal nőtt az előző év azonos negyedévéhez képest; mivel azonban egyes tagállamokban még mindig nem éri el az egy évtizeddel ezelőtt regisztrált szintet, figyelembe véve, hogy a keleti országokban ez a teljes népesség hosszú távú csökkenésének tulajdonítható, nem pedig negatív munkaerő-piaci fejleményeknek; mivel továbbra is aggasztó az egy munkavállaló által ledolgozott órák számának csökkenő trendje, ami többek közt a nem önkéntes jellegű részmunkaidős foglalkoztatásnak tudható be: a munkaórák száma 2017-ben enyhén (0,3 %-kal) csökkent az előző évhez képest, és ez még mindig megközelítőleg 3 %-kal alacsonyabb mint 2008-ban (17); |
| --- | --- |

E.

mivel az euróövezet teljes foglalkoztatási rátája 2017-ben 71,0 %-os, a nők foglalkoztatási rátája pedig 65,4 %-os volt; mivel az Európa 2020 stratégia keretében az Európai Unióra vonatkozó cél a 20–64 éves személyek legalább 75 %-ának foglalkoztatása, többek között a nők és az idősebb munkavállalók nagyobb mértékű bevonása, és a migránsok munkaerő-piaci integrációjának javítása révén; mivel az euróövezet foglalkoztatási rátája 2016 végére meghaladta a válság előtti szintet, és 2018 második negyedévében 1,5 %-kal nőtt az előző év azonos negyedévéhez képest; mivel azonban egyes tagállamokban még mindig nem éri el az egy évtizeddel ezelőtt regisztrált szintet, figyelembe véve, hogy a keleti országokban ez a teljes népesség hosszú távú csökkenésének tulajdonítható, nem pedig negatív munkaerő-piaci fejleményeknek; mivel továbbra is aggasztó az egy munkavállaló által ledolgozott órák számának csökkenő trendje, ami többek közt a nem önkéntes jellegű részmunkaidős foglalkoztatásnak tudható be: a munkaórák száma 2017-ben enyhén (0,3 %-kal) csökkent az előző évhez képest, és ez még mindig megközelítőleg 3 %-kal alacsonyabb mint 2008-ban (17);

| F. | mivel a munkaerőpiac szegmentálódása különösen érinti a nőket, az alacsony képzettségű, fiatal és idősebb embereket, a fogyatékossággal élőket és a migráns háttérrel rendelkezőket, akiket nagyobb valószínűséggel foglalkoztatnak részmunkaidőben és ideiglenes munka keretében, amelyek a hagyományostól eltérő és atipikus foglalkoztatási formák, valamint a színlelt önfoglalkoztatás mellett továbbra is fennmaradnak; mivel az 55–64 évesek foglalkoztatási rátája 2017-ben 57 % volt az EU-ban, ami 10 százalékponttal elmarad az általános foglalkoztatási rátától, a nemek közötti különbség pedig 13 százalékpontos volt, ami 3 ponttal magasabb, mint a teljes munkaképes korú lakosság tekintetében mért megfelelő adat; mivel a demográfiai adatok az idősebb munkavállalók számának növekedését vetítik előre; |
| --- | --- |

F.

mivel a munkaerőpiac szegmentálódása különösen érinti a nőket, az alacsony képzettségű, fiatal és idősebb embereket, a fogyatékossággal élőket és a migráns háttérrel rendelkezőket, akiket nagyobb valószínűséggel foglalkoztatnak részmunkaidőben és ideiglenes munka keretében, amelyek a hagyományostól eltérő és atipikus foglalkoztatási formák, valamint a színlelt önfoglalkoztatás mellett továbbra is fennmaradnak; mivel az 55–64 évesek foglalkoztatási rátája 2017-ben 57 % volt az EU-ban, ami 10 százalékponttal elmarad az általános foglalkoztatási rátától, a nemek közötti különbség pedig 13 százalékpontos volt, ami 3 ponttal magasabb, mint a teljes munkaképes korú lakosság tekintetében mért megfelelő adat; mivel a demográfiai adatok az idősebb munkavállalók számának növekedését vetítik előre;

| G. | mivel a minőségi egészségügyi ellátáshoz való egyetemes hozzáférés alapvető szükséglet, amelyet a tagállamoknak biztosítaniuk kell, és amelybe be kell fektetniük; |
| --- | --- |

G.

mivel a minőségi egészségügyi ellátáshoz való egyetemes hozzáférés alapvető szükséglet, amelyet a tagállamoknak biztosítaniuk kell, és amelybe be kell fektetniük;

| H. | mivel 2016-ban szegénység vagy a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett személyek száma az euróövezetben 23,1 % (ami még mindig meghaladja a 2009-ben mért szintet), a dolgozói szegénység rátája pedig 9,5 % volt; mivel még mindig 118 millió európai polgár van kitéve a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának, ami 1 millióval meghaladja a válság előtti szintet; mivel jelentős elmaradás van az Európa 2020 stratégiában kitűzött céltól, miszerint a 2008-as referenciaértékhez képest 20 millióval kell csökkenteni a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett személyek számát; mivel az anyagi nélkülözés mértéke ugyan csökken, viszont a jövedelmi szegénység mértéke és a szegénységi arány nő; |
| --- | --- |

H.

mivel 2016-ban szegénység vagy a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett személyek száma az euróövezetben 23,1 % (ami még mindig meghaladja a 2009-ben mért szintet), a dolgozói szegénység rátája pedig 9,5 % volt; mivel még mindig 118 millió európai polgár van kitéve a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának, ami 1 millióval meghaladja a válság előtti szintet; mivel jelentős elmaradás van az Európa 2020 stratégiában kitűzött céltól, miszerint a 2008-as referenciaértékhez képest 20 millióval kell csökkenteni a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett személyek számát; mivel az anyagi nélkülözés mértéke ugyan csökken, viszont a jövedelmi szegénység mértéke és a szegénységi arány nő;

| I. | mivel az euróövezetben a tartós munkanélküliségi ráta csökken (a 2016. évi 5 %-ról 2017-ben 4,4 %-ra), de mivel még mindig a teljes munkanélküliség 48,5 %-át teszi ki, ami elfogadhatatlanul magas arány; |
| --- | --- |

I.

mivel az euróövezetben a tartós munkanélküliségi ráta csökken (a 2016. évi 5 %-ról 2017-ben 4,4 %-ra), de mivel még mindig a teljes munkanélküliség 48,5 %-át teszi ki, ami elfogadhatatlanul magas arány;

| J. | mivel a Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában című 2018. évi éves jelentés (ESDE) szerint az egy foglalkoztatott személyre eső termelékenységnövekedés korlátozott üteme – ami a bérek növekedését is érinti – olyan tényezőkkel van összefüggésben, mint a részidős munka nagyobb aránya és a ledolgozott órák alacsonyabb száma; |
| --- | --- |

J.

mivel a Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában című 2018. évi éves jelentés (ESDE) szerint az egy foglalkoztatott személyre eső termelékenységnövekedés korlátozott üteme – ami a bérek növekedését is érinti – olyan tényezőkkel van összefüggésben, mint a részidős munka nagyobb aránya és a ledolgozott órák alacsonyabb száma;

| K. | mivel a részmunkaidős foglalkoztatottság és az ideiglenes foglalkoztatás aránya az euróövezetben 2013 óta stabil maradt, bár a teljes foglalkoztatottság magas arányát teszi ki, 2017-ben a részmunkaidős foglalkoztatottság az összes szerződés 21,2 %-át tette ki; mivel a nők körében a részmunkaidős munka aránya (31,4 %) jóval magasabb, mint a férfiak körében (8,2 %), ami olyan jelenség, amely jelentős következményekkel járhat a jövedelmi és szociális védelmi jogosultságok tekintetében; mivel 2016-ban a fiatalok körében volt a legmagasabb a határozott idejű szerződések részaránya, ugyanis a 15–24 éves munkavállalók 43,8 %-át foglalkoztatták ilyen szerződések alapján; |
| --- | --- |

K.

mivel a részmunkaidős foglalkoztatottság és az ideiglenes foglalkoztatás aránya az euróövezetben 2013 óta stabil maradt, bár a teljes foglalkoztatottság magas arányát teszi ki, 2017-ben a részmunkaidős foglalkoztatottság az összes szerződés 21,2 %-át tette ki; mivel a nők körében a részmunkaidős munka aránya (31,4 %) jóval magasabb, mint a férfiak körében (8,2 %), ami olyan jelenség, amely jelentős következményekkel járhat a jövedelmi és szociális védelmi jogosultságok tekintetében; mivel 2016-ban a fiatalok körében volt a legmagasabb a határozott idejű szerződések részaránya, ugyanis a 15–24 éves munkavállalók 43,8 %-át foglalkoztatták ilyen szerződések alapján;

| L. | mivel a nyugdíjak megfelelősége még mindig kihívást jelent, ugyanis a társadalmi kirekesztés kockázata az életkorral növekszik, a nemek közötti 37 %-os nyugdíjszakadék pedig még mindig kihívás elé állít számos idősebb nőt, és növeli a szegénységük és a társadalmi kirekesztésük kockázatát; mivel az atipikus foglalkoztatású és önfoglalkoztató személyek nyugdíjjogosultsága alacsonyabb, mint a munkavállalóké; |
| --- | --- |

L.

mivel a nyugdíjak megfelelősége még mindig kihívást jelent, ugyanis a társadalmi kirekesztés kockázata az életkorral növekszik, a nemek közötti 37 %-os nyugdíjszakadék pedig még mindig kihívás elé állít számos idősebb nőt, és növeli a szegénységük és a társadalmi kirekesztésük kockázatát; mivel az atipikus foglalkoztatású és önfoglalkoztató személyek nyugdíjjogosultsága alacsonyabb, mint a munkavállalóké;

| M. | mivel a szociális szolgáltatásokhoz, például a gyermekgondozáshoz, az egészségügyi ellátási és a tartós ápolás-gondozást nyújtó szolgáltatásokhoz, valamint a mobilitást támogató megfizethető szolgáltatásokhoz való hozzáférés jelentős hatást gyakorol a jövedelem megfelelőségére, különös tekintettel az alacsony jövedelmű vagy szociális védelemre szoruló emberekre; |
| --- | --- |

M.

mivel a szociális szolgáltatásokhoz, például a gyermekgondozáshoz, az egészségügyi ellátási és a tartós ápolás-gondozást nyújtó szolgáltatásokhoz, valamint a mobilitást támogató megfizethető szolgáltatásokhoz való hozzáférés jelentős hatást gyakorol a jövedelem megfelelőségére, különös tekintettel az alacsony jövedelmű vagy szociális védelemre szoruló emberekre;

| 1. | megjegyzi, hogy bár az euróövezet gazdasági feltételei jelenleg kedvezőek és az általános foglalkoztatás folyamatosan növekszik, a gazdasági fellendülés nem egyenletesen oszlik meg az euróövezet egészében, és még mindig sok a tennivaló a gazdasági konvergencia javítása, az ifjúsági és a hosszú távú munkanélküliség, a nemek közötti egyensúlyhiány, a munkaerő-piaci szegmentáció és – különösen a kiszolgáltatott csoportokat sújtó – egyenlőtlenség elleni küzdelem, valamint a képesítési szintjük alatt dolgozó emberek száma, általában a szegénység és különösen a dolgozói szegénység csökkentése, a gyermekszegénység felszámolása, valamint a termelékenység és a bérek növekedésének előmozdítása tekintetében; megjegyzi, hogy a jövedelmi egyenlőtlenség sokkal magasabb lettek volna a szociális transzferek újraelosztó hatásai nélkül, amely 2015-ben körülbelül egyharmaddal (33,7 %) csökkentette a szegénység kockázatának kitett személyek arányát; ugyanakkor sajnálattal veszi tudomásul, hogy ennek hatása nem volt kielégítő és jelentősen eltért a tagállamok között, több mint 20 %-kal csökkentve a jövedelmi egyenlőtlenségeket Belgiumban, Finnországban és Írországban, de csak kevesebb mint 10 %-kal Észtországban, Görögországban, Olaszországban, Lettországban és Portugáliában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a szociális jogok gyakorlása, valamint egy megfelelően működő és hatékony szociális védelmi rendszer, amely minden munkavállaló számára megfelelő védelmet biztosít, függetlenül a munkaviszony típusától, a szerződés vagy a foglalkoztatás formájától, az aktív és fenntartható munkaerő-piaci politikákon kívül a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentésének fontos előfeltétele, különösen a legkiszolgáltatottabbak számára, mivel inkluzív nemzeti munkaerőpiacokat biztosít, és megerősíti az euróövezet gazdasága egészének ellenálló képességét és versenyképességét; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli a strukturálisreform-támogató programon keresztül a tagállamok számára a reformok folytatásához biztosított, megnövekedett pénzügyi támogatást, amely reformok a foglalkoztatás fellendítése érdekében a jó minőségű munkahelyek létrehozására, a tartós és az ifjúsági munkanélküliség kezelésére összpontosítva a munkanélküliség csökkentésére, valamint a bérek növelésére irányulnak; üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a strukturálisreform-támogató program hatályát terjesszék ki azokra az országokra, amelyek pénzneme nem az euró, a gazdasági és társadalmi konvergencia az EU egészében történő előmozdítása céljából; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tudomásul veszi a Bizottság 2018. évi országspecifikus ajánlásait, amelyek az európai szemeszter folyamatának fontos részét képezik, és üdvözli, hogy azok különös figyelmet szentelnek a szociális kihívásoknak; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy biztosítsa a szociális és gazdasági országspecifikus ajánlások közötti koherenciát, és tartsa tiszteletben a Stabilitási és Növekedési Paktum rugalmassági klauzuláját, amint azt a Tanács által elfogadott, a Stabilitási és Növekedési Paktum rugalmasságáról szóló közös álláspont is kimondja; aggodalommal állapítja meg, hogy a 2017-re vonatkozó országspecifikus ajánlások csupán 50 %-át hajtották végre teljesen vagy részben, és ezért arra ösztönzi a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket az ajánlások végrehajtása érdekében, különösen a következő területeken:






  — | szegénység és társadalmi kirekesztés, beleértve a gyermekek és az aktív keresők szegénységét, különösen a kiszolgáltatott csoportok körében, |
| --- | --- | --- |

4.

—

szegénység és társadalmi kirekesztés, beleértve a gyermekek és az aktív keresők szegénységét, különösen a kiszolgáltatott csoportok körében,

| — | az ifjúsági és a tartós munkanélküliség, összhangban a tartósan munkanélküli személyek munkaerő-piaci integrációjáról szóló tanácsi ajánlással (18), |
| --- | --- |

—

az ifjúsági és a tartós munkanélküliség, összhangban a tartósan munkanélküli személyek munkaerő-piaci integrációjáról szóló tanácsi ajánlással (18),

| — | a jövedelmek közötti egyenlőtlenségek; |
| --- | --- |

—

a jövedelmek közötti egyenlőtlenségek;

| — | bérnövekedés, |
| --- | --- |

—

bérnövekedés,

| — | a korai iskolaelhagyás elleni küzdelem és a NEET-fiatalok magas száma, |
| --- | --- |

—

a korai iskolaelhagyás elleni küzdelem és a NEET-fiatalok magas száma,

| — | oktatás, egész életen át tartó tanulás, szakoktatás és szakképzés (VET), |
| --- | --- |

—

oktatás, egész életen át tartó tanulás, szakoktatás és szakképzés (VET),

| — | a nyugdíjrendszerek fenntarthatósága és megfelelősége, |
| --- | --- |

—

a nyugdíjrendszerek fenntarthatósága és megfelelősége,

| — | egészségügyi ellátás, beleértve a tartós ápolást, |
| --- | --- |

—

egészségügyi ellátás, beleértve a tartós ápolást,

| — | biztonságos és rugalmas foglalkoztatás |
| --- | --- |

—

biztonságos és rugalmas foglalkoztatás

| — | a nemek közötti egyensúly, nevezetesen a munkaerő-piaci részvétel, valamint a nyugdíjak és bérek terén a nemek között fennálló egyenlőtlenség; |
| --- | --- |

—

a nemek közötti egyensúly, nevezetesen a munkaerő-piaci részvétel, valamint a nyugdíjak és bérek terén a nemek között fennálló egyenlőtlenség;

| 5. | ezért hangsúlyozza, hogy a méltányos munkahelyek teremtése, a szociális védelemhez való hozzáférés, tekintet nélkül a munkaviszony vagy a szerződés típusára, továbbá a bérnövekedés jelentős hatással van az egyenlőtlenségek, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának csökkentésére, és elősegíti az életszínvonal javítását és a gazdasági fellendülés támogatását; hangsúlyozza, hogy a tagállamok reformjainak, ahogyan azt a Bizottság az országspecifikus ajánlásokban szorgalmazza, különösen azokra a szakpolitikákra kell összpontosítania, amelyek növelik a termelékenységet és a fenntartható növekedési potenciált, támogatják a minőségi foglalkoztatást és csökkentik az egyenlőtlenségeket és a szegénységet, különösen a gyermekszegénységet; ösztönzi a határozatlan idejű foglalkoztatási formák létrehozását, ugyanakkor biztosítja az alkalmazkodóképességet, előmozdítja a befogadó munkaerőpiac kialakítását és biztosítja a munka és a magánélet tisztességes egyensúlyát; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli a szociális jogok európai pillére (EPSR) végrehajtásának nyomon követéséről szóló, 2018. március 13-i bizottsági közleményt (COM(2018)0130), amely összehangolja a pillért az európai szemeszter ciklusával azáltal, hogy a meghozott intézkedések és a nemzeti szinten elért előrehaladás elemzésében tükrözi az EPRS prioritásait; hangsúlyozza, hogy az EU szociális céljainak és kötelezettségvállalásainak ugyanúgy prioritást kell kapniuk, mint a gazdasági céloknak; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg a szociális jogokat a szociális jogok európai pillérének az Európai Unió valódi szociális dimenziójának kialakítása révén történő végrehajtása révén (jogalkotás, politikai döntéshozatali mechanizmusok és a megfelelő szinten nyújtott pénzügyi eszközök révén); |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy az euróövezeti országok munkaerőpiacai jelentősen eltérnek egymástól, ami kihívást jelent megfelelő működésük szempontjából; ezért – a szubszidiaritás elvét nem sértve – olyan, jól megtervezett munkaerő-piaci politikák és reformok végrehajtására szólít fel, amelyek minőségi munkahelyeket teremtenek, előmozdítják az esélyegyenlőséget, a munkavállalókkal szembeni egyenlő bánásmódot, a szociális és szolidáris gazdaságot, megkönnyítik a munkaerőpiachoz és a szociális védelemhez való egyenlő hozzáférést, elősegítik a munkavállalói mobilitást, visszavezetik a munkanélkülieket a munkaerőpiacra, és kezelik az egyenlőtlenségeket és a nemek közötti egyensúlyhiány; felszólítja a tagállamokat, hogy a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2008. október 3-i bizottsági ajánlásban (19) megfogalmazott elvekkel összhangban dolgozzanak ki szociális és gazdaságpolitikai intézkedéseket, amelyek kifejezetten biztosítják a megfelelő jövedelemtámogatást, a hozzáférhető munkaerőpiacokat és a jó minőségű szolgáltatásokhoz való hozzáférést, melyek mindegyike alapvető fontosságúnak számít a fenntartható eredmények szempontjából; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy növelni kell a foglalkoztatási rátákat és elő kell mozdítani a méltányos munkahelyek létrehozását, különösen a tartós munkanélküliek, az alacsonyan képzett, a fiatal és az idősebb munkavállalók, a nők, a migránsok, a fogyatékkal élők, a kisebbségek és a perifériára szorult közösségek, például a romák körében az Európa 2020 stratégiában foglalt legalább 75 %-os foglalkoztatottsági arány teljesítése és a szegénység, különösen a gyermekszegénység és a dolgozói szegénység, valamint a társadalmi kirekesztés ezeket az embereket érintő kockázatának enyhítése érdekében; hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell a szegénységgel szembesülő emberek számát ahhoz, hogy az Európa 2020 stratégiában megfogalmazott célnak megfelelően 20 millió fővel csökkentsék a szegénységet; hangsúlyozza, hogy az Unió egészére kiterjedő gyermekgarancia bevezetésével csökkenteni kell a gyermekszegénységet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a tagállamokat, hogy a szociális jogok európai pillérével összhangban dolgozzanak ki intézkedéseket és stratégiákat azon személyek szociális szükségleteinek kezelésére, akik nem tudnak belépni a munkaerőpiacra, nevezetesen akik súlyos nélkülözéssel szembesülnek, így a hajléktalanok, a gyermekek és fiatalok, valamint a krónikus fizikai és mentális egészségügyi állapotban élők számára; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nemzeti stratégiákat és uniós szintű koordinációt szorgalmaz a munkaerőpiac elöregedése elleni küzdelem érdekében, válaszként az uniós munkaerőn belül az idősebb munkavállalók egyre nagyobb számára, többek közt a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló 2000/78/EK irányelvvel (20) kapcsolatos tájékoztatás, valamint a munkahelyi egészségvédelemről és biztonságról szóló szabályozások és a fenntartható foglalkoztatási célok összehangolása révén, figyelembe véve az új és újonnan kialakuló foglalkozási kockázatokat, továbbá hozzáférést biztosítva az egész életen át tartó tanulási lehetőségekhez és javítva a munka és a családi élet összeegyeztetését támogató szakpolitikai intézkedéseket; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja az euróövezeti tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki a kedvező gazdasági kilátásokat, és hajtsanak végre olyan munkaerő-piaci reformokat, amelyek munkahelyek létrehozására összpontosítanak, ösztönözve a kiszámítható, biztonságos és nyitott foglalkoztatási formákat, a jogilag megalapozott munkaszerződéseket, amelyek meghatározzák a foglalkoztatási feltételeket, megelőzve a színlelt önfoglalkoztatást és fellépve az ellen, valamint biztosítva a megfelelő szociális védelmet, függetlenül a munkaviszony vagy a szerződés típusától; felszólítja a tagállamokat, hogy fogadják el és hajtsák végre a szociális védelemhez való hozzáférésről szóló tanácsi ajánlást, és ösztönözzék az atipikus foglalkoztatási formákban dolgozókat, hogy jelentkezzenek be a szociális védelmi rendszerekbe; hangsúlyozza a kiszámítható és átlátható munkafeltételekről szóló irányelvről folyó tárgyalások fontosságát; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felszólítja a tagállamokat, hogy a teljes életciklus alatt fektessenek be a gondozási szolgáltatásokba, továbbra is törekedjenek a 2002-es barcelonai gyermekgondozási célok elérésére, és dolgozzanak ki az idősebb és az eltartásra szoruló személyekre vonatkozó gondozási célokat; úgy véli, hogy a gondozási szolgáltatások családon belüli biztosításának nem szabad negatívan hatnia a szociális és nyugellátásokra; ezzel összefüggésben felhívja a tagállamokat az elégséges mennyiségű nyugdíjjogosultság felhalmozódásának biztosítására; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja az euróövezeti tagállamokat, hogy csökkentsék a nemek közötti nyugdíjszakadékokat, és biztosítsák a generációk közötti egyenlőséget méltányos és elegendő nyugdíjazási juttatásokon keresztül, az időskori szegénység és társadalmi kirekesztés felszámolása érdekében, és ezzel párhuzamosan biztosítsák a nyugdíjrendszerek hosszú távú fenntarthatóságát és megfelelőségét, növelve a foglalkoztatás arányát, olyan, méltányos munkahelyek létrejötte érdekében, amelyek révén növekszik a nyugdíjhozzájárulás mértéke, a fiatalabb generáció túlterhelése nélkül; aggodalommal állapítja meg, hogy az euróövezet legtöbb tagállamában továbbra is jelentős a nyugdíjak terén a nemek között fennálló egyenlőtlenség és a korai nyugdíjba vonulás aránya; rámutat arra, hogy a nyugdíjrendszerek fenntarthatósága egyéb kezdeményezések mellett javítható a munkanélküliség csökkentése, a be nem jelentett munkavégzés hatékony kezelése, valamint a migránsok és menekültek munkaerő-piaci integrációja révén; üdvözli a Bizottság által a nyugdíjak megfelelőségéről szóló 2018. évi jelentésben megfogalmazott ajánlást, amely szerint az öregségi jövedelmek megfelelőségének és a nyugdíjrendszerek pénzügyi fenntarthatóságának holisztikus átgondolására van szükség; szorgalmazza továbbá, hogy alaposabban elemezzék azoknak a „legidősebb időseknek” a helyzetét, akiknek az infláció következtében az idők során csökkent a nyugdíjjogosultsága; |
| --- | --- |

13.

| 14. | úgy véli, hogy a szociális védelmi rendszereket érintő tagállami reformokat úgy kell kialakítani, hogy a munkavállalás kifizetővé tétele révén megkönnyítsék mindazok munkaerőpiaci részvételét, akik képesek dolgozni; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a jövedelemtámogatást a leginkább rászorulók felé kell irányítani; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megjegyzi, hogy a betöltendő álláshelyek aránya 2018 első negyedévében 2,1 % volt az euróövezetben, ami növekedést jelent a 2017-es 1,9 %-hoz képest; hangsúlyozza, hogy megfelelő készségek sajátíthatók el, és csökkenthető a strukturális munkaerőhiány az oktatás és képzés minőségének, elérhetőségének, megfizethetőségének és hozzáférhetőségének javításával, beleértve a célzott minőségi képzést, továbbá a képesítések kölcsönös elismerésével, a továbbképzési és átképzési intézkedések megerősítésével, különös tekintettel az alapvető készségekre, valamint nem formális felnőttoktatási lehetőségek biztosításával, amelyek megfelelő támogatást igényelnek, beleértve az uniós támogatást, az EUMSZ 149. cikkében foglaltak sérelme nélkül, és a nemzeti és regionális szintű finanszírozást is; e tekintetben célzott intézkedéseket kér a kiszolgáltatott csoportok, köztük a romák, a fogyatékossággal élők, a korai iskolaelhagyók, a tartósan munkanélküliek, valamint a migránsok és menekültek támogatására; kiemeli, hogy növelni kell a szakképzés munkaerő-piaci relevanciáját, és lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy növeljék annak vonzerejét a felsőoktatási pályához képest; támogatja a kompetenciafejlesztési pályákra irányuló kezdeményezés folyamatos végrehajtását és nyomon követését annak érdekében, hogy az emberek elsajátíthassák a 21. század által megkövetelt alapvető készségeket; felhívja a tagállamokat, hogy kezeljék prioritásként a digitális és vállalkozói készségek átfogó oktatását, és a kompetenciafejlesztés és átképzés összefüggésében vegyék figyelembe a digitális gazdaság felé történő elmozdulást; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az EU19-ben az oktatásra fordított államháztartási kiadások a GDP százalékában mért átlagos aránya 2009 és 2016 között évről évre csökkent (21); hangsúlyozza, hogy a megfelelő forrásokkal ellátott állami oktatási rendszerek létfontosságúak az egyenlőség és a társadalmi befogadás szempontjából; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aggodalommal állapítja meg, hogy továbbra is nagy számban vannak olyan európai polgárok, akik gyenge olvasás- és íráskészséggel rendelkeznek, vagy e készségek terén nehézségeik vannak – ideértve a funkcionális analfabetizmust és a médiaműveltség hiányát –, ami a közéletben és a munkaerőpiacon való tevékeny és hatékony részvételük tekintetében súlyos nyugtalanságra ad okot; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ösztönzi a kettős oktatási rendszerek és más hasonló politikák előmozdítását; hangsúlyozza, hogy az oktatás, a kutatás, az innováció és a munkaerőpiac közötti hatékony kapcsolat jelentősen hozzájárulhat a munkahelyteremtéshez; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy a biztonságos és megfelelő tanulási környezet alapvető fontosságú a tanulók és az oktatói személyzet jólléte szempontjából; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki a foglalkoztatási, oktatási és szociális politikák keretében egyedi intézkedéseket a fogyatékossággal élő és a hátrányos helyzetű személyek hatékony befogadásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kiemeli a szervezett és naprakész iskolai pályaválasztási programok megtervezésének és támogatásának szükségét, különösképpen vidéken és a határ menti, hegyvidéki és szigeti régiókban; |
| --- | --- |

21.

| 22. | támogatja a hallgatói, munkavállalói, sportolói és művészi mobilitást az EU-ban és az euróövezetben; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy az élet- és munkakörülményekben mutatkozó jelentős különbségek az euróövezetben kényszerű migrációt okoznak, tovább súlyosbítva az úgynevezett agyelszívás hatásait; rámutat arra, hogy az agyelszívás jelensége elleni küzdelem kulcsfontosságú előfeltétele a megfelelő munkahelyek teremtése, azonban a hatékony oktatási, képzési és pályaválasztási tanácsadási stratégiák támogatására is szükség van; olyan jövőbeli oktatási és foglalkoztatáspolitikákat szorgalmaz, amelyek – többek közt az európai oktatási térség teljes körű fejlesztése révén – hatékonyan kezelik ezt a jelenséget; hangsúlyozza az európai diákigazolvány kifejlesztésének szükségét a tanulmányi célú mobilitás előmozdítása, valamint a bizonyítványok, oklevelek és szakmai képesítések kölcsönös elismerésének megkönnyítése érdekében, ezzel csökkentve a tanulók és az oktatási és képzési intézmények adminisztratív terheit és költségeit; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy az „Oktatás és képzés 2020” (ET 2020) munkacsoport referenciaértékei szerint 2020-ra a 15 évesek legfeljebb 15 %-a lehet alulképzett az olvasás, a matematika és a természettudományok terén; üdvözli, hogy az új szociális eredménytáblán szerepel a „gyenge tanulmányi teljesítmény” referenciaértéke (alacsony matematikai teljesítmény a nemzetközi tanulói teljesítménymérés (PISA) során) a 15 évesek körében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | emlékeztet arra, hogy az „Oktatás és képzés 2020” (ET 2020) munkacsoport referenciaértékei szerint 2020-ra a gyermekek (4 éves kortól a tanköteles korig) legalább 95 %-ának kell részt vennie kisgyermekkori nevelésben; hangsúlyozza, hogy a szociális eredménytáblán a „kisgyermekkori nevelés” területe csak egy – a formális gondozásban lévő három év alatti gyermekekre vonatkozó – mutatóval rendelkezik; kiemeli, hogy nem áll rendelkezésre információ a tanköteles kor alatti idősebb gyermekek lefedettségéről, valamint a gyermekgondozási szolgáltatások – biztosított órák számával mért – mértékéről; |
| --- | --- |

24.

| 25. | figyelembe veszi a nyílt oktatás és a nyitott egyetemek pozitív szerepét a tudásanyag és a képességek elsajátításának folyamatában, különösen a munkavállalók részére nyújtott online képzési programok tekintetében, mivel ez a tanulás olyan dinamikus formája, amely ki tudja elégíteni a résztvevők aktuális igényeit és érdeklődését; |
| --- | --- |

25.

| 26. | megismétli felhívását az Erasmus+ keretösszegének legalább háromszorosára való emelésére a következő többéves pénzügyi keretben, azon céllal, hogy még több fiatalt, ifjúsági szervezetet, középiskolást és tanulószerződéses tanulót érjen el Európa-szerte; felszólít arra, hogy a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény szerinti uniós és tagállami kötelezettségekkel összhangban a hátrányos társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező emberek, valamint a fogyatékossággal élő személyek esetében különös figyelmet kell fordítani a programban való részvételre; |
| --- | --- |

26.

| 27. | emlékeztet a kulturális és kreatív ágazatokban rejlő stratégiai lehetőségekre, mivel azok a munkahelyek és a jólét forrásai az Európai Unióban; hangsúlyozza, hogy a kulturális és kreatív iparágak a magánvállalatok 11,2 %-át, az uniós gazdaság egészét tekintve pedig a munkavállalók a 7,5 %-át adják, továbbá az európai bruttó hozzáadott érték 5,3 %-át termelik; kiemeli a kulturális és kreatív ágazatok szerepét az európai kulturális és nyelvi sokszínűség megőrzése és előmozdítása terén, valamint ezen ágazatok gazdasági növekedéshez, innovációhoz és foglalkoztatáshoz, különösen a fiatalok foglalkoztatásához való hozzájárulását; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy a megfelelő beruházások és tervezés az oktatás területén – különösen a digitális készségek és a programozás kapcsán – elengedhetetlenek az Unió versenyhelyzetének biztosításához, a szakképzett munkaerő rendelkezésre állásához és a munkaerő foglalkoztathatóságához; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson ösztönzőket és technikai segítségnyújtást a fiatalok számára saját vállalkozásaik létrehozásához, és javasoljon intézkedéseket a vállalkozói készségek növelésére a tagállamokban az iskolai tantervek keretein belül is; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy szükség van olyan reformok megvalósítására, amelyek rugalmas, tanulóközpontú megközelítésen keresztül, különösen a tudásalapú gazdaság központi elemét képező, egész életen át tartó tanulás és a digitális készségek fejlesztésének minden korosztály és minden társadalmi csoport számára történő biztosítása révén felkészítik a munkaerőpiacot és a munkaerőt a digitális átalakulásra; hangsúlyozza az emberek megfelelő, rugalmas és minőségi képzésekben való részvételét és szakmai előmenetelét biztosító, egész életen át tartó pályaorientáció fontosságát; ebben az összefüggésben emlékezet a készségigény-előrejelzés korlátaira, amelyek a munkaerőpiac gyorsan változó jellegének tudhatók be, és e tekintetben hangsúlyozza a transzverzális készségek, így a kommunikáció, a problémamegoldás, a kreativitás és a tanulási képesség fontosságát, amelyek fokozzák az emberek rugalmasságát és megerősítik azt a képességüket, hogy alkalmazkodjanak a változásokhoz, illetve hogy egész életük során új készségeket szerezzenek; kiemeli, hogy a nemzeti szociális védelmi rendszereknek megfelelő védelmet kell biztosítani valamennyi munkavállaló számára, ideértve az új foglalkoztatási formákban és újfajta szerződésekkel alkalmazott munkavállalókat is, valamint megfelelő szociális védelmet kell biztosítani azok számára is, akik nem tudnak dolgozni, vagy képtelenek munkát találni; felhívja a tagállamokat olyan munkaerőpiaci politikák kidolgozására, amelyek támogatják az ágazatok közötti mobilitást és a munkavállalók átképzését, ami egyre fontosabbá válik, ahogy munkaerőpiacaink alkalmazkodnak gazdaságaink digitális átalakulásához; hangsúlyozza e tekintetben, hogy az igazságos átmenet biztosítása érdekében biztosítani kell mind a szakszervezetek, mind a munkáltatói szervezetek bevonását; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felhívja az euróövezet tagállamait, hogy hajtsák végre a szükséges reformokat, és növeljék a szociális beruházásokat egészségügyi rendszereik hozzáférhetőségének, rendelkezésre állásának, megfizethetőségének, minőségének és költséghatékonyságának biztosítása érdekében; szorgalmazza egy megújított európai célérték bevezetését, hogy jelentősen növeljék az egészségben eltöltött életévek számát azáltal, hogy az uniós egészségügyi politikában kiemelten kezelik a megelőzést, a gyógyító intézkedések kiegészítéseként; aktív egészségtámogató kampányokat szorgalmaz; |
| --- | --- |

31.

| 32. | a tartós ápolási-gondozási rendszerek minőségét és hozzáférhetőségét a tartós ápolás-gondozás és támogatás jogokon alapuló és közösségi beágyazottságú megközelítése révén megvalósító európai stratégiát szorgalmaz; jelentős beruházásokra szólít fel a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások terén a demográfiai változások fényében várható nagyobb szükségletekre való felkészülés érdekében; elismeri, hogy a tartós ápolás-gondozás ágazata nem biztosít megfelelő munkakörülményeket, és kéri a gondozói munka és a gondozási szolgáltatások munkakörülményeinek átértékelését a tartós ápolás-gondozás minőségének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rámutat, hogy a munka és a magánélet közötti jobb egyensúly létrejötte érdekében jól megtervezett szakpolitikákra van szükség, beleértve a megfizethető gyermekgondozás, kisgyermekkori nevelés és tartós gondozás biztosítását, a gondozás terén játszott férfi és női nemi szerepek közötti egyensúly helyreállítását, a rugalmas munkaszervezés előmozdítását, és a fizetett szülési, apasági, szülői és gondozói szabadság kedvező feltételek melletti igénybevételének elterjedését; e tekintetben a szülők és az ápolást-gondozást végzők vonatkozásában egy a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtéséről szóló, kiegyensúlyozott irányelv elfogadását a munka és a magánélet közötti egyensúly javítása irányába tett, szükséges lépésnek tekinti; felszólít továbbá egy a nem hivatásos gondozók szociális védelmére és a számukra nyújtott szolgáltatásokra irányuló európai kezdeményezésre; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hangsúlyozza a strukturált párbeszéd megerősítésének, valamint annak fontosságát, hogy a munkáltatói szervezetek, a szakszervezetek és a civil társadalmi szervezetek hozzájáruljanak a foglalkoztatási és szociális politikák és reformok kidolgozásához és végrehajtásához, valamint hogy aktív szerepet vállaljanak az európai szemeszter folyamatában; |
| --- | --- |

34.

| 35. | úgy véli, hogy a globális versenyképesség fenntartásához és növeléséhez a tagállami munkaerőpiaci szabályozási keretnek világosnak, egyszerűnek és rugalmasnak kell lennie, magas szintű munkaügyi normák fenntartása mellett; |
| --- | --- |

35.

| 36. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

(2)  HL C 179., 2018.5.25., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0181.

(4)  HL C 155., 2011.5.25., 10. o.

(5)  (EU) 2018/849, (EU) 2018/850, (EU) 2018/851 és (EU) 2018/852 irányelv.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0325.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0078.

(8)  HL C 356., 2018.10.4., 89. o.

(9)  HL C 346., 2018.9.27., 200. o.

(10)  HL C 346., 2018.9.27., 156. o.

(11)  HL C 337., 2018.9.20., 135. o.

(12)  HL C 242., 2018.7.10., 24. o.

(13)  HL C 76., 2018.2.28., 93. o.

(14)  HL C 366., 2017.10.27., 117. o.

(15)  HL C 35., 2018.1.31., 157. o.

(16)  https://www.coe.int/en/web/turin-european-social-charter/turin-process

(17)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=hu&pubId=8030& furtherPubs=yes

(18)  HL C 67., 2016.2.20., 1. o.

(19)  HL L 307., 2008.11.18., 11. o.

(20)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(21)  Eurostat-adatok.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/58

---

P8_TA(2018)0433

A Facebook felhasználói adatainak a Cambridge Analytica általi használata és ennek az adatvédelemre gyakorolt hatása

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása a Facebook-felhasználók adatainak a Cambridge Analytica általi felhasználásáról és az adatvédelemre gyakorolt hatásokról (2018/2855(RSP))

(2020/C 345/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 7., 8., 11., 12., 39., 40., 47. és 52. cikkére, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre, különösen annak 8., 9., 10., 11., 13., 16. és 17. cikkére, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményhez csatolt kiegészítő jegyzőkönyvre, és különösen annak 3. cikkére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 7., 8., 11., 12., 39., 40., 47. és 52. cikkére, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre, különösen annak 8., 9., 10., 11., 13., 16. és 17. cikkére, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményhez csatolt kiegészítő jegyzőkönyvre, és különösen annak 3. cikkére;

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, és különösen annak 2., 17., 19., 20. és 25. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, és különösen annak 2., 17., 19., 20. és 25. cikkére,

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (1) és a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (1) és a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az Európa Tanács személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményére és annak kiegészítő jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményére és annak kiegészítő jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel a brit alsóház álhírekkel kapcsolatos vizsgálatára, valamint a digitális, kulturális, média- és sportügyekkel foglalkozó bizottságának a félretájékoztatásról és az álhírekről szóló 5. időközi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a brit alsóház álhírekkel kapcsolatos vizsgálatára, valamint a digitális, kulturális, média- és sportügyekkel foglalkozó bizottságának a félretájékoztatásról és az álhírekről szóló 5. időközi jelentésére,

| — | tekintettel az Egyesült Államok Képviselőháza energiaügyi és kereskedelmi bizottságának meghallgatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok Képviselőháza energiaügyi és kereskedelmi bizottságának meghallgatásaira,

| — | tekintettel a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében az EU–USA adatvédelmi pajzs által nyújtott védelem megfelelőségéről szóló, 2016. július 12-i (EU) 2016/1250 bizottsági végrehajtási határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében az EU–USA adatvédelmi pajzs által nyújtott védelem megfelelőségéről szóló, 2016. július 12-i (EU) 2016/1250 bizottsági végrehajtási határozatra (3),

| — | tekintettel az EU–USA adatvédelmi pajzs által nyújtott védelem megfelelőségéről szóló, 2018. július 5-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–USA adatvédelmi pajzs által nyújtott védelem megfelelőségéről szóló, 2018. július 5-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága (EUB) által a C-362/14. sz. Maximillian Schrems kontra adatvédelmi biztos ügyben hozott, 2015. október 6-i ítéletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága (EUB) által a C-362/14. sz. Maximillian Schrems kontra adatvédelmi biztos ügyben hozott, 2015. október 6-i ítéletre (5),

| — | tekintettel az Európai Bíróság által a C-498/16. sz. Maximillian Schrems kontra Facebook Ireland Limited ügyben hozott, 2018. január 25-i ítéletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bíróság által a C-498/16. sz. Maximillian Schrems kontra Facebook Ireland Limited ügyben hozott, 2018. január 25-i ítéletre (6),

| — | tekintettel az Európai Bíróság által a C-210/16. sz. Unabhängiges Landeszentrum für Datenschutz Schleswig-Holstein kontra Wirtschaftsakademie Schleswig-Holstein GmbH ügyben hozott, 2018. június 5-i ítéletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bíróság által a C-210/16. sz. Unabhängiges Landeszentrum für Datenschutz Schleswig-Holstein kontra Wirtschaftsakademie Schleswig-Holstein GmbH ügyben hozott, 2018. június 5-i ítéletre (7),

| — | tekintettel David Caroll hivatalos kérelmére, amelyben azt kérte, hogy a Cambridge Analytica közölje, milyen személyes adatokkal rendelkezik róla, és fedje fel azok forrását, |
| --- | --- |

—

tekintettel David Caroll hivatalos kérelmére, amelyben azt kérte, hogy a Cambridge Analytica közölje, milyen személyes adatokkal rendelkezik róla, és fedje fel azok forrását,

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztos online manipulációról és a személyes adatokról szóló, 2018. március 19-i, 3/2018. sz. véleményére (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztos online manipulációról és a személyes adatokról szóló, 2018. március 19-i, 3/2018. sz. véleményére (8),

| — | tekintettel a 29. cikk szerinti munkacsoport 2017. október 3-i, az (EU) 2016/679 rendelettel összefüggésben az egyedi ügyekben való automatizált döntéshozatalról és a profilalkotásról szóló iránymutatásaira (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 29. cikk szerinti munkacsoport 2017. október 3-i, az (EU) 2016/679 rendelettel összefüggésben az egyedi ügyekben való automatizált döntéshozatalról és a profilalkotásról szóló iránymutatásaira (9),

| — | tekintettel az Európai Parlament képviselőcsoportjainak vezetői és a Facebook vezérigazgatója, Mark Zuckerberg részvételével tartott találkozón meg nem válaszolt kérdések két csoportjára adott, a Facebook által 2018. május 23-án (10), illetve június 4-én (11) közzétett írásbeli válaszokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament képviselőcsoportjainak vezetői és a Facebook vezérigazgatója, Mark Zuckerberg részvételével tartott találkozón meg nem válaszolt kérdések két csoportjára adott, a Facebook által 2018. május 23-án (10), illetve június 4-én (11) közzétett írásbeli válaszokra,

| — | tekintettel a 2019. évi európai parlamenti választások európai jellegének és hatékony lebonyolításának elősegítésére vonatkozó, 2018. február 14-i (EU) 2018/234 bizottsági ajánlásra (12), az európai parlamenti választásokkal összefüggésben a választási együttműködési hálózatokról, az online átláthatóságról, a kiberbiztonsági eseményekkel szembeni védelemről és a félretájékoztatási kampányok elleni küzdelemről szóló, 2018. szeptember 12-i bizottsági ajánlásra (C(2018)5949), valamint a „Szabad és tisztességes európai választások biztosítása” című, 2018. szeptember 12-i bizottsági közleményre (COM(2018)0637), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2019. évi európai parlamenti választások európai jellegének és hatékony lebonyolításának elősegítésére vonatkozó, 2018. február 14-i (EU) 2018/234 bizottsági ajánlásra (12), az európai parlamenti választásokkal összefüggésben a választási együttműködési hálózatokról, az online átláthatóságról, a kiberbiztonsági eseményekkel szembeni védelemről és a félretájékoztatási kampányok elleni küzdelemről szóló, 2018. szeptember 12-i bizottsági ajánlásra (C(2018)5949), valamint a „Szabad és tisztességes európai választások biztosítása” című, 2018. szeptember 12-i bizottsági közleményre (COM(2018)0637),

| — | tekintettel a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályoknak az európai parlamenti választásokkal összefüggésben történő megsértésével kapcsolatos ellenőrzési eljárás tekintetében az 1141/2014/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2018. szeptember 12-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0636), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályoknak az európai parlamenti választásokkal összefüggésben történő megsértésével kapcsolatos ellenőrzési eljárás tekintetében az 1141/2014/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2018. szeptember 12-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0636),

| — | tekintettel az uniós adatvédelmi szabályok választásokkal összefüggésben történő alkalmazásáról szóló, 2018. szeptember 12-i bizottsági iránymutatásra (COM(2018)0638), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós adatvédelmi szabályok választásokkal összefüggésben történő alkalmazásáról szóló, 2018. szeptember 12-i bizottsági iránymutatásra (COM(2018)0638),

| — | tekintettel az Európai Parlament által megbízott Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által lefolytatott, a Facebook-felhasználók adatainak a Cambridge Analytica általi felhasználásáról és az adatvédelemre gyakorolt hatásról szóló részletes meghallgatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament által megbízott Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által lefolytatott, a Facebook-felhasználók adatainak a Cambridge Analytica általi felhasználásáról és az adatvédelemre gyakorolt hatásról szóló részletes meghallgatásokra,

| — | tekintettel az Egyesült Királyság Információs Biztosának Hivatala által kiadott, az adatelemzések politikai kampányokban való használatával kapcsolatos vizsgálatokról szóló jelentésekre, valamint „A demokrácia megzavarása” című jelentésre (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Királyság Információs Biztosának Hivatala által kiadott, az adatelemzések politikai kampányokban való használatával kapcsolatos vizsgálatokról szóló jelentésekre, valamint „A demokrácia megzavarása” című jelentésre (13),

| — | tekintettel az Európai Fogyasztók Szervezetének (BEUC) 2018. június 25-i felszólalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Fogyasztók Szervezetének (BEUC) 2018. június 25-i felszólalására (14),

| — | tekintettel a Bizottság 2018. október 23-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2018. október 23-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság állásfoglalási indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a tényfeltáró újságírás jelentős adatszivárgást tárt fel és hozott nyilvánosságra a Facebook-felhasználók adatait illetően ahhoz kapcsolódóan, hogy a Facebook hozzáférést adott harmadik felek alkalmazásainak, és ezekkel az adatokkal később visszaéltek választási kampány-erőfeszítések céljából, majd kiderült, hogy jelentős közösségimédia-vállalatok által tárolt és összegyűjtött személyes adatok is sérültek; |
| --- | --- |

A.

mivel a tényfeltáró újságírás jelentős adatszivárgást tárt fel és hozott nyilvánosságra a Facebook-felhasználók adatait illetően ahhoz kapcsolódóan, hogy a Facebook hozzáférést adott harmadik felek alkalmazásainak, és ezekkel az adatokkal később visszaéltek választási kampány-erőfeszítések céljából, majd kiderült, hogy jelentős közösségimédia-vállalatok által tárolt és összegyűjtött személyes adatok is sérültek;

| B. | mivel a személyes adatokkal való visszaélések világszerte hatással voltak a polgárokra, és érintettek európai állampolgárokat és az Európai Unió területén tartózkodó nem európai állampolgárokat is; mivel a különböző nemzeti parlamentek meghallgatásokat és vizsgálatokat tartottak, illetve jelentéseket tettek közzé az üggyel kapcsolatban; |
| --- | --- |

B.

mivel a személyes adatokkal való visszaélések világszerte hatással voltak a polgárokra, és érintettek európai állampolgárokat és az Európai Unió területén tartózkodó nem európai állampolgárokat is; mivel a különböző nemzeti parlamentek meghallgatásokat és vizsgálatokat tartottak, illetve jelentéseket tettek közzé az üggyel kapcsolatban;

| C. | mivel ezek az adatvédelmi incidensek egy hosszabb időszakban történtek; mivel az érintett vállalatok megsértették az akkoriban alkalmazandó uniós adatvédelmi jogszabályokat, különösen a 95/46/EK és a 2002/58/EK irányelveket; |
| --- | --- |

C.

mivel ezek az adatvédelmi incidensek egy hosszabb időszakban történtek; mivel az érintett vállalatok megsértették az akkoriban alkalmazandó uniós adatvédelmi jogszabályokat, különösen a 95/46/EK és a 2002/58/EK irányelveket;

| D. | mivel a Cambridge Analytica-botrány kapcsán feltárt adatokkal való visszaélés az általános adatvédelmi rendelet (GDPR) alkalmazása előtt történt; |
| --- | --- |

D.

mivel a Cambridge Analytica-botrány kapcsán feltárt adatokkal való visszaélés az általános adatvédelmi rendelet (GDPR) alkalmazása előtt történt;

| E. | mivel a Facebook megerősítette, hogy nem osztott meg bankszámlákkal vagy hitelkártyákkal kapcsolatos információkat vagy nemzeti személyazonosító adatokat a Cambridge Analyticával; |
| --- | --- |

E.

mivel a Facebook megerősítette, hogy nem osztott meg bankszámlákkal vagy hitelkártyákkal kapcsolatos információkat vagy nemzeti személyazonosító adatokat a Cambridge Analyticával;

| F. | mivel a Cambridge Analytica azt állította, hogy az adatfeldolgozást hivatalosan kutatási célból végezte, de az összegyűjtött adatokat ezt követően politikai és kereskedelmi felhasználásra továbbadta; |
| --- | --- |

F.

mivel a Cambridge Analytica azt állította, hogy az adatfeldolgozást hivatalosan kutatási célból végezte, de az összegyűjtött adatokat ezt követően politikai és kereskedelmi felhasználásra továbbadta;

| G. | mivel az érintett vállalatok kezdeti reakciója nem felelt meg az elvárt normáknak, és nem tette lehetővé az érintett nemzeti és európai hatóságok teljes körű és független vizsgálatát és ellenőrzését; |
| --- | --- |

G.

mivel az érintett vállalatok kezdeti reakciója nem felelt meg az elvárt normáknak, és nem tette lehetővé az érintett nemzeti és európai hatóságok teljes körű és független vizsgálatát és ellenőrzését;

| H. | mivel az Európai Parlament képviselőcsoportjainak elnökei 2018. május 22-én zárt ülésen első eszmecserét tartottak a Facebook vezérigazgatójával és alapítójával, Mark Zuckerberggel, és a találkozó eredményeként az Elnökök Értekezlete felkérte az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy az Alkotmányügyi Bizottsággal, a Jogi Bizottsággal és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottsággal együttműködve tartson további részletes meghallgatásokat; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Parlament képviselőcsoportjainak elnökei 2018. május 22-én zárt ülésen első eszmecserét tartottak a Facebook vezérigazgatójával és alapítójával, Mark Zuckerberggel, és a találkozó eredményeként az Elnökök Értekezlete felkérte az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy az Alkotmányügyi Bizottsággal, a Jogi Bizottsággal és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottsággal együttműködve tartson további részletes meghallgatásokat;

| I. | mivel 2018. június 4-én, június 25-én és július 2-án három meghallgatást tartottak a Facebook/Cambridge Analytica-ügy által az adatvédelemmel, a választási eljárásokkal, az álhírekkel és a közösségi média piaci helyzetével kapcsolatos kérdésekre gyakorolt hatásokról az érintett európai biztosok, az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) ügyvezető igazgatója, az európai adatvédelmi biztos, az Európai Adatvédelmi Testület elnöke, az Egyesült Királyság Információs Biztosának Hivatala, az Egyesült Királyság választási bizottságának vezetője, valamint érintett polgárok és a Facebook részvételével; |
| --- | --- |

I.

mivel 2018. június 4-én, június 25-én és július 2-án három meghallgatást tartottak a Facebook/Cambridge Analytica-ügy által az adatvédelemmel, a választási eljárásokkal, az álhírekkel és a közösségi média piaci helyzetével kapcsolatos kérdésekre gyakorolt hatásokról az érintett európai biztosok, az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) ügyvezető igazgatója, az európai adatvédelmi biztos, az Európai Adatvédelmi Testület elnöke, az Egyesült Királyság Információs Biztosának Hivatala, az Egyesült Királyság választási bizottságának vezetője, valamint érintett polgárok és a Facebook részvételével;

| J. | mivel a Facebook nem delegált megfelelő felelősségi szintű, a szükséges technikai szakértelemmel és tudással rendelkező munkatársakat, ahogyan azt az érintett bizottsági elnökök kérték, ehelyett mindhárom meghallgatásra a közönségkapcsolati csapat tagjait küldte el; mivel a Facebook képviselői által a meghallgatások során szolgáltatott információk nem voltak kellően pontosak az uniós adatvédelmi jogszabályoknak való teljes megfelelés biztosítása érdekében hozott konkrét és célzott intézkedésekkel kapcsolatban, inkább általános jellegűek voltak; |
| --- | --- |

J.

mivel a Facebook nem delegált megfelelő felelősségi szintű, a szükséges technikai szakértelemmel és tudással rendelkező munkatársakat, ahogyan azt az érintett bizottsági elnökök kérték, ehelyett mindhárom meghallgatásra a közönségkapcsolati csapat tagjait küldte el; mivel a Facebook képviselői által a meghallgatások során szolgáltatott információk nem voltak kellően pontosak az uniós adatvédelmi jogszabályoknak való teljes megfelelés biztosítása érdekében hozott konkrét és célzott intézkedésekkel kapcsolatban, inkább általános jellegűek voltak;

| K. | mivel a 3/2018 sz. véleményében az európai adatvédelmi biztos többféle aggodalmának ad hangot az online manipuláció és a személyes adatok kérdéseivel kapcsolatban; mivel az európai adatvédelmi biztos szerint a versenyjog döntő szerepet játszik a domináns piaci szereplők elszámoltathatóságának biztosítása és a demokrácia túlzott piaci erővel szembeni védelme tekintetében; mivel az egyének érdekeit jobban figyelembe kell venni az erőfölénnyel való visszaélések és a jelentős nemzetközi hatalommal rendelkező vállalatok egyesülésének vizsgálatakor; |
| --- | --- |

K.

mivel a 3/2018 sz. véleményében az európai adatvédelmi biztos többféle aggodalmának ad hangot az online manipuláció és a személyes adatok kérdéseivel kapcsolatban; mivel az európai adatvédelmi biztos szerint a versenyjog döntő szerepet játszik a domináns piaci szereplők elszámoltathatóságának biztosítása és a demokrácia túlzott piaci erővel szembeni védelme tekintetében; mivel az egyének érdekeit jobban figyelembe kell venni az erőfölénnyel való visszaélések és a jelentős nemzetközi hatalommal rendelkező vállalatok egyesülésének vizsgálatakor;

| L. | mivel a 29. cikk szerinti munkacsoport a 2017. október 3-i véleményében kijelentette, hogy a profilalkotás és az automatizált döntéshozatal jelentős kockázatot jelenthet az egyének jogaira és szabadságaira nézve, ami megfelelő biztosítékokat tesz szükségessé; |
| --- | --- |

L.

mivel a 29. cikk szerinti munkacsoport a 2017. október 3-i véleményében kijelentette, hogy a profilalkotás és az automatizált döntéshozatal jelentős kockázatot jelenthet az egyének jogaira és szabadságaira nézve, ami megfelelő biztosítékokat tesz szükségessé;

| M. | mivel az Európai Adatvédelmi Testület elnöke kiemelte, hogy a Facebook/Cambridge Analytica-ügy az általános adatvédelmi rendelet hatálybalépése előtt történt, így a fő felügyeleti hatóság általános adatvédelmi rendelet szerinti rendszere nem vonatkozik rá; mivel a vizsgálatokat az Egyesült Királyság Információs Biztosának Hivatala vezette; |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Adatvédelmi Testület elnöke kiemelte, hogy a Facebook/Cambridge Analytica-ügy az általános adatvédelmi rendelet hatálybalépése előtt történt, így a fő felügyeleti hatóság általános adatvédelmi rendelet szerinti rendszere nem vonatkozik rá; mivel a vizsgálatokat az Egyesült Királyság Információs Biztosának Hivatala vezette;

| N. | mivel a Facebook elismerte, hogy anélkül kötött szerződést egy alkalmazásfejlesztővel, hogy előzetesen ellenőrizte volna a szerződési feltételeket, amelyek fenntartották az alkalmazásfejlesztő számára a jogot, hogy személyes adatokat adjon át harmadik feleknek; mivel ez súlyos következményekkel járt, és ez a gyakorlat az akkor hatályos adatvédelmi szabályozás értelében is jogellenes volt; |
| --- | --- |

N.

mivel a Facebook elismerte, hogy anélkül kötött szerződést egy alkalmazásfejlesztővel, hogy előzetesen ellenőrizte volna a szerződési feltételeket, amelyek fenntartották az alkalmazásfejlesztő számára a jogot, hogy személyes adatokat adjon át harmadik feleknek; mivel ez súlyos következményekkel járt, és ez a gyakorlat az akkor hatályos adatvédelmi szabályozás értelében is jogellenes volt;

| O. | mivel jelenleg folynak a tárgyalások az elektronikus adatvédelmi rendeletről; |
| --- | --- |

O.

mivel jelenleg folynak a tárgyalások az elektronikus adatvédelmi rendeletről;

| P. | mivel az Európai Adatvédelmi Testület jelezte, hogy máris mintegy 100, határon átnyúló ügy van folyamatban az általános adatvédelmi rendelet szerinti egységességi mechanizmus keretében; mivel e mechanizmus összehangolja a nemzeti adatvédelmi hatóságok intézkedéseit annak érdekében, hogy biztosítsa az uniós adatvédelmi jog érvényesítésének közös megközelítését; |
| --- | --- |

P.

mivel az Európai Adatvédelmi Testület jelezte, hogy máris mintegy 100, határon átnyúló ügy van folyamatban az általános adatvédelmi rendelet szerinti egységességi mechanizmus keretében; mivel e mechanizmus összehangolja a nemzeti adatvédelmi hatóságok intézkedéseit annak érdekében, hogy biztosítsa az uniós adatvédelmi jog érvényesítésének közös megközelítését;

| Q. | mivel az adatvédelmi pajzsot aláíró Facebook megerősítette, hogy akár 2,7 millió uniós állampolgár személyes adatai is szerepeltek a Cambridge Analytica politikai tanácsadó cég által nem megfelelően felhasznált adatok között; |
| --- | --- |

Q.

mivel az adatvédelmi pajzsot aláíró Facebook megerősítette, hogy akár 2,7 millió uniós állampolgár személyes adatai is szerepeltek a Cambridge Analytica politikai tanácsadó cég által nem megfelelően felhasznált adatok között;

| R. | mivel a Facebook 2018. szeptember 28-án nyilvánosságra hozta, hogy egy külső szereplő megtámadta a rendszereit, és kihasznált egy olyan sérülékeny pontot, amely 50 millió fiók esetében hozzáférhetővé tette a Facebook-eléres tokenjét, és mivel az Ír Adatvédelmi Felügyelet és más adatvédelmi hatóságok vizsgálatokat indítottak e tényekkel kapcsolatban, hogy értékeljék az uniós adatvédelmi jognak való megfelelést; |
| --- | --- |

R.

mivel a Facebook 2018. szeptember 28-án nyilvánosságra hozta, hogy egy külső szereplő megtámadta a rendszereit, és kihasznált egy olyan sérülékeny pontot, amely 50 millió fiók esetében hozzáférhetővé tette a Facebook-eléres tokenjét, és mivel az Ír Adatvédelmi Felügyelet és más adatvédelmi hatóságok vizsgálatokat indítottak e tényekkel kapcsolatban, hogy értékeljék az uniós adatvédelmi jognak való megfelelést;

| S. | mivel az Egyesült Államok Szövetségi Kereskedelmi Bizottsága jelenleg vizsgálja, hogy a Facebook eleget tett-e az adatvédelmi ígéreteinek, ideértve az adatvédelmi pajzsnak való megfelelést is, továbbá folytat-e olyan tisztességtelen cselekményeket, amelyek a Szövetségi Kereskedelmi Bizottságról (FTC) szóló törvényt, valamint a Szövetségi Kereskedelmi Bizottság és a Facebook között 2011-ben létrejött előző egyezséget megsértve jelentős kárt okoznak a fogyasztóknak; |
| --- | --- |

S.

mivel az Egyesült Államok Szövetségi Kereskedelmi Bizottsága jelenleg vizsgálja, hogy a Facebook eleget tett-e az adatvédelmi ígéreteinek, ideértve az adatvédelmi pajzsnak való megfelelést is, továbbá folytat-e olyan tisztességtelen cselekményeket, amelyek a Szövetségi Kereskedelmi Bizottságról (FTC) szóló törvényt, valamint a Szövetségi Kereskedelmi Bizottság és a Facebook között 2011-ben létrejött előző egyezséget megsértve jelentős kárt okoznak a fogyasztóknak;

| T. | mivel Belgium, Olaszország, Spanyolország és Portugália négy fogyasztói szervezete kollektív jogorvoslati keresetet indított a Facebook ellen, gazdasági kompenzációt igényelve országaik érintett Facebook-felhasználói számára; |
| --- | --- |

T.

mivel Belgium, Olaszország, Spanyolország és Portugália négy fogyasztói szervezete kollektív jogorvoslati keresetet indított a Facebook ellen, gazdasági kompenzációt igényelve országaik érintett Facebook-felhasználói számára;

| U. | mivel az Európai Fogyasztók Szervezete (BEUC) a 2018. június 25-i felszólalásában kijelentette, hogy biztosítani kell a platform elszámoltathatóságát a személyes adatokhoz való harmadik fél általi hozzáférésekkel kapcsolatban; mivel a BEUC ugyanebben a felszólalásban azt is említette, hogy a vállalatoknak többet kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy szilárd elszámoltathatósági struktúrák létezzenek a partnerek személyes adatokhoz való hozzáférését és további felhasználását illetően; |
| --- | --- |

U.

mivel az Európai Fogyasztók Szervezete (BEUC) a 2018. június 25-i felszólalásában kijelentette, hogy biztosítani kell a platform elszámoltathatóságát a személyes adatokhoz való harmadik fél általi hozzáférésekkel kapcsolatban; mivel a BEUC ugyanebben a felszólalásban azt is említette, hogy a vállalatoknak többet kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy szilárd elszámoltathatósági struktúrák létezzenek a partnerek személyes adatokhoz való hozzáférését és további felhasználását illetően;

| V. | mivel az Egyesült Királyság Információs Biztosának Hivatala által végzett vizsgálat kiterjedt a Cambridge Analytica, annak anyavállalata, az SCL Elections Limited és az Aggregate IQ közötti kapcsolatra, és olyan állításokat tartalmaz, amelyek szerint mindkét fél visszaélésszerűen használhatta a Facebooktól szerzett személyes adatokat az Egyesült Királyság EU-tagságáról szóló brit népszavazáson, és a 2016-os amerikai elnökválasztás során is megcélozhattak szavazókat ily módon; mivel az Egyesült Királyság Információs Biztosának Hivatala által végzett vizsgálatot elsősorban az 1998. évi adatvédelmi törvény, valamint a 2003. évi adatvédelmi és elektronikus hírközlési jogszabályok (PECR) alapján folytatták le, adott esetben előrevetítve az általános adatvédelmi rendeletet is; |
| --- | --- |

V.

mivel az Egyesült Királyság Információs Biztosának Hivatala által végzett vizsgálat kiterjedt a Cambridge Analytica, annak anyavállalata, az SCL Elections Limited és az Aggregate IQ közötti kapcsolatra, és olyan állításokat tartalmaz, amelyek szerint mindkét fél visszaélésszerűen használhatta a Facebooktól szerzett személyes adatokat az Egyesült Királyság EU-tagságáról szóló brit népszavazáson, és a 2016-os amerikai elnökválasztás során is megcélozhattak szavazókat ily módon; mivel az Egyesült Királyság Információs Biztosának Hivatala által végzett vizsgálatot elsősorban az 1998. évi adatvédelmi törvény, valamint a 2003. évi adatvédelmi és elektronikus hírközlési jogszabályok (PECR) alapján folytatták le, adott esetben előrevetítve az általános adatvédelmi rendeletet is;

| W. | mivel a brit alsóház kulturális, média- és sportügyekkel foglalkozó bizottságának meghallgatásán állítások hangzottak el uniós választási eljárásokba való orosz beavatkozásokra vonatkozóan, és a bizottság sürgette az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy vizsgálják ki ezeket az állításokat; mivel az Egyesült Államokban 2017 májusában egy különleges tanácsadót neveztek ki a 2016. évi elnökválasztásokba való orosz beavatkozások és az ezekkel kapcsolatos ügyek kivizsgálására, és mivel ez a vizsgálat jelenleg is folyamatban van; |
| --- | --- |

W.

mivel a brit alsóház kulturális, média- és sportügyekkel foglalkozó bizottságának meghallgatásán állítások hangzottak el uniós választási eljárásokba való orosz beavatkozásokra vonatkozóan, és a bizottság sürgette az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy vizsgálják ki ezeket az állításokat; mivel az Egyesült Államokban 2017 májusában egy különleges tanácsadót neveztek ki a 2016. évi elnökválasztásokba való orosz beavatkozások és az ezekkel kapcsolatos ügyek kivizsgálására, és mivel ez a vizsgálat jelenleg is folyamatban van;

| X. | mivel az Egyesült Királyság Információs Biztosának Hivatala szándéknyilatkozatban tájékoztatta a Facebookot arról, hogy 500 000 GBP pénzbüntetés kiszabását tervezi az átláthatóság hiánya és az adatgyűjtéssel kapcsolatos biztonsági problémák miatt, amelyek kimerítik az 1998. évi adatvédelmi törvény első és hetedik adatvédelmi elvének megsértését; |
| --- | --- |

X.

mivel az Egyesült Királyság Információs Biztosának Hivatala szándéknyilatkozatban tájékoztatta a Facebookot arról, hogy 500 000 GBP pénzbüntetés kiszabását tervezi az átláthatóság hiánya és az adatgyűjtéssel kapcsolatos biztonsági problémák miatt, amelyek kimerítik az 1998. évi adatvédelmi törvény első és hetedik adatvédelmi elvének megsértését;

| Y. | mivel az Egyesült Királyság Információs Biztosának Hivatala már 23 tájékoztatási felszólítást küldött 17 különböző szervezetnek és személynek, köztük 2018. február 23-án a Facebooknak is, strukturált tájékoztatást kérve a címzettektől; mivel a Facebook 2018. május 18-án megerősítette, hogy az Aggregate IQ hirdetéseket készített és bizonyos esetekben hirdetéseket helyezett el a Demokratikus Unionista Párt (DUP) „Vote to Leave” kampánya, a „Vote Leave”, a „BeLeave” és a „Veterans for Britain nevében”; |
| --- | --- |

Y.

mivel az Egyesült Királyság Információs Biztosának Hivatala már 23 tájékoztatási felszólítást küldött 17 különböző szervezetnek és személynek, köztük 2018. február 23-án a Facebooknak is, strukturált tájékoztatást kérve a címzettektől; mivel a Facebook 2018. május 18-án megerősítette, hogy az Aggregate IQ hirdetéseket készített és bizonyos esetekben hirdetéseket helyezett el a Demokratikus Unionista Párt (DUP) „Vote to Leave” kampánya, a „Vote Leave”, a „BeLeave” és a „Veterans for Britain nevében”;

| Z. | mivel az Egyesült Királyság Információs Biztosának Hivatala aggodalmát fejezte ki a felhasználók számára rendelkezésre álló, az adatok forrásairól, valamint a felhasználóknak kínált ellenőrzések rendelkezésre állásáról és átláthatóságáról szóló információkkal kapcsolatban; mivel az Egyesült Királyság Információs Biztosának Hivatala azt is kijelentette, hogy a Facebook által rendelkezésre bocsátott általános adatvédelmi információk és ellenőrzések nem tájékoztatták hatékonyan a felhasználókat személyes adataik valószínű felhasználásairól; mivel az Egyesült Királyság Információs Biztosának Hivatala aggodalmát fejezte ki olyan ügyekkel kapcsolatban, amikor az adatokhoz a Facebook-platformról fértek hozzá és használták fel olyan célokra, amelyek nem felelnek meg az adatszolgáltatás eredeti céljainak, vagy amelyek célokra az érintett személy észszerűen nem számíthat; |
| --- | --- |

Z.

mivel az Egyesült Királyság Információs Biztosának Hivatala aggodalmát fejezte ki a felhasználók számára rendelkezésre álló, az adatok forrásairól, valamint a felhasználóknak kínált ellenőrzések rendelkezésre állásáról és átláthatóságáról szóló információkkal kapcsolatban; mivel az Egyesült Királyság Információs Biztosának Hivatala azt is kijelentette, hogy a Facebook által rendelkezésre bocsátott általános adatvédelmi információk és ellenőrzések nem tájékoztatták hatékonyan a felhasználókat személyes adataik valószínű felhasználásairól; mivel az Egyesült Királyság Információs Biztosának Hivatala aggodalmát fejezte ki olyan ügyekkel kapcsolatban, amikor az adatokhoz a Facebook-platformról fértek hozzá és használták fel olyan célokra, amelyek nem felelnek meg az adatszolgáltatás eredeti céljainak, vagy amelyek célokra az érintett személy észszerűen nem számíthat;

| AA. | mivel az Egyesült Királyság választási bizottságának adatai azt mutatják, hogy az Egyesült Királyságban a politikai pártok 3,2 millió GBP-t költöttek közvetlen Facebook-hirdetésekre a 2017. évi általános választások során; |
| --- | --- |

AA.

mivel az Egyesült Királyság választási bizottságának adatai azt mutatják, hogy az Egyesült Királyságban a politikai pártok 3,2 millió GBP-t költöttek közvetlen Facebook-hirdetésekre a 2017. évi általános választások során;

| AB. | mivel a közösségi hálózatok fontos platformot jelentenek a politikai pártok és a közintézmények számára azáltal, hogy lehetővé teszik számukra a polgárokkal való kapcsolattartást; |
| --- | --- |

AB.

mivel a közösségi hálózatok fontos platformot jelentenek a politikai pártok és a közintézmények számára azáltal, hogy lehetővé teszik számukra a polgárokkal való kapcsolattartást;

| AC. | mivel a globális online platformok kihívásokkal néznek szembe az álhírekkel szembeni hatékony fellépés terén a különböző országok és régiók eltérő veszélyei és médiakörnyezetei miatt; |
| --- | --- |

AC.

mivel a globális online platformok kihívásokkal néznek szembe az álhírekkel szembeni hatékony fellépés terén a különböző országok és régiók eltérő veszélyei és médiakörnyezetei miatt;

| AD. | mivel az adatelemzés és az algoritmusok egyre nagyobb mértékben befolyásolják a polgárok számára hozzáférhetővé tett információkat; mivel helytelen használat esetén ezek a technikák veszélyeztethetik a tájékoztatáshoz való alapvető jogot, valamint a média szabadságát és a pluralizmust; |
| --- | --- |

AD.

mivel az adatelemzés és az algoritmusok egyre nagyobb mértékben befolyásolják a polgárok számára hozzáférhetővé tett információkat; mivel helytelen használat esetén ezek a technikák veszélyeztethetik a tájékoztatáshoz való alapvető jogot, valamint a média szabadságát és a pluralizmust;

| AE. | mivel az algoritmikus elszámoltathatóság és átláthatóság alapvető fontosságú ahhoz, hogy az egyének megfelelő tájékoztatást kapjanak személyes adataik feldolgozásáról, és egyértelműen megértsék ezeket az információkat; mivel ez olyan technikai és műveleti intézkedések végrehajtását jelenti, amelyek biztosítják az átláthatóságot és az automatizált döntéshozatal megkülönböztetésmentességét, valamint tiltják az egyéni viselkedéssel kapcsolatos valószínűségszámítást; mivel az átláthatóság azt jelenti, hogy érdemi információt kell biztosítani az egyének számára az alkalmazott logikával, az eljárás jelentőségével és a várható következményekkel kapcsolatban; mivel ennek a nagy adathalmazok elemzéséhez használt tanulóadatokra vonatkozó tájékoztatást is magában kell foglalnia, és lehetővé kell tennie, hogy az egyének is megérthessék és nyomon követhessék az őket érintő döntéseket; |
| --- | --- |

AE.

mivel az algoritmikus elszámoltathatóság és átláthatóság alapvető fontosságú ahhoz, hogy az egyének megfelelő tájékoztatást kapjanak személyes adataik feldolgozásáról, és egyértelműen megértsék ezeket az információkat; mivel ez olyan technikai és műveleti intézkedések végrehajtását jelenti, amelyek biztosítják az átláthatóságot és az automatizált döntéshozatal megkülönböztetésmentességét, valamint tiltják az egyéni viselkedéssel kapcsolatos valószínűségszámítást; mivel az átláthatóság azt jelenti, hogy érdemi információt kell biztosítani az egyének számára az alkalmazott logikával, az eljárás jelentőségével és a várható következményekkel kapcsolatban; mivel ennek a nagy adathalmazok elemzéséhez használt tanulóadatokra vonatkozó tájékoztatást is magában kell foglalnia, és lehetővé kell tennie, hogy az egyének is megérthessék és nyomon követhessék az őket érintő döntéseket;

| AF. | mivel a Facebook az európai biztosokkal tartott 2018. július 2-i találkozón megígérte, hogy együttműködik, és hozzáférést biztosít az állítólagos szavazási manipulációval kapcsolatos adatokhoz független tudományos szakemberek számára; |
| --- | --- |

AF.

mivel a Facebook az európai biztosokkal tartott 2018. július 2-i találkozón megígérte, hogy együttműködik, és hozzáférést biztosít az állítólagos szavazási manipulációval kapcsolatos adatokhoz független tudományos szakemberek számára;

| 1. | elvárja, hogy valamennyi online platform teljes mértékben megfeleljen az uniós adatvédelmi jogszabályoknak, nevezetesen az általános adatvédelmi rendeletnek és a 2002/58/EK irányelvnek (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv), és segítse a felhasználókat abban, hogy megértsék, hogyan dolgozzák fel személyes információikat a célzott reklámmodellben, és hogy hatékony ellenőrzések álljanak rendelkezésre, ideértve annak biztosítását, hogy külön hozzájárulásokat alkalmazzanak a különböző célú adatfeldolgozásokhoz, valamint hogy nagyobb átláthatóságot garantáljanak az adatvédelmi beállításokat, illetve az adatvédelmi nyilatkozatok megtervezését és fontosságát illetően; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az uniós adatvédelmi jog alóli, a kutatásra hivatkozva adott mentességet soha nem szabad az adatokkal való visszaélést lehetővé tevő kiskapuként felhasználni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tudomásul veszi a Facebook nyilatkozatát, miszerint a nem Facebook-felhasználók adatait kizárólag olyan összesített adatkészletek létrehozására használja fel, amelyekből a szolgáltatás igénybevételének módjáról von le következtetéseket; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza az algoritmusokkal kapcsolatos jóval nagyobb átláthatóság és elszámoltathatóság szükségességét az állami és a magánszektor, valamint az adatelemzést felhasználó összes egyéb szereplő által végzett adatfeldolgozással és -elemzéssel kapcsolatban, mivel ez alapvető eszköz annak garantálására, hogy az egyének megfelelő tájékoztatást kapjanak személyes adataik feldolgozásáról; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy véli, hogy a digitális kor miatt a választási jogszabályokat hozzá kell igazítani ehhez az új digitális valósághoz, és azt javasolja, hogy az online környezetben is alkalmazzák a hagyományos (offline) választási biztosítékokat, például a politikai kommunikációra választási időszakban alkalmazandó szabályokat, a választási kiadások átláthatóságát és korlátait, a kampánycsend tiszteletben tartását és a jelöltekkel való egyenlő bánásmódot; az a véleménye, hogy a tagállamoknak kötelező rendszert kell bevezetniük az elektronikus kampányok és reklámozás digitális lenyomataira vonatkozóan, továbbá végre kell hajtaniuk a fizetett online politikai hirdetések és kommunikáció átláthatóságának növelésére irányuló bizottsági ajánlást; hangsúlyozza, hogy a politikai reklám bármely formájának könnyen hozzáférhető és érthető információkat kell tartalmaznia a kiadó szervezetről, és arról, hogy jogilag ki felelős a kiadásokért, hogy egyértelmű legyen, ki szponzorálta a kampányokat, hasonlóan azokhoz az előírásokhoz, amelyek több tagállamban már most is vonatkoznak a nyomtatott kampányanyagokra; kitart amellett, hogy az uniós polgárok számára lehetővé kell tenni, hogy könnyen felismerjék a fizetett online politikai reklámokat és kommunikációt, valamint a mögöttük álló pártot, alapítványt vagy szervezetet; ragaszkodik továbbá ahhoz is, hogy az átláthatóság terjedjen ki az adott politikai hirdetés célcsoportjának kiválasztásához alkalmazott kritériumokkal és a célcsoport várható méretével kapcsolatos teljes körű tájékoztatásra; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy a Facebook frissítette adatvédelmi beállításait, hogy lehetővé tegye a felhasználók számára, hogy a célzott reklámokból való kívülmaradás mellett döntsenek, ideértve a harmadik felektől kapott információkon alapuló reklámok bemutatását, valamint a Facebook által gyűjtött személyes információk annak érdekében való használatát, hogy a felhasználók más weboldalakon vagy platformokon célzott hirdetéseket lássanak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | javasolja, hogy az online platformok tegyenek különbséget online reklámtermékeik politikai és kereskedelmi célú felhasználásai között; emlékeztet, hogy a személyes adatok politikai reklám céljára történő feldolgozása eltérő célt szolgál, ezért külön, a kereskedelmi reklámokra vonatkozótól eltérő jogalapra van szükség; |
| --- | --- |

7.

| 8. | jó kezdeményezésnek tartja a Facebook által az Egyesült Államokban nemrégiben bevezetett előírást, amelynek értelmében ellenőrizni kell a politikai hirdetések szponzorainak személyazonosságát és földrajzi helyét, mivel ez növeli az átláthatóságot, és hozzájárul a választások külföldi szereplők általi befolyásolása elleni küzdelemhez; sürgeti a Facebookot, hogy ugyanezeket a követelményeket vezesse be az európai politikai hirdetések tekintetében is; felhívja a tagállamokat, hogy e célból igazítsák ki választási jogszabályaikat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy meg kell tiltani a politikai és választási célú profilalkotást, valamint a politikai preferenciák felfedésére alkalmas online magatartáson, például a politikai tartalmakkal való interakción alapuló profilalkotást, mivel az az uniós adatvédelmi jog értelmében politikai vagy világnézeti véleményekhez kapcsolódik, és úgy véli, hogy a közösségimédia-platformoknak figyelemmel kell kísérniük az ilyen tevékenységeket, és aktívan tájékoztatniuk kell róluk a hatóságokat; úgy véli továbbá, hogy meg kell tiltani az egyéb adatokon, például a társadalmi-gazdasági vagy demográfiai tényezőkön alapuló, politikai és választási célú profilalkotást; felhívja a politikai pártokat és a választásokon részt vevő egyéb szereplőket, hogy tartózkodjanak a profilalkotás politikai és választási célokra való felhasználásától; felhívja a politikai pártokat, hogy legyenek átláthatók az online platformok és adatok használata tekintetében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | emlékeztet a Bizottság által a szabad és tisztességes európai választások biztosítása érdekében javasolt intézkedésekre, különösen az európai politikai pártok finanszírozására vonatkozó szabályok szigorításról szóló jogalkotási módosításra, amely lehetővé teszi pénzügyi szankciók bevezetését abban az esetben, ha az európai választások kimenetelének szándékos befolyásolása érdekében megsértik az adatvédelmi szabályokat; emlékeztet arra, hogy a személyes adatok uniós politikai pártok általi kezelése az általános adatvédelmi rendelet hatálya alá tartozik, valamint hogy az e jogszabályban foglalt elvek, jogok és kötelezettségek megsértése további bírságokat és szankciókat vonna maga után; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy véli, hogy a választásokba való beavatkozás hatalmas kockázatot jelent a demokrácia számára, amelynek kezelése közös erőfeszítést igényel a szolgáltatók, a szabályozók és a politikai szereplők és pártok részvételével; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli az európai választások előkészítéséről szóló, a Bizottság által 2018. szeptember 12-én előterjesztett csomagot; |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékeztet a Facebook arra vonatkozó ígéretére, hogy független tudományos szakemberek számára hozzáférést biztosít az állítólagos választási manipulációval kapcsolatos adatokhoz, és elvárja, hogy 2018 vége előtt tájékoztatást kapjon a főbb megállapításokról és a javasolt megoldásokról; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tudomásul veszi a Facebook által az adatokkal való visszaélés megakadályozására tett intézkedéseket, ideértve a felhasználói adatokkal vélhetően visszaélő alkalmazások kikapcsolását vagy letiltását; elvárja, hogy a Facebook gyorsan cselekedjen a gyanús vagy visszaélésszerű alkalmazásokkal kapcsolatos jelentések tekintetében, és eleve akadályozza meg, hogy az ilyen alkalmazások a platformra kerüljenek; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a közösségimédia-platformok nem csupán olyan passzív platformok, amelyek egyszerűen összefogják a felhasználók által generált tartalmakat, hanem kiemeli, hogy a technológiai fejlődés az algoritmusalapú reklámozás és tartalom-közzététel bevezetésével bővítette az ilyen vállalatok hatókörét és szerepét; megállapítja, hogy ezt az új szerepet a szabályozás terén is figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sajnálattal állapítja meg, hogy a Facebook nem volt hajlandó megfelelő szintű technikai képzettséggel és vállalati felelősséggel rendelkező alkalmazottakat küldeni a meghallgatásokra, és rámutat, hogy ez a megközelítés káros az európai polgárok közösségi platformokba vetett bizalmára nézve; sajnálatosnak tartja, hogy Mark Zuckerberg nem kívánt részt venni a képviselőkkel tartott nyilvános meghallgatáson; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megállapítja, hogy a Facebook nemcsak az uniós polgárok bizalmát sértette meg, hanem az uniós jogot is, és emlékeztet arra, hogy a meghallgatások során a Facebook egyik képviselője megerősítette, hogy a Facebook tisztában volt azzal, hogy a „This is your digital life” alkalmazás felhasználói feltételei szerint az alkalmazás által összegyűjtött adatok harmadik feleknek továbbíthatók; arra a következtetésre jut, hogy a Facebook tudatosan kötött szerződést olyan alkalmazásfejlesztővel, amely nyíltan bejelentette, hogy fenntartja a jogot a személyes adatok harmadik felek számára történő közzétételére; megállapítja továbbá, hogy a személyes adatok adatkezelője a Facebook, ezért az uniós adatvédelmi jogot megsértő adatfeldolgozóval kötött szerződés megkötése esetén őt terheli a jogi felelősség; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tudomásul veszi a Facebook által a Facebook/Cambridge Analytica-botrány után eszközölt adatvédelmi javításokat, de emlékeztet arra, hogy a Facebook ígéretet tett arra, hogy teljes belső ellenőrzést tart, amelyről még nem tájékoztatta az Európai Parlamentet, és azt ajánlja, hogy a Facebook hajtson végre jelentős módosításokat annak biztosítása érdekében, hogy platformját hozzáigazítsa az uniós adatvédelmi jogszabályokhoz; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sürgeti a Facebookot, hogy engedélyezze és tegye lehetővé az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség és az Európai Adatvédelmi Testület számára, hogy saját hatáskörük korlátain belül elvégezzék a platform teljes körű és független ellenőrzését, és az ellenőrzés eredményeit ismertessék a Bizottsággal, az Európai Parlamenttel és a nemzeti parlamentekkel; úgy véli, hogy ezt az ellenőrzést más fontos platformok esetében is el kell végezni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kiemeli annak sürgősségét, hogy az uniós választások bárminemű manipulálása ellen fel kell lépni, valamint annak sürgősségét, hogy meg kell erősíteni a közösségimédia-platformokra alkalmazandó azon szabályokat, amelyek a félretájékoztatást terjesztő felhasználói fiókok és weboldalak reklámbevételeit megszüntetik; üdvözli azokat a félretájékoztatás elleni, valamennyi tagállamban történő küzdelemre vonatkozó konkrét fellépéseket tartalmazó egyedi ütemterveket, amelyeket a közösségimédia-platformok és a hirdetési iparág terjesztett a Bizottság elé 2018. október 16-án; sürgeti az online platformokat, hogy átlátható szabályok alkalmazásával jelöljék meg a zombigépek által megosztott tartalmakat, gyorsítsák fel a hamis felhasználói fiókok törlését, tegyenek eleget a bírósági határozatoknak részletes információkat nyújtva az illegális tartalmak létrehozóiról, valamint dolgozzanak együtt független tényellenőrzőkkel és tudományos kutatókkal annak érdekében, hogy tájékoztassák a felhasználókat a jelentős mértékű félretájékoztatásról és nyújtsanak kiigazításokat amikor csak lehetséges; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja az összes online platformot, hogy sürgősen hajtsanak végre a politikai hirdetésekkel kapcsolatos átláthatósági intézkedéseket, amelyeknek magukban kell foglalniuk az ilyen eszközöknek a választási megfigyelésért és ellenőrzésért felelős nemzeti hatóságok általi vizsgálatát és értékelését is; felszólítja a hirdetések vásárlói számára bizonyos beállításokat lehetővé tevő összes online platformot, hogy nyújtsanak jogi tanácsadást az adatok közös kezelőjeként e vásárlókra háruló felelősségről, a Bíróság C-210/16. számú ügyben hozott ítéletének megfelelően; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja az összes online platformot, hogy sürgősen hajtsanak végre a politikai hirdetésekkel kapcsolatos átláthatósági intézkedéseket, amelyeknek magukban kell foglalniuk az ilyen eszközöknek a választási megfigyelésért és ellenőrzésért felelős nemzeti hatóságok általi vizsgálatát és értékelését is; kitart amellett, hogy az ilyen politikai és választási hirdetéseket nem lenne szabad egyéni felhasználói profilokra alapozni; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a tagállamokat, hogy igazítsák ki az online kampányolásra vonatkozó választási szabályokat, többek között a finanszírozás átláthatóságára, a kampánycsendre, valamint a média és a félretájékoztatás szerepére vonatkozó szabályokat is; |
| --- | --- |

23.

| 24. | javasolja, hogy írjanak elő harmadik felek által végzett ellenőrzéseket a népszavazási kampányok lezárását követően annak biztosítása érdekében, hogy a kampány szervezői által birtokolt személyes adatokat töröljék, és csak abban az esetben oszthassák meg ezeket az adatokat, ha előzetesen megszerezték a megfelelő hozzájárulást; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felszólítja a Facebookot, hogy javítsa az átláthatóságot annak érdekében, hogy a felhasználók megérthessék, hogyan és miért célozhatják meg őket politikai pártok vagy kampányok; |
| --- | --- |

25.

| 26. | úgy véli, hogy az adatvédelmi hatóságok számára elegendő finanszírozást kell biztosítani ahhoz, hogy ugyanolyan szintű technikai szakértelemet építhessenek ki, mint amelynek az általuk vizsgált szervezetek a birtokában vannak; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az adatvédelmi hatóságok rendelkezzenek a feladataik elvégzéséhez és hatáskörük gyakorlásához szükséges emberi, műszaki és pénzügyi erőforrással, ahogyan azt az általános adatvédelmi rendelet 52. cikke előírja; sürgeti a Bizottságot, hogy szigorúan ellenőrizze a tagállamokat azon kötelezettségük tekintetében, hogy ezeket az erőforrásokat rendelkezésre bocsássák, és szükség esetén indítson jogsértési eljárásokat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | emlékeztet arra, hogy a Facebook az EU–USA adatvédelmi pajzs értelmében öntanúsító szervezet, és mint ilyen a megfelelőségi határozatot használta jogalapként a személyes adatok Európai Unióból az Egyesült Államokba irányuló átadásához és további feldolgozásához; |
| --- | --- |

27.

| 28. | emlékeztet az EU–USA adatvédelmi pajzs által biztosított védelem megfelelőségéről szóló, 2018. július 5-i állásfoglalására, valamint arra, hogy a Facebook elismerte, hogy súlyosan sérült a magánélet tiszteletben tartásához való jog, valamint felszólítja az Egyesült Államok adatvédelmi pajzs végrehajtásáért felelős hatóságait, hogy haladéktalanul tegyenek lépéseket ez ügyben, teljes mértékben megfelelve az adatvédelmi pajzs hatályos rendelkezéseinek betartása céljából vállalt biztosítékoknak és kötelezettségeknek, és szükség esetén távolítsák el e vállalatokat az adatvédelmi pajzs listájáról; ezzel összefüggésben üdvözli, hogy 2018 júniusában a Cambridge Analyticát eltávolították az adatvédelmi pajzsból; felhívja az illetékes uniós adatvédelmi hatóságokat is a fejlemények kivizsgálására, és adott esetben az adatvédelmi pajzs keretében az adattovábbítás felfüggesztésére vagy letiltására; elvárja, hogy a Szövetségi Kereskedelmi Bizottság mint illetékes amerikai hatóság részletes összefoglalót küldjön megállapításairól a Bizottságnak, miután lezárta a Facebookot és a Cambridge Analyticát érintő adatvédelmi incidensekre vonatkozó vizsgálatot, és hozzon megfelelő végrehajtási intézkedéseket az érintett vállalatok ellen, hogy ezáltal hatékony visszatartó erőt biztosítson; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sajnálja, hogy az Egyesült Államok nem tartotta be az adatvédelmi pajzsnak való teljes körű megfelelésre vonatkozó 2018. szeptember 1-i határidőt; ezért úgy véli, hogy a Bizottság nem az általános adatvédelmi rendelet 45. cikkének (5) bekezdésének megfelelően járt el; az EU–USA adatvédelmi pajzs által nyújtott védelem megfelelőségéről szóló, 2018. július 5-i európai parlamenti állásfoglalással összhangban sürgeti tehát a Bizottságot, hogy függessze fel az adatvédelmi pajzsot mindaddig, amíg az Egyesült Államok hatóságai nem teljesítik annak feltételeit; |
| --- | --- |

29.

| 30. | megjegyzi, hogy a személyes adatokkal való visszaélés világszerte több milliárd ember alapvető jogait érinti; úgy véli, hogy az általános adatvédelmi rendelet és az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv a legmagasabb szintű védelmet biztosítja; sajnálatosnak tartja, hogy a Facebook úgy döntött, hogy 1,5 milliárd nem uniós felhasználót kivesz az általános adatvédelmi rendelet és az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv védelme alól; megkérdőjelezi e lépés jogszerűségét; sürgeti valamennyi online platformot, hogy az általános adatvédelmi rendelet (és az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) előírásait valamennyi szolgáltatásukra alkalmazzák, függetlenül attól, hogy hol kínálják azokat, mivel a személyes adatok magas szintű védelme egyre inkább jelentős versenyelőnynek minősül; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felhívja a Bizottságot, hogy a digitális valóság tükrözése érdekében javítsa a versenyjogi szabályokat, és vizsgálja meg a közösségimédia-platformok üzleti modelljét és lehetséges monopolhelyzetét, megfelelően figyelembe véve azt, hogy az ilyen monopólium inkább a márka sajátosságaira és a tárolt személyes adatok mennyiségére vezethető vissza, és nem hagyományos monopolhelyzetről van szó, továbbá hozza meg az ennek fényében szükséges intézkedéseket; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex módosításaira, amelyek révén a felhasználókat érintő bezáródási hatás elkerülése érdekében az over-the-top tartalmak szolgáltatói számára elő lehet írni a másokkal történő összekapcsolódást; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felkéri az Európai Parlamentet, a Bizottságot, a Tanácsot és az összes többi európai uniós intézményt, ügynökséget és szervet annak ellenőrzésére, hogy a honlapjaikon használt közösségimédia-oldalak, illetve elemző és marketingeszközök nem jelentenek-e veszélyt a polgárok személyes adataira nézve; azt javasolja számukra, hogy ebből a szempontból értékeljék jelenlegi kommunikációs politikájukat, aminek eredményeként előfordulhat, hogy fontolóra kell venniük Facebook-fiókjuk megszüntetését ahhoz, hogy biztosítani tudják a velük kapcsolatba lépő személyek személyes adatainak védelmét; utasítja saját kommunikációs osztályát, hogy szigorúan tartsa magát az európai adatvédelmi biztosnak az uniós intézmények által biztosított webszolgáltatások révén feldolgozott személyes adatok védelméről szóló iránymutatásaihoz (15); |
| --- | --- |

32.

| 33. | azon az állásponton van, hogy a következő Európai Bizottságnak egyik tagját a magánélet védelmével és az adatvédelemmel foglalkozó tárcával kellene ellátnia, annak érdekében, hogy proaktív módon bevonja az EU-n belüli és kívüli partnereket, és biztosítsa, hogy valamennyi jogalkotási javaslat teljes mértékben megfeleljen a magánélet védelmére és az adatvédelemre vonatkozó uniós jogi vívmányoknak; |
| --- | --- |

33.

| 34. | sürgeti a Tanácsot, hogy oldja fel az elektronikus hírközlési adatvédelmi rendeletről szóló tárgyalásokkal kapcsolatos patthelyzetet, és az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvben jelenleg biztosított védelem szintjének csökkentése nélkül végre kössön megállapodást a Parlamenttel annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok, és különösen a felhasználók célzott hirdetésekkel szembeni védelemhez való jogai megfelelő védelemben részesüljenek; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a reklámipar közösségi médiát érintő tevékenységeit, és terjesszen elő jogszabályokat abban az esetben, ha az ágazat és az érintett felek nem tudnak visszatartó erejű intézkedéseket tartalmazó önkéntes magatartási kódexekről megállapodni; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felhívja az adatvédelmi hatóságokat, hogy nemzeti és európai szinten végezzenek alapos vizsgálatot a Facebookot és annak jelenlegi gyakorlatait illetően annak érdekében, hogy az általános adatvédelmi rendelet egységes alkalmazást célzó új mechanizmusát megbízhatóan lehessen alkalmazni megfelelő és hatékony európai végrehajtási válaszintézkedések kidolgozása érdekében; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket a választások megszervezésére használt hálózati és információs rendszerek biztonságát fenyegető kockázatok kezelésére; |
| --- | --- |

37.

| 38. | úgy véli, hogy a tagállamoknak bizonyos harmadik felekkel, többek között a médiával, az online platformokkal és az informatikai szolgáltatókkal együttműködve figyelemfelkeltő tevékenységeket kellene folytatniuk, melyek célja a választások átláthatóságának növelése, valamint a választási folyamatokba vetett bizalom kiépítése; |
| --- | --- |

38.

| 39. | úgy véli, hogy a tagállamoknak – adott esetben az Eurojust támogatásával – sürgősen vizsgálatokat kell lefolytatniuk az online politikai térrel való, külföldi hatalmak általi állítólagos visszaélésekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

39.

| 40. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok és az Amerikai Egyesült Államok kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanácsnak és a Facebook vezérigazgatójának. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(2)  HL L 119., 2016.5.4., 89. o.

(3)  HL L 207., 2016.8.1., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0315.

(5)  ECLI:EU:C:2015:650

(6)  ECLI:EU:C:2018:37

(7)  ECLI:EU:C:2018:388.

(8)  https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/18-03-19_online_manipulation_en.pdf

(9)  http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=612053

(10)  http://www.europarl.europa.eu/the-president/en/newsroom/answers-from-facebook-to-questions-asked-during-mark-zuckerberg-meeting

(11)  http://www.europarl.europa.eu/resources/library/media/ 20180604RES04911/20180604RES04911.pdf

(12)  HL L 45., 2018.2.17., 40. o.

(13)  https://ico.org.uk/media/action-weve-taken/2259369/democracy-disrupted-110718.pdf

https://ico.org.uk/about-the-ico/news-and-events/news-and-blogs/2018/07/findings-recommendations-and-actions-from-ico-investigation-into-data-analytics-in-political-campaigns/

(14)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2018-067_ep_hearing_facebook-cambridge_analytica.pdfhttp

(15)  https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/16-11-07_guidelines_web_services_en.pdf

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/67 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/67

---

P8_TA(2018)0434

Dzsamál Hasogdzsi szaúdi újságíró meggyilkolása Szaúd-Arábia isztambuli konzulátusán

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása Dzsamál Hasogdzsi újságíró Szaúd-Arábia isztambuli konzulátusán történt meggyilkolásáról (2018/2885(RSP))

(2020/C 345/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szaúd-Arábiáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Szaúd-Arábiáról, az Unióval való kapcsolatairól, illetve a Közel-Keleten és Észak-Afrikában játszott szerepéről szóló 2014. március 11-i (1), a szaúd-arábiai Ráif Badavi ügyéről szóló 2015. február 12-i (2), az Ali Mohammed al-Nimr ügyéről szóló 2015. október 8-i (3), a szaúd-arábiai nőjogi jogvédők helyzetéről szóló 2018. május 31-i (4), valamint a jemeni humanitárius helyzetről szóló 2016. február 25-i (5) és a jemeni helyzetről szóló 2017. november 30-i (6) és 2018. október 4-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szaúd-Arábiáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Szaúd-Arábiáról, az Unióval való kapcsolatairól, illetve a Közel-Keleten és Észak-Afrikában játszott szerepéről szóló 2014. március 11-i (1), a szaúd-arábiai Ráif Badavi ügyéről szóló 2015. február 12-i (2), az Ali Mohammed al-Nimr ügyéről szóló 2015. október 8-i (3), a szaúd-arábiai nőjogi jogvédők helyzetéről szóló 2018. május 31-i (4), valamint a jemeni humanitárius helyzetről szóló 2016. február 25-i (5) és a jemeni helyzetről szóló 2017. november 30-i (6) és 2018. október 4-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a Tanácshoz intézett, a Szergej Magnyickij ügyében érintett orosz tisztviselőkkel szembeni közös vízumkorlátozások bevezetéséről szóló, 2014. április 2-án elfogadott ajánlására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz intézett, a Szergej Magnyickij ügyében érintett orosz tisztviselőkkel szembeni közös vízumkorlátozások bevezetéséről szóló, 2014. április 2-án elfogadott ajánlására (8),

| — | tekintettel a Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) által 2018. október 9-én a portugál külügyminiszterrel tartott közös sajtótájékoztatón és 2018. október 15-én a Külügyek Tanácsával összefüggésben tett megjegyzésekre, valamint az Európai Unió nevében Dzsamál Hasogdzsi szaúdi újságíró ügyének legfrissebb fejleményeiről tett 2018. október 20-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) által 2018. október 9-én a portugál külügyminiszterrel tartott közös sajtótájékoztatón és 2018. október 15-én a Külügyek Tanácsával összefüggésben tett megjegyzésekre, valamint az Európai Unió nevében Dzsamál Hasogdzsi szaúdi újságíró ügyének legfrissebb fejleményeiről tett 2018. október 20-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontra (9),

| — | tekintettel az ENSZ-főtitkár szóvivőjének 2018. október 19-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-főtitkár szóvivőjének 2018. október 19-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Michelle Bachelet, az ENSZ emberi jogi biztosa 2018. október 16-i nyilatkozatára, amelyben nyomatékosan felszólította Szaúd-Arábiát, hogy ossza meg az összes birtokában lévő, Dzsamál Hasogdzsi eltűnésével kapcsolatos információt, |
| --- | --- |

—

tekintettel Michelle Bachelet, az ENSZ emberi jogi biztosa 2018. október 16-i nyilatkozatára, amelyben nyomatékosan felszólította Szaúd-Arábiát, hogy ossza meg az összes birtokában lévő, Dzsamál Hasogdzsi eltűnésével kapcsolatos információt,

| — | tekintettel az ENSZ szakértőinek 2018. október 9-i nyilatkozatára, amelyben felszólítottak Dzsamál Hasogdzsi szaúdi újságíró isztambuli eltűnésének kivizsgálására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ szakértőinek 2018. október 9-i nyilatkozatára, amelyben felszólítottak Dzsamál Hasogdzsi szaúdi újságíró isztambuli eltűnésének kivizsgálására,

| — | tekintettel az erőszakos eltüntetésekkel és nem önkéntes eltűnésekkel foglalkozó ENSZ-munkacsoport 2018. október 18-i jelentésére, amelyben a munkacsoport tagjai súlyos aggodalmukat fejezték ki az állami megbízásból történő emberrablások új gyakorlatával kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az erőszakos eltüntetésekkel és nem önkéntes eltűnésekkel foglalkozó ENSZ-munkacsoport 2018. október 18-i jelentésére, amelyben a munkacsoport tagjai súlyos aggodalmukat fejezték ki az állami megbízásból történő emberrablások új gyakorlatával kapcsolatban,

| — | tekintettel a G7-ek külügyminisztereinek 2018. október 17-i, Dzsamál Hasogdzsi eltűnéséről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G7-ek külügyminisztereinek 2018. október 17-i, Dzsamál Hasogdzsi eltűnéséről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Egyesült Királyság, Franciaország és Németország külügyminisztereinek 2018. október 14-i, Dzsamál Hasogdzsi újságíró eltűnéséről szóló, valamint 2018. október 21-i, Dzsamál Hasogdzsi haláláról szóló közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Királyság, Franciaország és Németország külügyminisztereinek 2018. október 14-i, Dzsamál Hasogdzsi újságíró eltűnéséről szóló, valamint 2018. október 21-i, Dzsamál Hasogdzsi haláláról szóló közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel a szaúdi külügyminisztérium Dzsamál Hasogdzsi szaúdi állampolgár eltűnéséről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szaúdi külügyminisztérium Dzsamál Hasogdzsi szaúdi állampolgár eltűnéséről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel arra, hogy Szaúd-Arábia az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának tagja, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Szaúd-Arábia az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának tagja,

| — | tekintettel az EU online és offline véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó emberi jogi iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU online és offline véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó emberi jogi iránymutatásaira,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR),

| — | tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Arab Chartájára, amelyet Szaúd-Arábia 2009-ben ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Arab Chartájára, amelyet Szaúd-Arábia 2009-ben ratifikált,

| — | tekintettel a konzuli kapcsolatokról szóló, 1963. évi bécsi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a konzuli kapcsolatokról szóló, 1963. évi bécsi egyezményre,

| — | tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel arra, hogy 2015-ben Ráif Badavi szaúdi bloggernek ítélték oda a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjat, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy 2015-ben Ráif Badavi szaúdi bloggernek ítélték oda a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjat,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel Dzsamál Hasogdzsi, az Egyesült Államokban élő neves szaúdi újságíró eltűnt, miután 2018. október 2-án felkereste Szaúd-Arábia isztambuli konzulátusát, hogy átvegye a házasságkötéséhez szükséges okmányokat, és azóta nem látták, holott a szaúdi tisztviselők kezdetben azt állították, hogy elhagyta az épületet; mivel rendkívül aggasztó információk kerültek napvilágra a sorsát illetően, amelyek felvetik a törvénytelen kivégzés és állami megbízásból végrehajtott gyilkosság gyanúját; |
| --- | --- |

A.

mivel Dzsamál Hasogdzsi, az Egyesült Államokban élő neves szaúdi újságíró eltűnt, miután 2018. október 2-án felkereste Szaúd-Arábia isztambuli konzulátusát, hogy átvegye a házasságkötéséhez szükséges okmányokat, és azóta nem látták, holott a szaúdi tisztviselők kezdetben azt állították, hogy elhagyta az épületet; mivel rendkívül aggasztó információk kerültek napvilágra a sorsát illetően, amelyek felvetik a törvénytelen kivégzés és állami megbízásból végrehajtott gyilkosság gyanúját;

| B. | mivel Szaúd-Arábia először tagadta, hogy bármilyen módon is érintett lenne Dzsamál Hasogdzsi eltűnésében, de az erőteljes nemzetközi nyomásra elismerte, hogy a gyilkosságra az isztambuli konzulátuson került sor; |
| --- | --- |

B.

mivel Szaúd-Arábia először tagadta, hogy bármilyen módon is érintett lenne Dzsamál Hasogdzsi eltűnésében, de az erőteljes nemzetközi nyomásra elismerte, hogy a gyilkosságra az isztambuli konzulátuson került sor;

| C. | mivel 2018. október 19-én a szaúdi államügyész kijelentette, hogy „az ügy kivizsgálása folytatódik, [...] hogy az ügyben érintett valamennyi személyt felelősségre lehessen vonni és bíróság elé lehessen állítani”; mivel a szaúd-arábiai külügyminiszter 2018. október 21-én kijelentette, hogy a műveletben egyes személyek hatás- és feladatkörüket túllépve jártak el, valamint hogy a szaúdi hatóságoknak eltökélt szándékunk, hogy a gyilkosságért felelős valamennyi személyt megbüntessék; mivel a Mohamed bin Szalmán al-Szaúd által a biztonsági szolgálatok felett gyakorolt teljes körű ellenőrzés miatt igen valószínűtlen, hogy a műveletet a tudomása vagy ráhatása nélkül hajtották volna végre; |
| --- | --- |

C.

mivel 2018. október 19-én a szaúdi államügyész kijelentette, hogy „az ügy kivizsgálása folytatódik, [...] hogy az ügyben érintett valamennyi személyt felelősségre lehessen vonni és bíróság elé lehessen állítani”; mivel a szaúd-arábiai külügyminiszter 2018. október 21-én kijelentette, hogy a műveletben egyes személyek hatás- és feladatkörüket túllépve jártak el, valamint hogy a szaúdi hatóságoknak eltökélt szándékunk, hogy a gyilkosságért felelős valamennyi személyt megbüntessék; mivel a Mohamed bin Szalmán al-Szaúd által a biztonsági szolgálatok felett gyakorolt teljes körű ellenőrzés miatt igen valószínűtlen, hogy a műveletet a tudomása vagy ráhatása nélkül hajtották volna végre;

| D. | mivel egyes, a szaúdi hatóságok szerint „megalapozatlan” vagy „teljes mértékben hamis” állítások szerint a CCTV-felvételeket elvitték a konzulátusról, aznap minden török alkalmazottat utasítottak szabadnap kivételére, a konzulátus egyes részeit Dzsamál Hasogdzsi eltűnését követően átfestették, és 15 szaúdi, akiknek többségét állítólag kapcsolat fűzi Mohamed bin Szalmán trónörököshöz, az állami biztonsági szolgálatokhoz, a katonasághoz vagy más kormányzati minisztériumokhoz, 2018. október 2-án, Dzsamál Hasogdzsi eltűnésének napján két bérelt repülőgéppel Isztambulba érkezett, majd onnan visszarepült; |
| --- | --- |

D.

mivel egyes, a szaúdi hatóságok szerint „megalapozatlan” vagy „teljes mértékben hamis” állítások szerint a CCTV-felvételeket elvitték a konzulátusról, aznap minden török alkalmazottat utasítottak szabadnap kivételére, a konzulátus egyes részeit Dzsamál Hasogdzsi eltűnését követően átfestették, és 15 szaúdi, akiknek többségét állítólag kapcsolat fűzi Mohamed bin Szalmán trónörököshöz, az állami biztonsági szolgálatokhoz, a katonasághoz vagy más kormányzati minisztériumokhoz, 2018. október 2-án, Dzsamál Hasogdzsi eltűnésének napján két bérelt repülőgéppel Isztambulba érkezett, majd onnan visszarepült;

| E. | mivel Dzsamál Hasogdzsi eltűnését követően a szaúdi hatóságok akadályozták a gyors, alapos, eredményes, pártatlan és átlátható vizsgálatot; mivel csak nemzetközi nyomásra és a török hatóságokkal kötött megállapodás után engedték meg a nyomozóknak, hogy 2018. október 15-én megvizsgálhassák a szaúdi konzulátust, majd 2018. október 17-én a főkonzuli rezidenciát; |
| --- | --- |

E.

mivel Dzsamál Hasogdzsi eltűnését követően a szaúdi hatóságok akadályozták a gyors, alapos, eredményes, pártatlan és átlátható vizsgálatot; mivel csak nemzetközi nyomásra és a török hatóságokkal kötött megállapodás után engedték meg a nyomozóknak, hogy 2018. október 15-én megvizsgálhassák a szaúdi konzulátust, majd 2018. október 17-én a főkonzuli rezidenciát;

| F. | mivel török és szaúdi tisztviselők bejelentették, hogy közös vizsgálatot indítanak Dzsamál Hasogdzsi eltűnése ügyében; mivel az ENSZ szakértői független nemzetközi vizsgálatra szólítottak fel Hasogdzsi eltűnése ügyében; mivel az Európai Unió és tagállamai ragaszkodtak ahhoz, hogy alapos, hiteles és átlátható vizsgálat lefolytatására van szükség annak érdekében, hogy fény derüljön Dzsamál Hasogdzsi meggyilkolásának körülményeire, és biztosítani lehessen a gyilkosságért felelős valamennyi személy teljes körű elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

F.

mivel török és szaúdi tisztviselők bejelentették, hogy közös vizsgálatot indítanak Dzsamál Hasogdzsi eltűnése ügyében; mivel az ENSZ szakértői független nemzetközi vizsgálatra szólítottak fel Hasogdzsi eltűnése ügyében; mivel az Európai Unió és tagállamai ragaszkodtak ahhoz, hogy alapos, hiteles és átlátható vizsgálat lefolytatására van szükség annak érdekében, hogy fény derüljön Dzsamál Hasogdzsi meggyilkolásának körülményeire, és biztosítani lehessen a gyilkosságért felelős valamennyi személy teljes körű elszámoltathatóságát;

| G. | mivel az, hogy Szaúd-Arábia isztambuli konzulátusán Dzsamál Hasogdzsit szaúdi ügynökök megtámadták, egyértelműen sérti a konzuli kapcsolatokról szóló 1963. évi bécsi egyezmény 55. cikkének 2. pontját, amely leszögezi, hogy „a konzuli helyiségeket nem szabad olyan módon használni, amely összeférhetetlen a konzuli feladatok gyakorlásával”; mivel ugyanezen egyezmény 41. cikke kimondja, hogy „súlyos bűncselekmény” elkövetése esetén az illetékes igazságügyi hatóság határozata alapján semmisnek nyilvánítható a diplomáciai mentesség; |
| --- | --- |

G.

mivel az, hogy Szaúd-Arábia isztambuli konzulátusán Dzsamál Hasogdzsit szaúdi ügynökök megtámadták, egyértelműen sérti a konzuli kapcsolatokról szóló 1963. évi bécsi egyezmény 55. cikkének 2. pontját, amely leszögezi, hogy „a konzuli helyiségeket nem szabad olyan módon használni, amely összeférhetetlen a konzuli feladatok gyakorlásával”; mivel ugyanezen egyezmény 41. cikke kimondja, hogy „súlyos bűncselekmény” elkövetése esetén az illetékes igazságügyi hatóság határozata alapján semmisnek nyilvánítható a diplomáciai mentesség;

| H. | mivel Szaúd-Arábia és Törökország is részes felei a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezménynek, és kötelesek minden intézkedést meghozni a kínzások, erőszakos eltüntetések és az emberi jogok egyéb súlyos megsértéseinek megelőzése érdekében, kivizsgálni az ilyen cselekményekkel kapcsolatos vádakat, és bíróság elé állítani az ilyen cselekmények elkövetésével gyanúsított személyeket; mivel az ENSZ-egyezmény értelmében Dzsamál Hasogdzsi meggyilkolásának bűncselekménye egyetemes joghatóság alá tartozik, ezért a vádlottakat az egyezményt aláíró valamennyi ország területén le lehet tartóztatni, és adott esetben saját hazájukban bíróság elé lehet állítani; |
| --- | --- |

H.

mivel Szaúd-Arábia és Törökország is részes felei a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezménynek, és kötelesek minden intézkedést meghozni a kínzások, erőszakos eltüntetések és az emberi jogok egyéb súlyos megsértéseinek megelőzése érdekében, kivizsgálni az ilyen cselekményekkel kapcsolatos vádakat, és bíróság elé állítani az ilyen cselekmények elkövetésével gyanúsított személyeket; mivel az ENSZ-egyezmény értelmében Dzsamál Hasogdzsi meggyilkolásának bűncselekménye egyetemes joghatóság alá tartozik, ezért a vádlottakat az egyezményt aláíró valamennyi ország területén le lehet tartóztatni, és adott esetben saját hazájukban bíróság elé lehet állítani;

| I. | mivel az online és offline sajtó, illetve média véleményalkotási és -nyilvánítási szabadsága minden ember alapvető joga, valamint a demokratizálódási és reformfolyamat lényeges előfeltétele, katalizátora, továbbá a hatalomgyakorlás feletti ellenőrzés alapvető eszköze; mivel a szabad, sokszínű és független média minden társadalomban nélkülözhetetlen az emberi jogok előmozdításához és védelméhez; mivel az újságírók a munkájuk – a hatalommal való visszaélés felfedése, a korrupció leleplezése és a készen kapott vélemények megkérdőjelezése – miatt gyakran válnak megfélemlítés és erőszak célpontjaivá; |
| --- | --- |

I.

mivel az online és offline sajtó, illetve média véleményalkotási és -nyilvánítási szabadsága minden ember alapvető joga, valamint a demokratizálódási és reformfolyamat lényeges előfeltétele, katalizátora, továbbá a hatalomgyakorlás feletti ellenőrzés alapvető eszköze; mivel a szabad, sokszínű és független média minden társadalomban nélkülözhetetlen az emberi jogok előmozdításához és védelméhez; mivel az újságírók a munkájuk – a hatalommal való visszaélés felfedése, a korrupció leleplezése és a készen kapott vélemények megkérdőjelezése – miatt gyakran válnak megfélemlítés és erőszak célpontjaivá;

| J. | mivel Dzsamál Hasogdzsi újságíró meggyilkolása illeszkedik a neves emberijog-védőkkel, nőjogi aktivistákkal, ügyvédekkel, újságírókkal, írókkal és bloggerekkel szembeni széles körű erőszakos fellépések sorába, amelyek csak erősödtek azóta, hogy Mohamed bin Szalmán trónörökös hozzáfogott az ország biztonsági intézményei feletti ellenőrzésének megszilárdításához; mivel a hatóságok számos aktivista esetében halálbüntetés kiszabására törekednek; mivel a megfigyelő rendszereket és más kettős felhasználású termékeket arra használják, hogy nyomon kövessék a szaúd-arábiai emberijog-védők és rendszert bírálók mozgását; mivel több külföldön – többek között nyugati fővárosokban – tartózkodó szaúdi újságíró és jogvédő Szaúd-Arábiában tartózkodó családját megfenyegették; |
| --- | --- |

J.

mivel Dzsamál Hasogdzsi újságíró meggyilkolása illeszkedik a neves emberijog-védőkkel, nőjogi aktivistákkal, ügyvédekkel, újságírókkal, írókkal és bloggerekkel szembeni széles körű erőszakos fellépések sorába, amelyek csak erősödtek azóta, hogy Mohamed bin Szalmán trónörökös hozzáfogott az ország biztonsági intézményei feletti ellenőrzésének megszilárdításához; mivel a hatóságok számos aktivista esetében halálbüntetés kiszabására törekednek; mivel a megfigyelő rendszereket és más kettős felhasználású termékeket arra használják, hogy nyomon kövessék a szaúd-arábiai emberijog-védők és rendszert bírálók mozgását; mivel több külföldön – többek között nyugati fővárosokban – tartózkodó szaúdi újságíró és jogvédő Szaúd-Arábiában tartózkodó családját megfenyegették;

| K. | mivel a szaúdi rezsim ugyanakkor költséges nemzetközi médiakampányt folytat, amelyben korszerűsítő erőként tünteti fel magát, továbbá reformokat jelent be, ugyanakkor továbbra is antidemokratikus és diszkriminatív marad; mivel a Dzsamál Hasogdzsi eltűnése miatti felháborodásának hangot adva számos ismert előadó, szponzor és médiapartner visszalépett a 2018 októberében tartandó rijádi „A jövő befektetési kezdeményezése” című konferencián való részvételtől; |
| --- | --- |

K.

mivel a szaúdi rezsim ugyanakkor költséges nemzetközi médiakampányt folytat, amelyben korszerűsítő erőként tünteti fel magát, továbbá reformokat jelent be, ugyanakkor továbbra is antidemokratikus és diszkriminatív marad; mivel a Dzsamál Hasogdzsi eltűnése miatti felháborodásának hangot adva számos ismert előadó, szponzor és médiapartner visszalépett a 2018 októberében tartandó rijádi „A jövő befektetési kezdeményezése” című konferencián való részvételtől;

| L. | mivel a szaúdi rezsim számos alkalommal gyakorolt nyomást országokra és nemzetközi szervezetekre, kényszerítette és fenyegette azokat, valamint független vizsgálatokat akadályozott meg válaszul az ezen országoktól és szervezetektől az emberi jogok szaúd-arábiai megsértése vagy a nemzetközi humanitárius jog Jemenben elkövetett megsértései miatt érkező bírálatokra; |
| --- | --- |

L.

mivel a szaúdi rezsim számos alkalommal gyakorolt nyomást országokra és nemzetközi szervezetekre, kényszerítette és fenyegette azokat, valamint független vizsgálatokat akadályozott meg válaszul az ezen országoktól és szervezetektől az emberi jogok szaúd-arábiai megsértése vagy a nemzetközi humanitárius jog Jemenben elkövetett megsértései miatt érkező bírálatokra;

| M. | mivel a német kancellár 2018. október 21-én kijelentette, hogy Dzsamál Hasogdzsi halálának tisztázatlan körülményei miatt egyelőre felfüggeszti a Szaúd-Arábiába irányuló fegyverexportot; |
| --- | --- |

M.

mivel a német kancellár 2018. október 21-én kijelentette, hogy Dzsamál Hasogdzsi halálának tisztázatlan körülményei miatt egyelőre felfüggeszti a Szaúd-Arábiába irányuló fegyverexportot;

| 1. | a lehető leghatározottabban elítéli Dzsamál Hasogdzsi megkínzását és meggyilkolását, és őszinte részvétéről biztosítja az újságíró családját és barátait; nyomatékosan felszólítja a szaúdi hatóságokat, hogy hozzák nyilvánosságra, hol találhatók Dzsamál Hasogdzsi földi maradványai; emlékeztet arra, hogy az erőszakos eltüntetések és törvénytelen kivégzések szisztematikus gyakorlata emberiesség elleni bűncselekmény; |
| --- | --- |

1.

| 2. | független és pártatlan nemzetközi vizsgálatot követel Dzsamál Hasogdzsi halálának körülményeire vonatkozóan; kéri a felelősök azonosítását és megbüntetését, a nemzetközi normáknak megfelelően, pártatlan bíróság előtt, nemzetközi megfigyelők jelenlétében lefolytatott tisztességes eljárást követően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rendkívül aggasztónak tartja a Dzsamál Hasogdzsi sorsára és a szaúdi ügynökök érintettségére vonatkozó információkat; tudomásul veszi a török és szaúd-arábiai tisztviselők folyamatban lévő vizsgálatát, és további közös erőfeszítéseket szorgalmaz; felszólítja a szaúdi hatóságokat, hogy teljes mértékben működjenek együtt a török hatóságokkal, és sürgeti a török hatóságokat, hogy az összes információt tegyék elérhetővé annak tisztázása érdekében, hogy pontosan mi történt 2018. október 2-án, a feltételezéseken túlmenően; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megismétli, hogy ha Dzsamál Hasogdzsi eltűnése és meggyilkolása szaúdi ügynökök műve, mind az állami szerveket, mind az egyes személyeket felelősségre kell vonni; ezzel összefüggésben felhívja az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy álljanak készen célzott szankciók alkalmazására a tények megállapítása után, ideértve a szaúdiakkal szembeni vízumtilalmakat és vagyoni eszközeik befagyasztását, valamint emberi jogi szankciókat a Szaúd-arábiai Királysággal szemben; hangsúlyozza, hogy bármely ilyen szankciónak nem csupán az elkövetőkre, hanem e bűncselekmény kitervelőire és felbujtóira is kell irányulnia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Dzsamál Hasogdzsi eltűnése összefüggésben áll az újságíró elmúlt években megfogalmazott, a szaúdi politikát bíráló észrevételeivel; újfent felszólítja a szaúdi hatóságokat, hogy gondoskodjanak az alapvető jogok, többek között az élethez való jog, a szabad véleménynyilvánítás jogának és a békés ellenálláshoz való jog érvényre juttatásáról; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nyomatékosan kéri az alelnököt/főképviselőt, az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ-t) és a tagállamokat, hogy folytassanak strukturált párbeszédet Szaúd-Arábiával az emberi jogokról, az alapvető szabadságokról és az ország térségen belüli aggasztó szerepéről az öböl-menti együttműködéssel folytatott uniós kapcsolatok keretében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | elítéli, hogy a szaúdi hatóságok folyamatosan zaklatnak emberijog-védőket, aktivistákat, ügyvédeket, újságírókat, egyházi személyeket, írókat és bloggereket az országon belül és kívül egyaránt, ami aláássa a szaúd-arábiai reformfolyamatok hitelességét; ragaszkodik ahhoz, hogy a szaúdi hatóságok megtegyék a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy mindenki szabadon gyakorolhassa a jogait anélkül, hogy bírósági zaklatásnak és egyéb megtorló intézkedéseknek, például a családjaikra irányuló fenyegetéseknek lenne kitéve; felszólítja Szaúd-Arábia hatóságait, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül engedjék szabadon a csupán a véleményszabadsághoz való joguk és a békés emberi jogi munkájuk gyakorlása miatt fogva tartott és elítélt összes emberijog-védőt és más lelkiismereti foglyot; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza az online és offline véleménynyilvánítás szabadságának és a sajtószabadság védelmének, valamint az újságírók védelmének fontosságát; kiemeli, hogy az újságírók fenyegetése, megtámadása vagy meggyilkolása minden körülmények között elfogadhatatlan, és a lehető legnagyobb aggodalomra ad okot; |
| --- | --- |

8.

| 9. | emlékezteti a szaúdi hatóságokat az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, valamint a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezmény szerinti nemzetközi kötelezettségeikre; |
| --- | --- |

9.

| 10. | szorgalmazza, hogy az EU és tagállamai határozott álláspontot képviseljenek az Emberi Jogok Tanácsának következő genfi ülésén, amelyen Szaúd-Arábia 2018. november 5-én az időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelés keretében be fog számolni az emberi jogok szaúdi helyzetéről; ismételten felhívja az EU tagállamait, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában javasolják a szaúd-arábiai emberi jogokkal foglalkozó különleges előadó kinevezését; felszólítja a tagállamokat, hogy az Emberi Jogi Tanács soron következő ülésén vessék fel az olyan országok, köztük Szaúd-Arábia tagságának kérdését, amelyek emberi jogokkal kapcsolatos gyakorlata erőteljesen megkérdőjelezhető; sajnálatosnak tartja, hogy több tagállam a szavazatával támogatta Szaúd-Arábia tagságát az ENSZ Emberi Jogi Bizottságában; |
| --- | --- |

10.

| 11. | határozottan támogatja az emberi jogok megsértőit célzó, átfogó uniós emberi jogi szankciórendszer létrehozására irányuló kezdeményezést, amely az egyes személyeket vízumtilalmi intézkedésekkel és a vagyoni eszközök befagyasztásával szankcionálná; konkrét eredményeket vár a holland hatóságok által a kezdeményezés elindítása érdekében szervezett konferenciától, amelyet novemberben rendeznek meg Hágában, valamint a javaslat teljes támogatására ösztönzi a tagállamokat és az EKSZ-t; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felszólítja a szaúdi hatóságokat, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássák szabadon Ráif Badavit, akit lelkiismereti okokból bebörtönzött személynek tart, és akit kizárólag azért tartanak fogva és ítéltek el, mert gyakorolta a véleménynyilvánítás szabadságához való jogát; felhívja az uniós hatóságokat, hogy Ráif Badavi ügyét minden lehetséges magas szintű találkozón vessék fel, és hozzanak létre intézményközi munkacsoportot az érintett felek, többek között az EKSZ és az uniós delegáció részvételével a Ráif Badavi szabadon bocsátását célzó erőfeszítések fokozása érdekében; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kéri a halálbüntetés végrehajtásának felfüggesztését; felszólít az összes halálbüntetés felülvizsgálatára annak biztosítása érdekében, hogy a szóban forgó tárgyalások megfeleljenek a nemzetközi normáknak; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felkéri a Tanácsot, hogy alakítson ki közös álláspontot a Szaúd-Arábiával szembeni uniós fegyverembargó bevezetését, valamint a 2008/944/KKBP közös álláspont tiszteletben tartását illetően; kéri, hogy vezessenek be embargót a Szaúd-Arábiában elnyomás céljából alkalmazható megfigyelési rendszerek és más kettős felhasználású termékek kivitelére; |
| --- | --- |

14.

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ emberi jogi főbiztosának, Törökország kormányának, őfelsége Szalmán bin Abdul-Azíz al-Szaúd királynak és Mohamed bin Szalmán al-Szaúd trónörökösnek, a Szaúd-arábiai Királyság kormányának, valamint a Szaúd-arábiai Királyság Nemzeti Párbeszéd Központja főtitkárának, és kéri ezen állásfoglalás arab nyelvre történő lefordítását. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  HL C 378., 2017.11.9., 64. o.

(2)  HL C 310., 2016.8.25., 29. o.

(3)  HL C 349., 2017.10.17., 34. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0232

(5)  HL C 35., 2018.1.31., 142. o.

(6)  HL C 356., 2018.10.4., 104. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0383

(8)  HL C 408., 2017.11.30., 43. o.

(9)  HL L 335., 2008.12.13., 99. o.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/71

---

P8_TA(2018)0435

Az Azovi-tengeren kialakult helyzet

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása az Azovi-tengeren kialakult helyzetről (2018/2870(RSP))

(2020/C 345/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Oroszországról és Ukrajnáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oroszországról és Ukrajnáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szóvivőjének a Kercsi-szorosi híd részleges megnyitásáról szóló, 2018. május 15-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szóvivőjének a Kercsi-szorosi híd részleges megnyitásáról szóló, 2018. május 15-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Tengerjogi Egyezményére, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésre és az ENSZ Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Tengerjogi Egyezményére, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésre és az ENSZ Alapokmányára,

| — | tekintettel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról szóló, 2018. július 30-i (KKBP) 2018/1085 tanácsi határozatra (1), amely további hat szervezetet add hozzá a Kercsi-szorosi híd építésében rész vevő, a korlátozó intézkedések hatálya alá vont személyek, szervezetek és szervek 269/2014/EU rendelet I. mellékletében foglalt listájához, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról szóló, 2018. július 30-i (KKBP) 2018/1085 tanácsi határozatra (1), amely további hat szervezetet add hozzá a Kercsi-szorosi híd építésében rész vevő, a korlátozó intézkedések hatálya alá vont személyek, szervezetek és szervek 269/2014/EU rendelet I. mellékletében foglalt listájához,

| — | tekintettel az Oroszországi Föderáció és Ukrajna közötti, az Azovi-tenger és a Kercsi-szoros használatáról szóló, 2003. évi megállapodásra, a biztonsági garanciákról szóló, 1994. december 5-i budapesti megállapodásra, valamint a minszki megállapodások végrehajtására szolgáló, 2015. február 12-i intézkedéscsomagra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oroszországi Föderáció és Ukrajna közötti, az Azovi-tenger és a Kercsi-szoros használatáról szóló, 2003. évi megállapodásra, a biztonsági garanciákról szóló, 1994. december 5-i budapesti megállapodásra, valamint a minszki megállapodások végrehajtására szolgáló, 2015. február 12-i intézkedéscsomagra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Azovi-tengeren kialakult helyzetet az Ukrajna és Oroszország közötti 2003. évi kétoldalú egyezmény rendezte, amely e területeket a két állam beltengereként határozza meg és mindkét félnek hatáskört biztosít a gyanúra okot adó hajók ellenőrzésére; mivel a 2003. évi megállapodás és az ENSZ Tengerjogi Egyezménye egyaránt rendelkezik a hajózás szabadságáról; |
| --- | --- |

A.

mivel az Azovi-tengeren kialakult helyzetet az Ukrajna és Oroszország közötti 2003. évi kétoldalú egyezmény rendezte, amely e területeket a két állam beltengereként határozza meg és mindkét félnek hatáskört biztosít a gyanúra okot adó hajók ellenőrzésére; mivel a 2003. évi megállapodás és az ENSZ Tengerjogi Egyezménye egyaránt rendelkezik a hajózás szabadságáról;

| B. | mivel a jogellenesen annektált Krím félszigetre vezető Kercsi-szorosi híd, gázvezeték és víz alatti vezetékek Ukrajna hozzájárulása nélkül való megépítésével az Oroszországi Föderáció ismét megsérti Ukrajna szuverenitását és területi integritását; |
| --- | --- |

B.

mivel a jogellenesen annektált Krím félszigetre vezető Kercsi-szorosi híd, gázvezeték és víz alatti vezetékek Ukrajna hozzájárulása nélkül való megépítésével az Oroszországi Föderáció ismét megsérti Ukrajna szuverenitását és területi integritását;

| C. | mivel a Kercsi-szorosi híd korlátozza az azovi-tengeri ukrán kikötőbe érkező hajók méretét (merülésvonal fölötti magasságuk nem lehet nagyobb 33 méternél, hosszuk pedig 160 méternél), ezért – a híd megépítése előtt a hajóforgalom 20 %-át adó – Panamax osztályú hajók számára lehetetlenné vált az Azovi-tenger területére való belépés; mivel a Kercsi-szoroson átívelő híd idei év tavaszán történt megnyitása előtt az ellenőrzések véletlenszerűek és nem intruzív jellegűek voltak, és nem okoztak fennakadásokat a szabad hajó- és teherforgalomban; |
| --- | --- |

C.

mivel a Kercsi-szorosi híd korlátozza az azovi-tengeri ukrán kikötőbe érkező hajók méretét (merülésvonal fölötti magasságuk nem lehet nagyobb 33 méternél, hosszuk pedig 160 méternél), ezért – a híd megépítése előtt a hajóforgalom 20 %-át adó – Panamax osztályú hajók számára lehetetlenné vált az Azovi-tenger területére való belépés; mivel a Kercsi-szoroson átívelő híd idei év tavaszán történt megnyitása előtt az ellenőrzések véletlenszerűek és nem intruzív jellegűek voltak, és nem okoztak fennakadásokat a szabad hajó- és teherforgalomban;

| D. | mivel Oroszország gyakran és visszaélésszerű módon gátolja és ellenőrzi az ukrán kikötőkből induló vagy oda tartó, a Kercsi-szoroson áthaladó hajókat; mivel ezek az eljárások akár egyhetes késedelmet is okoznak, és fékezik az teherforgalmat, valamint kézzelfogható pénzügyi veszteségeket okoznak a helyi ukrán gazdaság és azon kereskedők számára, akiknek a hajóit alávetik ennek az eljárásnak; mivel az ukrán kormány szerint 2018. szeptember végéig több mint 200 hajót vetettek e túlzó eljárás alá, köztük 120 EU-ban nyilvántartásba vett hajót, míg az orosz lobogó alatt közlekedő hajók mentesültek ezen ellenőrzések alól; |
| --- | --- |

D.

mivel Oroszország gyakran és visszaélésszerű módon gátolja és ellenőrzi az ukrán kikötőkből induló vagy oda tartó, a Kercsi-szoroson áthaladó hajókat; mivel ezek az eljárások akár egyhetes késedelmet is okoznak, és fékezik az teherforgalmat, valamint kézzelfogható pénzügyi veszteségeket okoznak a helyi ukrán gazdaság és azon kereskedők számára, akiknek a hajóit alávetik ennek az eljárásnak; mivel az ukrán kormány szerint 2018. szeptember végéig több mint 200 hajót vetettek e túlzó eljárás alá, köztük 120 EU-ban nyilvántartásba vett hajót, míg az orosz lobogó alatt közlekedő hajók mentesültek ezen ellenőrzések alól;

| E. | mivel ezek a városok és a szélesebb régió már most negatív gazdasági és társadalmi következményekkel néz szembe a Krím félsziget annektálása és a Kelet-Ukrajnában jelenleg is folyó, Oroszország által támogatott konfliktus miatt; mivel az Oroszország általi új intézkedés máris jelentős negatív hatást gyakorolt a helyi gazdaságra, és az ukrán kikötők forgalmának jelentős csökkenését eredményezte; |
| --- | --- |

E.

mivel ezek a városok és a szélesebb régió már most negatív gazdasági és társadalmi következményekkel néz szembe a Krím félsziget annektálása és a Kelet-Ukrajnában jelenleg is folyó, Oroszország által támogatott konfliktus miatt; mivel az Oroszország általi új intézkedés máris jelentős negatív hatást gyakorolt a helyi gazdaságra, és az ukrán kikötők forgalmának jelentős csökkenését eredményezte;

| F. | mivel e masszív híd megépítése negatív hatást gyakorol a környezetre, csökkenti a tengerszoros tengerszintjét, és hatással van az Azovi-tenger és a Fekete-tenger közötti vízcserére; |
| --- | --- |

F.

mivel e masszív híd megépítése negatív hatást gyakorol a környezetre, csökkenti a tengerszoros tengerszintjét, és hatással van az Azovi-tenger és a Fekete-tenger közötti vízcserére;

| G. | mivel 2018 szeptemberében Ukrajna úgy döntött, hogy hatályon kívül helyezi az Oroszországi Föderáció és Ukrajna közötti, 1997. évi barátsági, együttműködési és partnerségi megállapodást, és haditengerészeti támaszpontot hoz létre az Azovi-tengeren, tovább növelve katonai jelenlétét a tengerészgyalogság és a part menti tüzérség további erőinek a szóban forgó partszakaszra történő átvezénylésével; |
| --- | --- |

G.

mivel 2018 szeptemberében Ukrajna úgy döntött, hogy hatályon kívül helyezi az Oroszországi Föderáció és Ukrajna közötti, 1997. évi barátsági, együttműködési és partnerségi megállapodást, és haditengerészeti támaszpontot hoz létre az Azovi-tengeren, tovább növelve katonai jelenlétét a tengerészgyalogság és a part menti tüzérség további erőinek a szóban forgó partszakaszra történő átvezénylésével;

| 1. | helyteleníti az Oroszországi Föderáció túlzó, azovi-tengeri intézkedéseit, amennyiben azok megsértik a nemzetközi jogot és Oroszország saját nemzetközi kötelezettségvállalásait; elítéli a kereskedelmi hajók – köztük ukrán hajók és harmadik államok, többek között különböző uniós tagállamok lobogója alatt közlekedő hajók – túlzott számban történő megállítását és ellenőrzését; hangsúlyozza, hogy a hajók – véletlenszerűen megengedett – ellenőrzésével nem lehet visszaélni, illetve nem lehet azokat politikai okokból Ukrajna biztonságának, integritásának, valamint társadalmi és gazdasági helyzetének további destabilizálása céljából végrehajtani; felhívja a Tanácsot és a Bizottág alelnökét / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (alelnököt/főképviselőt) annak követelésére, hogy az Oroszországi Föderáció haladéktalanul szüntesse meg a hajók intenzív és megkülönböztető ellenőrzését, és – szükség esetén – mérlegelje a megfelelő ellenintézkedések meghozatalát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nagyon komoly aggodalmát fejezi az Azovi-tenger igen ingatag biztonsági helyzetével kapcsolatban, amely könnyen nyílt konfliktussá fokozódhat; mély aggodalmát fejezi ki az Azovi-tenger és a Fekete-tenger térsége, különösen a jogellenesen megszállt és annektált Krím félsziget folyamatos militarizációja miatt, beleértve a behatolásvédelmi és területvédelmi (A2/AD) képességek, köztük az új S-400 légvédelmi rendszerek Oroszországi Föderáció általi kifejlesztését és a katonai és járőrhajók Kaszpi-tengerről való átvezénylését; sajnálattal állapítja meg, hogy Oroszország Ukrajna elleni háborús fellépése új, tengeri dimenzióval egészült ki az Azovi-tengeren; |
| --- | --- |

2.

| 3. | helyteleníti a jogellenesen annektált Krím félszigetet és Oroszország szárazföldi részét összekötő Kercsi-szorosi híd megépítését, és a hajózási jogok megsértését Ukrajna felségvizein; rámutat, hogy Oroszországot a nemzetközi tengeri jog és az Ukrajnával kötött kétoldalú együttműködési megállapodás arra kötelezi, hogy ne hátráltassa vagy akadályozza a Kercsi-szoros és az Azovi-tenger tranzitáthaladását; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ismételten támogatását fejezi ki Ukrajna függetlensége és területi integritása iránt, újólag megerősíti Ukrajnának a Krím félsziget feletti és az Azovi-tenger rá eső része feletti szuverenitását, és Ukrajna maradéktalan jogát az Azovi-tengerhez teljes körűen biztosított kijárathoz, amint azt az ENSZ Tengerjogi Egyezménye is rögzíti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | helyteleníti a kőolaj és földgáz jogellenes kitermelését, amelyet az Oroszországi Föderáció ukrán területen végez; hangsúlyozza annak lehetséges veszélyét, hogy Oroszország megszerzi az azovi-tengeri ukrán olaj- és gázmezőket, amint sikerül az Azovi-tengert az Oroszországi Föderáció belső tavává tennie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy az európai országok felségvizei megsértésének vagy a tengeri szállítás megakasztásának módszerét Oroszország korábban már alkalmazta a Balti-tengeren, különösen a balti államokkal és Lengyelországgal szemben (a Visztula-öbölben); |
| --- | --- |

6.

| 7. | felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy – az Európa kapujában kialakuló konfliktus egyre növekvő lehetősége miatt – szorosabban kövesse nyomon az azovi-tengeri biztonsági helyzet alakulását, amely az EU és tagállamai számára jelentősebb közvetlen biztonságpolitikai következményekkel járhat; e tekintetben úgy véli, hogy nagyon hasznos lenne a Krím félszigettel és a Donyec-medencével foglalkozó uniós különmegbízottat kinevezni, akinek az Azovi-tenger is a hatáskörébe tartozna; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy tegye meg a szükséges lépéseket az arra irányuló javaslat érdekében, hogy az EBESZ ukrajnai különleges megfigyelő missziójának megbízatását, amely kiterjed Ukrajna egész területére, beleértve a tengeri területeket is, terjesszék ki az azovi-tengeri feszültség új területeire is, és hangsúlyozza, hogy vagy ezt a missziót kell felszerelni a szükséges eszközökkel ahhoz, hogy el tudja látni megfigyelő szerepét a tengeri területeken, vagy külön nemzetközi megfigyelő missziót kell létrehozni erre a víztestre vonatkozóan; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a Kercsi-szorosi híd jogellenesen épült meg, és üdvözli a Tanács azon határozatát, hogy a híd megépítésében részt vevő hat vállalatra korlátozó intézkedéseket alkalmazzanak; arra ösztönzi az alelnököt/főképviselőt a Tanácsban ülésező tagállamokkal együtt, hogy tegyék világossá: az Oroszország elleni célzott szankciók megerősítésre kerülnek, ha az azovi-tengeri konfliktus tovább éleződik; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ismételten aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy európai vállalatok is részt vettek a Kercsi-szorosi híd megépítésében, és részvételükkel tudatosan vagy tudtukon kívül aláásták az uniós szankciórendszert; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy értékelje és ellenőrizze a hatályos uniós korlátozó intézkedések alkalmazását, valamint a tagállamokat arra, hogy osszák meg egymással a lehetséges jogsértések eseteire vonatkozó nemzeti vámügyi vagy bűnügyi nyomozásokkal kapcsolatos információkat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | támogatja az ukrán fél erőfeszítéseit a diplomáciai fellépések és a nemzetközi jogban és a vonatkozó egyezményekben rögzített jogi eljárások terén, többek között az ENSZ tengerjogi egyezménye keretében jelenleg zajló választottbírósági eljárásban, Oroszország azovi-tengeri ellenséges gyakorlatának megakadályozása céljából; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felkéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy teljes körűen értékelje a de facto blokád okozta gazdasági károkat, és vegye fontolóra a hátrányosan érintett fuvarozók és kikötők támogatásának lehetséges módjait, különösen azáltal, hogy megerősíti az EU szerepvállalását Mariupolban és Berdijanszkban, javítja a társadalmi ellenálló képességet, és előmozdítja e városok és Ukrajna tágabb délkeleti régiója gazdasági fejlődését; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aggodalmát fejezi ki a Kercsi-szorosi híd káros környezeti hatása miatt, amely érintheti a fekete-tengeri medence valamennyi országának érdekeit; felhívja Ukrajnát, a Bizottságot és a Fekete-tenger partján lévő tagállamokat, hogy kövessék nyomon a helyzet alakulását, cseréljék ki egymással a vonatkozó információkat, és mérjék fel a lehetséges helyreállítási szükségleteket; |
| --- | --- |

13.

| 14. | részvétét és együttérzését nyilvánítja a kercsi középiskolában 2018. október 17-én történt tömeggyilkosság áldozatai családtagjainak, amely tragédiában huszan meghaltak és több tucat személy megsebesült; |
| --- | --- |

14.

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) főtitkárának, a NATO főtitkárának, Ukrajna elnökének, kormányának és parlamentjének, az Oroszországi Föderáció elnökének, kormányának és parlamentjének, valamint az EU tagállamainak. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  HL L 194., 2018.7.31., 147. o.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/74 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/74

---

P8_TA(2018)0436

A venezuelai helyzet

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása a venezuelai helyzetről (2018/2891(RSP))

(2020/C 345/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Venezueláról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a venezuelai helyzetről szóló, 2014. február 27-i (1), a venezuelai demokratikus ellenzék üldöztetéséről szóló, 2014. december 18-i (2), a venezuelai helyzetről szóló, 2015. március 12-i (3), 2016. június 8-i (4), 2017. április 27-i (5) és 2018. február 8-i (6), a venezuelai elnökválasztásokról szóló, 2018. május 3-i (7) állásfoglalására, valamint a Venezuelában, illetve Venezuela Kolumbiával és Brazíliával közös szárazföldi határain kialakult migrációs válságról és humanitárius helyzetről szóló, 2018. július 5-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Venezueláról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a venezuelai helyzetről szóló, 2014. február 27-i (1), a venezuelai demokratikus ellenzék üldöztetéséről szóló, 2014. december 18-i (2), a venezuelai helyzetről szóló, 2015. március 12-i (3), 2016. június 8-i (4), 2017. április 27-i (5) és 2018. február 8-i (6), a venezuelai elnökválasztásokról szóló, 2018. május 3-i (7) állásfoglalására, valamint a Venezuelában, illetve Venezuela Kolumbiával és Brazíliával közös szárazföldi határain kialakult migrációs válságról és humanitárius helyzetről szóló, 2018. július 5-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumára,

| — | tekintettel Fatou Bensouda, a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyészének a fülöp-szigeteki és venezuelai helyzet előzetes vizsgálatának megindításáról szóló, 2018. február 8-i nyilatkozatára, valamint a statútum hat részes államának a Venezuelában fennálló helyzettel kapcsolatos kérelméről szóló, 2018. szeptember 27-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Fatou Bensouda, a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyészének a fülöp-szigeteki és venezuelai helyzet előzetes vizsgálatának megindításáról szóló, 2018. február 8-i nyilatkozatára, valamint a statútum hat részes államának a Venezuelában fennálló helyzettel kapcsolatos kérelméről szóló, 2018. szeptember 27-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának 2018. október 15-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának 2018. október 15-i következtetéseire,

| — | tekintettel Eduardo Steinnek az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala (UNHCR) és a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) – a régióban található venezuelai menekültek és migránsok ügyeivel foglalkozó – közös különmegbízottjaként történő, 2018. szeptember 19-i kinevezésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Eduardo Steinnek az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala (UNHCR) és a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) – a régióban található venezuelai menekültek és migránsok ügyeivel foglalkozó – közös különmegbízottjaként történő, 2018. szeptember 19-i kinevezésére,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének Fernando Albán önkormányzati képviselő venezuelai haláláról szóló, 2018. október 9-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének Fernando Albán önkormányzati képviselő venezuelai haláláról szóló, 2018. október 9-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Külügyi Bizottságának és az Emberi Jogi Albizottság Fernando Albán haláláról szóló, 2018. október 10-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Külügyi Bizottságának és az Emberi Jogi Albizottság Fernando Albán haláláról szóló, 2018. október 10-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Venezuelában, illetve Venezuela Kolumbiával és Brazíliával közös szárazföldi határain kialakult migrációs válságot és humanitárius helyzetet vizsgáló küldöttségének jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Venezuelában, illetve Venezuela Kolumbiával és Brazíliával közös szárazföldi határain kialakult migrációs válságot és humanitárius helyzetet vizsgáló küldöttségének jelentésére,

| — | tekintettel azon határozatára, hogy a venezuelai demokratikus ellenzéknek és politikai foglyoknak ítélte oda a 2017. évi Szaharov-díjat, |
| --- | --- |

—

tekintettel azon határozatára, hogy a venezuelai demokratikus ellenzéknek és politikai foglyoknak ítélte oda a 2017. évi Szaharov-díjat,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság helyzete továbbra is jelentős mértékben romlik Venezuelában; mivel a politikai válság következtében Venezuela példátlan társadalmi, gazdasági és humanitárius válsággal néz szembe, amely rengeteg halálos áldozattal és mintegy 2,3 millió migránssal és menekülttel jár; |
| --- | --- |

A.

mivel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság helyzete továbbra is jelentős mértékben romlik Venezuelában; mivel a politikai válság következtében Venezuela példátlan társadalmi, gazdasági és humanitárius válsággal néz szembe, amely rengeteg halálos áldozattal és mintegy 2,3 millió migránssal és menekülttel jár;

| B. | mivel a venezuelai lakosság 87 %-át sújtja szegénység, és a mélyszegénységben élők aránya 61,2 %; mivel az anyai halálozás 60 %-kal, a csecsemőhalandóság pedig 30 %-kal nőtt; mivel a venezuelai lakosság 89 %-ának nincsenek elégséges pénzügyi forrásai ahhoz, hogy elegendő élelmiszert vásároljon családjának; mivel az IMF előrejelzése szerint az infláció 2018-ban eléri az 1,4 millió %-os, 2019-ben pedig a 10 millió %-os szintet; |
| --- | --- |

B.

mivel a venezuelai lakosság 87 %-át sújtja szegénység, és a mélyszegénységben élők aránya 61,2 %; mivel az anyai halálozás 60 %-kal, a csecsemőhalandóság pedig 30 %-kal nőtt; mivel a venezuelai lakosság 89 %-ának nincsenek elégséges pénzügyi forrásai ahhoz, hogy elegendő élelmiszert vásároljon családjának; mivel az IMF előrejelzése szerint az infláció 2018-ban eléri az 1,4 millió %-os, 2019-ben pedig a 10 millió %-os szintet;

| C. | mivel annak ellenére, hogy a nemzetközi közösség kész erre, a venezuelai kormány sajnálatos módon továbbra sem hajlandó nyíltan átvenni a nemzetközi humanitárius segélyt, illetve elősegíteni annak szétosztását, ezáltal elhanyagolja saját polgárai iránt viselt bármely felelősségét; |
| --- | --- |

C.

mivel annak ellenére, hogy a nemzetközi közösség kész erre, a venezuelai kormány sajnálatos módon továbbra sem hajlandó nyíltan átvenni a nemzetközi humanitárius segélyt, illetve elősegíteni annak szétosztását, ezáltal elhanyagolja saját polgárai iránt viselt bármely felelősségét;

| D. | mivel 2018. október 8-én Fernando Albán venezuelai ellenzéki politikust a venezuelai nemzeti hírszerző szolgálat (SEBIN) – a venezuelai politikai rendőrség – helyiségeiben állítólagosan megkínozták és meggyilkolták; mivel az ENSZ és az EU felhívásai ellenére a hatóságok nem voltak hajlandók lehetővé tenni a halálához vezető okok független kivizsgálását, ideértve a független igazságügyi munkacsoport által végzett nemzetközi kórbonctani vizsgálatot is; mivel Fernando Albánt a SEBIN helyiségeiben tartották fogva, és a venezuelai hatóságokat ezért felelősségre kell vonni tartózkodási helye tekintetében; |
| --- | --- |

D.

mivel 2018. október 8-én Fernando Albán venezuelai ellenzéki politikust a venezuelai nemzeti hírszerző szolgálat (SEBIN) – a venezuelai politikai rendőrség – helyiségeiben állítólagosan megkínozták és meggyilkolták; mivel az ENSZ és az EU felhívásai ellenére a hatóságok nem voltak hajlandók lehetővé tenni a halálához vezető okok független kivizsgálását, ideértve a független igazságügyi munkacsoport által végzett nemzetközi kórbonctani vizsgálatot is; mivel Fernando Albánt a SEBIN helyiségeiben tartották fogva, és a venezuelai hatóságokat ezért felelősségre kell vonni tartózkodási helye tekintetében;

| E. | mivel 2018. október 13-án a 2017. évi Szaharov-díj kitüntetettjét, Lorent Saleh-t szabadon engedték, közvetlenül a repülőtérre vitték, valamint spanyolországi kényszerszáműzetés keretein belül azonnali hatállyal kiutasították az országból; mivel előtte négy évig börtönben volt, ahol szörnyű kínzásnak volt kitéve, és bírósági tárgyalás nélkül tartották fogva, valamint legalább 53 alkalommal napolták el bírósági meghallgatásait; mivel tanúvallomásai – számos más áldozatéval együtt – igazolják a venezuelai politikai foglyok szisztematikus elnyomását, valamint a velük szembeni kegyetlen és embertelen bánásmódot; |
| --- | --- |

E.

mivel 2018. október 13-án a 2017. évi Szaharov-díj kitüntetettjét, Lorent Saleh-t szabadon engedték, közvetlenül a repülőtérre vitték, valamint spanyolországi kényszerszáműzetés keretein belül azonnali hatállyal kiutasították az országból; mivel előtte négy évig börtönben volt, ahol szörnyű kínzásnak volt kitéve, és bírósági tárgyalás nélkül tartották fogva, valamint legalább 53 alkalommal napolták el bírósági meghallgatásait; mivel tanúvallomásai – számos más áldozatéval együtt – igazolják a venezuelai politikai foglyok szisztematikus elnyomását, valamint a velük szembeni kegyetlen és embertelen bánásmódot;

| F. | mivel több mint kétszáz politikai fogoly van továbbra is börtönben Venezuelában; mivel Juan Recasens venezuelai nemzetgyűlési képviselőt önkényesen letartóztatták és megkínozták, továbbra is teljes elkülönítésben tartják, és politikai mentelmi joga tartósan és jogellenesen sérül; |
| --- | --- |

F.

mivel több mint kétszáz politikai fogoly van továbbra is börtönben Venezuelában; mivel Juan Recasens venezuelai nemzetgyűlési képviselőt önkényesen letartóztatták és megkínozták, továbbra is teljes elkülönítésben tartják, és politikai mentelmi joga tartósan és jogellenesen sérül;

| G. | mivel Julio Borges, a nemzetgyűlés korábbi elnöke és a 2017. évi Szaharov-díj kitüntetettje, Luisa Ortega Diaz korábbi főügyész és Zair Mundaray Rodriguez, a venezuelai államügyészség korábbi ügyésze ellen megalapozatlan vádat emeltek a venezuelai elnök, Nicolás Maduro elleni gyilkossági kísérletre irányuló összeesküvésben való részvétel miatt; mivel a venezuelai hatóságok az Interpolon keresztül nemzetközi elfogatóparancsot adtak ki e három személy ellen; |
| --- | --- |

G.

mivel Julio Borges, a nemzetgyűlés korábbi elnöke és a 2017. évi Szaharov-díj kitüntetettje, Luisa Ortega Diaz korábbi főügyész és Zair Mundaray Rodriguez, a venezuelai államügyészség korábbi ügyésze ellen megalapozatlan vádat emeltek a venezuelai elnök, Nicolás Maduro elleni gyilkossági kísérletre irányuló összeesküvésben való részvétel miatt; mivel a venezuelai hatóságok az Interpolon keresztül nemzetközi elfogatóparancsot adtak ki e három személy ellen;

| H. | mivel Venezuelában a fokozódó erőszak és a teljes büntetlenség légköre uralkodik, mert a hatóságok elmulasztották felelősségre vonni az emberi jogok súlyos megsértéséért, többek között a gyilkosságokért, a tüntetők elleni túlzott erőszak alkalmazásáért, az önkényes fogva tartásért, a kínzásokért, az egyéb megalázó és embertelen bánásmódért, valamint az erőszakos bűnözésért felelős elkövetőket; |
| --- | --- |

H.

mivel Venezuelában a fokozódó erőszak és a teljes büntetlenség légköre uralkodik, mert a hatóságok elmulasztották felelősségre vonni az emberi jogok súlyos megsértéséért, többek között a gyilkosságokért, a tüntetők elleni túlzott erőszak alkalmazásáért, az önkényes fogva tartásért, a kínzásokért, az egyéb megalázó és embertelen bánásmódért, valamint az erőszakos bűnözésért felelős elkövetőket;

| I. | mivel 2018. február 8-án a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyésze előzetes vizsgálatokat indított a venezuelai helyzettel kapcsolatban; mivel 2018. szeptember 27-én az NBB Római Statútumának hat részes állama (Argentína, Kanada, Kolumbia, Chile, Paraguay és Peru) azt kérte, hogy az ügyész indítson nyomozást a Venezuela területén elkövetett, emberiesség elleni bűncselekmények ügyében; mivel Franciaország és Costa Rica is támogatta ezt a vizsgálatot; mivel ez volt az első eset, hogy a részes államok egy csoportja egy másik részes állam területén fennálló helyzettel kapcsolatban nyújtott be kérvényt; mivel a Parlament két alkalommal is ugyanerre szólított fel, mégpedig a venezuelai helyzetről szóló 2018. február 8-i állásfoglalásában és az EU Latin-Amerikával fenntartott politikai kapcsolatairól szóló, 2017. szeptember 13-i állásfoglalásában (9); |
| --- | --- |

I.

mivel 2018. február 8-án a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyésze előzetes vizsgálatokat indított a venezuelai helyzettel kapcsolatban; mivel 2018. szeptember 27-én az NBB Római Statútumának hat részes állama (Argentína, Kanada, Kolumbia, Chile, Paraguay és Peru) azt kérte, hogy az ügyész indítson nyomozást a Venezuela területén elkövetett, emberiesség elleni bűncselekmények ügyében; mivel Franciaország és Costa Rica is támogatta ezt a vizsgálatot; mivel ez volt az első eset, hogy a részes államok egy csoportja egy másik részes állam területén fennálló helyzettel kapcsolatban nyújtott be kérvényt; mivel a Parlament két alkalommal is ugyanerre szólított fel, mégpedig a venezuelai helyzetről szóló 2018. február 8-i állásfoglalásában és az EU Latin-Amerikával fenntartott politikai kapcsolatairól szóló, 2017. szeptember 13-i állásfoglalásában (9);

| J. | mivel 2017. november 13-án a Tanács úgy határozott, hogy a fegyverekre, valamint az azokhoz kapcsolódó, a belső elnyomás céljaira alkalmas felszerelésekre embargót hirdet Venezuela ellen; mivel 2018. január 22-én egyhangúlag úgy határozott, hogy hét, hivatalos tisztséget betöltő venezuelai személlyel szemben a demokratikus elvek be nem tartása miatt korlátozó intézkedések – többek között utazási tilalom és vagyoni eszközeik befagyasztása – formájában szankciókat szab ki; mivel 2018. június 25-én ezeket a szankciókat kiterjesztették az emberi jogok megsértéséért, valamint a demokrácia és a jogállamiság aláásásáért felelős további tizenegy venezuelai hivatalos személyre; |
| --- | --- |

J.

mivel 2017. november 13-án a Tanács úgy határozott, hogy a fegyverekre, valamint az azokhoz kapcsolódó, a belső elnyomás céljaira alkalmas felszerelésekre embargót hirdet Venezuela ellen; mivel 2018. január 22-én egyhangúlag úgy határozott, hogy hét, hivatalos tisztséget betöltő venezuelai személlyel szemben a demokratikus elvek be nem tartása miatt korlátozó intézkedések – többek között utazási tilalom és vagyoni eszközeik befagyasztása – formájában szankciókat szab ki; mivel 2018. június 25-én ezeket a szankciókat kiterjesztették az emberi jogok megsértéséért, valamint a demokrácia és a jogállamiság aláásásáért felelős további tizenegy venezuelai hivatalos személyre;

| K. | mivel az EU más demokratikus szervezetekkel együtt nem ismerte el sem az elnökválasztásokat, sem az alkotmányozó nemzetgyűlési választásokat, sem pedig az ezen illegitim folyamatok következtében létrehozott hatóságokat; mivel a nemzeti választási tanács (CNE) 2018. december 9-ére írta ki az önkormányzati választásokat az országban; mivel a legnagyobb és fő ellenzéki politikai pártok, az Acción Democrática (AD), a Primero Justicia (PJ), az Un Nuevo Tiempo (UNT) és a Voluntad Popular számára nem engedélyezték az indulást; mivel a nemzetközi közösség nem fogja elfogadni a választási eredményeket, amíg ellenzéki vezetők vannak börtönben, és megtiltják politikai pártok indulását; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU más demokratikus szervezetekkel együtt nem ismerte el sem az elnökválasztásokat, sem az alkotmányozó nemzetgyűlési választásokat, sem pedig az ezen illegitim folyamatok következtében létrehozott hatóságokat; mivel a nemzeti választási tanács (CNE) 2018. december 9-ére írta ki az önkormányzati választásokat az országban; mivel a legnagyobb és fő ellenzéki politikai pártok, az Acción Democrática (AD), a Primero Justicia (PJ), az Un Nuevo Tiempo (UNT) és a Voluntad Popular számára nem engedélyezték az indulást; mivel a nemzetközi közösség nem fogja elfogadni a választási eredményeket, amíg ellenzéki vezetők vannak börtönben, és megtiltják politikai pártok indulását;

| L. | mivel a Külügyek Tanácsának 2018. október 15-i ülésének következtetései utalnak arra, hogy a jelenlegi válságra egy olyan kapcsolattartó csoport létrehozásának lehetőségét megvizsgálva kellene politikai megoldást találni, amelynek célja a legfontosabb regionális és nemzetközi szereplők által közösen irányított kezdeményezés előmozdítása a politikai folyamat feltételeinek megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

L.

mivel a Külügyek Tanácsának 2018. október 15-i ülésének következtetései utalnak arra, hogy a jelenlegi válságra egy olyan kapcsolattartó csoport létrehozásának lehetőségét megvizsgálva kellene politikai megoldást találni, amelynek célja a legfontosabb regionális és nemzetközi szereplők által közösen irányított kezdeményezés előmozdítása a politikai folyamat feltételeinek megteremtése érdekében;

| M. | mivel két arra irányuló kísérlet is kudarcot vallott, hogy a Vatikán és a nemzetközi közvetítők segítségével nemzeti párbeszédet alakítsanak ki a kormány és a ellenzék között a válságból való kiút megtalálása érdekében, mert a venezuelai hatóságokból hiányzott a komoly szándék, és kizárólag arra törekedtek, hogy időt nyerjenek és nemzetközileg elismerjék őket; |
| --- | --- |

M.

mivel két arra irányuló kísérlet is kudarcot vallott, hogy a Vatikán és a nemzetközi közvetítők segítségével nemzeti párbeszédet alakítsanak ki a kormány és a ellenzék között a válságból való kiút megtalálása érdekében, mert a venezuelai hatóságokból hiányzott a komoly szándék, és kizárólag arra törekedtek, hogy időt nyerjenek és nemzetközileg elismerjék őket;

| 1. | őszinte részvétét fejezi ki Fernando Albán családjának és barátainak; elítéli ezzel összefüggésben a venezuelai hatóságok által elkövetett bűncselekményeket, és e konkrét eset kapcsán a kormányzati tevékenységek azonnali, független vizsgálatát sürgeti, ideértve a független igazságügyi munkacsoport által végzett, nemzetközi kórbonctani vizsgálatot is; emlékeztet arra, hogy a fogva tartott személyek biztonságának és testi épségének biztosítása az állam kötelessége; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elítéli az emberijog-védők ezreivel, az ellenzék megválasztott tagjaival és a független társadalmi szervezetekkel szemben alkalmazott önkényes fogva tartást, bírósági eljárásokat és közigazgatási zaklatást; sürgeti a venezuelai hatóságokat annak biztosítására, hogy haladéktalanul véget vetnek az emberi jogok mindennemű megsértésének, valamint hogy teljes mértékben tiszteletben tartják az alapvető szabadságokat és az emberi jogokat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet arra, hogy a vatikáni közvetítés és a Dominikai Köztársaságban lezajlott nemzeti politikai párbeszéd révén a venezuelai válság politikai megoldására irányuló két korábbi kísérlet egyértelműen kudarcba fulladt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet az Unió és a Parlament korábban kinyilvánított álláspontjára, amely szerint minden további politikai fejleménynek teljesítenie kell a következő megkérdőjelezhetetlen követelményeket: valamennyi politikai fogoly azonnali szabadon bocsátása, valamint a politikai ellenzék, az emberi jogi aktivisták és a békés tüntetők kínzásának, bántalmazásának és zaklatásának a beszüntetése; a nemzetgyűlés által választott új, független Nemzeti Választási Tanács létrehozása; szabad és tisztességes választások megtartása a politikai pluralizmust tiszteletben tartó és hiteles eljárást biztosító nemzetközi normákkal összhangban, nemzetközi demokratikus megfigyelők jelenlétében, valamint a legitim nemzetgyűlés hatásköreinek elfogadása és az alkotmányozó nemzetgyűlés feloszlatása; |
| --- | --- |

4.

| 5. | érdeklődéssel veszi tudomásul azokat a tanácsi következtetéseket, amelyek a regionális és nemzetközi partnerekkel folytatott esetleges kapcsolatfelvételre vonatkoznak annak érdekében, hogy felmérjék egy kapcsolattartó csoport létrehozásának lehetőségét; e tekintetben emlékeztet arra, hogy a nemzetközi közvetítésnek vagy a kapcsolattartó segítő csoportnak elfogulatlannak kell lennie, és azt mindkét félnek el kell fogadnia; úgy véli, hogy e kapcsolatfelvétellel foglalkozó csoport célja, hogy hozzájáruljon a venezuelai konfliktus békés eszközökkel történő demokratikus és politikai megoldásához, amelyről kizárólag a venezuelai nép határoz; hangsúlyozza az alelnök/főképviselő felé, hogy a kapcsolattartó csoport felállítása lehetőségének vizsgálata mellett fel kell venni a kapcsolatot a venezuelai demokratikus ellenzék legitim képviselőivel annak megerősítése érdekében, hogy az említett kezdeményezés többségi támogatást élvez-e; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teljes mértékben támogatja az NBB előzetes nyilatkozatát a venezuelai rezsim által a saját állampolgárai ellen elkövetett súlyos bűncselekményekről és elnyomó intézkedésekről; sürgeti az Uniót és a tagállamokat, hogy csatlakozzon az NBB részes államainak kezdeményezéséhez a venezuelai kormány által Venezuela területén elkövetett emberiesség elleni bűncselekmények kivizsgálása és ennélfogva az elkövetők felelősségre vonása céljából; emlékeztet az EU multilateralizmusra vonatkozó kötelezettségvállalására az ENSZ-doktrína keretében és az NBB szerepére az emberiesség ellen elkövetett súlyos bűncselekmények büntetlensége elleni harcban, valamint az elkövetők bíróság elé állításában; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli, hogy az illegitim és nemzetközileg nem elismert, 2018. május 20-i választások kapcsán az EU további célzott és visszafordítható szankciókat vezetett be, amelyek azonban nem ártanak a venezuelai lakosságnak; sürgeti e szankciók szigorítását abban az esetben, ha az emberi jogok és a demokrácia helyzete az országban tovább romlik; |
| --- | --- |

7.

| 8. | elismerését fejezi ki a kolumbiai kormánynak a válaszintézkedések gyorsaságáért, valamint az országba belépő valamennyi venezuelai embernek nyújtott támogatásáért; elismeréssel szól a Brazília, Peru és a régió más országai, különösen a venezuelai polgároknak a régióban történő vándorlásáról szóló Quitói Nyilatkozat aláírói, valamint a regionális és nemzetközi szervezetek, magán- és állami szervezetek, a katolikus egyház és általában a régióban élő polgárok által a venezuelai menekültek és migránsok számára biztosított aktív támogatásról és az irányukban tanúsított szolidaritásról; felhívja azokat a tagállamokat, amelyekbe nagy számban érkeznek venezuelaiak, hogy biztosítsák számukra az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférést, és biztosítsanak a részükre átmeneti védett státuszt, illetve speciális tartózkodási jogot; |
| --- | --- |

8.

| 9. | újra hangsúlyozza a Kolumbia és Brazília venezuelai szárazföldi határainál 2018 júniusában tett látogatása során született, igen aggasztó megállapításait, és kéri eseti küldöttség indítását 2019 folyamán Peruba, a venezuelai migrációs válság hatásának helyszíni értékelése céljából; ismételten felszólítja a venezuelai hatóságokat, hogy a humanitárius és közegészségügyi válság súlyosbodásának megelőzése érdekében sürgősen és korlátozás nélkül engedjék be a humanitárius segélyeket az országba, valamint szorgalmazza rövid távú válaszintézkedések végrehajtását az alultápláltság elleni fellépés érdekében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Tanácsot és az alelnököt/főképviselőt, hogy az UNHCR és az IOM közelmúltban kinevezett – a régióban található venezuelai menekültek és migránsok ügyeivel foglalkozó – közös különmegbízottjával, Eduardo Steinnel együttműködve több forrást és segítséget mozgósítson; e tekintetben üdvözli kinevezését, amely egyértelműen tükrözi a jelenlegi venezuelai válság regionális és globális mértékét |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékeztet arra, hogy az Interpol olyan nemzetközi rendőrségi szervezet, amely elsősorban a nemzetközi bűnözés elleni küzdelemmel foglalkozik, felhívja az Interpolt, hogy körültekintően vizsgálja meg, hogy a venezuelai kormány Julio Borges, Luisa Ortega Diaz és Zair Mundaray Rodriguez ellen irányuló kérése tisztán politikai indíttatású; |
| --- | --- |

11.

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Venezuelai Bolivári Köztársaság kormányának és Nemzetgyűlésének, a Kolumbiai Köztársaság, a Brazil Szövetségi Köztársaság és a Perui Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek, az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának és a Lima-csoportnak. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  HL C 285., 2017.8.29., 145. o.

(2)  HL C 294., 2016.8.12., 21. o.

(3)  HL C 316., 2016.8.30., 190. o.

(4)  HL C 86., 2018.3.6., 101. o.

(5)  HL C 298., 2018.8.23., 137. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0041.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0199.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0313.

(9)  HL C 337., 2018.9.20., 71. o.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/78 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/78

---

P8_TA(2018)0437

Az oklevelek kölcsönös automatikus elismerésének előmozdítása

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása a diplomák kölcsönös automatikus elismerésének előmozdításáról (2018/2838(RSP))

(2020/C 345/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 26., 53. és 165. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 26., 53. és 165. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Tanácsnak a felsőoktatási diplomák és a középfokú iskolai végzettséget tanúsító oklevelek kölcsönös elismerésével kapcsolatos tagállami együttműködés ösztönzéséről szóló 2017. december 14-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanácsnak a felsőoktatási diplomák és a középfokú iskolai végzettséget tanúsító oklevelek kölcsönös elismerésével kapcsolatos tagállami együttműködés ösztönzéséről szóló 2017. december 14-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanácsnak az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszeréről, valamint az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. május 22-i ajánlására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszeréről, valamint az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. május 22-i ajánlására (1),

| — | tekintettel a 2012. évi bukaresti közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. évi bukaresti közleményre,

| — | tekintettel az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló tanácsi ajánlásra irányuló, 2018. január 17-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0024), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló tanácsi ajánlásra irányuló, 2018. január 17-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0024),

| — | tekintettel a felsőfokú és a felső középfokú oklevelek, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó, 2018. május 22-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0270), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felsőfokú és a felső középfokú oklevelek, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó, 2018. május 22-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0270),

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, a diplomák kölcsönös automatikus elismerésének előmozdításáról szóló kérdésre (O-000084/2018 – B8-0415/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, a diplomák kölcsönös automatikus elismerésének előmozdításáról szóló kérdésre (O-000084/2018 – B8-0415/2018),

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a tanulási mobilitás elősegíti bizonyos készségek, kompetenciák és ismeretek megszerzését, egyben előmozdítja az európai értékeket és a társadalomban való aktív részvételt; |
| --- | --- |

A.

mivel a tanulási mobilitás elősegíti bizonyos készségek, kompetenciák és ismeretek megszerzését, egyben előmozdítja az európai értékeket és a társadalomban való aktív részvételt;

| B. | mivel az oklevelek kölcsönös elismerése és a külföldi tanulmányi időszakok eredményei lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy megerősítsék és felgyorsítsák az oktatás és képzés terén folytatott együttműködést, a polgárok számára pedig jól szemléltetik az uniós együttműködés egyik kézzelfogható előnyét; |
| --- | --- |

B.

mivel az oklevelek kölcsönös elismerése és a külföldi tanulmányi időszakok eredményei lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy megerősítsék és felgyorsítsák az oktatás és képzés terén folytatott együttműködést, a polgárok számára pedig jól szemléltetik az uniós együttműködés egyik kézzelfogható előnyét;

| C. | mivel a felsőfokú és a felső középfokú oklevelek, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek elismerésére irányuló eljárások javítása az európai oktatási térség (2) 2025-ig történő létrehozásának előfeltétele; |
| --- | --- |

C.

mivel a felsőfokú és a felső középfokú oklevelek, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek elismerésére irányuló eljárások javítása az európai oktatási térség (2) 2025-ig történő létrehozásának előfeltétele;

| D. | mivel a felsőoktatás szintjén már jelentős előrelépések történtek, különösen egyes tagállamok közötti regionális megállapodások révén, amelyek ösztönzőleg hatnak az európai oktatási térségen belüli automatikus elismerés megvalósítására; |
| --- | --- |

D.

mivel a felsőoktatás szintjén már jelentős előrelépések történtek, különösen egyes tagállamok közötti regionális megállapodások révén, amelyek ösztönzőleg hatnak az európai oktatási térségen belüli automatikus elismerés megvalósítására;

| E. | mivel a felső középfokú képesítések és a középfokú tanulmányok során külföldön teljesített tanulmányi időszakok kölcsönös elismerésére irányuló eljárások továbbra sem megfelelően kidolgozottak; |
| --- | --- |

E.

mivel a felső középfokú képesítések és a középfokú tanulmányok során külföldön teljesített tanulmányi időszakok kölcsönös elismerésére irányuló eljárások továbbra sem megfelelően kidolgozottak;

| F. | mivel a tanulási célú mobilitás jelentősége egyre nő mind a diákok száma, mind pedig a kapacitás és tanulási lehetőségek tekintetében; |
| --- | --- |

F.

mivel a tanulási célú mobilitás jelentősége egyre nő mind a diákok száma, mind pedig a kapacitás és tanulási lehetőségek tekintetében;

| G. | mivel a külföldi képesítések igazságos és átlátható elismerése egyszerre a bolognai folyamat szakmai célkitűzése, egyben pedig egy nyitott, befogadó európai felsőoktatási térség alapját képező alapvető érték; |
| --- | --- |

G.

mivel a külföldi képesítések igazságos és átlátható elismerése egyszerre a bolognai folyamat szakmai célkitűzése, egyben pedig egy nyitott, befogadó európai felsőoktatási térség alapját képező alapvető érték;

| H. | mivel az oktatáshoz való jog alapvető emberi jog, amelyet mindenki számára garantálni kell; |
| --- | --- |

H.

mivel az oktatáshoz való jog alapvető emberi jog, amelyet mindenki számára garantálni kell;

| 1. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek politikai kötelezettségvállalást, és hozzanak létre a felsőoktatás és a felső középfokú oktatás, valamint a külföldi tanulmányi időszakok automatikus kölcsönös elismerésére irányuló mechanizmusokat, az európai oktatási térség célkitűzéseivel összhangban; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa e célkitűzés megvalósítását a kölcsönös tanulás és a bevált gyakorlatok megosztásának ösztönzése révén, például a felső középfokú végzettséget igazoló „összehasonlíthatósági nyilatkozatok” rendszeres közzététele és az európai kreditátviteli rendszer osztályozó táblázatának következetes használata révén; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kéri a tagállamokat, hogy erősítsék meg a nemzetek közötti együttműködést és használják fel az új technológiákat a hatékonyság növelése, a költségek csökkentése, az átláthatóság javítása és az ezzel kapcsolatos bizalom növelése érdekében azzal a céllal, hogy ki lehessen aknázni a belső piacból fakadó oktatási és foglalkoztatási lehetőségeket; hangsúlyozza továbbá, hogy az oklevelek és a külföldi tanulmányi időszakok kölcsönös elismerése érdekében a Bizottsággal együttműködve ki kell dolgozni és be kell vezetni az európai diákigazolványt, egyben csökkenteni kell a hallgatókra és oktatási intézményekre nehezedő adminisztratív terheket és költségeket; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a tagállamokat, hogy kezdjék meg az általános középfokú oktatásra és képzésre vonatkozó együttműködési folyamatot, amelynek célja az átláthatóság előmozdítása és a különböző oktatási és képzési rendszerek közötti bizalom kiépítése; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a figyelmet arra, hogy az uniós finanszírozási források, valamint az Erasmus+ program fontos szerepet játszanak és komoly lehetőségeket kínálnak különösen az oktatás valamennyi szintjén megvalósuló mobilitás ösztönzésében, illetve európai egyetemek létrehozásában és közös mesterképzések kialakításában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet arra, hogy garantálni kell az uniós mobilitási programok inkluzivitását, különösen a fogyatékossággal élő személyek és a hátrányos társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkezők részvételének biztosítása révén; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a tagállamokat, hogy segítsék elő az újonnan érkezett diákok, menekültek és migránsok beilleszkedését az oktatási környezetbe azáltal, hogy biztosítják, hogy a külföldön szerzett okleveleik vagy tanulmányi eredményeik adott uniós tagállam általi kezdeti elismerése ne járjon túlzott adminisztratív terhekkel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a tagállamokat, hogy 2025-ig vezessenek be olyan mechanizmusokat, amelyek megkönnyítik a diplomák és a külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek automatikus kölcsönös elismerését, az európai oktatási térség célkitűzéseivel összhangban és a meglévő keretekre építve, beleértve a kulcskompetenciák uniós keretrendszerét is; e tekintetben kiemeli az európai oktatási térség és az európai felsőoktatási térség közötti kölcsönös kapcsolatok és a két térség egymást kiegészítő jellegének fontosságát; |
| --- | --- |

7.

| 8. | elismeri, hogy az európai érettségi jó példa a felső középfokú végzettség elismerésére irányuló, tagállamok közötti együttműködésre; ugyanakkor azt ajánlja, hogy a tagállamok számolják fel a felsőoktatáshoz való hozzáféréshez szükséges európai iskolai osztályzatok gyors és átlátható elismerése előtt álló indokolatlan akadályokat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ajánlja, hogy a tagállamok biztosítsák, hogy az oklevelek automatikus kölcsönös elismerése és a felsőoktatási intézményekhez való igazságos hozzáférés érdekében valamennyi európai hallgató ugyanolyan feltételek mellett vehessen részt a felső középfokú oktatásban, mint az adott tagállam állampolgárai, azáltal, hogy joguk van a saját korosztályuknak és a származási országukban látogatott osztálynak megfelelő szintű osztályba járni, nyelvtudási szintjüktől függetlenül; |
| --- | --- |

9.

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  HL C 189., 2017.6.15., 15. o.

(2)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/communication-strengthening-european-identity-education-culture_en.pdf

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/80 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/80

---

P8_TA(2018)0438

Az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítése az Európai Unióban: Ideje cselekedni!

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről az Európai Unióban: ideje cselekedni! (2018/2023(INI))

(2020/C 345/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „Az alternatív üzemanyagok lehető legszélesebb körű elterjedése felé – Cselekvési terv a 2014/94/EU irányelv 10. cikkének (6) bekezdése szerint az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájára vonatkozóan, valamint a nemzeti szakpolitikai kereteknek a 2014/94/EU irányelv 10. cikkének (2) bekezdése szerinti értékelése” című, 2017. november 8-i bizottsági közleményre (COM(2017)0652), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az alternatív üzemanyagok lehető legszélesebb körű elterjedése felé – Cselekvési terv a 2014/94/EU irányelv 10. cikkének (6) bekezdése szerint az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájára vonatkozóan, valamint a nemzeti szakpolitikai kereteknek a 2014/94/EU irányelv 10. cikkének (2) bekezdése szerinti értékelése” című, 2017. november 8-i bizottsági közleményre (COM(2017)0652),

| — | tekintettel az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló, 2014. október 22-i 2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló, 2014. október 22-i 2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodásra, az 1/CP.21 határozatra és az UNFCCC feleinek 21. konferenciájára (COP 21), valamint a feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, 2015. november 30. és december 11. között Párizsban (Franciaország) megrendezett 11. konferenciájára (CMP 11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodásra, az 1/CP.21 határozatra és az UNFCCC feleinek 21. konferenciájára (COP 21), valamint a feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, 2015. november 30. és december 11. között Párizsban (Franciaország) megrendezett 11. konferenciájára (CMP 11),

| — | tekintettel az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó kibocsátási követelményeknek a könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról és a 715/2007/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (átdolgozás) (COM(2017)0676), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó kibocsátási követelményeknek a könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról és a 715/2007/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (átdolgozás) (COM(2017)0676),

| — | tekintettel a gázokat vagy más alacsony lobbanáspontú tüzelőanyagokat használó hajók biztonságáról szóló nemzetközi szabályzatra (IGF-szabályzat), valamint az e szabályzatnak a tengeri élet biztonságáról szóló nemzetközi egyezmény (SOLAS) keretében történő kötelezővé tétele érdekében javasolt módosításokra, amelyek célja az alternatív üzemanyagok elfogadásával kapcsolatos szabályozási szintű kihívások kezelése a hajózási ágazatban, valamint a hajókat, a legénységet és a környezetet fenyegető kockázatok lehető legkisebbre csökkentése, figyelembe véve a szóban forgó üzemanyagok természetét, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gázokat vagy más alacsony lobbanáspontú tüzelőanyagokat használó hajók biztonságáról szóló nemzetközi szabályzatra (IGF-szabályzat), valamint az e szabályzatnak a tengeri élet biztonságáról szóló nemzetközi egyezmény (SOLAS) keretében történő kötelezővé tétele érdekében javasolt módosításokra, amelyek célja az alternatív üzemanyagok elfogadásával kapcsolatos szabályozási szintű kihívások kezelése a hajózási ágazatban, valamint a hajókat, a legénységet és a környezetet fenyegető kockázatok lehető legkisebbre csökkentése, figyelembe véve a szóban forgó üzemanyagok természetét,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. április 19-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. április 19-i véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményeire (A8-0297/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményeire (A8-0297/2018),

| A. | mivel a mobilitás a társadalmunk és gazdaságunk alapvető szükséglete és gerince, és tisztának, fenntarthatónak, megbízhatónak, megfizethetőnek, és minden vonatkozásban biztonságosnak kell lennie; mivel ezzel összefüggésben a tiszta technológiák óriási lehetőségeket és hasznot kínálnak a társadalom számára, és jelentős hatással vannak az egészségre, valamint a járműiparra, az energiaszolgáltatókra, a közművekre és a hálózatüzemeltetőkre; |
| --- | --- |

A.

mivel a mobilitás a társadalmunk és gazdaságunk alapvető szükséglete és gerince, és tisztának, fenntarthatónak, megbízhatónak, megfizethetőnek, és minden vonatkozásban biztonságosnak kell lennie; mivel ezzel összefüggésben a tiszta technológiák óriási lehetőségeket és hasznot kínálnak a társadalom számára, és jelentős hatással vannak az egészségre, valamint a járműiparra, az energiaszolgáltatókra, a közművekre és a hálózatüzemeltetőkre;

| B. | mivel a tagállamok elfogadták nemzeti szakpolitikai kereteiket, amelyeket a Bizottság a legutóbbi közleményében értékelt (COM(2017)0652), amely megállapította, hogy az elektromos járművek töltő-infrastruktúrájának végrehajtása és az ezzel kapcsolatos célkitűzések az egyes tagállamokban eltérnek, mivel 25 tagállam közül csak 8 felel meg teljes mértékben a 2014/94/EU irányelvben (3) a nemzeti szakpolitikai keretek vonatkozásában meghatározott követelményeknek, és hogy 2 tagállam a 2014/94/EU irányelv 3. cikkében előírtakkal ellentétben elmulasztotta 2016. november 16-ig benyújtani a nemzeti szakpolitikai keretét; |
| --- | --- |

B.

mivel a tagállamok elfogadták nemzeti szakpolitikai kereteiket, amelyeket a Bizottság a legutóbbi közleményében értékelt (COM(2017)0652), amely megállapította, hogy az elektromos járművek töltő-infrastruktúrájának végrehajtása és az ezzel kapcsolatos célkitűzések az egyes tagállamokban eltérnek, mivel 25 tagállam közül csak 8 felel meg teljes mértékben a 2014/94/EU irányelvben (3) a nemzeti szakpolitikai keretek vonatkozásában meghatározott követelményeknek, és hogy 2 tagállam a 2014/94/EU irányelv 3. cikkében előírtakkal ellentétben elmulasztotta 2016. november 16-ig benyújtani a nemzeti szakpolitikai keretét;

| C. | mivel a közlekedés széntelenítése javítani fogja a levegőminőséget, és meg fogja erősíteni Európa energiabiztonságát, illetve az importált energiától és fosszilis üzemanyagoktól való függetlenségét, és ezért gyors és alapvető változásra van szükség a felhasznált energia, üzemanyag és erőátviteli rendszer típusa terén, emellett a leghatékonyabb és legfejlettebb technológiák alkalmazása, a multimodális közlekedésre való áttérés és a mobilitási viselkedés megváltoztatása révén növelni kell az energiahatékonyságot; |
| --- | --- |

C.

mivel a közlekedés széntelenítése javítani fogja a levegőminőséget, és meg fogja erősíteni Európa energiabiztonságát, illetve az importált energiától és fosszilis üzemanyagoktól való függetlenségét, és ezért gyors és alapvető változásra van szükség a felhasznált energia, üzemanyag és erőátviteli rendszer típusa terén, emellett a leghatékonyabb és legfejlettebb technológiák alkalmazása, a multimodális közlekedésre való áttérés és a mobilitási viselkedés megváltoztatása révén növelni kell az energiahatékonyságot;

| D. | mivel a közlekedés az egyetlen olyan nagy gazdasági ágazat az Európai Unióban, ahol 1990 óta növekedett az üvegházhatásúgáz-kibocsátás (ÜHG); mivel ez az ágazat a szén-dioxid-kibocsátások 23 %-áért felel, és ez az arány még mindig növekszik; mivel a közúti közlekedés a közlekedés során felhasznált összes energia csaknem 75 %-át teszi ki, és a közlekedési ágazat üvegházhatásúgáz-kibocsátásának csaknem 73 %-áért felelős; mivel folyamatosan növekszik az EU-ban szállított áruk megnövelt mozgásához és mennyiségéhez, valamint az emberek megnövekedett mobilitásához kapcsolódó közlekedés; mivel ez a 2030-ra előrejelzett növekedésnek következményei lesznek az éghajlatváltozásra, a levegőminőségre és az energiafogyasztásra nézve, és hatással lesz az infrastruktúrára is; mivel a közúti közlekedés fenntartható alternatív üzemanyagok használata révén történő széntelenítése rugalmas megközelítést igényel, ami azt jelenti, hogy a különböző járműszegmensek számára különböző alternatív üzemanyagokra lehet szükség; |
| --- | --- |

D.

mivel a közlekedés az egyetlen olyan nagy gazdasági ágazat az Európai Unióban, ahol 1990 óta növekedett az üvegházhatásúgáz-kibocsátás (ÜHG); mivel ez az ágazat a szén-dioxid-kibocsátások 23 %-áért felel, és ez az arány még mindig növekszik; mivel a közúti közlekedés a közlekedés során felhasznált összes energia csaknem 75 %-át teszi ki, és a közlekedési ágazat üvegházhatásúgáz-kibocsátásának csaknem 73 %-áért felelős; mivel folyamatosan növekszik az EU-ban szállított áruk megnövelt mozgásához és mennyiségéhez, valamint az emberek megnövekedett mobilitásához kapcsolódó közlekedés; mivel ez a 2030-ra előrejelzett növekedésnek következményei lesznek az éghajlatváltozásra, a levegőminőségre és az energiafogyasztásra nézve, és hatással lesz az infrastruktúrára is; mivel a közúti közlekedés fenntartható alternatív üzemanyagok használata révén történő széntelenítése rugalmas megközelítést igényel, ami azt jelenti, hogy a különböző járműszegmensek számára különböző alternatív üzemanyagokra lehet szükség;

| E. | mivel a hajózás a világkereskedelem több mint 80 %-át bonyolítja le, és az üvegházhatást okozó gázok globális kibocsátásának 3 %-áért felelős, növelve a levegőszennyezést a part menti területeken és a kikötőkben; mivel, figyelembe véve, hogy a hajózás jelentős mértékben van jelen a globális szállítási piacon, az alternatív üzemanyagok fokozatos elfogadása a hajózásban jelentős pozitív hatást gyakorolna a környezetre; |
| --- | --- |

E.

mivel a hajózás a világkereskedelem több mint 80 %-át bonyolítja le, és az üvegházhatást okozó gázok globális kibocsátásának 3 %-áért felelős, növelve a levegőszennyezést a part menti területeken és a kikötőkben; mivel, figyelembe véve, hogy a hajózás jelentős mértékben van jelen a globális szállítási piacon, az alternatív üzemanyagok fokozatos elfogadása a hajózásban jelentős pozitív hatást gyakorolna a környezetre;

| F. | mivel a Párizsi Megállapodásban meghatározott célkitűzésének – a globális hőmérséklet-emelkedés jóval 2 oC fok alatt tartása és a 1,5 oC fokra való törekvés – eléréséhez legkésőbb 2050-ig nulla nettó kibocsátással teljes mértékben szén-dioxid-mentesíteni kell a közúti közlekedést; mivel az alternatív üzemanyagokra történő átállás segíthet e cél elérésében, jóllehet az előrelátható jövőben a hagyományos tüzelőanyagokra továbbra is szükség lesz mindaddig, amíg a kereslet alternatív üzemanyagokkal teljes egészében kielégíthető nem lesz; |
| --- | --- |

F.

mivel a Párizsi Megállapodásban meghatározott célkitűzésének – a globális hőmérséklet-emelkedés jóval 2 oC fok alatt tartása és a 1,5 oC fokra való törekvés – eléréséhez legkésőbb 2050-ig nulla nettó kibocsátással teljes mértékben szén-dioxid-mentesíteni kell a közúti közlekedést; mivel az alternatív üzemanyagokra történő átállás segíthet e cél elérésében, jóllehet az előrelátható jövőben a hagyományos tüzelőanyagokra továbbra is szükség lesz mindaddig, amíg a kereslet alternatív üzemanyagokkal teljes egészében kielégíthető nem lesz;

| G. | mivel a fenntartható alternatív üzemanyagokra és erőátviteli rendszerekre való áttérés a járművek teljes életciklusát figyelembe véve a meglévő és a jövőbeli járműflotta szén-dioxid-mentesítésének legjobb eszköze; mivel az együttes hatás még nagyobb lesz a megnövelt járműhatékonysággal, a tömegközlekedés és a biciklik használatával, a megosztott mobilitás kidolgozásával, valamint a közlekedési rendszerek C-ITS rendszerek, automatizálási és digitalizációs technológiák révén történő átfogó hatékonyságnövelésével kombinálva; mivel a várospolitika és a területrendezés támogathatja és kiegészítheti a technológiai erőfeszítéseket, és támogathatja az elektromos töltőállomások és üzemanyagtöltő állomások infrastruktúrájának elterjesztését; mivel az alternatív üzemanyagok előmozdítása jelentősen hozzájárulhat a városok levegőminőségének javításához; |
| --- | --- |

G.

mivel a fenntartható alternatív üzemanyagokra és erőátviteli rendszerekre való áttérés a járművek teljes életciklusát figyelembe véve a meglévő és a jövőbeli járműflotta szén-dioxid-mentesítésének legjobb eszköze; mivel az együttes hatás még nagyobb lesz a megnövelt járműhatékonysággal, a tömegközlekedés és a biciklik használatával, a megosztott mobilitás kidolgozásával, valamint a közlekedési rendszerek C-ITS rendszerek, automatizálási és digitalizációs technológiák révén történő átfogó hatékonyságnövelésével kombinálva; mivel a várospolitika és a területrendezés támogathatja és kiegészítheti a technológiai erőfeszítéseket, és támogathatja az elektromos töltőállomások és üzemanyagtöltő állomások infrastruktúrájának elterjesztését; mivel az alternatív üzemanyagok előmozdítása jelentősen hozzájárulhat a városok levegőminőségének javításához;

| H. | mivel az alternatív tüzelőanyaggal működő járműveknek a hagyományos belső égésű motorokkal működő járművekkel összehasonlítva fennálló hátránya – valamint az elektromos töltőállomások és üzemanyagtöltő állomások infrastruktúrájának hiánya – még mindig a vásárlói döntések egyik legfőbb akadályát képezi; mivel ezzel összefüggésben a vásárlói árkedvezmények, az adómentesség és a nem pénzügyi ösztönzők bizonyítottan felgyorsították a piaci elterjedést, és tükrözniük kell a különböző alternatív üzemanyagok üvegházhatásúgáz-kibocsátási és egyéb szennyezőanyag-kibocsátási teljesítményét; |
| --- | --- |

H.

mivel az alternatív tüzelőanyaggal működő járműveknek a hagyományos belső égésű motorokkal működő járművekkel összehasonlítva fennálló hátránya – valamint az elektromos töltőállomások és üzemanyagtöltő állomások infrastruktúrájának hiánya – még mindig a vásárlói döntések egyik legfőbb akadályát képezi; mivel ezzel összefüggésben a vásárlói árkedvezmények, az adómentesség és a nem pénzügyi ösztönzők bizonyítottan felgyorsították a piaci elterjedést, és tükrözniük kell a különböző alternatív üzemanyagok üvegházhatásúgáz-kibocsátási és egyéb szennyezőanyag-kibocsátási teljesítményét;

| I. | mivel az alternatív üzemanyagokra és erőátviteli rendszerekre való áttérés esélyt jelent és ösztönzi a kutatást a versenyképes európai ipar számára ahhoz, hogy megerősítse technológiai vezető szerepét; mivel ez az átállás a tudás, a technológia és a piaci részesedés tekintetében egyaránt létfontosságú a nemzetközi versenyképesség biztosításához; |
| --- | --- |

I.

mivel az alternatív üzemanyagokra és erőátviteli rendszerekre való áttérés esélyt jelent és ösztönzi a kutatást a versenyképes európai ipar számára ahhoz, hogy megerősítse technológiai vezető szerepét; mivel ez az átállás a tudás, a technológia és a piaci részesedés tekintetében egyaránt létfontosságú a nemzetközi versenyképesség biztosításához;

| J. | mivel az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó kibocsátási követelményekről szóló rendelet átdolgozása remélhetőleg ambiciózus csökkentési célkitűzéseket fog meghatározni, és ösztönözni fog nyújtani az alacsony és nulla kibocsátású járműveknek – megőrizve egyúttal a technológiasemleges megközelítést –, így vezetve a dekarbonizált európai járműflotta felé vezető úton, amely az alternatív üzemanyagok megfelelő infrastrukturális hálózatának kiépítését igényli; mivel a tiszta üzemű és energiahatékony közúti közlekedési eszközökről szóló irányelv felülvizsgálata kiegészíti az alternatív üzemanyagokról szóló irányelvet, keresletet biztosítva a beszállítók számára, és növelve a tiszta üzemű járművek elterjedését; |
| --- | --- |

J.

mivel az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó kibocsátási követelményekről szóló rendelet átdolgozása remélhetőleg ambiciózus csökkentési célkitűzéseket fog meghatározni, és ösztönözni fog nyújtani az alacsony és nulla kibocsátású járműveknek – megőrizve egyúttal a technológiasemleges megközelítést –, így vezetve a dekarbonizált európai járműflotta felé vezető úton, amely az alternatív üzemanyagok megfelelő infrastrukturális hálózatának kiépítését igényli; mivel a tiszta üzemű és energiahatékony közúti közlekedési eszközökről szóló irányelv felülvizsgálata kiegészíti az alternatív üzemanyagokról szóló irányelvet, keresletet biztosítva a beszállítók számára, és növelve a tiszta üzemű járművek elterjedését;

| K. | mivel az európai közlekedési ágazat 94 %-ban olajfüggő, amelynek 90 %-át importálni kell, köztük politikailag nem stabil országokból is; |
| --- | --- |

K.

mivel az európai közlekedési ágazat 94 %-ban olajfüggő, amelynek 90 %-át importálni kell, köztük politikailag nem stabil országokból is;

| L. | mivel a 2014/94/EU irányelv szerint az alternatív üzemanyagok még mindig magukban foglalnak fosszilis eredetű üzemanyagokat, ellentmondva ezzel a széntelenítés céljának és a fosszilis üzemanyagok kivezetésének; mivel elsőbbséget kell biztosítani a jármű egész életciklusa alatt alacsony és nulla kibocsátást biztosító megoldásoknak; mivel azonban a nehézgépjárművek esetében és a hajózási ágazatban a cseppfolyósított földgáz (LNG) és a sűrített földgáz (CNG) rövid és középtávon hozzájárulhat a levegőminőség javításához, különösen kikötők környékén és part menti övezetekben; |
| --- | --- |

L.

mivel a 2014/94/EU irányelv szerint az alternatív üzemanyagok még mindig magukban foglalnak fosszilis eredetű üzemanyagokat, ellentmondva ezzel a széntelenítés céljának és a fosszilis üzemanyagok kivezetésének; mivel elsőbbséget kell biztosítani a jármű egész életciklusa alatt alacsony és nulla kibocsátást biztosító megoldásoknak; mivel azonban a nehézgépjárművek esetében és a hajózási ágazatban a cseppfolyósított földgáz (LNG) és a sűrített földgáz (CNG) rövid és középtávon hozzájárulhat a levegőminőség javításához, különösen kikötők környékén és part menti övezetekben;

| M. | mivel a közlekedési és az energiaágazatot szorosabban össze kell kötni annak érdekében, hogy a mobilitás terén mélyreható széntelenítés mehessen végbe; mivel az olyan energiahordozók, mint például az elektromosság és a hidrogén nulla kibocsátású mobilitást tesznek lehetővé, integrálva közben a megújuló energiaforrásokat; mivel azzal, hogy az energiaágazat fokozatosan a megújuló energiaforrások kizárólagos használata felé mozdul, tárolási kapacitást kell biztosítani az alacsony keresleti időszakok alatt keletkező többletenergiának; mivel az akkumulátoros és az üzemanyagcellás elektromos járművek hozzájárulhatnak e célhoz; mivel az alacsony kibocsátású energiaforrások köztes állomást jelentenek majd a nulla kibocsátású mobilitás felé vezető úton; mivel ezért az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kibontakoztatása során a kiindulópont szükségszerűen a technológiasemlegesség; |
| --- | --- |

M.

mivel a közlekedési és az energiaágazatot szorosabban össze kell kötni annak érdekében, hogy a mobilitás terén mélyreható széntelenítés mehessen végbe; mivel az olyan energiahordozók, mint például az elektromosság és a hidrogén nulla kibocsátású mobilitást tesznek lehetővé, integrálva közben a megújuló energiaforrásokat; mivel azzal, hogy az energiaágazat fokozatosan a megújuló energiaforrások kizárólagos használata felé mozdul, tárolási kapacitást kell biztosítani az alacsony keresleti időszakok alatt keletkező többletenergiának; mivel az akkumulátoros és az üzemanyagcellás elektromos járművek hozzájárulhatnak e célhoz; mivel az alacsony kibocsátású energiaforrások köztes állomást jelentenek majd a nulla kibocsátású mobilitás felé vezető úton; mivel ezért az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kibontakoztatása során a kiindulópont szükségszerűen a technológiasemlegesség;

| N. | mivel az elektromos járművek akkumulátorainak kulcsfontosságú elemét jelentő lítiumion elemeket szinte kizárólag az Európai Unión kívül, elsősorban Ázsiában állítják elő; |
| --- | --- |

N.

mivel az elektromos járművek akkumulátorainak kulcsfontosságú elemét jelentő lítiumion elemeket szinte kizárólag az Európai Unión kívül, elsősorban Ázsiában állítják elő;

| O. | mivel az intelligens, nagy teljesítőképességű villamosenergia-hálózatok, az áramot gázzá átalakító technológia révén az áram- és a gázhálózatok jobb integrációja, a töltőszolgáltatók és a magán-töltőpontok hálózatokhoz való hozzáférése, valamint a hidrogén-újratöltő állomások beindítása kulcsfontosságú az elektromos közlekedés szempontjából; mivel az akkumulátoros és az üzemanyagcellás elektromos járművekkel az intelligens és ellenőrzött töltés segíthet a hálózatok egyensúlyban tartásában, de még mindig hiányoznak a szabályozói, adózási és műszaki keretek; |
| --- | --- |

O.

mivel az intelligens, nagy teljesítőképességű villamosenergia-hálózatok, az áramot gázzá átalakító technológia révén az áram- és a gázhálózatok jobb integrációja, a töltőszolgáltatók és a magán-töltőpontok hálózatokhoz való hozzáférése, valamint a hidrogén-újratöltő állomások beindítása kulcsfontosságú az elektromos közlekedés szempontjából; mivel az akkumulátoros és az üzemanyagcellás elektromos járművekkel az intelligens és ellenőrzött töltés segíthet a hálózatok egyensúlyban tartásában, de még mindig hiányoznak a szabályozói, adózási és műszaki keretek;

| P. | mivel a TEN-T hálózatok alkotják a fő közlekedési hálózatokat az Európai Unióban; mivel az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítését és a közleményben meghatározott, a transzeurópai közlekedési hálózatok (TEN-T) törzshálózati folyosóinak 2025-ig töltőpontokkal való teljes lefedettségének biztosítására irányuló cél teljesítését kiemelt elsőbbséggel kell kezelni; mivel ezt a célt ki kell egészíteni az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítésével mind az átfogó TEN-T hálózatok mentén, mind pedig a városi, vidéki és ritkán lakott területeken, figyelembe véve a strukturális és gazdasági korlátokat, a kiegyensúlyozott lefedettség elérése érdekében; |
| --- | --- |

P.

mivel a TEN-T hálózatok alkotják a fő közlekedési hálózatokat az Európai Unióban; mivel az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítését és a közleményben meghatározott, a transzeurópai közlekedési hálózatok (TEN-T) törzshálózati folyosóinak 2025-ig töltőpontokkal való teljes lefedettségének biztosítására irányuló cél teljesítését kiemelt elsőbbséggel kell kezelni; mivel ezt a célt ki kell egészíteni az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítésével mind az átfogó TEN-T hálózatok mentén, mind pedig a városi, vidéki és ritkán lakott területeken, figyelembe véve a strukturális és gazdasági korlátokat, a kiegyensúlyozott lefedettség elérése érdekében;

| 1. | üdvözli az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló, fent említett bizottsági közleményt; hangsúlyozza, hogy uniós szinten további koordinációra és együttműködésre van szükség annak érdekében, hogy a közlekedési ágazat 2050-ig széntelenné váljon, és hangsúlyozza az alternatív üzemanyagok és a kapcsolódó infrastruktúra kiépítése jelentette lehetőségeket az ipar, a technológia és a foglalkoztatás számára; |
| --- | --- |

1.

Az erőfeszítések fokozása

| 2. | felhívja azonban a Bizottságot, hogy az alternatív üzemanyagok európai unióbeli infrastruktúrájában tapasztalható hiányosságok felszámolása érdekében hozza előre a 2014/94/EU irányelv felülvizsgálatát, fenntartva ugyanakkor a 2. cikkben felsorolt alternatív üzemanyagok jelenlegi meghatározását, és fordítson figyelmet az irányelv megfelelő végrehajtására, figyelembe véve, hogy a 25 tagállamból mindeddig csupán 8 hajtotta azt végre maradéktalanul; hangsúlyozza, hogy növelni kell az alternatív tüzelőanyagok elterjedését, és stabil beruházási környezetet kell teremteni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy a nemzeti kerettervek Bizottság által készített értékelése azt mutatja, hogy a tagállamok az erőfeszítések, az ambíciók és a rendelkezésre álló források tekintetében eltéréseket mutatnak, és hogy az alternatív üzemanyagok hálózatának kiépítése nem elég átfogó és nem egyenletesen oszlik el; ezért felhívja a Bizottságot, hogy alaposan értékelje a nemzeti kerettervek projektjeit és az ambíciók szintjét, szükség esetén javasoljon további intézkedéseket, és támogassa a tagállamokat a bevált gyakorlatok példáival; felkéri a Bizottságot, hogy a fenntarthatósági kritériumok megfogalmazásának érdekében a nemzeti kerettervek rendszerét váltsa fel hatékonyabb eszközökkel, ideértve a konkrét, kötelező érvényű és végrehajtható célokat; javasolja, hogy a Bizottság vegye figyelembe az alternatív üzemanyaggal működő járművek tervezett és megvalósult elterjedését és technológiai fejlődését, tegye lehetővé a tagállamok számára, hogy rugalmasan határozzák meg a célok elérésének módját, és törekedjen az alternatív üzemanyagok transzeurópai infrastruktúrahálózatának hozzáférhetővé, kompatibilissá és interoperábilissá tételére; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhív a szállított áruk mennyiségének és mozgásának 2030 várható növekedésére vonatkozó előrejelzések figyelembevételére, ezáltal biztosítva az új infrastruktúra megfelelő méreteinek és felszereltségének tervezését; hangsúlyozza az akkumulátorokkal kapcsolatban már folyamatban lévő vagy bejelentett technológiai haladás, a hidrogén és az energiatárolás jelentőségét, és hogy e fejleményeket a küszöbön álló stratégiai döntéshozatal során figyelembe kell venni; megjegyzi, hogy az új infrastruktúrának mind a mennyiségek, mind pedig a technológiák tekintetében képesnek kell lennie arra, hogy alkalmazkodjon a változásokhoz; hangsúlyozza, hogy ha például jelentős mértékben nő az elektromos járművek száma, és egyúttal az egy töltéssel bejárható távolság 400 km-re emelkedik, akkor az hatással lesz mind a hálózatban működő töltőállomások sűrűségére, mind pedig a töltés típusára; |
| --- | --- |

4.

| 5. | javasolja, hogy évente értékeljék a tagállamok általi végrehajtás állapotát, valamint az irányelv hatályának kibővítését azáltal, hogy a TEN-T törzshálózat mentén történő kiépítés helyett az foglalja magában a TEN-T átfogó hálózatot, városi és regionális csomópontokat, valamint az európai levegőminőségi index (EAQI) „magas” szintjét egy évben több mint 35 nap elérő, és az uniós átlagos népsűrűség hatszororosával rendelkező területeket, a földrajzilag széles lefedettség elérése érdekében, valamint hogy az állami flották infrastruktúráját is foglalja magában; felhívja a Bizottságot, hogy terjessze ki az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) hatályát e tekintetben, és növelje annak finanszírozását; |
| --- | --- |

5.

| 6. | támogatja az elektromos utakat, amelyek lehetővé teszik az elektromos járművek vezetés közbeni töltését; felszólít szélesebb körű fejlesztésükre legalább a TEN-T törzshálózat és az átfogó hálózat útjain; úgy véli, hogy az elektromos utak megoldást jelenthetnek az akkumulátorok méretének csökkentésére, és ennek következtében az új gépjárművek árának mérséklésére; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy teremtsen egyenlő versenyfeltételeket az egyes alternatív üzemanyagok között a technológiasemlegesség biztosítása révén, különösen a forgalmazási infrastruktúra előmozdításakor, kötelezővé téve ezzel a hidrogén-infrastruktúrát, a sűrített földgázra vonatkozó kiépítési követelményekkel megegyezően, de kiigazítva e kiépítési követelményeket; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza a fenntartható várostervezés, valamint a közlekedés magánhasználatáról a megosztott és állami használatára történő áttérés fontosságát, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet az alternatív üzemanyagok közösségi és állami közlekedési szolgáltatásokat (például buszok, villamosok, közösen használt autók, taxik, egyterű autók, valamint kerékpárok, robogók és motorkerékpárok) kiszolgáló infrastruktúrájának kiépítésére; ösztönzi az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítését a városi és elővárosi területeken, elsőbbséget biztosítva azoknak, ahol gyenge a levegőminőség; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ösztönzi a Polgármesterek Globális Éghajlat- és Energiaügyi Bizottságában részt vevő helyi és regionális hatóságokat, hogy határozzanak meg konkrét intézkedéseket a fenntartható energiáról szóló cselekvési terveikben, különösen az elektromos járművek töltőinfrastruktúrájának kiépítése vagy befejezése vonatkozásában; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy a 2014/94/EU irányelv éghajlat-politikai célkitűzéseit a környezeti levegőminőségről szóló 2004/107/EK (4) és 2008/50/EK (5) irányelvben előírt állapotfelmérés alapján egészítse ki a levegő tisztítására irányuló újabb intézkedésekkel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a figyelmet az alternatív üzemanyagokkal meghajtott járművek fenntartható közbeszerzésének fontosságára, ez ugyanis az alternatív üzemanyagok és az alternatív üzemanyagokhoz kapcsolódó infrastruktúra iránti kereslet egyik hajtóereje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ösztönzi a repülőterek tiszta energiával történő ellátását (álló repülőgépekben és a mozgó repülőtéri berendezésekben való felhasználás céljából) a kerozinfogyasztás csökkentése, a levegőminőség javítása, valamint az éghajlatváltozás hatásának mérséklése és a zajszennyezés csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

12.

Tiszta Mobilitási Alap: az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának finanszírozása

| 13. | üdvözli a Bizottság azon erőfeszítését, hogy további 800 millió EUR-t biztosítson a start-up vállalkozások finanszírozására az alternatív üzemanyagok infrastruktúrája elterjedésének támogatására; kétli ugyanakkor, hogy ez az előny elegendő lesz, mivel 2020-ig 5,2 milliárd EUR-ra lesz szükség az előrejelzések szerint, az összes beruházás tekintetében pedig 2025-ig további 16–22 milliárd EUR-ra (6); sürgeti a Bizottságot, hogy növelje az eredeti finanszírozást, hogy az ilyen infrastruktúrának ne csupán a kiépítését, hanem a működését is támogassa abban a piacfejlődési szakaszban, amikor még nem hajt hasznot, és hogy összpontosítson a tömegközlekedési szolgáltatók igényeire, többek között az olyan infrastruktúrák támogatására, mint a karbantartó műhelyek; hangsúlyozza, hogy további állami és különösen magánbefektetésekre lesz szükség; |
| --- | --- |

13.

| 14. | javasolja, hogy hogy a 2025-ig a becslések szerint szükséges 25 milliárd EUR-s beruházási szükségletek finanszírozása úgy történjen, hogy körülbelül 10 % az Európai Uniótól, lörülbelül 90 % pedig az ágazattól, nevezetesen a gyártóktól, a beszállítóktól, az energia és az üzemanyag előállítóitól és más érdekelt felektől érkezik; hangsúlyozza, hogy az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának projektjei számára hozzáférést kell biztosítani a CEF, az Európai Beruházási Bank (EBB) és az európai beruházási terv által nyújtott támogatásokhoz és hitelekhez, miközben mindig biztosítani kell, hogy a piac ne torzuljon; kéri, hogy az alapból a fenntarthatóság, a megvalósíthatóság, a technológiasemlegesség, az éghajlat-politikai célkitűzések, az európai hozzáadott érték, a kiépítési célok megvalósítása és a kohéziós politika követelményei alapján ítéljenek oda pénzügyi forrásokat; kéri, hogy a CEF-et már felügyelő INEA legyen a felelős ügynökség; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy a 2. európai strukturális és beruházási alapok (2. esb-alapok), valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), a Kohéziós Alap (KA), az InvestEU és az Európai horizont megfelelő eszközei az alternatívüzemanyag-infrastruktúra kiépítésének, illetve a kutatásba és innovációba való folyamatos beruházásoknak a támogatására annak érdekében, hogy javuljon az ágazati kapcsolatok – mint például a közlekedés és az energia – szintje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a járművek besorolásáról szóló 1999/94/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) felülvizsgálatára vonatkozóan; úgy véli, hogy e felülvizsgálatnak arra kell irányulnia, hogy jelentősen javítsa a fogyasztók tájékoztatását az üzemanyag fogyasztása, valamint a szén-dioxid és egyéb káros anyagok kibocsátása tekintetében, továbbá lehetővé tegye a hagyományos technológiák és a járművek alternatív üzemanyagokkal történő meghajtása között hatékonyság és a kibocsátások tekintetében fennálló különbségek összehasonlítását a tényleges vezetési körülmények között; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a Bizottságot a nyilvánosan hozzáférhető alternatívüzemanyag-infrastruktúrák közötti barangolásról szóló rendelet kidolgozására, legalább a TEN-T hálózatban; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megjegyzi, hogy az adózásnak fontos hatása van az alternatív üzemanyagok árversenyképességére; felhívja a tagállamokat, hogy a nulla és az alacsony kibocsátású alternatív üzemanyagok elterjedésének elősegítése és ösztönzése érdekében vizsgálják felül energiaadó-kereteiket, és hogy szüntessék meg a különböző közlekedési módokban használt energiák – például a hajók szárazföldi feltöltésére használt energia és az alternatív üzemanyagok előállítására használt energia – megadóztatása tekintetében tapasztalható eltéréseket, többek között az áramnak az időszakos megújuló energiák tárolása érdekében történő gázzá alakítása esetében; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy segítse a tengerhajózási és a hajózási ágazat széntelenítését, határozottan támogatva az innovációt, a digitalizációt, valamint a kikötők és a hajók átalakítását; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és azok régióit, hogy hozzanak létre egy közös projektet, „LNG kék folyosókat nyitva a szigetek számára”, különösen a legkülső régiókban; hangsúlyozza, hogy a belvízi és tengeri kikötőkben a part menti energiaellátás jelentősen hozzájárulhat a zaj és a szén-dioxid, illetve egyéb szennyezők kibocsátásának csökkentéséhez, miközben javítja a levegő minőségét; |
| --- | --- |

19.

Alternatív üzemanyagok – egy alternatív iparpolitika

| 20. | sajnálja, hogy az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítésére és az ilyen üzemanyagokkal működő járművek elérhetőségére vonatkozó fejlődés túl lassú, 2017-ben csak 19 akkumulátoros elektromos járműmodell és 25 hálózatról tölthető hibrid elektromos járműmodell, ellenben 417 belső égésű motorral rendelkező modell volt megvásárolható, és felhívja a gyártókat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket e téren; elismeri az alacsony és nulla kibocsátású járművek hasznlatára buzdító, valamint az alternatív üzemanyaggal működő könnyű és nehéz tehergépjárművek kínálatát ösztönző politikák szükségességét, például az új személygépkocsik és az új könnyű és nehéz haszongépjárművek számára 2025-re és 2030-ra elérendő ambiciózus kibocsátási értékhatárokat, egyebek mellett a nulla és az alacsony kibocsátású járművekre vonatkozó erős ösztönzőket; elismeri ugyanakkor, hogy nagyobb állami és magánberuházásokra van szükség; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza az alternatív üzemanyaggal működő járművek elérhetősége, az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítése és az e technológiák iránti vásárlói kereslet közötti kapcsolatot; e tekintetben kiemeli, hogy az alternatív üzemanyagokra és erőátviteli rendszerekre való áttérés hozzásegítheti az ágazatot ahhoz, hogy globálisan versenyképes legyen, és minőségi munkahelyeket tudjon fenntartani Európában, miközben enyhíti a gépjárműipar széntelenítésében elszalasztott lehetőségek és a fenntartható közlekedés terén hiányzó beruházások negatív hatásait; hangsúlyozza, hogy az alternatív üzemanyaggal működő járművek fokozott elterjedése csökkenti a termelési költségeket, és felgyorsítja a tulajdonosra háruló teljes költségek csökkentését; |
| --- | --- |

21.

| 22. | emlékeztet az üzemanyagtöltő állomások könnyű hozzáférhetőségét, a fizetési szolgáltatások és a műszaki szabványok interoperabilitását, az üzemanyag-árazás átláthatóságát, valamint a szerverek és az adatformátumok közötti interoperabilitást biztosító, működő belső piac fontosságára; e tekintetben hangsúlyozza a fogyasztók számára időben nyújtott, könnyen érthető, pontos, hozzáférhető és átlátható tájékoztatás fontosságát, valamint ezen információk nyilvános adatplatformon keresztüli hozzáférhetőségét; kéri multienergia-töltőállomások kiépítését annak elkerülése érdekében, hogy az energiaellátás valamennyi típusára külön-külön elosztási hálózat jöjjön létre; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megjegyzi, hogy az elektromos járművek töltése többnyire otthon vagy a munkahelyen fog történni, kiegészítve azokat állami és félig állami helyeken, például szupermarketekben, vasútállomásokon vagy repülőtereken történő töltéssel; e tekintetben hangsúlyozza, hogy nagyobb hangsúlyt kell fektetni az intelligens töltési megoldásokra, biztosítani kell a hálózati stabilitást, és lehetővé kell tenni a saját fogyasztást; hangsúlyozza, hogy a nagy távolságra történő elektromobilitáshoz gyors és szupergyors feltöltőállomásokra van szükség az autópályák, a fő útrendszerek és a hálózati csomópontok mentén; kiemeli, hogy a töltőpontokhoz való nyílt hozzáférés, a technológia és a kifizetések interoperabilitása, valamint az energia, köztük a megújuló energia szabad választása és a szállítók kulcsfontosságú tényezők egy működő rendszer számára; |
| --- | --- |

23.

| 24. | támogatja a Bizottság fenntartható európai akkumulátoripari összefogás kezdeményezését, és határozottan támogatja a következő generációs technológiára koncentráló európai akkumulátorcella-gyártást; felhívja a Bizottságot a kezdeményezés más erőátviteli rendszerekre, például az üzemanyagcellákra való kiterjesztésére, hogy megmaradjon az európai technológia vezető szerepe; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja a Bizottságot, hogy értékelje az összes alternatív üzemanyagra, akkumulátorra és erőátviteli rendszerre vonatkozó életciklus-értékelések megvalósíthatóságát a közlekedési ágazat fenntartható széntelenítése, valamint a kibocsátások, illetve az energia- és vízigényre, a földhasználatra, a környezetre és a közösségekre gyakorolt hatás értékelése céljából; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  HL L 307., 2014.10.28., 1. o.

(2)  HL L 120., 2009.5.15., 5. o.

(3)  HL L 307., 2014.10.28., 1. o.

(4)  HL L 23., 2005.1.26., 3. o.

(5)  HL L 152., 2008.6.11., 1. o.

(6)  COM(2017)0652.

(7)  HL L 12., 2000.1.18., 16. o.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/86 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/86

---

P8_TA(2018)0439

A globalizáció előnyünkre fordítása: kereskedelmi szempontok

Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása a globalizáció előnyünkre fordításáról: kereskedelmi szempontok (2018/2005(INI))

(2020/C 345/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a globalizáció előnyünkre fordításáról szóló, 2017. május 10-i vitaanyagára (COM(2017)0240), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a globalizáció előnyünkre fordításáról szóló, 2017. május 10-i vitaanyagára (COM(2017)0240),

| — | tekintettel a Bizottság „Kiegyensúlyozott és progresszív kereskedelempolitika a globalizáció előnyünkre fordítása érdekében” című, 2017. szeptember 13-i közleményére (COM(2017)0492), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Kiegyensúlyozott és progresszív kereskedelempolitika a globalizáció előnyünkre fordítása érdekében” című, 2017. szeptember 13-i közleményére (COM(2017)0492),

| — | tekintettel az Európai Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetések átvilágítási keretének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2017. szeptember 13-i bizottsági javaslatra (COM(2017)0487), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetések átvilágítási keretének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2017. szeptember 13-i bizottsági javaslatra (COM(2017)0487),

| — | tekintettel a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem – A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i közleményére (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem – A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i közleményére (COM(2015)0497),

| — | tekintettel a közös kereskedelempolitika végrehajtására vonatkozó éves jelentésről szóló, 2018. május 30-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös kereskedelempolitika végrehajtására vonatkozó éves jelentésről szóló, 2018. május 30-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a kereskedelem és beruházás új, előretekintő és innovatív jövőbeli stratégiájáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem és beruházás új, előretekintő és innovatív jövőbeli stratégiájáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „A digitális kereskedelmi stratégia felé” című 2017. december 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A digitális kereskedelmi stratégia felé” című 2017. december 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Bizottságnak „A mindenki számára előnyös kereskedelem elnevezésű stratégia végrehajtásáról: Progresszív kereskedelempolitika kialakítása a globalizáció előnyünkre fordítása érdekében” című, 2017. szeptember 13-i jelentésére (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottságnak „A mindenki számára előnyös kereskedelem elnevezésű stratégia végrehajtásáról: Progresszív kereskedelempolitika kialakítása a globalizáció előnyünkre fordítása érdekében” című, 2017. szeptember 13-i jelentésére (COM(2017)0491),

| — | tekintettel a Bizottság 2017. november 9-i jelentésére a szabadkereskedelmi megállapodások 2016. január 1. és 2016. december 31. közötti végrehajtásáról (COM(2017)0654), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2017. november 9-i jelentésére a szabadkereskedelmi megállapodások 2016. január 1. és 2016. december 31. közötti végrehajtásáról (COM(2017)0654),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott, „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott, „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című határozatra,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által 2014. június 26-án elfogadott 26/9. számú határozatra, amelyben úgy határozott, „hogy létrehoz egy nyitott, kormányközi munkacsoportot, amely a transznacionális vállalatokkal és egyéb üzleti vállalkozásokkal foglalkozik az emberi jogok szempontjából, és amelynek az lesz a feladata, hogy kidolgozzon egy nemzetközi szinten kötelező érvényű eszközt, amely a nemzetközi emberi jogi jogszabályok területén szabályozza a transznacionális vállalatok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységeit”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által 2014. június 26-án elfogadott 26/9. számú határozatra, amelyben úgy határozott, „hogy létrehoz egy nyitott, kormányközi munkacsoportot, amely a transznacionális vállalatokkal és egyéb üzleti vállalkozásokkal foglalkozik az emberi jogok szempontjából, és amelynek az lesz a feladata, hogy kidolgozzon egy nemzetközi szinten kötelező érvényű eszközt, amely a nemzetközi emberi jogi jogszabályok területén szabályozza a transznacionális vállalatok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységeit”,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének a kereskedelmi és befektetési megállapodások emberi jogi hatásvizsgálataira vonatkozó irányadó elveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének a kereskedelmi és befektetési megállapodások emberi jogi hatásvizsgálataira vonatkozó irányadó elveire,

| — | tekintettel Jean-Claude Junckernek, a Bizottság elnökének az Unió helyzetéről szóló, 2017. szeptember 13-i beszédére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Jean-Claude Junckernek, a Bizottság elnökének az Unió helyzetéről szóló, 2017. szeptember 13-i beszédére,

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelem és az uniós kereskedelmi politikák globális értékláncokra gyakorolt hatásáról szóló, 2017. szeptember 12-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelem és az uniós kereskedelmi politikák globális értékláncokra gyakorolt hatásáról szóló, 2017. szeptember 12-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendelet és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendelet módosításáról szóló, 2017. december 12-i (EU) 2017/2321 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendelet és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendelet módosításáról szóló, 2017. december 12-i (EU) 2017/2321 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel 2017. március 16-i első olvasatbeli álláspontjára a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany felelősségteljes importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc tekintetében alkalmazott öntanúsítás uniós rendszerének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2017. március 16-i első olvasatbeli álláspontjára a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany felelősségteljes importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc tekintetében alkalmazott öntanúsítás uniós rendszerének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (6),

| — | tekintettel 2016. október 4-i első olvasatbeli álláspontjára az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2016. október 4-i első olvasatbeli álláspontjára az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (7),

| — | tekintettel „Az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében a nemzetközi kereskedelempolitikáról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében a nemzetközi kereskedelempolitikáról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 21. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottság szolgálatainak az EU szabadkereskedelmi megállapodásai kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetei végrehajtásának és érvényesítésének javításával kapcsolatos visszajelzésről és további lehetőségekről szóló, 2018. február 26-i informális dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szolgálatainak az EU szabadkereskedelmi megállapodásai kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetei végrehajtásának és érvényesítésének javításával kapcsolatos visszajelzésről és további lehetőségekről szóló, 2018. február 26-i informális dokumentumára,

| — | tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtásának jelenlegi állásáról szóló, 2015. július 14-i bizottsági munkadokumentumra (SWD(2015)0144), |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtásának jelenlegi állásáról szóló, 2015. július 14-i bizottsági munkadokumentumra (SWD(2015)0144),

| — | tekintettel az OECD által 2018. május 31-én közzétett, Due Diligence Guidance on Responsible Business Conduct (A felelős üzleti magatartással kapcsolatos kellő gondosságra vonatkozó iránymutatás) című dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD által 2018. május 31-én közzétett, Due Diligence Guidance on Responsible Business Conduct (A felelős üzleti magatartással kapcsolatos kellő gondosságra vonatkozó iránymutatás) című dokumentumra,

| — | tekintettel a Kínzóeszközök Kereskedelmének Beszüntetését Célzó Szövetség létrehozására a 2017. szeptember 18-i ENSZ Közgyűlés alkalmával, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kínzóeszközök Kereskedelmének Beszüntetését Célzó Szövetség létrehozására a 2017. szeptember 18-i ENSZ Közgyűlés alkalmával,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA) „A jogorvoslathoz való hozzáférés javítása az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségének területén uniós szinten” című, 2017. április 10-i, 1/2017. számú véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA) „A jogorvoslathoz való hozzáférés javítása az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségének területén uniós szinten” című, 2017. április 10-i, 1/2017. számú véleményére,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (EJEE) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére, amely tiltja a rabszolgaságot és a szolgaságot, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (EJEE) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére, amely tiltja a rabszolgaságot és a szolgaságot,

| — | tekintettel a Nemzetközi Valutaalap, a Világbank és a WTO „Making trade an engine of growth for all: the case for trade and for policies to facilitate adjustment” (Legyen a kereskedelem a növekedés motorja mindenki számára: a kereskedelem és a szakpolitikák az igazodás megkönnyítésének szolgálatában) című, 2017. április 10-i szakpolitikai dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Valutaalap, a Világbank és a WTO „Making trade an engine of growth for all: the case for trade and for policies to facilitate adjustment” (Legyen a kereskedelem a növekedés motorja mindenki számára: a kereskedelem és a szakpolitikák az igazodás megkönnyítésének szolgálatában) című, 2017. április 10-i szakpolitikai dokumentumára,

| — | tekintettel az OECD 2017. júniusi, „Making globalisation work: better lives for all” (A globalizáció működőképessé tétele: jobb életet mindenkinek) című, kulcsfontosságú kérdésekkel foglalkozó dokumentumára (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD 2017. júniusi, „Making globalisation work: better lives for all” (A globalizáció működőképessé tétele: jobb életet mindenkinek) című, kulcsfontosságú kérdésekkel foglalkozó dokumentumára (10),

| — | tekintettel a kulturális javak jogtalan behozatalának, kivitelének és tulajdona jogtalan átruházásának megakadályozását és megelőzését szolgáló eszközökről szóló, 1970. évi UNESCO-egyezményre és a lopott vagy jogellenesen külföldre vitt kulturális javak nemzetközi visszaadásáról szóló, 1995. évi UNIDROIT egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális javak jogtalan behozatalának, kivitelének és tulajdona jogtalan átruházásának megakadályozását és megelőzését szolgáló eszközökről szóló, 1970. évi UNESCO-egyezményre és a lopott vagy jogellenesen külföldre vitt kulturális javak nemzetközi visszaadásáról szóló, 1995. évi UNIDROIT egyezményre,

| — | tekintettel a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat „A nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” című közös közleményére (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat „A nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” című közös közleményére (JOIN(2016)0029),

| — | tekintettel a 2018. április 25. óta érvényben lévő általános uniós adatvédelmi rendeletre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2018. április 25. óta érvényben lévő általános uniós adatvédelmi rendeletre (11),

| — | tekintettel az Európai Unió 2010. évi Alapjogi Chartájának 10. és 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2010. évi Alapjogi Chartájának 10. és 11. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 167., 207., 208. és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 167., 207., 208. és 218. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, valamint a Jogi Bizottság véleményére (A8-0319/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, valamint a Jogi Bizottság véleményére (A8-0319/2018),

| A. | mivel a globalizáció olyan állandó folyamat, amely a gyors technológiai fejlődés miatt újfajta politikai, gazdasági és társadalmi kihívásokat teremt a jövőre nézve, és mivel gyakorlatilag minden ágazat meg fog változni; mivel a szabályozási és jogalkotási keret messze elmarad e fejlődés mögött, és ezzel jelentős szociális eredmények kerülnek kockára; |
| --- | --- |

A.

mivel a globalizáció olyan állandó folyamat, amely a gyors technológiai fejlődés miatt újfajta politikai, gazdasági és társadalmi kihívásokat teremt a jövőre nézve, és mivel gyakorlatilag minden ágazat meg fog változni; mivel a szabályozási és jogalkotási keret messze elmarad e fejlődés mögött, és ezzel jelentős szociális eredmények kerülnek kockára;

| B. | mivel a jövedelmi egyenlőtlenségek továbbra is történelmi csúcson állnak, ugyanakkor a világ lakosságának mélyszegénységben élő aránya jelentős mértékben, az 1980. évi 44 százalékról 2015-re 10 százalékra csökkent; mivel a Parlament egyetért a Bizottsággal abban, hogy a globalizáció azért is kihívásokat jelent, mert előnyei egyenlőtlen módon oszlanak el az emberek és a régiók között, és mivel aktív intézkedések hiányában fennáll a kockázata annak, hogy a globalizáció elmélyíti a technológiai fejlődés és a legutóbbi gazdasági válság hatását, és tovább fokozza az egyenlőtlenségeket és a társadalmi polarizációt; |
| --- | --- |

B.

mivel a jövedelmi egyenlőtlenségek továbbra is történelmi csúcson állnak, ugyanakkor a világ lakosságának mélyszegénységben élő aránya jelentős mértékben, az 1980. évi 44 százalékról 2015-re 10 százalékra csökkent; mivel a Parlament egyetért a Bizottsággal abban, hogy a globalizáció azért is kihívásokat jelent, mert előnyei egyenlőtlen módon oszlanak el az emberek és a régiók között, és mivel aktív intézkedések hiányában fennáll a kockázata annak, hogy a globalizáció elmélyíti a technológiai fejlődés és a legutóbbi gazdasági válság hatását, és tovább fokozza az egyenlőtlenségeket és a társadalmi polarizációt;

| C. | mivel a globális kereskedelmi nyitottság és a globalizáció pozitív hatásokkal járt, milliókat emelt ki a szegénységből, és mint olyan, hozzájárulhat az országok gazdasági növekedéséhez, jólétéhez és versenyképességéhez; mivel a globalizáció kihívásokat is jelent, és előnyei egyenlőtlen módon oszlanak el az emberek és a régiók között; mivel a globalizáció nem történhet a környezet kárára; mivel az uniós polgárok egyre inkább megkövetelik, hogy az uniós kereskedelempolitika biztosítsa, hogy az uniós piacra kizárólag tisztességes és fenntartható körülmények között előállított áruk kerülhessenek, valamint hogy az EU a változó globális környezetben értékalapú kereskedelmi programot népszerűsítsen; |
| --- | --- |

C.

mivel a globális kereskedelmi nyitottság és a globalizáció pozitív hatásokkal járt, milliókat emelt ki a szegénységből, és mint olyan, hozzájárulhat az országok gazdasági növekedéséhez, jólétéhez és versenyképességéhez; mivel a globalizáció kihívásokat is jelent, és előnyei egyenlőtlen módon oszlanak el az emberek és a régiók között; mivel a globalizáció nem történhet a környezet kárára; mivel az uniós polgárok egyre inkább megkövetelik, hogy az uniós kereskedelempolitika biztosítsa, hogy az uniós piacra kizárólag tisztességes és fenntartható körülmények között előállított áruk kerülhessenek, valamint hogy az EU a változó globális környezetben értékalapú kereskedelmi programot népszerűsítsen;

| D. | mivel az értékalapú, nyitott és tisztességes kereskedelmi és beruházási politikák mellett számos hatékony kísérő politikára van szükség a kereskedelem liberalizálásával járó pozitív hatások maximalizálása és veszteségek minimalizálása érdekében az EU és harmadik országok lakossága és gazdasága számára; mivel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai a szegénység felszámolása és a társadalmi és környezeti fejlődés megvalósítása érdekében történő végrehajtásának az uniós kereskedelempolitika sikere referenciaértékének kell lennie; |
| --- | --- |

D.

mivel az értékalapú, nyitott és tisztességes kereskedelmi és beruházási politikák mellett számos hatékony kísérő politikára van szükség a kereskedelem liberalizálásával járó pozitív hatások maximalizálása és veszteségek minimalizálása érdekében az EU és harmadik országok lakossága és gazdasága számára; mivel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai a szegénység felszámolása és a társadalmi és környezeti fejlődés megvalósítása érdekében történő végrehajtásának az uniós kereskedelempolitika sikere referenciaértékének kell lennie;

| E. | mivel a protekcionizmus egyszerű és gyenge válasz a globalizáció kihívásaira; mivel a WTO szabályainak nem megfelelően végrehajtott protekcionista politikák dominóhatást váltanak ki, kárt okozva az importőröknek, az exportőröknek és a fogyasztóknak egyaránt; mivel a tisztességes és etikus kereskedelmi kapcsolatoknak a nemzetközi gazdasági kapcsolatokban normává kellene válnia; |
| --- | --- |

E.

mivel a protekcionizmus egyszerű és gyenge válasz a globalizáció kihívásaira; mivel a WTO szabályainak nem megfelelően végrehajtott protekcionista politikák dominóhatást váltanak ki, kárt okozva az importőröknek, az exportőröknek és a fogyasztóknak egyaránt; mivel a tisztességes és etikus kereskedelmi kapcsolatoknak a nemzetközi gazdasági kapcsolatokban normává kellene válnia;

| F. | mivel a biológiai sokféleség összeomlásához vezető, az emberi tevékenység által okozott éghajlatváltozás az IPCC legpesszimistább előrejelzéseit meghaladó módon gyorsul, és – különösen szénhidrogének okozta – szennyezés fenyegeti az ökoszisztémák, különösen a tengeri ökoszisztémák középtávú túlélését; |
| --- | --- |

F.

mivel a biológiai sokféleség összeomlásához vezető, az emberi tevékenység által okozott éghajlatváltozás az IPCC legpesszimistább előrejelzéseit meghaladó módon gyorsul, és – különösen szénhidrogének okozta – szennyezés fenyegeti az ökoszisztémák, különösen a tengeri ökoszisztémák középtávú túlélését;

| G. | mivel az EU jogosult a kulturális és audiovizuális szolgáltatások kereskedelmére vonatkozó politikák elfogadására a kulturális kifejezések sokszínűségének, illetve a kulturális örökségnek a védelme és előmozdítása, valamint a minőségi oktatásról szóló 4. fenntartható fejlesztési cél teljesítésének elősegítése érdekében; mivel az EUMSZ 207. cikke értelmében ezen egyéb rendelkezések közé tartozik a közös kereskedelempolitika is; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU jogosult a kulturális és audiovizuális szolgáltatások kereskedelmére vonatkozó politikák elfogadására a kulturális kifejezések sokszínűségének, illetve a kulturális örökségnek a védelme és előmozdítása, valamint a minőségi oktatásról szóló 4. fenntartható fejlesztési cél teljesítésének elősegítése érdekében; mivel az EUMSZ 207. cikke értelmében ezen egyéb rendelkezések közé tartozik a közös kereskedelempolitika is;

| H. | mivel az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy az Európai Uniónak tiszteletben kell tartania saját kulturális és nyelvi sokféleségét, továbbá biztosítania kell Európa kulturális örökségének megőrzését és további gyarapítását; |
| --- | --- |

H.

mivel az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy az Európai Uniónak tiszteletben kell tartania saját kulturális és nyelvi sokféleségét, továbbá biztosítania kell Európa kulturális örökségének megőrzését és további gyarapítását;

| I. | mivel Európa gazdag hagyományokkal és erős kulturális és kreatív iparágakkal, kis- és középvállalkozásokkal és különböző állami médiahatóságokkal, illetve filmalapokkal rendelkezik, és mivel a kulturális sokszínűség, a kultúrához való hozzáférés és a demokratikus párbeszéd előmozdításának továbbra is alapelvnek kell maradnia, az EU nemzetközi kereskedelmi megközelítésével összhangban; |
| --- | --- |

I.

mivel Európa gazdag hagyományokkal és erős kulturális és kreatív iparágakkal, kis- és középvállalkozásokkal és különböző állami médiahatóságokkal, illetve filmalapokkal rendelkezik, és mivel a kulturális sokszínűség, a kultúrához való hozzáférés és a demokratikus párbeszéd előmozdításának továbbra is alapelvnek kell maradnia, az EU nemzetközi kereskedelmi megközelítésével összhangban;

| J. | mivel a kulturális és kreatív ágazat hozzájárul a tisztességes munkahelyek létrehozásához és a gazdaság virágzásához, valamint az EU GDP-jének mintegy 2,6 %-át teszi ki, magasabb növekedési aránnyal, mint a gazdaság többi része, és a pénzügyi válság alatt az egyik legellenállóbb ágazatnak bizonyult; mivel a kulturális és kreatív iparágak által előállított áruk és szolgáltatások kereskedelmének fejlődése a fenntartható gazdasági növekedés, valamint a munkahelyteremtés fontos mozgatórugója Európában; |
| --- | --- |

J.

mivel a kulturális és kreatív ágazat hozzájárul a tisztességes munkahelyek létrehozásához és a gazdaság virágzásához, valamint az EU GDP-jének mintegy 2,6 %-át teszi ki, magasabb növekedési aránnyal, mint a gazdaság többi része, és a pénzügyi válság alatt az egyik legellenállóbb ágazatnak bizonyult; mivel a kulturális és kreatív iparágak által előállított áruk és szolgáltatások kereskedelmének fejlődése a fenntartható gazdasági növekedés, valamint a munkahelyteremtés fontos mozgatórugója Európában;

| K. | mivel az általános adatvédelmi rendelet magas szintű normákat határoz meg a személyes adatok kezelésére vonatkozóan, amelyek komoly felelősséget követelnek a platformok és streaming szolgáltatások részéről a nemzetközi kereskedelem szabályozásában; |
| --- | --- |

K.

mivel az általános adatvédelmi rendelet magas szintű normákat határoz meg a személyes adatok kezelésére vonatkozóan, amelyek komoly felelősséget követelnek a platformok és streaming szolgáltatások részéről a nemzetközi kereskedelem szabályozásában;

| L. | mivel a globalizáció előnyünkre fordítása a kulturális javak kereskedelme terén megköveteli a kulturális örökség védelmére vonatkozó összes nemzetközi egyezmény betartását, különös tekintettel az 1954. évi Hágai Egyezményre, az 1970. évi UNESCO-egyezményre és az 1995. évi UNIDROIT egyezményre; |
| --- | --- |

L.

mivel a globalizáció előnyünkre fordítása a kulturális javak kereskedelme terén megköveteli a kulturális örökség védelmére vonatkozó összes nemzetközi egyezmény betartását, különös tekintettel az 1954. évi Hágai Egyezményre, az 1970. évi UNESCO-egyezményre és az 1995. évi UNIDROIT egyezményre;

| M. | mivel a kultúrák közötti párbeszéd elősegíti a tiszteletet és a kölcsönös megértést, továbbá ösztönzi a méltányosabb társadalmi és gazdasági kapcsolatokat, ideértve a kereskedelmet is, elősegíti olyan gyakorlatok kialakítását, amelyek kiegyensúlyozottabb és tiszteletteljesebb módon mozdítják elő az összes fél érdekeit és segít a tisztességtelen gyakorlatok, például a tisztességtelen záradékok és egyoldalú, kikényszerített feltételrendszerek gyakorlatának visszaszorításában; |
| --- | --- |

M.

mivel a kultúrák közötti párbeszéd elősegíti a tiszteletet és a kölcsönös megértést, továbbá ösztönzi a méltányosabb társadalmi és gazdasági kapcsolatokat, ideértve a kereskedelmet is, elősegíti olyan gyakorlatok kialakítását, amelyek kiegyensúlyozottabb és tiszteletteljesebb módon mozdítják elő az összes fél érdekeit és segít a tisztességtelen gyakorlatok, például a tisztességtelen záradékok és egyoldalú, kikényszerített feltételrendszerek gyakorlatának visszaszorításában;

A globalizáció előnyünkre fordítása

| 1. | üdvözli a globalizáció előnyünkre fordításáról szóló bizottsági vitaanyagot és hogy az a globalizáció pozitív hatásaihoz való hozzáférés megkönnyítésére összpontosít, miközben kiemeli, hogy ellensúlyozni kell a negatív hatásokat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi kereskedelem nem pusztán a gazdasági fejlődésben és az országok közötti együttműködésben játszik meghatározó szerepet a globalizált gazdaságban, hanem alapvető befolyással bír a békére, a társadalmi és az ökológiai fenntartható fejlődésre, a foglalkoztatásra, a szegénység felszámolására és az élelmiszer-biztonságra, az emberi jogokra, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelemre; elismeri ennélfogva az EU növekvő felelősségét abban, hogy globális kereskedelmi és külkapcsolataiban hozzájáruljon az e kihívásokra adandó válaszokhoz; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rámutat arra, hogy hatékonyan meg kell erősíteni a kettős felhasználású áruk kereskedelmének ellenőrzését, és ennek megfelelően felszólít az EU Nemzetközi Fegyverkereskedelmi Szerződésből fakadó kötelezettségeinek teljesítésére; |
| --- | --- |

3.

Állapotfelmérés

| 4. | megállapítja, hogy az országok és a gazdaságok a globalizáció jóvoltából egyre jobban összekapcsolódnak; megállapítja, hogy ennek eredményeként nemzetközi értékláncok alakultak ki, és kiemeli, hogy ezek az értékláncok átalakítják a nemzetközi munkamegosztást és az országok egymástól való függését; emlékeztet arra, hogy a globális értékláncok rendkívüli összetettsége, átláthatóságának hiánya és a felelősség hígulása miatt megnőhet az emberi és munkavállalói jogok megsértésének, a környezetvédelmi bűncselekmények tényleges büntetlenségének, valamint a nagymértékű adókikerülésnek és -csalásnak a kockázata; ismét hangsúlyozza a közös szabályok és az értékalapú uniós kereskedelempolitika előnyeit, többek között az emberi jogok, a munkafeltételek és a környezetvédelem kérdésében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megállapítja, hogy a globalizáció előnyei egyenlőtlenül oszlanak meg a régiók között és a társadalmakon belül, egyes régiók és ágazatok nagymértékben profitálnak, mások viszont a strukturális változás és növekvő munkanélküliség áldozatai; megjegyzi, hogy a társadalom egyes részeiben – a technológiai váltásokkal, például az automatizálással és a digitalizációval együtt – ez a globalizációval szembeni fokozódó szkepticizmus és elutasítás oka; megállapítja, hogy a pénzügyi és gazdasági válságok befolyásolták a jövedelem eloszlását, és súlyosbították a szegénység problémáját; megállapítja, hogy 2014-ben a háztartások rendelkezésére álló jövedelem eloszlását mutató átlagos Gini-együttható az utóbbi 30 év legmagasabb értékét mutatta, de a szerény és közepes jövedelmek tekintetében különösen negatív tendenciát mutatott; megállapítja, hogy számos uniós tagállamban zsugorodik a középosztály, és hasonlóképpen csökken az összjövedelemből való részesedése is; véleménye szerint a hanyatló középosztály, a polgárok társadalmi és gazdasági pozíciójuk elvesztésétől való félelme és a globalizációval szembeni szkepticizmus együtt protekcionizmushoz vezethet, ami egyszerűsítő válasz a közös félelmekre; megállapítja, hogy ebben az összefüggésben sem a nacionalista-protekcionista, sem a szabályozás nélküli stratégia nem megfelelő válasz; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rámutat arra, hogy a fenntartható és gyarapodó belföldi jövő kilátásai elősegítik az Európába irányuló illegális migrációs áramlatok csökkentését és elősegítik azok kezelését; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megállapítja, hogy a gazdaság problémáit a demokrácia is megsínyli; megállapítja, hogy a demokrácia szinte mindenütt hanyatlik; hangsúlyozza, hogy a polgárok szerepvállalása most minden eddiginél nagyobb mértékű, ám sokan úgy érzik, hogy a demokrácia immár nem szolgálja a javukat; rámutat arra, hogy e tendencia eredményeként az autokrata és nem demokratikus államok sikeresen használják társadalmainkat fegyverként, és a globalizációval szembeni általános ellenérzésekre építenek; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megjegyzi, hogy jelentősen nő Kína és más délkelet-ázsiai országok gazdasági jelentősége; hangsúlyozza, hogy a szóban forgó régióban fokozódnak a kereskedelmi és beruházási áramlások; rámutat arra, hogy ez a tendencia az elkövetkező években is jellemző lesz; megjegyzi, hogy ez a jelenlegi globális gazdasági központok, Európa és Észak-Amerika számára relatív súlyvesztést, valamint az értékalapú nemzetközi kereskedelempolitika megőrzése tekintetében új kihívásokat jelent; hangsúlyozza az említett új gazdasági kihívásokhoz való alkalmazkodás fontosságát; ismét hangsúlyozza ezért, hogy a szabályok és az értékalapú multilaterális rendszer további megerősítésre szorulnak; hangsúlyozza, hogy ezek a fejlemények jó eséllyel veszélyeztetik az európai stratégiai érdekeket; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megállapítja, hogy a globalizáció eredményeként a technológia és az innováció gyorsabban és szélesebb körben terjedt, valamint hogy a technológia a kereskedelem fő alapja lehet; hangsúlyozza, hogy az EU még nem valósította meg a digitális kereskedelmi stratégiát, valamint nem foglalkozott azokkal az előnyökkel, amelyeket az internet és a digitális technológiák a nemzetközi kereskedelem számára biztosíthatnak; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megállapítja, hogy a kínai gazdaság jelentős növekedést mutat, és Európa és Észak-Amerika kárára növeli piaci részesedését; megállapítja, hogy Kína „Egy övezet, egy út” kezdeményezése arra irányuló kísérlet, hogy Kína világelső gazdasági hatalommá váljon; hangsúlyozza, hogy Kína befolyása magában Európában is terjed, ami nem csupán gazdasági kérdés, hanem biztonsági következményekkel járó stratégiai jelentőséggel is bír; úgy véli, hogy az „Amerika az első” politika megkísérli megállítani az Egyesült Államok visszaszorulását, és hogy az destruktív erőt képvisel a szabályalapú gazdasági világrendre nézve; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy az elmúlt évtizedekben a transzatlanti tengely mindig garanciát jelentett a szabad és értékekre épülő globális kereskedelem számára, és ezt a szerepét a jövőben ismét betöltheti; megállapítja, hogy ezzel kapcsolatban egy transzatlanti megállapodás új lendületet adhatna; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rámutat, hogy a WTO-t középpontba helyező multilaterális gazdasági világrend küzd azért, hogy befogadja ezeket a mélyre ható változásokat, valamint az országok változó érdekeinek a nemzetközi megállapodásokban való érvényesítését; megállapítja, hogy az Egyesült Államok és mások fokozódó protekcionizmusa, valamint a nemzetközi megállapodásokban a fejlődő országok elvárásainak figyelmen kívül hagyása gyengíti a WTO-t; úgy ítéli meg, hogy a WTO fellebbezési testülete különösen fontos a kereskedelmi viták egyeztetése szempontjából, és mélyen aggasztja, hogy az USA akadályozza új tagok testületbe való kinevezését, ami aláássa a WTO működését; kéri a Bizottságot, hogy tanúsítson rugalmasságot a fellebbezési testület megreformálását illetően, azonban tartson ki a kétlépcsős vitarendezési mechanizmus mellett; sajnálja, hogy a fenntartható fejlesztési célokat nem integrálták a világkereskedelmi menetrendbe, és hogy azokat nem sikerült kellőképpen figyelembe venni; nézete szerint a nemzetközi megállapodásokban, csakúgy mint a dohai fejlesztési fordulóban megfelelőbben kell tükrözni a fejlődő országok szükségleteit és elvárásait; |
| --- | --- |

12.

Európai politika

| 13. | megállapítja, hogy az EU azzal a kihívással néz szembe, hogy sikeresen működjön ebben a változó globális gazdasági helyzetben, vagyis meg kell erősítenie saját versenyképességét, meg kell őriznie szociális és környezetvédelmi normáit, fokoznia kell az együttműködést a délkelet-ázsiai feltörekvő gazdaságokkal, valamint Indiával, Kínával és Latin-Amerikával, továbbá kezelnie kell az Egyesült Államok egyre inkább önkényes protekcionizmusát; megállapítja a gazdasági világrend átalakításában való részvétel és a fejlődő országok, valamint a fejlett országok gazdasági és társadalmi szempontból rászorulói szükségletei tiszteletben tartásának fontosságát; hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlesztési célok teljesítésére és a Párizsi Megállapodás végrehajtására irányuló célok átfogó keretet kell alkossanak e kötelezettségvállalás megvalósításához, és hogy e tekintetben a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia kiemelkedő fontosságú; hangsúlyozza, hogy a közfinanszírozás, a hivatalos fejlesztési támogatás és az erőforrások belföldi mobilizálása szükséges eszközök a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza a kísérő politikák jelentőségét a globalizáció által kínált pozitív hatások és lehetőségek támogatásában; hangsúlyozza, hogy strukturált, megfelelően kiegyensúlyozott szabadkereskedelmi megállapodásokra van szükség; ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja a Bizottság kereskedelempolitikáját, valamint a globalizáció kihívásainak szabályozása és kezelése érdekében a kereskedelempolitikai eszközök és instrumentumok népszerűsítését; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy az Európai Unió megfelelő támogatási keretet kínál a progresszív kereskedelmi és befektetési szabályok kidolgozásához, a gazdasági együttműködés ösztönzéséhez, a népek közötti szolidaritáshoz és az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez; ösztönzi az Uniót, hogy hatékony támogató intézkedések révén fejlessze tovább a globalizáció jobb szabályozására irányuló kezdeményezéseit; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tudomásul veszi azokat a nehézségeket, melyekkel a tagállamok szembesültek, amikor egyedül próbáltak kezelni olyan transznacionális kihívásokat, mint a migrációs áramlások, a pénzügyi válságok, az adókijátszás, a terrorizmus vagy az éghajlatváltozás; hangsúlyozza a régiók és városok közös felelősségvállalását és szerepét a globalizáció előnyünkre fordításában; megjegyzi, hogy az európai fellépések hatékonysága a tagállamok erőfeszítéseitől függ; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rámutat arra, hogy az EU és az USA közötti viták új kihívásokat támasztanak az EU számára, ugyanakkor lehetőséget is kínálnak ahhoz, hogy meg lehessen találni a globalizáció kezelése, formálása és a globalizációval kapcsolatos felelősségvállalás új útjait; |
| --- | --- |

17.

Európa belső válasza

| 18. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy a nemzetközi versenyképesség megőrzése, ugyanakkor a magas szociális és környezetvédelmi normák biztosítása egy sikeres európai stratégia előfeltétele; üdvözli az EU belső piacának további megerősítését és a gazdasági unió a szociális védelmi normák, a bérek és az életszínvonal harmonizálása révén történő megszilárdítását; úgy véli, hogy ez a harmonizáció alapvető fontosságú, mivel a szilárd belső piac a nemzetközi stratégiák sikeres végrehajtásának előfeltétele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rámutat, hogy a nemzetközi szintű versenyképesség erősen függ az automatizálás és digitalizáció sikeres és társadalmi és környezetvédelmi szempontból felelősséget vállaló alakításától, az európai polgárok magánélete védelmének biztosítása mellett; megállapítja, hogy az új technológiák – különösen a blokklánc – átalakítják majd a nemzetközi kereskedelem jellegét; megjegyzi, hogy mihamarabb meg kell valósítani éghajlat-politikai célkitűzéseinket és a megújuló energiák irányába történő elmozdulást; nézete szerint az EU-nak sürgősen valódi és hatékony iparstratégiát kell kidolgoznia a külső sebezhetőségek csökkentése céljából, előmozdítva ugyanakkor az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállást; úgy ítéli meg, hogy a globalizációval járó lehetőségeket és kihívásokat, valamint egyes harmadik országok nemrég tett intézkedéseit olyan uniós kereskedelempolitikával kell kezelni, amely az átlátható szabályokkal jellemezhető, nyílt és tisztességes kereskedelmet és a WTO-n belüli erőteljes multilaterális rendszert részesít előnyben; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rámutat arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 12. cikkével összhangban, amely szerint a fogyasztóvédelmi követelményeket is figyelembe kell venni más uniós politikák és tevékenységek meghatározása és végrehajtása során, a fogyasztóvédelemnek szentelt külön fejezet hozzájárulhat a magasabb szintű fogyasztóvédelem megvalósításához például a szabályozás jogára és az elővigyázatosság elvére vonatkozó jogi garanciák útján, valamint ahhoz is, hogy a fogyasztók számára kézzel fogható előnyöket kínáljunk és előmozdítsuk a fogyasztók bizalmát az online szolgáltatások iránt is, hogy előmozdítsuk a fenntartható fogyasztást, hogy a fogyasztók érdekeit teljes kereskedelmi megállapodások végrehajtásába integráljuk, valamint hogy hozzájáruljunk a fogyasztói jog eredményes érvényesítéséhez, határokon átnyúló helyzetekben is; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rámutat arra, hogy a kkv-k számára egyenlőbb versenyfeltételeket kell biztosítani; felkéri a Bizottságot, hogy hozzon létre európai kereskedelmi stratégiát a kkv-k számára, hogy a kkv-kat integrálják a nemzetközi értékláncokba és leküzdjék az olyan kereskedelmet korlátozó akadályokat, mint a nem vámjellegű akadályok; rámutat, hogy a kkv-k piaci részvételének egyik legnagyobb akadálya az információkhoz való hozzáférés, ami azt jelenti, hogy növelni kell az átláthatóságot és a támogatást; kéri a Bizottságot, hogy ezzel összefüggésben dolgozzon ki olyan eszközöket, melyek megkönnyítik a származási szabályok kezelését és a kedvezmények használatát a kkv-k számára; rámutat a fel nem használt kedvezményekben rejlő óriási potenciálra, és kéri a Bizottságot, hogy nagyra törő célokat határozzon meg a felhasználási arányok tekintetében; megállapítja a kkv-k jelentőségét a fenntartható fejlesztési célok megvalósítása szempontjából; kéri, hogy a kereskedelmi megállapodásokba foglaljanak bele külön fejezeteket a kkv-k szükségleteiről és érdekeiről, különösen a piaci hozzáférés megkönnyítése tekintetében; |
| --- | --- |

21.

| 22. | megjegyzi, hogy hatékony piacvédelmi eszközökre van szükség és üdvözli azok közelmúltbeli reformját, amelyet eredményesen és arányosan végre kell hajtani, hogy az iparágakat és a munkahelyeket meg lehessen védeni a dömpingelt és tisztességtelen módon állami támogatásban részesített importtal szemben; megerősíti, hogy a piacvédelmi eszközöket nem szabad protekcionista célokra használni; támogatja a Bizottság által azt követően bevezetett intézkedéseket, hogy az USA vámot vetett ki az acélra és az alumíniumra; rámutat arra, hogy a lehető leghamarabb szabályozni kell a befektetések átvilágítását, hogy megakadályozhatók legyenek a pusztán iparpolitikai motivációjú és az európai technológiák elsajátítását szolgáló külföldi befektetések; emlékeztet arra, hogy erős nemzetközi közbeszerzési eszközre van szükség; üdvözli a társadalmi és környezeti dömping vetületének az említett eszközökbe való integrálása során tett bátor lépéseket, és felhívja a Bizottságot, hogy folytassa megbízható módszerek kidolgozását, hogy az említett vetületek teljes mértékben figyelembe vehetők legyenek, többek között az exportáló országokban alkalmazandó szociális és környezetvédelmi normák tekintetében; |
| --- | --- |

22.

| 23. | a globalizáció okozta munkahelymegszűnésekre válaszként megjegyzi, hogy a tagállamoknak meg kell erősíteniük munkaerő-piaci politikáikat és képzési kínálatukat; megjegyzi, hogy szükség van az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) reformjára, többek között a támogatás előfeltételeinek reformjára, hogy megfelelhessen a globalizáció új kihívásainak; hangsúlyozza, hogy az EGAA-nak proaktívabb eszközzé kell válnia, amelynek célja, hogy a munkavállalókat és a vállalkozásokat felkészítse a globalizáció negatív hatásaival szembeni küzdelemre; megállapítja, hogy a kisebb vállalkozásoknak is hozzáféréssel kell rendelkezniük az EGAA-finanszírozáshoz; rámutat arra, hogy az EGAA alkalmazási körét más szakpolitikai indíttatású kiigazításokra is ki kell terjeszteni, továbbá hogy megfelelő költségvetést, valamint megfelelő nyomon követési és értékelési mechanizmust kell biztosítani számára; |
| --- | --- |

23.

| 24. | elismeri a szabadkereskedelmi megállapodások átláthatóságának növelése érdekében a Bizottság által tett pozitív lépéseket; felszólítja a Bizottságot, hogy a globalizációval szembeni szkepticizmus ellenében erősítse tovább a kereskedelmi megállapodások átláthatóságát, javítsa az uniós szabályok és jogszabályok nyomon követését, valamint erősítse a polgárok befogadását; felszólítja a Bizottságot, hogy a teljes átláthatóság, valamint az Európai Parlamenttel, a nemzeti parlamentekkel, a szociális partnerekkel és a civil társadalommal való folyamatos párbeszéd mellett folytasson tárgyalásokat; felszólítja a Tanácsot, hogy tájékoztassa és vonja be a nemzeti parlamenteket és a civil társadalmat a tárgyalási megbízatás jóváhagyását megelőzően és a tárgyalások során; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanács 2018. május 22-i következtetéseiben azzal a döntésével, hogy az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokra vonatkozó tárgyalási irányelveket esetenként teszi közzé, úgy határozott, hogy fenntartja a jelenlegi helyzetet; kéri a Tanácsot, hogy hozzon nyilvánosságra minden tárgyalási megbízatást; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy globálisabb kormányzásra és szabályokra van szükség a globalizáció jobb kiaknázása érdekében; hangsúlyozza, hogy támogató belföldi politikákra van szükség az EU versenyképességének és ellenálló képességének fokozásához; |
| --- | --- |

25.

| 26. | emlékeztet arra, hogy az uniós agrár-élelmiszeripari termékek megfelelnek a világ legmagasabb szintű követelményeinek; kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy az importált mezőgazdasági termékek megfeleljenek az uniós előírásoknak, valamint hogy erősítse meg az importált mezőgazdasági élelmiszer-termékek ellenőrzését azok származási helyén és az EU-ba történő érkezésükkor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | emlékeztet arra, hogy a megkötött kereskedelmi megállapodásokat fontos hatékonyan végrehajtani annak biztosítása érdekében, hogy mezőgazdasági termelőink teljes mértékben profitálhassanak az e megállapodások, például az EU és Kanada közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) által biztosított exportlehetőségekből; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kiemeli a világszintű új kereskedelmi alapelvek és szabályozás szükségességét, amelyek rendszereznék és egységesítenék az agrár-élelmiszeripari ágazat termelési, szociális és környezetvédelmi előírásait; |
| --- | --- |

28.

| 29. | üdvözli a kereskedelmi megállapodást, amelyet az EU Japánnal, negyedik legnagyobb mezőgazdasági exportpiacával kötött, és amely jó exportlehetőségeket biztosít majd számos uniós mezőgazdasági termék, például a tejtermékek számára; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza egyrészről a hatékony és gyorsan alkalmazható kétoldalú védzáradékok alkalmazásának fontosságát, amelyek lehetővé teszik a vámkedvezmények ideiglenes felfüggesztését, ha a kereskedelmi megállapodások hatálybalépése miatt az import megemelkedése súlyos károkat okozna – vagy a károkozás komoly kockázatával járna – az érzékeny ágazatokban, másrészről pedig a meglévő többoldalú védelmi mechanizmusoknak a 1308/2013/EU rendelet (egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (12) szerinti felülvizsgálata fontosságát, amely mechanizmusok megelőző szerepet játszanának az érzékeny ágazatok esetében a referenciavolumenre és árakra vonatkozó küszöbérték alapján, lehetővé téve ezáltal a védelmi intézkedések automatikus és felfüggesztő hatályú elindítását a küszöbértékek elérése esetén; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza annak stratégiai fontosságát, hogy az élelmiszer-önellátás magas szintű maradjon az Európai Unióban; úgy véli, hogy a kereskedelem globalizációjának nem szabad veszélybe sodornia az uniós agrár-élelmiszeripari üzemek életképességét, hiszen ez hosszútávon – az energiaipar esetéhez hasonlóan – külső elemektől való függést eredményezhet; |
| --- | --- |

31.

| 32. | megállapítja, hogy a globalizáció előnyünkre fordításáról szóló bizottsági vitaanyag az első olyan bizottsági dokumentum, amely említést tesz arról, hogy javítani kell az állatjóléti normákat az EU teljes kereskedelmi és befektetési napirendjében; üdvözli a Bizottság által annak érdekében kifejezett szándékot, hogy e területen fokozott globális irányításra törekedjen; kéri a Bizottságot, hogy következő kereskedelmi politikai stratégiájában kifejezetten szerepeltesse az állatjólétet, és használja fel a meglévő szabadkereskedelmi megállapodások felülvizsgálati záradékait az állatjóléti rendelkezések további fejlesztésére; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a kereskedelmi preferenciák az uniós állatjóléti normáknak való megfeleléstől függjenek, ezáltal jobb versenyfeltételeket garantálva és tiszteletben tartva a legtöbb uniós polgár óhaját; felszólítja a Bizottságot, hogy ismerje el a szigorúbb állatjóléti normák által számos fenntartható fejlesztési cél elérésében adott esetben játszott fontos szerepet, különösen az antimikrobiális rezisztenciával összefüggésben az egészségre, valamint az éghajlatváltozásra vonatkozó fenntartható fejlesztési cél tekintetében; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy a kultúra és az oktatás, ideértve az egész életen át tartó tanulást, közjavak, és a kultúrához és oktatáshoz való hozzáférés emberi jogok, ezért a kultúrát és az oktatást nem lehet ugyanúgy tekinteni és úgy kezelni, mint egy akármilyen árut vagy szolgáltatást, ellenben ezeket megóvandó és folyamatosan fejlesztendő közjavaknak kell tekinteni és akként kell kezelni; kéri tehát, hogy a – többek között online – kulturális, audiovizuális és oktatási tartalmú szolgáltatásokat egyértelműen zárják ki az Unió és a harmadik országok közötti olyan megállapodásokból, mint például az Egyesült Államokkal kötendő transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség (TTIP); |
| --- | --- |

33.

| 34. | hangsúlyozza ezért a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005.évi UNESCO-egyezmény nemzetközi kereskedelmi szerződésekben játszott kulcsfontosságú szerepét, amelyeknek figyelembe kell venniük és tiszteletben kell tartaniuk ezen egyezmény vonatkozó rendelkezéseit; |
| --- | --- |

34.

| 35. | alapvető fontosságúnak tartja a szerzői jogokat érintő kiegyensúlyozott kereskedelmi tárgyalásokat annak biztosítása érdekében, hogy a szerzői jogokat és a szellemi tulajdont ne a legkisebb közös nevező szintjén tárgyalják, hanem arra törekedjenek, hogy a kulturális örökség védelmét, a kulturális sokszínűség előmozdítását és a kulturális és médiaszektorban dolgozók bevételének biztosítását szolgáló lehető legjobb szabályozást alakítsák ki, és elősegítsék a kreativitást, a tudás és a tartalom terjesztését, valamint erősítsék a felhasználók jogait a digitális korban, továbbá hogy nyitott, szabályokon alapuló kereskedelmi környezetet teremtsenek, ami nélkülözhetetlen az Európai Unió kulturális és kreatív iparágának virágzásához; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ismételten kéri az Uniót, hogy a harmadik országokkal folytatott kereskedelmi tárgyalások során gyakorolja a kulturális és nyelvi sokszínűség, a kulturális örökség, a véleménynyilvánítás szabadsága, valamint a médiapluralizmus és a médiaszabadság – az alkalmazott technológiától vagy forgalmazási platformtól független –védelmét és előmozdítását célzó, többek között egy jogilag kötelező érvényű (különösen szabályozási és/vagy pénzügyi jellegű) intézkedések elfogadására vagy fenntartására irányuló jogát; |
| --- | --- |

36.

| 37. | elismeri az adatvédelmet mint alapvető jogot az Európai Unióban; sürgeti az Európai Unió és a nem uniós országok közötti kereskedelmi megállapodásokban a magas szintű adatvédelemnek egy úgynevezett kölcsönös megfelelési határozat révén történő garantálását; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza az Európai Unió földrajzi jelzésekre és a hagyományos különleges termékekre vonatkozó rendszere további előmozdításának, valamint a harmadik országokkal a további megfelelő kétoldalú megállapodások megkötésének fontosságát; |
| --- | --- |

38.

| 39. | üdvözli, hogy a Tanács nemrégiben megbízta az Európai Bizottságot a beruházási viták rendezésével foglalkozó multilaterális bíróság (MIC) létrehozásáról szóló egyezménynek az Európai Unió nevében történő tárgyalásával, a beruházó és az állam közötti viták rendezésére szolgáló jelenlegi rendszer korlátainak kiküszöbölése érdekében; megállapítja, hogy a MIC a beruházásokkal kapcsolatos viták rendezésére szolgáló állandó testületként fog működni egy átláthatóbb, összehangoltabb és tisztességesebb rendszer formájában, ami különösen előnyös lesz a beruházók számára; e tekintetben üdvözli továbbá, hogy a Tanács ezenkívül úgy döntött, hogy a tárgyalási irányelveket nyilvánosan hozzáférhetővé teszi, amivel eleget tesz az Európai Parlament egyik, a nemzetközi tárgyalások nagyobb átláthatóságának ösztönzésére irányuló törekvéseihez kapcsolódó régi kérésének; |
| --- | --- |

39.

Európa külső válasza

| 40. | felszólítja a Bizottságot, hogy az uniós kereskedelempolitika vezérelveivé a fenntartható fejlesztési célokat és a Párizsi Megállapodást tegye; megállapítja, hogy ehhez nem elegendőek „a mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégiában említett reformok; felszólítja a Bizottságot, hogy a fenntarthatóságot tekintse minden kereskedelmi megállapodás általános elvének, többek között azáltal, hogy a fenntarthatósággal kapcsolatos kötelezettségeket szerepeltetnek minden fejezetben, és belefoglalnak egy olyan külön fejezetet is, amely hozzájárul a szociális, munka- és emberi jogokról szóló nemzetközi egyezmények, valamint a multilaterális környezetvédelmi megállapodások támogatásához és előmozdításához; megállapítja, hogy az említett kötelező és érvényesíthető rendelkezéseket megfelelően nyomon kell követni a kormányzati egyeztetési eljárások, valamint szükség esetén a külön vitarendezési mechanizmusok elindítása céljából, a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel kapcsolatos fejezetek keretében megállapított módon; felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy legyen nagyra törőbb az iparosodott partnerországokkal folytatott tárgyalások során a megállapodásban említendő ILO-egyezményekkel kapcsolatosan; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felszólítja a Bizottságot, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásokba foglaljon bele a fenntartható fejlődésről szóló határozott és átfogó fejezeteket a nemzetközi kereskedelem támogatása céljából; üdvözli a Bizottság 15 pontból álló, az uniós kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek eredményesebbé tételét szolgáló tervét; |
| --- | --- |

41.

| 42. | megállapítja, hogy kiegyensúlyozott és progresszív kereskedelempolitikára van szükség ahhoz, hogy a – például Kanadával, Japánnal, Szingapúrral, Ausztráliával, Új-Zélanddal, Vietnammal és Mexikóval – már megkötött vagy még tárgyalás alatt álló, kiegyensúlyozott szabadkereskedelmi megállapodások révén szembe lehessen nézni a globalizáció kihívásaival; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felszólítja a Bizottságot, hogy folytasson nagyra törő kereskedelempolitikát, és őrizze meg a nyílt befektetési környezetet; hozzáteszi, hogy a megkötött és aláírt kereskedelmi megállapodások megerősítésére mielőbb sort kell keríteni a partnereink iránti kötelezettségvállalások teljesítése érdekében; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felszólítja a Bizottságot, hogy szerepeltessen az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokban a digitális kereskedelemre, többek között a határokon átnyúló adatáramlásra vonatkozó szabályokat annak demonstrálása céljából, hogy a digitális áruk és szolgáltatások kereskedelme valódi előnyökkel szolgálhat a vállalkozások és a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

44.

| 45. | gratulál a Bizottságnak ahhoz a döntéséhez, hogy létrehozza a tisztességes és etikus kereskedelem európai városának járó díjat; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felszólítja a Bizottságot annak értékelésére, hogy a megosztott könyvelési technológiák és a blokklánc hogyan használhatók fel a nemzetközi kereskedelem bővítésére, valamint többek között az átláthatóság, a rugalmasság kérdésének és a hamisításnak a kezelésére; |
| --- | --- |

46.

| 47. | hangsúlyozza, hogy az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló fenntartható fejlesztési menetrendje és az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás az elsődleges fokmérői annak, hogy az uniós kereskedelempolitika milyen mértékben járul hozzá a fenntartható fejlődés elfogadott globális céljaihoz; megjegyzi, hogy a tárgyalások megindítása előtt végzett hatásvizsgálatoknak figyelembe kell venniük a fenntartható fejlesztési célok teljesítését; megjegyzi, hogy a hatásvizsgálatok egyik lényeges pontjaként a nemzeti fenntarthatósági stratégiáknak és a Párizsi Megállapodás végrehajtási terveinek kell szolgálniuk; kiemeli, hogy a kereskedelmi megállapodásoknak és lehetséges hatásaiknak a fenntartható fejlesztési célok igényeire kell reagálniuk; sürgeti a Bizottságot, hogy a szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásáról szóló jövőbeli jelentéseiben – adatokat is közölve – értékelje e megállapodásoknak a fenntartható fejlesztési célok és a Párizsi Megállapodás teljesítésére gyakorolt hatását; megjegyzi, hogy ha egy megállapodás részei hátráltatják a fenntartható fejlesztési célok vagy a Párizsi Megállapodás teljesítését, kiigazításokat kell eszközölni; |
| --- | --- |

47.

| 48. | megjegyzi, hogy a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia megvalósítására szolgáló bizottsági rendszert összhangba kell hozni a 17. fenntartható fejlesztési céllal; rámutat arra, hogy a kereskedelmi, mezőgazdasági, külpolitikai, halászati, környezeti és adózási szakpolitikai területek kölcsönös hatásait a civil társadalom, a Bizottság és a nemzeti parlamentek körében koherensen kell értékelni; megjegyzi, hogy a fenntarthatósági rendelkezések megsértését korrekciós intézkedésekkel kell ellensúlyozni; felszólít a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciának a Lisszaboni Szerződés kereskedelemhez kapcsolódó jogalkotási javaslatokról szóló rendelkezéseivel összhangban történő értékelésére; megállapítja, hogy a felelős üzleti magatartás és a globális értékláncok felelős irányítása fontos a fenntartható fejlesztési célok megvalósításához, és hogy a 2030-as menetrend hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van a felelős üzleti magatartásra vonatkozó uniós cselekvési tervre, amely előmozdítja az uniós szintű szakpolitikai koherenciát és következetességet; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rámutat, hogy az ILO alapvető munkaügyi normáinak megerősítése és végrehajtása minden szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtása során kiemelt kérdés kell, hogy legyen; megjegyzi, hogy a szervezett civil társadalmat és a szociális partnereket a tárgyaló felekkel való kétoldalú találkozók révén be kell vonni a megállapodások kidolgozásába, végrehajtási szakaszába és a végrehajtást követő nyomon követési szakaszba; megjegyzi, hogy eredményes és működő vitarendezési mechanizmusnak, valamint a civil társadalmat is bevonó, hatékony nyomon követő szerveknek kell rendelkezésre állniuk; |
| --- | --- |

49.

| 50. | megállapítja, hogy az EU szabályozta a faanyagok, a hal és a konfliktusövezetből származó ásványok ellátási láncait, és számos tagállam átvilágítási kereteket hozott létre különféle ágazatokban, ami azt mutatja, hogy az egyenlő versenyfeltételek biztosításához átfogó uniós keretet kell kidolgozni; felkéri ezért a Bizottságot, hogy az egész ellátási lánc tekintetében egyértelmű átláthatósági és átvilágítási kötelezettségekkel menjen az értékláncok egyre fokozódó összetettsége és a termelők egyre fokozódó kölcsönös egymástól függése elébe, mivel a hatályos munkaügyi jogszabályok és a munkahelyi biztonságra vonatkozó normák továbbra is súlyos problémát jelentenek a származási országokban; felszólítja a Bizottságot, hogy a konfliktusövezetből származó ásványok és faanyagok területén meglévő uniós jogszabályokra, valamint az OECD nemrég közzétett, Due Diligence Guidance on Responsible Business Conduct (A felelős üzleti magatartással kapcsolatos kellő gondosságra vonatkozó iránymutatás) című dokumentumára alapozzon; megjegyzi, hogy a globális értékláncok egyes beszállító cégeket a munkaügyi jogszabályok figyelmen kívül hagyására, gazdasági tevékenységük Unión kívülre történő áthelyezésére, továbbá a munkavállalók nem biztonságos és elfogadhatatlan körülmények közötti dolgoztatására sarkallták; emlékeztet arra, hogy ezek a gyakorlatok tisztességtelen versenyt idéznek elő a munkaügyi jogszabályokat és a nemzetközi normákat betartó vállalkozások, valamint a béreket és az életszínvonalat emelni szándékozó kormányzatok számára; hangsúlyozza, hogy a tisztességes bérszintek és a munkahelyi biztonsággal kapcsolatos tisztességes normák fontosak a fenntartható globális kereskedelmi rendszerhez és az új globális értékláncokhoz; felszólítja a Bizottságot, hogy tanulmányozza a globális értékláncok kialakulásának hatását, és nyújtson be konkrét javaslatot ezek feltételeinek javítására, továbbá törekedjen a vállalatok elszámoltathatósága és a felelős üzleti magatartás multilaterális és jogilag kötelező keretének létrehozására a tisztességes munka, a környezeti fenntarthatóság és az emberi jogok tiszteletben tartása tekintetében, az ILO-val és az OECD-vel szoros együttműködésben; elismeri, hogy az EU számára az egyoldalúan előírt jelentős szabályokhoz képest a multilaterális tárgyalások keretében kialakított ilyen kötelező keret kedvezőbb; felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségéről szóló, kötelező erejű szerződésre irányuló, az ENSZ keretében zajló tanácskozásokon mutasson vezetői készséget és fokozza szerepvállalását; felszólítja a Bizottságot, hogy az ILO tisztességes munkáról szóló napirendjének négy stratégiai célkitűzésével összhangban vállaljon kötelezettséget a következők iránt: a munkahelyi alapelvek és munkavállalói jogok, valamint a nemzetközi munkaügyi normák tiszteletben tartása, előmozdítása és megvalósítása; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rámutat arra, hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cél eléréséhez szükség van olyan aktív intézkedésekre, amelyek célja, hogy a nők számára fokozza a szabadkereskedelmi megállapodások kínálta lehetőségek kiaknázását; olyan kereskedelmi megállapodásokat kér, amelyek külön fejezetben rendelkeznek a kereskedelemről és a nemek közötti egyenlőségről, valamint a nők társadalmi szerepvállalásáról, és többek között a munka és a családi élet jobb egyensúlyát, valamint a szociális és egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést célzó intézkedéseket tartalmaznának, a nők által vezetett vállalkozások (különösen a mikrovállalkozások és a kkv-k) közbeszerzésekben való fokozottabb részvétele, a nők által vezetett vállalkozások nemzetközivé válásának és a nők 4. mód szerinti lehetőségekben való részvételének támogatása céljából; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tekintettel a multilaterális gazdasági világrendet érő támadásokra, megjegyzi, hogy alapvető fontosságú e rend fenntartása, mivel a protekcionizmusba való visszahátrálás káros lenne és kereskedelmi háborúhoz vezetne; megállapítja, hogy a multilaterális rend csak akkor tartható fenn, ha megreformálják; nézete szerint a szóban forgó rend megőrzése érdekében abba megfelelőbb módon kell integrálni az ENSZ 2030-as menetrendjét és az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodást; felszólítja a Bizottságot, hogy aktívan vegyen részt a WTO fellebbezési testülete körüli patthelyzet feloldásában, és kéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a nemzetközi együttműködést a tisztességtelen verseny és a protekcionizmus elleni küzdelem területén, melyek mind a vállalkozások, mind a polgárok számára károsak; megállapítja, hogy az olyan nyitott és tisztességes kereskedelem megvalósításának kell az EU elsődleges célkitűzésének lennie, amely teljesíti a fenntartható fejlesztési célokat, és lehetőséget biztosít a fejlődő országok szükségleteinek, „a mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégiában foglaltak szerint; megállapítja, hogy mivel a multilaterális kezdeményezések jelenleg nem sok esélyt kínálnak a sikerre, az EU-nak időközben kétoldalú és plurilaterális megállapodásokra kell törekednie, amelyek egyik vezérelve a tisztességes kereskedelem, ugyanakkor úgy ítéli meg, hogy az EU ebben a helyzetben lehetőséget kap arra, hogy határozott vezető szerepet vállaljon a multilaterális kereskedelmi rend fenntartható és életképes módon történő megreformálásában; |
| --- | --- |

52.

| 53. | megjegyzi, hogy a nyitott, tisztességes és fenntartható kereskedelem gazdaságilag kívánatos és létfontosságú politikai következményekkel jár; megjegyzi, hogy az „Amerika az első” politika, valamint az új „Egy övezet, egy út” kezdeményezés fényében az EU számára elengedhetetlen stratégiai fontossággal bír, hogy a kereskedelmet a demokratikus és fenntartható fejlődés előmozdításának eszközeként használja, továbbá megerősítse a párbeszédet és a technikai segítségnyújtást, különösen a keleti partnerség és afrikai partnerországaiban; rámutat arra, hogy a partnerországokban a kereskedelmet és a beruházásokat össze kell kapcsolni a fenntartható fejlődés stratégiáival; felszólítja a Bizottságot, hogy törekedjen a keleti partnerség államaival meglévő társulási megállapodások koherens végrehajtására; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki középtávú stratégiát a Független Államok Közösségével (FÁK) való stabil kapcsolatok kiépítésére; megállapítja, hogy az afrikai régiókkal és államokkal való gazdasági partnerségi megállapodások végrehajtása során nemcsak a kereskedelmi vonatkozások fontosak, hanem az a lényeg, hogy ezeket összekapcsolják az afrikai államokban a fenntartható fejlődésre vonatkozó követelményekkel; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon a kormányok arra vonatkozó képességének javításán, hogy a fenntartható és inkluzív gazdasági fejlődéssel összefüggő kérdéseket integrálni tudják nemzeti kereskedelmi stratégiáikba és programjaikba; emlékeztet arra, hogy a globalizáció kihívásaira reagálva az EU számára fontos, hogy a kereskedelemi kérdések kapcsán elmélyítse az együttműködést olyan nemzetközi szervezetekkel, mint például az ENSZ, az ILO, az OECD és a Világbank; e tekintetben sajnálja, hogy az Unió és a legtöbb tagállam elmulasztotta a GNI 0,7 %-ára vonatkozó cél teljesítését a fejlesztési együttműködés finanszírozását illetően; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza, hogy a globális kereskedelemirányításnak lehetővé kell tennie az olyan kereskedelmi integrációt, amely valódi lehetőségeket teremt a fenntartható fejlődésre; ennek kapcsán rámutat arra, hogy a különleges és megkülönböztetett bánásmód jelenlegi, WTO-n belül alkalmazott struktúrája nem hozza a várt eredményeket; hangsúlyozza, hogy a fejlődő országok számára hatékonyabbá és működőképesebbé kell tenni a különleges és megkülönböztetett bánásmód rendelkezéseit; |
| --- | --- |

54.

| 55. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi megállapodások negatív hatást gyakorolhatnak az élelmezésbiztonságra a fejlődő országokban; felszólítja az Uniót, hogy védje meg a helyi élelmiszer-termelést, és előzze meg az olcsó behozatal káros hatásait, többek között a gazdasági partnerségi megállapodások keretében; |
| --- | --- |

55.

| 56. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy legalább 218 millió gyermeket kényszerítenek gyermekmunkára, főként a költségek csökkentése céljából; felhívja az Uniót annak biztosítására, hogy az Unióban etikai tanúsítási rendszerek keretében forgalmazott termékek előállításához ne kapcsolódjon kényszermunka és gyermekmunka, garantálva a „tisztességes” és „etikus” címkék megbízható használatát, és segítve, hogy a fogyasztók tájékoztatáson alapuló döntéseket hozhassanak; |
| --- | --- |

56.

| 57. | megállapítja, hogy eddig csak egy átfogó gazdasági partnerségi megállapodást kötöttek; kéri ezért az Uniót, hogy vegye tudomásul a fejlődő országoknak a gazdasági partnerségi megállapodásokkal kapcsolatos nehézségeit a Cotonoui Megállapodást követő folyamat keretében; hangsúlyozza, hogy alaposan elemezni kell ezeknek az afrikai országok gazdaságaira és munkaerőpiacaira gyakorolt hatásait, valamint elő kell mozdítani az Afrikán belüli régióközi kereskedelmet; |
| --- | --- |

57.

| 58. | sajnálja, hogy minden évben a hivatalos fejlesztési segélyek összegét meghaladó összeg távozik Afrikából illegális pénzáramlások formájában; hangsúlyozza az adókijátszás fejlődő országokra gyakorolt káros hatását, az ugyanis jelentős összegeket von el az államháztartástól, amelyeket például nemcsak a gazdasági növekedés, a környezetvédelem és a közszolgáltatások javítására lehetne felhasználni, hanem a társadalmi kohézió előmozdítására is; felhívja a Bizottságot, hogy a kereskedelmi megállapodásokról szóló tárgyalásokon minden rendelkezésre álló eszközt felhasználva tegye prioritássá az e súlyos problémával szembeni fellépést; kitart amellett, hogy az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokba és preferenciális kereskedelmi rendszerekbe szigorú rendelkezéseket kell beépíteni az adókijátszás és az adókikerülés kezelése érdekében; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ismételten kéri, hogy az adókijátszás és az adókikerülés elleni világszintű küzdelem, valamint a fejlődő országokkal folytatott adóügyi együttműködés megerősítése érdekében dolgozzanak ki hatékony eszközöket, például a nemzeti források mobilizálását; |
| --- | --- |

59.

| 60. | emlékeztet arra, hogy az ENSZ égisze alatt létre kell hozni egy kormányközi szervezetet, amelyben a globális adóügyi szabályok reformjában a fejlődő országokkal azonos feltételek mellett vehetünk részt; |
| --- | --- |

60.

| 61. | határozottan támogatja a digitális technológiák és szolgáltatások további általános érvényesítését az uniós fejlesztéspolitikában; felhívja a Bizottságot, hogy növelje a világ déli országai digitális infrastruktúrájának fejlesztésére fordított beruházásokat; |
| --- | --- |

61.

| 62. | üdvözli az Unió külső beruházási tervét, amelynek célja a fenntartható növekedés, a beruházások és a munkahelyteremtés előmozdítása a fejlődő országokban; felszólít az EBB jelenlegi külső hitelezési megbízatásának kibővítésére, hogy – támogatásötvözés, projektek társfinanszírozása és a helyi magánszektor fejlesztése révén – növekedjen szerepe a fenntartható fejlődés elérésében, a legkevésbé fejlett országokra és a sérülékeny államokra összpontosítva; |
| --- | --- |

62.

| 63. | üdvözli a Bizottság által 2017-ben frissített kereskedelemösztönző támogatási stratégiát, amelynek célja a fejlődő országoknak nyújtott uniós támogatás fokozása és korszerűsítése; nagyobb erőfeszítésekre és a kereskedelemösztönző támogatással kapcsolatos kezdeményezések számára biztosított, fokozott uniós pénzügyi kötelezettségvállalásra szólít fel annak érdekében, hogy a fejlődő és különösen a legkevésbé fejlett országokat segíteni lehessen a jólét kereskedelem és beruházások révén történő elérésében, és támogatni lehessen a fenntartható fejlesztési célok elérése érdekében tett erőfeszítéseiket. |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0230.

(2)  HL C 101., 2018.3.16., 30. o.

(3)  HL C 369., 2018.10.11., 22. o.

(4)  HL C 337., 2018.9.20., 33. o.

(5)  HL L 338., 2017.12.19., 1. o.

(6)  HL C 263., 2018.7.25., 371. o.

(7)  HL C 215., 2018.6.19., 261. o.

(8)  HL C 99. E, 2012.4.3., 31. o.

(9)  HL C 99. E, 2012.4.3., 94. o.

(10)  OECD, C/MIN(2017)2.

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

(12)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2018. október 23., kedd

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/98 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/98

---

P8_TA(2018)0385

Konzultáció Alfonso Luigi Marra kiváltságairól és mentességeiről

Az Európai Parlament 2018. október 23-i határozata az Alfonso Luigi Marra kiváltságairól és mentességeiről szóló konzultációra irányuló kérelemről (2018/2058(IMM))

(2020/C 345/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a nápolyi fellebbviteli bíróság (Corte d’Appello) által 2018. március 7-én benyújtott, az Alfonso Luigi Marra ellen (4831/2015 RG és 4832/2015 RG számon) folyamatban lévő bírósági eljárásokkal összefüggésben Alfonso Luigi Marra kiváltságairól és mentelmi jogáról való konzultációra irányuló kérelemre, amelynek bejelentésére a 2018. április 17-i plenáris ülésen került sor, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nápolyi fellebbviteli bíróság (Corte d’Appello) által 2018. március 7-én benyújtott, az Alfonso Luigi Marra ellen (4831/2015 RG és 4832/2015 RG számon) folyamatban lévő bírósági eljárásokkal összefüggésben Alfonso Luigi Marra kiváltságairól és mentelmi jogáról való konzultációra irányuló kérelemre, amelynek bejelentésére a 2018. április 17-i plenáris ülésen került sor,

| — | miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta Alfonso Luigi Marrát, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta Alfonso Luigi Marrát,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel az olasz képviselők mentelmi jogáról és az olasz hatóságok tárgybeli gyakorlatáról szóló, 2002. június 11-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az olasz képviselők mentelmi jogáról és az olasz hatóságok tárgybeli gyakorlatáról szóló, 2002. június 11-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére és 9. cikkének (14) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére és 9. cikkének (14) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0325/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0325/2018),

| A. | mivel Alfonso Luigi Marra 1994. július 21-től1999. július 19-ig európai parlamenti képviselő volt; |
| --- | --- |

A.

mivel Alfonso Luigi Marra 1994. július 21-től1999. július 19-ig európai parlamenti képviselő volt;

| B. | mivel Marra úr ellen két bírósági eljárást indítottak olyan állítólagosan becsületsértő nyilatkozatokkal kapcsolatban, amelyeket egy 1996. szeptember 19-én kelt szórólapban tett európai parlamenti képviselősége idején; mivel Marra urat az elsőfokú bíróság (2000. február 17-i és 22-i ítéleteiben) és a másodfokú bíróság is (2002. március 6-i ítéleteiben) kötelezte a károsultak számára kártérítés megfizetésére; mivel Marra úr kérelme nyomán 2007. február 20-i határozataival az olasz Legfelsőbb Bíróság (Corte di Cassazione) az ügyet az Európai Unió Bírósága elé terjesztette előzetes döntéshozatalra az európai parlamenti képviselők mentelmi jogára vonatkozó közösségi szabályok értelmezése céljából; |
| --- | --- |

B.

mivel Marra úr ellen két bírósági eljárást indítottak olyan állítólagosan becsületsértő nyilatkozatokkal kapcsolatban, amelyeket egy 1996. szeptember 19-én kelt szórólapban tett európai parlamenti képviselősége idején; mivel Marra urat az elsőfokú bíróság (2000. február 17-i és 22-i ítéleteiben) és a másodfokú bíróság is (2002. március 6-i ítéleteiben) kötelezte a károsultak számára kártérítés megfizetésére; mivel Marra úr kérelme nyomán 2007. február 20-i határozataival az olasz Legfelsőbb Bíróság (Corte di Cassazione) az ügyet az Európai Unió Bírósága elé terjesztette előzetes döntéshozatalra az európai parlamenti képviselők mentelmi jogára vonatkozó közösségi szabályok értelmezése céljából;

| C. | mivel időközben a Parlament elfogadta 2002. június 11-i állásfoglalását az olasz képviselők mentelmi jogáról és az olasz hatóságok tárgybeli gyakorlatáról, mivel ez alkalommal a Parlament úgy vélte, hogy Alfonso Luigi Marra ügyében felmerül az abszolút mentesség prima facie esetének lehetősége, továbbá hogy az illetékes bíróságokat értesíteni kell annak érdekében, hogy küldjék meg az Európai Parlamentnek az annak megállapításához szükséges iratokat, hogy a szóban forgó ügyek a 7. jegyzőkönyv 8. cikke szerinti abszolút mentesség hatálya alá esnek-e, valamint hogy az illetékes bíróságokat fel kell kérni az eljárások felfüggesztésére a Parlament végső döntésének meghozataláig; mivel a Bíróság elé utalást elrendelő végzésekből egyértelműen kitűnik, hogy az említett állásfoglalás nem jutott el az olasz bíróságokhoz; |
| --- | --- |

C.

mivel időközben a Parlament elfogadta 2002. június 11-i állásfoglalását az olasz képviselők mentelmi jogáról és az olasz hatóságok tárgybeli gyakorlatáról, mivel ez alkalommal a Parlament úgy vélte, hogy Alfonso Luigi Marra ügyében felmerül az abszolút mentesség prima facie esetének lehetősége, továbbá hogy az illetékes bíróságokat értesíteni kell annak érdekében, hogy küldjék meg az Európai Parlamentnek az annak megállapításához szükséges iratokat, hogy a szóban forgó ügyek a 7. jegyzőkönyv 8. cikke szerinti abszolút mentesség hatálya alá esnek-e, valamint hogy az illetékes bíróságokat fel kell kérni az eljárások felfüggesztésére a Parlament végső döntésének meghozataláig; mivel a Bíróság elé utalást elrendelő végzésekből egyértelműen kitűnik, hogy az említett állásfoglalás nem jutott el az olasz bíróságokhoz;

| D. | mivel az előbb említett előzetes döntéshozatalra utalásokkal összefüggésben a Bíróság megállapította, hogy amikor valamely nemzeti bíróság előtt európai parlamenti képviselővel szemben eljárás indul, és e bíróság arról értesül, hogy ugyanezen képviselő kiváltságai és mentességei fenntartására irányuló, a Parlament eljárási szabályzata szerinti eljárás van folyamatban, az említett bíróság köteles az eljárást felfüggeszteni, és kikérni a Parlament véleményét, amely azt a lehető legrövidebb időn belül megadja (3); |
| --- | --- |

D.

mivel az előbb említett előzetes döntéshozatalra utalásokkal összefüggésben a Bíróság megállapította, hogy amikor valamely nemzeti bíróság előtt európai parlamenti képviselővel szemben eljárás indul, és e bíróság arról értesül, hogy ugyanezen képviselő kiváltságai és mentességei fenntartására irányuló, a Parlament eljárási szabályzata szerinti eljárás van folyamatban, az említett bíróság köteles az eljárást felfüggeszteni, és kikérni a Parlament véleményét, amely azt a lehető legrövidebb időn belül megadja (3);

| E. | mivel a Bíróság ítélete nyomán az olasz legfelsőbb bíróság 2009. december 10-i ítéleteiben visszautalta az ügyet a nápolyi fellebbviteli bírósághoz, hogy ez utóbbi Marra úr ügyében a Parlament 2002. június 11-i állásfoglalásának és a Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlatának figyelembevételével hozzon határozatot; mivel a fellebbviteli bíróság 2012. december 5-i ítéleteiben az eljárás felfüggesztése és a Parlament véleményének kikérése nélkül megerősítette korábbi ítéleteit, amelyekben Marra urat a károsult felek számára kártérítés megfizetésére kötelezte; mivel az olasz legfelsőbb bíróság 2015. április 30-i ítéleteivel megsemmisítette a fellebbviteli bíróság döntéseit, és visszautalta hozzá az ügyet annak érdekében, hogy felfüggessze az eljárást és kikérje a Parlament véleményét; mivel a nápolyi fellebbviteli bíróság az eljárást felfüggesztette és 2018. január 27-i levelében megkereste az Európai Parlamentet, hogy konzultáljon vele Alfonso Luigi Marra kiváltságairól és mentességeiről; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bíróság ítélete nyomán az olasz legfelsőbb bíróság 2009. december 10-i ítéleteiben visszautalta az ügyet a nápolyi fellebbviteli bírósághoz, hogy ez utóbbi Marra úr ügyében a Parlament 2002. június 11-i állásfoglalásának és a Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlatának figyelembevételével hozzon határozatot; mivel a fellebbviteli bíróság 2012. december 5-i ítéleteiben az eljárás felfüggesztése és a Parlament véleményének kikérése nélkül megerősítette korábbi ítéleteit, amelyekben Marra urat a károsult felek számára kártérítés megfizetésére kötelezte; mivel az olasz legfelsőbb bíróság 2015. április 30-i ítéleteivel megsemmisítette a fellebbviteli bíróság döntéseit, és visszautalta hozzá az ügyet annak érdekében, hogy felfüggessze az eljárást és kikérje a Parlament véleményét; mivel a nápolyi fellebbviteli bíróság az eljárást felfüggesztette és 2018. január 27-i levelében megkereste az Európai Parlamentet, hogy konzultáljon vele Alfonso Luigi Marra kiváltságairól és mentességeiről;

| F. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikke kölcsönösen kizárja egymást (4); mivel a szóban forgó ügy kizárólag egy európai parlamenti képviselő állítólagosan diszkriminatív véleményével kapcsolatos; mivel ezért magától értetődő, hogy egyedül a 8. cikket kell alkalmazni; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikke kölcsönösen kizárja egymást (4); mivel a szóban forgó ügy kizárólag egy európai parlamenti képviselő állítólagosan diszkriminatív véleményével kapcsolatos; mivel ezért magától értetődő, hogy egyedül a 8. cikket kell alkalmazni;

| G. | mivel a 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem vonhatók bírósági eljárás alá; mivel e mentességet – mivel annak célja az európai parlamenti képviselők szabad véleménynyilvánítása és függetlensége védelmének biztosítása – abszolút mentességnek kell tekinteni, amely megakadályoz a képviselői feladatok ellátása során kifejtett vélemény vagy leadott szavazat miatti minden bírósági eljárást (5); |
| --- | --- |

G.

mivel a 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem vonhatók bírósági eljárás alá; mivel e mentességet – mivel annak célja az európai parlamenti képviselők szabad véleménynyilvánítása és függetlensége védelmének biztosítása – abszolút mentességnek kell tekinteni, amely megakadályoz a képviselői feladatok ellátása során kifejtett vélemény vagy leadott szavazat miatti minden bírósági eljárást (5);

| H. | mivel a Bíróság megállapította, hogy ahhoz, hogy valamely véleményre vonatkozzék a mentelmi jog, az európai parlamenti képviselőnek a feladatai ellátása során kell azt kifejtenie, ez pedig magában foglalja azt a követelményt, hogy kapcsolatnak kell fennállnia a kifejtett vélemény és a parlamenti feladatok között; mivel ennek a kapcsolatnak közvetlennek és nyilvánvalónak kell lennie (6); mivel annak ellenére, hogy az állítólag becsületsértő nyilatkozatokat 1996 és 2001 között, a Patriciello-ügyben 2011-ben hozott ítélet előtt tették, tény, hogy az olasz bíróságok csak 2018-ban kérték ki a Jogi Bizottság véleményét, tehát az ítélkezési gyakorlat kialakulását követően; |
| --- | --- |

H.

mivel a Bíróság megállapította, hogy ahhoz, hogy valamely véleményre vonatkozzék a mentelmi jog, az európai parlamenti képviselőnek a feladatai ellátása során kell azt kifejtenie, ez pedig magában foglalja azt a követelményt, hogy kapcsolatnak kell fennállnia a kifejtett vélemény és a parlamenti feladatok között; mivel ennek a kapcsolatnak közvetlennek és nyilvánvalónak kell lennie (6); mivel annak ellenére, hogy az állítólag becsületsértő nyilatkozatokat 1996 és 2001 között, a Patriciello-ügyben 2011-ben hozott ítélet előtt tették, tény, hogy az olasz bíróságok csak 2018-ban kérték ki a Jogi Bizottság véleményét, tehát az ítélkezési gyakorlat kialakulását követően;

| I. | mivel az ügy tényállása, ahogyan az a Jogi Bizottságnak átadott dokumentumokból és az előtte tartott meghallgatásból kitűnik, arra utal, hogy Marra úr kijelentései nem állnak közvetlen és nyilvánvaló kapcsolatban parlamenti képviselői feladatainak ellátásával; |
| --- | --- |

I.

mivel az ügy tényállása, ahogyan az a Jogi Bizottságnak átadott dokumentumokból és az előtte tartott meghallgatásból kitűnik, arra utal, hogy Marra úr kijelentései nem állnak közvetlen és nyilvánvaló kapcsolatban parlamenti képviselői feladatainak ellátásával;

| J. | mivel ezért nem tekinthető úgy, hogy Alfonso Luigi Marra európai parlamenti képviselői feladatainak ellátásával összefüggésben járt el a jelenleg vizsgált ügyben kifejezett véleményével kapcsolatban; |
| --- | --- |

J.

mivel ezért nem tekinthető úgy, hogy Alfonso Luigi Marra európai parlamenti képviselői feladatainak ellátásával összefüggésben járt el a jelenleg vizsgált ügyben kifejezett véleményével kapcsolatban;

| 1. | úgy ítéli meg, hogy a 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében vett parlamenti mentesség nem terjed ki az Alfonso Luigi Marra által kifejtett véleményekre; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését az Olasz Köztársaság illetékes hatóságának és Alfonso Luigi Marrának. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11 és T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  HL C 261. E, 2003.10.30., 102. o.

(3)  A fentebb hivatkozott C-200/07. és C-201/07. sz. egyesített Marra-ügyekben hozott ítélet 43. pontja.

(4)  A fentebb hivatkozott C-200/07. és C-201/07. sz. egyesített Marra-ügyekben hozott ítélet 45. pontja.

(5)  A fentebb hivatkozott C-200/07. és C-201/07. sz. egyesített Marra-ügyekben hozott ítélet 27. pontja.

(6)  A fentebb hivatkozott C-163/10. sz. Patriciello-ügyben hozott ítélet 33. és 35. pontja.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/101 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/101

---

P8_TA(2018)0386

Manolis Kefalogiannis mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2018. október 23-i határozata a Manolis Kefalogiannis mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2017/2133(IMM))

(2020/C 345/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Manolis Kefalogiannis mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, melyet az ABM:EOE 20/2017. hivatkozási számú büntetőeljárás keretében a Görög Köztársaság Legfelsőbb Bíróságának főügyésze 2017. május 31-én továbbított, és amelyet a 2017. július 3-i plenáris ülésen jelentettek be, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Manolis Kefalogiannis mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, melyet az ABM:EOE 20/2017. hivatkozási számú büntetőeljárás keretében a Görög Köztársaság Legfelsőbb Bíróságának főügyésze 2017. május 31-én továbbított, és amelyet a 2017. július 3-i plenáris ülésen jelentettek be,

| — | miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta Manolis Kefalogiannist, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta Manolis Kefalogiannist,

| — | miután ugyancsak meghallgatta Kristian Knudsent, az Európai Parlament Személyzeti Főigazgatóságának megbízott főigazgatóját, |
| --- | --- |

—

miután ugyancsak meghallgatta Kristian Knudsent, az Európai Parlament Személyzeti Főigazgatóságának megbízott főigazgatóját,

| — | miután eszmecserét folytatott a Görög Köztársaság gazdasági bűncselekményekben hatáskörrel rendelkező főügyészhelyettesével, |
| --- | --- |

—

miután eszmecserét folytatott a Görög Köztársaság gazdasági bűncselekményekben hatáskörrel rendelkező főügyészhelyettesével,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel az Görög Köztársaság alkotmányának 62. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Görög Köztársaság alkotmányának 62. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0333/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0333/2018),

| A. | mivel a Görög Köztársaság Legfelsőbb Bíróságának főügyészhelyettese kérte az Európai Parlament egyik képviselője, Manolis Kefalogiannis parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését annak érdekében, hogy két állítólagos bűncselekmény kapcsán büntetőeljárást kezdeményezzen ellene; |
| --- | --- |

A.

mivel a Görög Köztársaság Legfelsőbb Bíróságának főügyészhelyettese kérte az Európai Parlament egyik képviselője, Manolis Kefalogiannis parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését annak érdekében, hogy két állítólagos bűncselekmény kapcsán büntetőeljárást kezdeményezzen ellene;

| B. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke szerint feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament képviselői ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem indítható velük szemben bírósági eljárás; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke szerint feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament képviselői ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem indítható velük szemben bírósági eljárás;

| C. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az európai parlamenti képviselők saját országuk területén az országuk parlamenti képviselőit megillető mentelmi jogot élveznek; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az európai parlamenti képviselők saját országuk területén az országuk parlamenti képviselőit megillető mentelmi jogot élveznek;

| D. | mivel a Görög Köztársaság alkotmányának 62. cikke értelmében parlamenti képviselőt parlamenti megbízatása során bűnvádi eljárás alá helyezni, letartóztatni, bebörtönözni vagy egyéb módon szabadságától megfosztani a parlament előzetes engedélye nélkül nem lehet; |
| --- | --- |

D.

mivel a Görög Köztársaság alkotmányának 62. cikke értelmében parlamenti képviselőt parlamenti megbízatása során bűnvádi eljárás alá helyezni, letartóztatni, bebörtönözni vagy egyéb módon szabadságától megfosztani a parlament előzetes engedélye nélkül nem lehet;

| E. | mivel a Görög Köztársaság Legfelsőbb Bíróságának főügyészhelyettese által továbbított kérelem alapját a görög büntető törvénykönyv 385. cikke (1) bekezdésének b) pontjában, illetve a 2803/2000 sz. törvény 4. cikkében említett állítólagos bűncselekmények (fenyegetéssel végrehajtott kényszerítés, illetve csalás) büntetésére irányuló eljárások képezik; |
| --- | --- |

E.

mivel a Görög Köztársaság Legfelsőbb Bíróságának főügyészhelyettese által továbbított kérelem alapját a görög büntető törvénykönyv 385. cikke (1) bekezdésének b) pontjában, illetve a 2803/2000 sz. törvény 4. cikkében említett állítólagos bűncselekmények (fenyegetéssel végrehajtott kényszerítés, illetve csalás) büntetésére irányuló eljárások képezik;

| F. | mivel Manolis Kefalogiannist az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás elkövetésének kísérletével vádolják, amivel állítólag több, mint 73 000 EUR összegű kárt okozott azáltal, hogy a 2014 júliusa és 2016 vége közötti időszakban az asszisztensét megillető juttatás egy részét (havonta 4 240 EUR összeget) megpróbálta elsikkasztani; |
| --- | --- |

F.

mivel Manolis Kefalogiannist az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás elkövetésének kísérletével vádolják, amivel állítólag több, mint 73 000 EUR összegű kárt okozott azáltal, hogy a 2014 júliusa és 2016 vége közötti időszakban az asszisztensét megillető juttatás egy részét (havonta 4 240 EUR összeget) megpróbálta elsikkasztani;

| G. | mivel az Európai Parlament eljárási szabályzata 9. cikkének (8) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság semmiképpen nem nyilatkozhat a képviselő bűnösségével, illetve ártatlanságával kapcsolatban, sem arról, hogy a neki tulajdonított vélemény vagy cselekedetek indokolttá tesznek-e büntetőeljárást, még abban az esetben sem, ha a kérelem vizsgálata során a tényállásról részletes tudomást szerez; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Parlament eljárási szabályzata 9. cikkének (8) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság semmiképpen nem nyilatkozhat a képviselő bűnösségével, illetve ártatlanságával kapcsolatban, sem arról, hogy a neki tulajdonított vélemény vagy cselekedetek indokolttá tesznek-e büntetőeljárást, még abban az esetben sem, ha a kérelem vizsgálata során a tényállásról részletes tudomást szerez;

| H. | mivel az Európai Parlament ugyancsak nem foglalhat állást a képviselő bűnösségével, illetve ártatlanságával kapcsolatban, sem arról, hogy a neki tulajdonított cselekedetek indokolttá tesznek-e büntetőeljárást, sem pedig arról, hogy a nemzeti jogi és igazságszolgáltatási rendszerek relatív előnyeiről véleményt nyilvánítson; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Parlament ugyancsak nem foglalhat állást a képviselő bűnösségével, illetve ártatlanságával kapcsolatban, sem arról, hogy a neki tulajdonított cselekedetek indokolttá tesznek-e büntetőeljárást, sem pedig arról, hogy a nemzeti jogi és igazságszolgáltatási rendszerek relatív előnyeiről véleményt nyilvánítson;

| I. | mivel az Európai Parlament eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban a parlamenti mentelmi jog nem a képviselők személyes kiváltsága, hanem a teljes Parlament és az egyes képviselők függetlenségének biztosítéka; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Parlament eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban a parlamenti mentelmi jog nem a képviselők személyes kiváltsága, hanem a teljes Parlament és az egyes képviselők függetlenségének biztosítéka;

| J. | mivel a parlamenti mentelmi jog célja a Parlament és képviselői megóvása a parlamenti megbízatás teljesítése során végzett, és e megbízatástól elválaszthatatlan tevékenységekkel összefüggésben velük szemben kezdeményezett jogi eljárásoktól; |
| --- | --- |

J.

mivel a parlamenti mentelmi jog célja a Parlament és képviselői megóvása a parlamenti megbízatás teljesítése során végzett, és e megbízatástól elválaszthatatlan tevékenységekkel összefüggésben velük szemben kezdeményezett jogi eljárásoktól;

| K. | mivel a szóban forgó eljárás nem érinti az parlamenti képviselők által az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében leadott véleményeket vagy szavazatokat, így a mentelmi jogot fel kell függeszteni, kivéve, ha a jelek arra utalnak, hogy az eljárást azzal a hátsó szándékkal indították, hogy aláássák a képviselő politikai tevékenyégét, és ezáltal a Parlament függetlenségét (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

K.

mivel a szóban forgó eljárás nem érinti az parlamenti képviselők által az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében leadott véleményeket vagy szavazatokat, így a mentelmi jogot fel kell függeszteni, kivéve, ha a jelek arra utalnak, hogy az eljárást azzal a hátsó szándékkal indították, hogy aláássák a képviselő politikai tevékenyégét, és ezáltal a Parlament függetlenségét (fumus persecutionis);

| L. | mivel azonban a következtetéseket a jelen ügyben rendelkezésre bocsátott információk és magyarázatok, közöttük a Görög Köztársaság gazdasági bűncselekményekben hatáskörrel rendelkező főügyészhelyettese által a vele folytatott véleménycsere során adott válaszok alapján kell levonni, valamint tekintettel azokra a körülményekre, amelyek között az érintett hatóságok a Manolis Kefalogiannis ellen indított ügyet kezelték, és tekintettel a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmet alátámasztó elemekkel kapcsolatban fennálló bizonytalanságokra és az eljárást övező komoly kétségekre, többek között a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelemmel kapcsolatos mögöttes szándék tekintetében is; |
| --- | --- |

L.

mivel azonban a következtetéseket a jelen ügyben rendelkezésre bocsátott információk és magyarázatok, közöttük a Görög Köztársaság gazdasági bűncselekményekben hatáskörrel rendelkező főügyészhelyettese által a vele folytatott véleménycsere során adott válaszok alapján kell levonni, valamint tekintettel azokra a körülményekre, amelyek között az érintett hatóságok a Manolis Kefalogiannis ellen indított ügyet kezelték, és tekintettel a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmet alátámasztó elemekkel kapcsolatban fennálló bizonytalanságokra és az eljárást övező komoly kétségekre, többek között a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelemmel kapcsolatos mögöttes szándék tekintetében is;

| M. | mivel a fentiek alapján a jelek arra mutatnak, hogy a szóban forgó ügyben feltételezhető a fumus persecutionis fennforgása; |
| --- | --- |

M.

mivel a fentiek alapján a jelek arra mutatnak, hogy a szóban forgó ügyben feltételezhető a fumus persecutionis fennforgása;

| N. | mivel következésképpen Manolis Kefalogiannis mentelmi jogát nem szabad felfüggeszteni; |
| --- | --- |

N.

mivel következésképpen Manolis Kefalogiannis mentelmi jogát nem szabad felfüggeszteni;

| 1. | úgy határoz, hogy nem függeszti fel Manolis Kefalogiannis mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottságának jelentését a Görög Köztársaság Legfelsőbb Bíróságának főügyésze és Manolis Kefalogiannis részére. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a T-346/11. és T-347/11. sz. Gollnisch kontra Európai Parlament ügyben 2013. január 17-én hozott ítélet (EBHT 2013, 23. o.).

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/103 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/103

---

P8_TA(2018)0387

Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzététele ***

Az Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló 216/2013/EU rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló tervezetről (14463/2017 – C8-0412/2018 – 2017/0039(APP))

(Különleges jogalkotási eljárás– egyetértés)

(2020/C 345/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi rendelet tervezetére (14463/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi rendelet tervezetére (14463/2017),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikkével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0412/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikkével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0412/2018),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 39. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 39. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság ajánlására (A8-0323/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság ajánlására (A8-0323/2018),

| 1. | egyetért a tanácsi rendeletre irányuló tervezettel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

---

2018. október 24., szerda

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/104 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/104

---

P8_TA(2018)0401

Steeve Briois mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2018. október 24-i határozata a Steeve Briois mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2018/2075(IMM))

(2020/C 345/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Francia Köztársaság igazságügyi minisztere által 2018. február 21-én a nanterre-i regionális bíróság előtt Steeve Briois-val szemben a „Maison des Potes – Maison de l’Égalité” egyesület kérelmére faji vagy vallási megkülönböztetésre való nyilvános uszítás miatt indult vizsgálattal (B-49 2018/00242) összefüggésben eljuttatott és 2018. május 28-án a plenáris ülésen bejelentett, a Steeve Briois mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Francia Köztársaság igazságügyi minisztere által 2018. február 21-én a nanterre-i regionális bíróság előtt Steeve Briois-val szemben a „Maison des Potes – Maison de l’Égalité” egyesület kérelmére faji vagy vallási megkülönböztetésre való nyilvános uszítás miatt indult vizsgálattal (B-49 2018/00242) összefüggésben eljuttatott és 2018. május 28-án a plenáris ülésen bejelentett, a Steeve Briois mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta Steeve Briois-t, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta Steeve Briois-t,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel a Francia Köztársaság Alkotmányának 26. cikkére annak az 1995. augusztus 4-i 95-880. sz. alkotmányerejű törvénnyel módosított formájában, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Francia Köztársaság Alkotmányának 26. cikkére annak az 1995. augusztus 4-i 95-880. sz. alkotmányerejű törvénnyel módosított formájában,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0349/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0349/2018),

| A. | mivel a versailles-i fellebbviteli bíróság melletti ügyész egy feltételezett bűncselekménnyel kapcsolatos bírósági eljárással összefüggésben Steeve Briois európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését kérte; |
| --- | --- |

A.

mivel a versailles-i fellebbviteli bíróság melletti ügyész egy feltételezett bűncselekménnyel kapcsolatos bírósági eljárással összefüggésben Steeve Briois európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését kérte;

| B. | mivel a Steeve Briois mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem ismeretlen személy ellen szóbeli, írásbeli, képi vagy a nyilvánosságnak szánt elektronikus közlés révén elkövetett, nemzeti, faji vagy vallási megkülönböztetésre való nyilvános uszítás bűncselekményének feltételezett elkövetésével függ össze, ami a francia jog szerinti bűncselekmény, amelyet az 1881. július 29-i törvény 24. cikkének (8) bekezdése, 23. cikkének (1) bekezdése, valamint az 1982. július 29-i 82-652. sz. törvény 42. és 93-3. cikke határoz meg, és amelyre vonatkozóan a kiszabható szankciókat az 1881. július 29-i törvény 24. cikkének (8), (10), (11) és (12) bekezdése, valamint a francia Büntető Törvénykönyv 121. cikkének (7) bekezdése tartalmazza; |
| --- | --- |

B.

mivel a Steeve Briois mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem ismeretlen személy ellen szóbeli, írásbeli, képi vagy a nyilvánosságnak szánt elektronikus közlés révén elkövetett, nemzeti, faji vagy vallási megkülönböztetésre való nyilvános uszítás bűncselekményének feltételezett elkövetésével függ össze, ami a francia jog szerinti bűncselekmény, amelyet az 1881. július 29-i törvény 24. cikkének (8) bekezdése, 23. cikkének (1) bekezdése, valamint az 1982. július 29-i 82-652. sz. törvény 42. és 93-3. cikke határoz meg, és amelyre vonatkozóan a kiszabható szankciókat az 1881. július 29-i törvény 24. cikkének (8), (10), (11) és (12) bekezdése, valamint a francia Büntető Törvénykönyv 121. cikkének (7) bekezdése tartalmazza;

| C. | mivel Steeve Briois ellen a „Maisons des potes – Maison de l'égalité” elnevezésű egyesület által 2014. május 22-én magánvádas eljárásban benyújtott feljelentés alapján bizonyításfelvételi eljárás indult; |
| --- | --- |

C.

mivel Steeve Briois ellen a „Maisons des potes – Maison de l'égalité” elnevezésű egyesület által 2014. május 22-én magánvádas eljárásban benyújtott feljelentés alapján bizonyításfelvételi eljárás indult;

| D. | mivel a panasz tárgyát „A Front National helyi önkormányzati képviselőinek kézikönyve” című, 2013. szeptember 19-én kiadott és a Front National szövetség honlapján 2013. november 30-án közzétett brosúrában szereplő kijelentések képezik, amely kijelentések a Front National 2014. március 23-án és 30-án tartott választásokon megválasztandó önkormányzati képviselőinek arra való ösztönzésére vonatkoznak, hogy az új önkormányzati képviselőtestületek első ülésén, a szociális lakások kiosztása során javasolják, hogy a francia emberek számára biztosítsanak elsőbbséget („nemzeti elsőbbség” címén); |
| --- | --- |

D.

mivel a panasz tárgyát „A Front National helyi önkormányzati képviselőinek kézikönyve” című, 2013. szeptember 19-én kiadott és a Front National szövetség honlapján 2013. november 30-án közzétett brosúrában szereplő kijelentések képezik, amely kijelentések a Front National 2014. március 23-án és 30-án tartott választásokon megválasztandó önkormányzati képviselőinek arra való ösztönzésére vonatkoznak, hogy az új önkormányzati képviselőtestületek első ülésén, a szociális lakások kiosztása során javasolják, hogy a francia emberek számára biztosítsanak elsőbbséget („nemzeti elsőbbség” címén);

| E. | mivel a francia jogban a büntetőjogi felelősség nem csak a közzététel anyagi szerzőjét terheli; |
| --- | --- |

E.

mivel a francia jogban a büntetőjogi felelősség nem csak a közzététel anyagi szerzőjét terheli;

| F. | mivel a nyomozás során a Front national kiadványokért felelős igazgatója azt a tájékoztatást adta, hogy a szóban forgó útmutatót a párt főtitkárságának szolgálatai készítették. mivel ebben az időben Steeve Briois főtitkárhelyettes volt; |
| --- | --- |

F.

mivel a nyomozás során a Front national kiadványokért felelős igazgatója azt a tájékoztatást adta, hogy a szóban forgó útmutatót a párt főtitkárságának szolgálatai készítették. mivel ebben az időben Steeve Briois főtitkárhelyettes volt;

| G. | mivel az illetékes hatóságok Steeve Briois-t az ellen felhozott vádakkal kapcsolatban meghallgatásra kívánják beidézni, és ezért kérték a képviselő mentelmi jogának felfüggesztését; |
| --- | --- |

G.

mivel az illetékes hatóságok Steeve Briois-t az ellen felhozott vádakkal kapcsolatban meghallgatásra kívánják beidézni, és ezért kérték a képviselő mentelmi jogának felfüggesztését;

| H. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén az adott állam parlamenti képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén az adott állam parlamenti képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik;

| I. | mivel a francia alkotmány 26. cikke kimondja, hogy feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt a francia parlament egyetlen tagja sem vonható büntetőeljárás alá, ellene nem folytatható vizsgálat, nem tartóztatható le, nem vehető őrizetbe és nem indítható vele szemben bírósági eljárás; |
| --- | --- |

I.

mivel a francia alkotmány 26. cikke kimondja, hogy feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt a francia parlament egyetlen tagja sem vonható büntetőeljárás alá, ellene nem folytatható vizsgálat, nem tartóztatható le, nem vehető őrizetbe és nem indítható vele szemben bírósági eljárás;

| J. | mivel a francia parlament képviselői számára biztosított mentelmi jog terjedelme ténylegesen megfelel az európai parlamenti képviselők számára az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikkében biztosított mentelmi jog terjedelmének; mivel a Bíróság megállapította, hogy ahhoz, hogy az európai parlamenti képviselő valamely véleményére vonatkozzék a mentelmi jog, a képviselőnek a feladata ellátása során kell azt kifejtenie, ez pedig magában foglalja azt a követelményt, hogy kapcsolatnak kell fennállnia a kifejtett vélemény és a parlamenti feladatok között; mivel ennek a kapcsolatnak közvetlennek és nyilvánvalónak kell lennie; |
| --- | --- |

J.

mivel a francia parlament képviselői számára biztosított mentelmi jog terjedelme ténylegesen megfelel az európai parlamenti képviselők számára az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikkében biztosított mentelmi jog terjedelmének; mivel a Bíróság megállapította, hogy ahhoz, hogy az európai parlamenti képviselő valamely véleményére vonatkozzék a mentelmi jog, a képviselőnek a feladata ellátása során kell azt kifejtenie, ez pedig magában foglalja azt a követelményt, hogy kapcsolatnak kell fennállnia a kifejtett vélemény és a parlamenti feladatok között; mivel ennek a kapcsolatnak közvetlennek és nyilvánvalónak kell lennie;

| K. | mivel Steeve Briois a bűncselekmény feltételezett elkövetésének időpontjában, azaz 2013. szeptember 19-én és november 30-án nem volt európai parlamenti képviselő, azonban az állítólagosan jogsértő anyagok 2014. június 23-án és október 2-án még mindig megtekinthetők voltak bárki számára, aki hozzájuk kívánt férni; |
| --- | --- |

K.

mivel Steeve Briois a bűncselekmény feltételezett elkövetésének időpontjában, azaz 2013. szeptember 19-én és november 30-án nem volt európai parlamenti képviselő, azonban az állítólagosan jogsértő anyagok 2014. június 23-án és október 2-án még mindig megtekinthetők voltak bárki számára, aki hozzájuk kívánt férni;

| L. | mivel a vádak nyilvánvalóan nem függenek össze Steeve Briois európai parlamenti képviselői tisztségével, hanem nemzeti, illetve regionális jellegű tevékenységet érintenek, tekintettel arra, hogy a kijelentéseket a 2014. március 23-án és 30-án esetlegesen megválasztásra kerülő helyi önkormányzati képviselőknek szánták; |
| --- | --- |

L.

mivel a vádak nyilvánvalóan nem függenek össze Steeve Briois európai parlamenti képviselői tisztségével, hanem nemzeti, illetve regionális jellegű tevékenységet érintenek, tekintettel arra, hogy a kijelentéseket a 2014. március 23-án és 30-án esetlegesen megválasztásra kerülő helyi önkormányzati képviselőknek szánták;

| M. | mivel az állítólagos cselekmények nem függenek össze az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében vett európai parlamenti képviselői feladat ellátása során kinyilvánított véleménnyel vagy leadott szavazattal; |
| --- | --- |

M.

mivel az állítólagos cselekmények nem függenek össze az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében vett európai parlamenti képviselői feladat ellátása során kinyilvánított véleménnyel vagy leadott szavazattal;

| N. | mivel nem áll fenn olyan ok, amely alapján feltételezni lehetne, hogy Steeve Briois parlamenti munkája akadályozásának szándéka állna a bírósági vizsgálat mögött (fumus persecutionis), amely a „Maison des Potes – Maison de l’Égalité” egyesület kérelmére indult meg, és e kérelem még azelőtt került benyújtásra, hogy Steeve Briois európai parlamenti képviselői helyét elfoglalta; |
| --- | --- |

N.

mivel nem áll fenn olyan ok, amely alapján feltételezni lehetne, hogy Steeve Briois parlamenti munkája akadályozásának szándéka állna a bírósági vizsgálat mögött (fumus persecutionis), amely a „Maison des Potes – Maison de l’Égalité” egyesület kérelmére indult meg, és e kérelem még azelőtt került benyújtásra, hogy Steeve Briois európai parlamenti képviselői helyét elfoglalta;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Steeve Briois mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Francia Köztársaság igazságügyi miniszterének és Steeve Briois-nak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07. és C-201/07., ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patricello-ügy, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11 és T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/106 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/106

---

P8_TA(2018)0402

Sophie Montel mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2018. október 24-i határozata a Sophie Montel mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2018/2076(IMM))

(2020/C 345/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Francia Köztársaság igazságügyi minisztere által 2018. február 21-én a nanterre-i regionális bíróság előtt Sophie Montellal szemben a „Maison des Potes – Maison de l’Égalité” egyesület kérelmére faji vagy vallási megkülönböztetésre való nyilvános uszítás miatt indult vizsgálattal (B-49 2018/00243) összefüggésben eljuttatott és 2018. május 28-án a plenáris ülésen bejelentett, Sophie Montel mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Francia Köztársaság igazságügyi minisztere által 2018. február 21-én a nanterre-i regionális bíróság előtt Sophie Montellal szemben a „Maison des Potes – Maison de l’Égalité” egyesület kérelmére faji vagy vallási megkülönböztetésre való nyilvános uszítás miatt indult vizsgálattal (B-49 2018/00243) összefüggésben eljuttatott és 2018. május 28-án a plenáris ülésen bejelentett, Sophie Montel mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta Sophie Montelt, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta Sophie Montelt,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel a Francia Köztársaság Alkotmányának 26. cikkére, annak az 1995. augusztus 4-i 95-880. sz. alkotmányerejű törvénnyel módosított formájában, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Francia Köztársaság Alkotmányának 26. cikkére, annak az 1995. augusztus 4-i 95-880. sz. alkotmányerejű törvénnyel módosított formájában,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0350/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0350/2018),

| A. | mivel a versailles-i fellebbviteli bíróság melletti ügyész egy feltételezett bűncselekménnyel kapcsolatos bírósági eljárással összefüggésben Sophie Montel európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését kérte; |
| --- | --- |

A.

mivel a versailles-i fellebbviteli bíróság melletti ügyész egy feltételezett bűncselekménnyel kapcsolatos bírósági eljárással összefüggésben Sophie Montel európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését kérte;

| B. | mivel a Sophie Montel mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem ismeretlen személy ellen szóbeli, írásbeli, képi vagy a nyilvánosságnak szánt elektronikus közlés révén elkövetett, nemzeti, faji vagy vallási megkülönböztetésre való nyilvános uszítás bűncselekményének feltételezett elkövetésével függ össze, ami a francia jog szerinti bűncselekmény, amelyet az 1982. július 29-i törvény 24. cikkének (8) bekezdése, 23. cikkének (1) bekezdése, valamint az 1982. július 29-i 82-652. sz. törvény 42. és 93-3. cikke határoz meg, és amelyre vonatkozóan a kiszabható szankciókat az 1981. július 29-i törvény 24. cikkének (8), (10), (11) és (12) bekezdése, valamint a francia Büntető Törvénykönyv 121. cikkének (7) bekezdése tartalmazza; |
| --- | --- |

B.

mivel a Sophie Montel mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem ismeretlen személy ellen szóbeli, írásbeli, képi vagy a nyilvánosságnak szánt elektronikus közlés révén elkövetett, nemzeti, faji vagy vallási megkülönböztetésre való nyilvános uszítás bűncselekményének feltételezett elkövetésével függ össze, ami a francia jog szerinti bűncselekmény, amelyet az 1982. július 29-i törvény 24. cikkének (8) bekezdése, 23. cikkének (1) bekezdése, valamint az 1982. július 29-i 82-652. sz. törvény 42. és 93-3. cikke határoz meg, és amelyre vonatkozóan a kiszabható szankciókat az 1981. július 29-i törvény 24. cikkének (8), (10), (11) és (12) bekezdése, valamint a francia Büntető Törvénykönyv 121. cikkének (7) bekezdése tartalmazza;

| C. | mivel Sophie Montel ellen a „Maison des Potes – Maison de l’Égalité” elnevezésű egyesület által 2014. május 22-én magánvádas eljárásban benyújtott feljelentés alapján bizonyításfelvételi eljárás indult; |
| --- | --- |

C.

mivel Sophie Montel ellen a „Maison des Potes – Maison de l’Égalité” elnevezésű egyesület által 2014. május 22-én magánvádas eljárásban benyújtott feljelentés alapján bizonyításfelvételi eljárás indult;

| D. | mivel a panasz tárgyát „A Front National helyi önkormányzati képviselőinek kézikönyve” című, 2013. szeptember 19-én kiadott és a Front National szövetség honlapján 2013. november 30-án közzétett brosúrában szereplő kijelentések képezik, amely kijelentések a Front National 2014. március 23-án és 30-án tartott választásokon megválasztandó önkormányzati képviselőinek arra való ösztönzésére vonatkoznak, hogy az új önkormányzati képviselőtestületek első ülésén, a szociális lakások kiosztása során javasolják, hogy a francia emberek számára biztosítsanak elsőbbséget („nemzeti elsőbbség” címén); |
| --- | --- |

D.

mivel a panasz tárgyát „A Front National helyi önkormányzati képviselőinek kézikönyve” című, 2013. szeptember 19-én kiadott és a Front National szövetség honlapján 2013. november 30-án közzétett brosúrában szereplő kijelentések képezik, amely kijelentések a Front National 2014. március 23-án és 30-án tartott választásokon megválasztandó önkormányzati képviselőinek arra való ösztönzésére vonatkoznak, hogy az új önkormányzati képviselőtestületek első ülésén, a szociális lakások kiosztása során javasolják, hogy a francia emberek számára biztosítsanak elsőbbséget („nemzeti elsőbbség” címén);

| E. | mivel a francia jogban a büntetőjogi felelősség nem csak a közzététel anyagi szerzőjét terheli; |
| --- | --- |

E.

mivel a francia jogban a büntetőjogi felelősség nem csak a közzététel anyagi szerzőjét terheli;

| F. | mivel a nyomozás során a Front national kiadványokért felelős akkori igazgatója azt a tájékoztatást adta, hogy a szóban forgó útmutatót a párt főtitkárságának szolgálatai készítették. mivel Sophie Montel akkoriban a választott képviselők koordinálásáért volt felelős az említett főtitkárságon; |
| --- | --- |

F.

mivel a nyomozás során a Front national kiadványokért felelős akkori igazgatója azt a tájékoztatást adta, hogy a szóban forgó útmutatót a párt főtitkárságának szolgálatai készítették. mivel Sophie Montel akkoriban a választott képviselők koordinálásáért volt felelős az említett főtitkárságon;

| G. | mivel az illetékes hatóságok Sophie Montelt az ellene felhozott vádakkal kapcsolatban meghallgatásra kívánják beidézni, és ezért kérték a képviselő mentelmi jogának felfüggesztését; |
| --- | --- |

G.

mivel az illetékes hatóságok Sophie Montelt az ellene felhozott vádakkal kapcsolatban meghallgatásra kívánják beidézni, és ezért kérték a képviselő mentelmi jogának felfüggesztését;

| H. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén az adott állam parlamenti képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén az adott állam parlamenti képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik;

| I. | mivel a francia alkotmány 26. cikke kimondja, hogy feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt a francia parlament egyetlen tagja sem vonható büntetőeljárás alá, ellene nem folytatható vizsgálat, nem tartóztatható le, nem vehető őrizetbe és nem indítható vele szemben bírósági eljárás; |
| --- | --- |

I.

mivel a francia alkotmány 26. cikke kimondja, hogy feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt a francia parlament egyetlen tagja sem vonható büntetőeljárás alá, ellene nem folytatható vizsgálat, nem tartóztatható le, nem vehető őrizetbe és nem indítható vele szemben bírósági eljárás;

| J. | mivel a francia parlament képviselői számára biztosított mentelmi jog terjedelme ténylegesen megfelel az európai parlamenti képviselők számára az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikkében biztosított mentelmi jog terjedelmének; mivel a Bíróság megállapította, hogy ahhoz, hogy az európai parlamenti képviselő valamely véleményére vonatkozzék a mentelmi jog, a képviselőnek a feladata ellátása során kell azt kifejtenie, ez pedig magában foglalja azt a követelményt, hogy kapcsolatnak kell fennállnia a kifejtett vélemény és a parlamenti feladatok között; mivel ennek a kapcsolatnak közvetlennek és nyilvánvalónak kell lennie; |
| --- | --- |

J.

mivel a francia parlament képviselői számára biztosított mentelmi jog terjedelme ténylegesen megfelel az európai parlamenti képviselők számára az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikkében biztosított mentelmi jog terjedelmének; mivel a Bíróság megállapította, hogy ahhoz, hogy az európai parlamenti képviselő valamely véleményére vonatkozzék a mentelmi jog, a képviselőnek a feladata ellátása során kell azt kifejtenie, ez pedig magában foglalja azt a követelményt, hogy kapcsolatnak kell fennállnia a kifejtett vélemény és a parlamenti feladatok között; mivel ennek a kapcsolatnak közvetlennek és nyilvánvalónak kell lennie;

| K. | mivel Sophie Montel a bűncselekmény feltételezett elkövetésének időpontjában, azaz 2013. szeptember 19-én és november 30-án nem volt európai parlamenti képviselő, azonban az állítólagosan jogsértő anyagok 2014. június 23-án és október 2-án még mindig megtekinthetők voltak bárki számára, aki hozzájuk kívánt férni; |
| --- | --- |

K.

mivel Sophie Montel a bűncselekmény feltételezett elkövetésének időpontjában, azaz 2013. szeptember 19-én és november 30-án nem volt európai parlamenti képviselő, azonban az állítólagosan jogsértő anyagok 2014. június 23-án és október 2-án még mindig megtekinthetők voltak bárki számára, aki hozzájuk kívánt férni;

| L. | mivel a vádak nyilvánvalóan nem függenek össze Sophie Montel európai parlamenti képviselői tisztségével, hanem nemzeti, illetve regionális jellegű tevékenységet érintenek, tekintettel arra, hogy a kijelentéseket a 2014. március 23-án és 30-án esetlegesen megválasztásra kerülő helyi önkormányzati képviselőknek szánták; |
| --- | --- |

L.

mivel a vádak nyilvánvalóan nem függenek össze Sophie Montel európai parlamenti képviselői tisztségével, hanem nemzeti, illetve regionális jellegű tevékenységet érintenek, tekintettel arra, hogy a kijelentéseket a 2014. március 23-án és 30-án esetlegesen megválasztásra kerülő helyi önkormányzati képviselőknek szánták;

| M. | mivel az állítólagos cselekmények nem függenek össze az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében vett európai parlamenti képviselői feladat ellátása során kinyilvánított véleménnyel vagy leadott szavazattal; |
| --- | --- |

M.

mivel az állítólagos cselekmények nem függenek össze az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében vett európai parlamenti képviselői feladat ellátása során kinyilvánított véleménnyel vagy leadott szavazattal;

| N. | mivel nem áll fenn olyan ok, amely alapján feltételezni lehetne, hogy Sophie Montel parlamenti munkája akadályozásának szándéka állna a bírósági vizsgálat mögött (fumus persecutionis), amely a „Maison des Potes – Maison de l’Égalité” egyesület kérelmére indult meg, és e kérelem még azelőtt került benyújtásra, hogy Sophie Montel az európai parlamenti képviselői helyét elfoglalta; |
| --- | --- |

N.

mivel nem áll fenn olyan ok, amely alapján feltételezni lehetne, hogy Sophie Montel parlamenti munkája akadályozásának szándéka állna a bírósági vizsgálat mögött (fumus persecutionis), amely a „Maison des Potes – Maison de l’Égalité” egyesület kérelmére indult meg, és e kérelem még azelőtt került benyújtásra, hogy Sophie Montel az európai parlamenti képviselői helyét elfoglalta;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Sophie Montel mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Francia Köztársaság igazságügyi miniszterének és Sophie Montelnek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11 és T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/108 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/108

---

P8_TA(2018)0403

Georgios Kyrtsos mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2018. október 24-i határozata a Georgios Kyrtsos mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2018/2041(IMM))

(2020/C 345/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Georgios Kyrtsos mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló, a Görög Köztársaság legfelsőbb bíróságának helyettes ügyésze által egy 986,46 EUR összegű húsvéti jutalom kifizetésének elmulasztásához kapcsolódó (AVM O 2017/6101. sz. ügy), 2018. február 27-én megküldött és 2018. március 14-én a plenáris ülésen bejelentett kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Georgios Kyrtsos mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló, a Görög Köztársaság legfelsőbb bíróságának helyettes ügyésze által egy 986,46 EUR összegű húsvéti jutalom kifizetésének elmulasztásához kapcsolódó (AVM O 2017/6101. sz. ügy), 2018. február 27-én megküldött és 2018. március 14-én a plenáris ülésen bejelentett kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta Georgios Kyrtsost, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta Georgios Kyrtsost,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel az Görög Köztársaság alkotmányának 62. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Görög Köztársaság alkotmányának 62. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0351/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0351/2018),

| A. | mivel a Görög Köztársaság Legfelsőbb Bírósága melletti ügyészség egy állítólagos bűncselekmény kapcsán tett lehetséges jogi lépésekkel kapcsolatban kérte Georgios Kyrtsos európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését; |
| --- | --- |

A.

mivel a Görög Köztársaság Legfelsőbb Bírósága melletti ügyészség egy állítólagos bűncselekmény kapcsán tett lehetséges jogi lépésekkel kapcsolatban kérte Georgios Kyrtsos európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését;

| B. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén az adott állam parlamenti képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén az adott állam parlamenti képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik;

| C. | mivel a Görög Köztársaság alkotmányának 62. cikke értelmében a parlamenti ciklus alatt a parlamenti képviselőkkel szemben a Parlament előzetes engedélye nélkül vád nem emelhető, a parlamenti képviselők nem tartóztathatók le, nem börtönözhetők be, illetve egyéb módon nem tarthatók fogva; |
| --- | --- |

C.

mivel a Görög Köztársaság alkotmányának 62. cikke értelmében a parlamenti ciklus alatt a parlamenti képviselőkkel szemben a Parlament előzetes engedélye nélkül vád nem emelhető, a parlamenti képviselők nem tartóztathatók le, nem börtönözhetők be, illetve egyéb módon nem tarthatók fogva;

| D. | mivel Georgios Kyrtsos a KMP kiadóvállalat (City Press) és a Free Sunday kiadóvállalat (Free Sunday) jogi képviselőjeként 2005. július 26-án a KMP kiadóvállalat nevében határozatlan idejű szerződés keretében alkalmazta a szóban forgó volt alkalmazottat a két vállalat művészeti vezetőjeként; |
| --- | --- |

D.

mivel Georgios Kyrtsos a KMP kiadóvállalat (City Press) és a Free Sunday kiadóvállalat (Free Sunday) jogi képviselőjeként 2005. július 26-án a KMP kiadóvállalat nevében határozatlan idejű szerződés keretében alkalmazta a szóban forgó volt alkalmazottat a két vállalat művészeti vezetőjeként;

| E. | mivel Georgios Kyrtsos-t azzal vádolják, hogy 2016. április 27-én nem fizette ki egy alkalmazottjának a 986,46 EUR összegű húsvéti jutalmat, megsértve ezzel a 690/1945 törvényt, amelynek helyébe a 236/95 törvény 8. cikkének (1) bekezdése lépett, ami a 3996/2011 törvény 28. cikke és az 19040/1981 közös miniszteri határozat szerint bűncselekménynek minősül; |
| --- | --- |

E.

mivel Georgios Kyrtsos-t azzal vádolják, hogy 2016. április 27-én nem fizette ki egy alkalmazottjának a 986,46 EUR összegű húsvéti jutalmat, megsértve ezzel a 690/1945 törvényt, amelynek helyébe a 236/95 törvény 8. cikkének (1) bekezdése lépett, ami a 3996/2011 törvény 28. cikke és az 19040/1981 közös miniszteri határozat szerint bűncselekménynek minősül;

| F. | mivel az állítólagos bűncselekmény kétséget kizáróan nem áll közvetlen összefüggésben Georgios Kyrtsos európai parlamenti képviselői hivatalával, hanem a két lapterjesztő vállalatánál korábban betöltött igazgatói tisztségéhez kapcsolódik; |
| --- | --- |

F.

mivel az állítólagos bűncselekmény kétséget kizáróan nem áll közvetlen összefüggésben Georgios Kyrtsos európai parlamenti képviselői hivatalával, hanem a két lapterjesztő vállalatánál korábban betöltött igazgatói tisztségéhez kapcsolódik;

| G. | mivel az eljárás az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. számú jegyzőkönyv 8. cikke alkalmazásában nem az európai parlamenti képviselő feladatának ellátása során kinyilvánított véleményével vagy leadott szavazataival kapcsolatos; |
| --- | --- |

G.

mivel az eljárás az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. számú jegyzőkönyv 8. cikke alkalmazásában nem az európai parlamenti képviselő feladatának ellátása során kinyilvánított véleményével vagy leadott szavazataival kapcsolatos;

| H. | mivel nincs ok feltételezni, hogy a büntetőeljárás célja a képviselő politikai tevékenységének aláásása (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

H.

mivel nincs ok feltételezni, hogy a büntetőeljárás célja a képviselő politikai tevékenységének aláásása (fumus persecutionis);

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Georgios Kyrtsos mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a görög hatóságoknak és Georgios Kyrtsosnak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11 és T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2018. október 23., kedd

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/110 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/110

---

P8_TA(2018)0388

Megállapodás az EU és a Bahama-szigetek között a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről ***

Az Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Bahamai Közösség közötti, az Európai Közösség és a Bahamai Közösség közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12389/2017 – C8-0173/2018 – 2017/0169(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 345/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12389/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12389/2017),

| — | tekintettel a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló, az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Bahamai Közösség közötti megállapodást módosító, az Európai Unió és a Bahamai Közösség közötti megállapodás tervezetére (12388/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló, az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Bahamai Közösség közötti megállapodást módosító, az Európai Unió és a Bahamai Közösség közötti megállapodás tervezetére (12388/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban a Tanács által előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0173/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban a Tanács által előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0173/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0304/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0304/2018),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Bahamai Közösség kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/111 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/111

---

P8_TA(2018)0389

Megállapodás az EU és Mauritius között a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről ***

Az Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12396/2017 – C8-0177/2018 – 2017/0167(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 345/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12396/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12396/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodás tervezetére (12395/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodás tervezetére (12395/2017),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0177/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0177/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0303/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0303/2018),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Mauritiusi Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/112 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/112

---

P8_TA(2018)0390

Megállapodás az EU, valamint Antigua és Barbuda között a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről ***

Az Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió, valamint Antigua és Barbuda közötti, az Európai Közösség, valamint Antigua és Barbuda közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás módosításáról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12383/2017 – C8-0174/2018 – 2017/0171(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 345/25)

Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12383/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12383/2017),

| — | tekintettel a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló, az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Antigua és Barbuda közötti megállapodást módosító, az Európai Unió és Antigua és Barbuda közötti megállapodástervezetre (12382/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló, az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Antigua és Barbuda közötti megállapodást módosító, az Európai Unió és Antigua és Barbuda közötti megállapodástervezetre (12382/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban a Tanács által előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0174/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban a Tanács által előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0174/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0305/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0305/2018),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Antigua és Barbuda kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/113 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/113

---

P8_TA(2018)0391

Megállapodás az EU, valamint Saint Kitts és Nevis között a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről ***

Az Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió, valamint a Saint Kitts és Nevis Államszövetség közötti, az Európai Közösség, valamint a Saint Kitts és Nevis Államszövetség közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12393/2017 – C8-0176/2018 – 2017/0176(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 345/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12393/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12393/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió, valamint Saint Kitts és Nevis Államszövetség közötti, az Európai Közösség, valamint a Saint Kitts és Nevis Államszövetség közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (12391/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió, valamint Saint Kitts és Nevis Államszövetség közötti, az Európai Közösség, valamint a Saint Kitts és Nevis Államszövetség közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (12391/2017),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0176/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0176/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0306/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0306/2018),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Saint Kitts és Nevis Államszövetség kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/114 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/114

---

P8_TA(2018)0392

Megállapodás az EU és Barbados között a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről ***

Az Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió, másrészről Barbados közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló, egyrészről az Európai Közösség, másrészről Barbados közötti megállapodást módosító megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (12386/2017 – C8-0175/2018 – 2017/0179(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 345/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12386/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12386/2017),

| — | tekintettel a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló, az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Barbados közötti megállapodást módosító, az Európai Unió és Barbados közötti megállapodás tervezetére (12385/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló, az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Barbados közötti megállapodást módosító, az Európai Unió és Barbados közötti megállapodás tervezetére (12385/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban a Tanács által előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0175/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban a Tanács által előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0175/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0301/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0301/2018),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és Barbados kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/115 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/115

---

P8_TA(2018)0393

Megállapodás az EU és a Seychelle-szigetek között a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről ***

Az Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Seychelle Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Seychelle Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12399/2017 – C8-0172/2018 – 2017/0168(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 345/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12399/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12399/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Seychelle Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Seychelle Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodás tervezetére (12398/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Seychelle Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Seychelle Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodás tervezetére (12398/2017),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0172/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0172/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0302/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0302/2018),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Seychelle Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/116 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/116

---

P8_TA(2018)0394

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Portugália „EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel” referenciaszámú kérelme

Az Európai Parlament 2018. október 23-i állásfoglalása Portugália „EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel” referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0621 – C8-0399/2018 – 2018/2223(BUD))

(2020/C 345/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0621 – C8-0399/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0621 – C8-0399/2018),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0311/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0311/2018),

| A. | mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerőpiaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerőpiaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani;

| C. | mivel a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 14. (Ruházati termék gyártása) gazdasági ágazatban a NUTS 2. szintű Norte (PT11), Centro (PT16) és Lisboa (PT17) régiókban történt 1161 elbocsátást követően Portugália „EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt; |
| --- | --- |

C.

mivel a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 14. (Ruházati termék gyártása) gazdasági ágazatban a NUTS 2. szintű Norte (PT11), Centro (PT16) és Lisboa (PT17) régiókban történt 1161 elbocsátást követően Portugália „EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt;

| D. | mivel a kérelmet az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti beavatkozási kritérium alapján nyújtották be, amely az EGAA hozzájárulását ahhoz köti, hogy egy kilenc hónapos referencia-időszak alatt egy tagállam egy, vagy két egymással határos régiójában, vagy több mint két egymással határos NUTS 2. szintű régiójában található és a NACE Rev. 2. rendszer ágazati szintjén meghatározott ugyanazon gazdasági ágazatban működő vállalattól legalább 500 munkavállalót bocsássanak el, feltéve, hogy egy tagállam két régiójában összesen több mint 500 munkavállaló érintett; |
| --- | --- |

D.

mivel a kérelmet az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti beavatkozási kritérium alapján nyújtották be, amely az EGAA hozzájárulását ahhoz köti, hogy egy kilenc hónapos referencia-időszak alatt egy tagállam egy, vagy két egymással határos régiójában, vagy több mint két egymással határos NUTS 2. szintű régiójában található és a NACE Rev. 2. rendszer ágazati szintjén meghatározott ugyanazon gazdasági ágazatban működő vállalattól legalább 500 munkavállalót bocsássanak el, feltéve, hogy egy tagállam két régiójában összesen több mint 500 munkavállaló érintett;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Portugália jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 4 655 883 EUR összegű pénzügyi hozzájárulásra, ami a 7 759 806 EUR-t kitevő összes kiadás 60 %-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a portugál hatóságok 2018. április 24-én nyújtották be a kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság – a kiegészítő információk Portugália általi benyújtását követően – 2018. szeptember 10-én fejezte be, majd erről ugyanazon a napon értesítette a Parlamentet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megállapítja, hogy Portugália azzal érvel, hogy az elbocsátások a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változásokhoz, elsősorban pedig a textil- és ruházati kereskedelem – a Világkereskedelmi Szervezet textilmegállapodásának 2004 év végi lejártát követő – liberalizálásához köthetők, ami a textil- és ruhakereskedelem világszintű struktúrájában jelentős változásokat eredményezett; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megjegyzi, hogy az elbocsátások által érintett körzetekben magasabb a ruházati termékek ágazatának munkanélküliségi rátája, mint az e körzeteknek otthont adó régiókban (a Norte, Centro és Lisboa régióban), és hogy csekély az esély az újrafoglalkoztatásra, mivel az elbocsátott munkavállalók táborát elsősorban alacsony képzettségű nők alkotják; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet arra, hogy a portugál ruházati ágazatban tevékenykedő két vállalatnál bekövetkezett elbocsátások várhatóan jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolnak majd a helyi gazdaságra, és hogy az elbocsátások hatását az újbóli elhelyezkedés nehézségei súlyosbítják, amelyek a munkahelyek hiányából, az elbocsátott munkavállalók alacsony iskolai végzettségéből, továbbá az álláskeresők nagy számából fakadnak; |
| --- | --- |

5.

| 6. | javasolja a strukturális és beruházási alapok, és különösen az Európai Szociális Alap alkalmazását a portugál munkavállalók szakképesítéseinek javítására a munkanélküliség, és különösen az ifjúsági és a tartós munkanélküliség csökkentése céljából; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy a kérelem 1 161 elbocsátott munkavállalóra vonatkozik, akik közül a javasolt intézkedések 730-at céloznak meg; rámutat, hogy az elbocsátott munkavállalók többsége (88,63 %) nő; megjegyzi továbbá, hogy az elbocsátott munkavállalók 20,55 %-a 55 évesnél idősebb; erre tekintettel elismeri az EGAA által társfinanszírozott aktív munkaerőpiaci intézkedések fontosságát, hogy javuljanak ezen kiszolgáltatott csoportok munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedésének esélyei; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli, hogy az EGAA-ból társfinanszírozott, személyre szabott szolgáltatásokból mintegy 730 nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő 30 év alatti fiatal (NEET-fiatal) is részesül; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy Portugália háromféle intézkedést tervez a kérelem által érintett elbocsátott munkavállalók érdekében: i. képzés és átképzés, ii. vállalkozásösztönzés, iii. juttatások; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a képzéseknek és átképzéseknek – a növekvő munkaerő-keresletet mutató ágazatok figyelembevételével – valódi alternatívákat kell kínálniuk az újbóli beilleszkedéshez a régióban; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy az anyagi juttatások, köztük a képzési, mobilitási és étkezési támogatások nem haladják meg a teljes költség EGAA-rendeletben rögzített, 35 %-os felső határát, és hogy ezen intézkedések a munkakereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek tevékeny részvételétől függnek; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tudomásul veszi, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagját egy munkacsoporttal konzultálva dolgozták ki, amely magában foglalta az Állami Foglalkoztatási Szolgálatot, a szakszervezetek képviselőit, a Szociális Biztonsági Intézetet és a munkafeltételekkel foglalkozó hatóságot; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy a portugál hatóságok megerősítették, hogy a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást, és biztosítékot nyújtottak arra vonatkozóan, hogy megtették a szükséges intézkedéseket a kettős finanszírozás megelőzésére, továbbá hogy a javasolt intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott fellépéseket; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ismételten leszögezi, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket, és üdvözli a Portugália által e tekintetben nyújtott megerősítést; |
| --- | --- |

14.

| 15. | emlékeztet arra, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során fel kell mérni a jövőbeli munkaerőpiaci kilátásokat és a szükséges készségeket, valamint hogy a csomagnak összeegyeztethetőnek kell lennie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulással; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze arra a nemzeti hatóságokat, hogy a növekedési potenciállal rendelkező és így munkaerőt felvevő ágazatokról szóló jövőbeni javaslataikban jobban térjenek ki a részletekre, valamint hogy gyűjtsenek megalapozott adatokat az EGAA-támogatás hatásáról, amelyet többek között az állások minőségére és a munkaerőpiacra való újbóli beilleszkedésnek az EGAA révén elért arányára gyakorol; |
| --- | --- |

16.

| 17. | emlékeztet a Bizottsághoz intézett azon kérésére, hogy biztosítson hozzáférést a nyilvánosság számára az összes EGAA-kérelemmel kapcsolatos dokumentumhoz; |
| --- | --- |

17.

| 18. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

18.

| 19. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

19.

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

Portugália „EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel” referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2018/1720 határozattal.)

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/120 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/120

---

P8_TA(2018)0395

Az ESBA ügyvezető igazgatójának kinevezése

Az Európai Parlament 2018. október 23-i határozata az Európai Stratégiai Beruházási Alap ügyvezető igazgatójának kinevezésére irányuló javaslatról (N8-0100/2018 – C8-0423/2018 – 2018/0903(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 345/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) irányítóbizottságának az ESBA ügyvezető igazgatója kinevezésének megújítására vonatkozó, 2018. július 19-i javaslatára (C8-0423/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) irányítóbizottságának az ESBA ügyvezető igazgatója kinevezésének megújítására vonatkozó, 2018. július 19-i javaslatára (C8-0423/2018),

| — | tekintettel „az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap” című, 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 7. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel „az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap” című, 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 7. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122a. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0314/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0314/2018),

| A. | mivel az (EU) 2015/1017 rendelet 7. cikkének (6) bekezdése arról rendelkezik, hogy az ESBA ügyvezető igazgatóját és helyettes ügyvezető igazgatóját az Európai Beruházási Bank (EBB) eljárásainak megfelelően nyílt és átlátható kiválasztási eljárást – amelynek valamennyi szakaszában az Európai Parlamentet megfelelő módon és kellő időben tájékoztatni kell –, valamint az Európai Parlament általi jóváhagyást követően az EBB nevezi ki határozott, három évig tartó időtartamra, amely egy alkalommal megújítható; |
| --- | --- |

A.

mivel az (EU) 2015/1017 rendelet 7. cikkének (6) bekezdése arról rendelkezik, hogy az ESBA ügyvezető igazgatóját és helyettes ügyvezető igazgatóját az Európai Beruházási Bank (EBB) eljárásainak megfelelően nyílt és átlátható kiválasztási eljárást – amelynek valamennyi szakaszában az Európai Parlamentet megfelelő módon és kellő időben tájékoztatni kell –, valamint az Európai Parlament általi jóváhagyást követően az EBB nevezi ki határozott, három évig tartó időtartamra, amely egy alkalommal megújítható;

| B. | mivel 2018. július 19-én az ESBA irányítóbizottsága az ESBA ügyvezető igazgatójának és helyettes ügyvezető igazgatója kinevezésének megújítására irányuló javaslatot fogadott el, amelyet továbbított az Európai Parlamentnek; |
| --- | --- |

B.

mivel 2018. július 19-én az ESBA irányítóbizottsága az ESBA ügyvezető igazgatójának és helyettes ügyvezető igazgatója kinevezésének megújítására irányuló javaslatot fogadott el, amelyet továbbított az Európai Parlamentnek;

| C. | mivel 2018. szeptember 25-én a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság meghallgatást tartott Wilhelm Moltererrel, az ESBA ügyvezető igazgatói pozíciójára javasolt jelölttel, aki bevezető nyilatkozatot tett, majd válaszolt a bizottságok tagjai által feltett kérdésekre; |
| --- | --- |

C.

mivel 2018. szeptember 25-én a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság meghallgatást tartott Wilhelm Moltererrel, az ESBA ügyvezető igazgatói pozíciójára javasolt jelölttel, aki bevezető nyilatkozatot tett, majd válaszolt a bizottságok tagjai által feltett kérdésekre;

| 1. | egyetért Wilhelm Molterernek az Európai Stratégiai Beruházási Alap ügyvezető igazgatójává történő kinevezésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Beruházási Banknak, valamint a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 169., 2015.7.1., 1. o.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/121 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/121

---

P8_TA(2018)0396

Az ESBA ügyvezetőigazgató-helyettesének kinevezése

Az Európai Parlament 2018. október 23-i határozata az Európai Stratégiai Beruházási Alap ügyvezetőigazgató-helyettesének kinevezésére irányuló javaslatról (N8-0101/2018 – C8-0424/2018 – 2018/0904(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 345/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) irányítóbizottságának az ESBA ügyvezetőigazgató-helyettese kinevezésének megújítására vonatkozó, 2018. július 19-i javaslatára (C8-0424/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) irányítóbizottságának az ESBA ügyvezetőigazgató-helyettese kinevezésének megújítására vonatkozó, 2018. július 19-i javaslatára (C8-0424/2018),

| — | tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alapról – szóló, 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 7. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alapról – szóló, 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 7. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122a. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0312/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0312/2018),

| A. | mivel az (EU) 2015/1017 rendelet 7. cikkének (6) bekezdése arról rendelkezik, hogy az ESBA ügyvezető igazgatóját és helyettes ügyvezető igazgatóját az Európai Beruházási Bank (EBB) eljárásainak megfelelően nyílt és átlátható kiválasztási eljárást – amelynek valamennyi szakaszában az Európai Parlamentet megfelelő módon és kellő időben tájékoztatni kell –, valamint az Európai Parlament általi jóváhagyást követően az EBB nevezi ki határozott, három évig tartó időtartamra, amely egy alkalommal megújítható; |
| --- | --- |

A.

mivel az (EU) 2015/1017 rendelet 7. cikkének (6) bekezdése arról rendelkezik, hogy az ESBA ügyvezető igazgatóját és helyettes ügyvezető igazgatóját az Európai Beruházási Bank (EBB) eljárásainak megfelelően nyílt és átlátható kiválasztási eljárást – amelynek valamennyi szakaszában az Európai Parlamentet megfelelő módon és kellő időben tájékoztatni kell –, valamint az Európai Parlament általi jóváhagyást követően az EBB nevezi ki határozott, három évig tartó időtartamra, amely egy alkalommal megújítható;

| B. | mivel 2018. július 19-én az ESBA irányítóbizottsága az ESBA ügyvezető igazgatójának és helyettes ügyvezető igazgatója kinevezésének megújítására irányuló javaslatot fogadott el, amelyet továbbított az Európai Parlamentnek; |
| --- | --- |

B.

mivel 2018. július 19-én az ESBA irányítóbizottsága az ESBA ügyvezető igazgatójának és helyettes ügyvezető igazgatója kinevezésének megújítására irányuló javaslatot fogadott el, amelyet továbbított az Európai Parlamentnek;

| C. | mivel 2018. szeptember 25-én a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság meghallgatást tartott Ilijana Canovával, az ESBA helyettes ügyvezető igazgatói pozíciójára javasolt jelölttel, aki bevezető nyilatkozatot tett, majd válaszolt a bizottságok tagjai által feltett kérdésekre; |
| --- | --- |

C.

mivel 2018. szeptember 25-én a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság meghallgatást tartott Ilijana Canovával, az ESBA helyettes ügyvezető igazgatói pozíciójára javasolt jelölttel, aki bevezető nyilatkozatot tett, majd válaszolt a bizottságok tagjai által feltett kérdésekre;

| 1. | egyetért Ilijana Canovának az Európai Stratégiai Beruházási Alap ügyvezető igazgatójává történő kinevezésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Beruházási Banknak, valamint a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 169., 2015.7.1., 1. o.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/122

---

P8_TA(2018)0397

Az emberi fogyasztásra szánt víz minősége ***I

Az Európai Parlament 2018. október 23-án elfogadott módosításai az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (átdolgozás) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2020/C 345/32)

Módosítás 161, 187, 206 és 213

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A 98/83/EK irányelv jogi keretet hozott létre annak érdekében, hogy a víz egészségességének és tisztaságának biztosítása által óvja az emberi egészséget az emberi fogyasztásra szánt víz szennyezettsége által okozott káros hatásoktól. Ennek az irányelvnek ugyanezt a célt kell szolgálnia. E cél érdekében uniós szinten van szükség azoknak a minimumkövetelményeknek a meghatározására, amelyeknek az e célra szánt víznek meg kell felelnie. A tagállamoknak meg kell hozniuk
  az
  ahhoz szükséges
  intézkedéseket
  , hogy az emberi fogyasztásra szánt ivóvíz mentes legyen bármiféle mikroorganizmustól és parazitától, valamint olyan anyagoktól, amelyek akár veszélyt is jelenhetnek az emberi egészségre nézve, és biztosítaniuk kell, hogy az ivóvíz megfeleljen az említett minimumkövetelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

A 98/83/EK irányelv jogi keretet hozott létre annak érdekében, hogy a víz egészségességének és tisztaságának biztosítása által óvja az emberi egészséget az emberi fogyasztásra szánt víz szennyezettsége által okozott káros hatásoktól. Ennek az irányelvnek ugyanezt a célt kell szolgálnia. E cél érdekében uniós szinten van szükség azoknak a minimumkövetelményeknek a meghatározására, amelyeknek az e célra szánt víznek meg kell felelnie. A tagállamoknak meg kell hozniuk
  az
  ahhoz szükséges
  intézkedéseket
  , hogy az emberi fogyasztásra szánt ivóvíz mentes legyen bármiféle mikroorganizmustól és parazitától, valamint olyan anyagoktól, amelyek akár veszélyt is jelenhetnek az emberi egészségre nézve, és biztosítaniuk kell, hogy az ivóvíz megfeleljen az említett minimumkövetelményeknek.

| (2) | A 98/83/EK irányelv jogi keretet hozott létre annak érdekében, hogy a víz egészségességének és tisztaságának biztosítása által óvja az emberi egészséget az emberi fogyasztásra szánt víz szennyezettsége által okozott káros hatásoktól. Ennek az irányelvnek ugyanezt a célt kell szolgálnia
  , és mindenki számára biztosítania kell az ilyen vízhez való egyetemes hozzáférést az Unióban
  . E cél érdekében uniós szinten van szükség azoknak a minimumkövetelményeknek a meghatározására, amelyeknek az e célra szánt víznek meg kell felelnie. A tagállamoknak meg kell hozniuk
  minden
  ahhoz szükséges
  intézkedést
  , hogy az emberi fogyasztásra szánt ivóvíz mentes legyen bármiféle mikroorganizmustól és parazitától, valamint olyan anyagoktól, amelyek akár veszélyt is jelenhetnek az emberi egészségre nézve, és biztosítaniuk kell, hogy az ivóvíz megfeleljen az említett minimumkövetelményeknek. |
| --- | --- |

(2)

A 98/83/EK irányelv jogi keretet hozott létre annak érdekében, hogy a víz egészségességének és tisztaságának biztosítása által óvja az emberi egészséget az emberi fogyasztásra szánt víz szennyezettsége által okozott káros hatásoktól. Ennek az irányelvnek ugyanezt a célt kell szolgálnia
  , és mindenki számára biztosítania kell az ilyen vízhez való egyetemes hozzáférést az Unióban
  . E cél érdekében uniós szinten van szükség azoknak a minimumkövetelményeknek a meghatározására, amelyeknek az e célra szánt víznek meg kell felelnie. A tagállamoknak meg kell hozniuk
  minden
  ahhoz szükséges
  intézkedést
  , hogy az emberi fogyasztásra szánt ivóvíz mentes legyen bármiféle mikroorganizmustól és parazitától, valamint olyan anyagoktól, amelyek akár veszélyt is jelenhetnek az emberi egészségre nézve, és biztosítaniuk kell, hogy az ivóvíz megfeleljen az említett minimumkövetelményeknek.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | A Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „Az anyagkörforgás megvalósítása – a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv” című, 2015. december 2-i közleményével összhangban ezen irányelvnek arra kell törekednie, hogy ösztönözze a vízi erőforrások hatékony felhasználását és a fenntarthatóságot, ezáltal teljesítve a körforgásos gazdasággal kapcsolatos célkitűzéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

A Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „Az anyagkörforgás megvalósítása – a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv” című, 2015. december 2-i közleményével összhangban ezen irányelvnek arra kell törekednie, hogy ösztönözze a vízi erőforrások hatékony felhasználását és a fenntarthatóságot, ezáltal teljesítve a körforgásos gazdasággal kapcsolatos célkitűzéseket.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

2 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b) | Az Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlése 2010. július 28-án elismerte a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való emberi jogot, így a tiszta ivóvízhez való hozzáférés nem korlátozható amiatt, hogy a végfelhasználó nem tudja azt megfizetni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2b)

Az Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlése 2010. július 28-án elismerte a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való emberi jogot, így a tiszta ivóvízhez való hozzáférés nem korlátozható amiatt, hogy a végfelhasználó nem tudja azt megfizetni.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

2 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2c) | Összhangot kell teremteni az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve

   (1a)

  és ezen irányelv között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2c)

Összhangot kell teremteni az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve

   (1a)

  és ezen irányelv között.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

2 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2d) | Az ezen irányelvben meghatározott követelményeknek tükrözniük kell a vízszolgáltatók nemzeti helyzetét és körülményeit a tagállamokban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2d)

Az ezen irányelvben meghatározott követelményeknek tükrözniük kell a vízszolgáltatók nemzeti helyzetét és körülményeit a tagállamokban.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A természetes ásványvizeket és a gyógyszernek minősülő vizeket ki kell zárni ennek az irányelvnek a hatálya alól, mivel a 2009/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (68), illetve a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (69) foglalkozik az ilyen vizekkel. Azonban a 2009/54/EK irányelv a természetes ásványvizekre és a forrásvizekre egyaránt vonatkozik, és csak az ásványvizeket kell kizárni ezen irányelv hatálya alól. A 2009/54/EK irányelv 9. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban a forrásvizeknek meg kell felelniük ezen irányelv előírásainak. Az emberi fogyasztásra szánt, palackozott vagy tartályokba töltött, értékesítésre, illetve valamely élelmiszer gyártásában, készítésében vagy kezelésére való felhasználásra szánt víznek meg kell felelnie ezen irányelv előírásainak a megfelelési helyen
  (a csapban)
  , és onnantól a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (70) 2. cikke második albekezdésének megfelelően élelmiszernek kell
  tekintetni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A természetes ásványvizeket és a gyógyszernek minősülő vizeket ki kell zárni ennek az irányelvnek a hatálya alól, mivel a 2009/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (68), illetve a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (69) foglalkozik az ilyen vizekkel. Azonban a 2009/54/EK irányelv a természetes ásványvizekre és a forrásvizekre egyaránt vonatkozik, és csak az ásványvizeket kell kizárni ezen irányelv hatálya alól. A 2009/54/EK irányelv 9. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban a forrásvizeknek meg kell felelniük ezen irányelv előírásainak. Az emberi fogyasztásra szánt, palackozott vagy tartályokba töltött, értékesítésre, illetve valamely élelmiszer gyártásában, készítésében vagy kezelésére való felhasználásra szánt víznek meg kell felelnie ezen irányelv előírásainak a megfelelési helyen
  (a csapban)
  , és onnantól a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (70) 2. cikke második albekezdésének megfelelően élelmiszernek kell
  tekintetni
  .

| (3) | A természetes ásványvizeket és a gyógyszernek minősülő vizeket ki kell zárni ennek az irányelvnek a hatálya alól, mivel a 2009/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (68), illetve a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (69) foglalkozik az ilyen vizekkel. Azonban a 2009/54/EK irányelv a természetes ásványvizekre és a forrásvizekre egyaránt vonatkozik, és csak az ásványvizeket kell kizárni ezen irányelv hatálya alól. A 2009/54/EK irányelv 9. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban a forrásvizeknek meg kell felelniük ezen irányelv előírásainak.
  Ez a kötelezettség azonban nem terjeszthető ki az ezen irányelv I. mellékletének A. részében szereplő mikrobiológiai paraméterekre.
  Az emberi fogyasztásra szánt
  , közüzemi vízellátásból vagy magánkutakból származó
  , palackozott vagy tartályokba töltött, értékesítésre, illetve valamely élelmiszer gyártásában, készítésében vagy kezelésére való felhasználásra szánt víznek
  a főszabály szerint továbbra is
  meg kell felelnie ezen irányelv előírásainak a megfelelési helyen, és onnantól a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (70) 2. cikke második albekezdésének megfelelően élelmiszernek kell
  tekinteni. Az alkalmazandó élelmiszer-biztonsági követelmények tiszteletben tartása esetén a nemzeti hatóságoknak hatáskört kell kapniuk arra, hogy engedélyezzék a víz élelmiszer-feldolgozó ágazatban való újrafelhasználását. |
| --- | --- |

(3)

A természetes ásványvizeket és a gyógyszernek minősülő vizeket ki kell zárni ennek az irányelvnek a hatálya alól, mivel a 2009/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (68), illetve a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (69) foglalkozik az ilyen vizekkel. Azonban a 2009/54/EK irányelv a természetes ásványvizekre és a forrásvizekre egyaránt vonatkozik, és csak az ásványvizeket kell kizárni ezen irányelv hatálya alól. A 2009/54/EK irányelv 9. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban a forrásvizeknek meg kell felelniük ezen irányelv előírásainak.
  Ez a kötelezettség azonban nem terjeszthető ki az ezen irányelv I. mellékletének A. részében szereplő mikrobiológiai paraméterekre.
  Az emberi fogyasztásra szánt
  , közüzemi vízellátásból vagy magánkutakból származó
  , palackozott vagy tartályokba töltött, értékesítésre, illetve valamely élelmiszer gyártásában, készítésében vagy kezelésére való felhasználásra szánt víznek
  a főszabály szerint továbbra is
  meg kell felelnie ezen irányelv előírásainak a megfelelési helyen, és onnantól a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (70) 2. cikke második albekezdésének megfelelően élelmiszernek kell
  tekinteni. Az alkalmazandó élelmiszer-biztonsági követelmények tiszteletben tartása esetén a nemzeti hatóságoknak hatáskört kell kapniuk arra, hogy engedélyezzék a víz élelmiszer-feldolgozó ágazatban való újrafelhasználását.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A vízhez való jogról szóló európai polgári kezdeményezés („Right2Water”) (71) lezárását követően uniós szintű nyilvános konzultáció indult, és a célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT) keretében sor került a 98/83/EK irányelv értékelésére (72). Ennek alapján nyilvánvalóvá vált, hogy a 98/83/EK irányelv bizonyos rendelkezéseit naprakésszé kell tenni. Négy fejlesztendő területet azonosítottak, nevezetesen a minőséget meghatározó számszerű értékek listáját, a kockázatalapú megközelítésre való korlátozott hagyatkozást, a fogyasztók tájékoztatására vonatkozó rendelkezések pontatlanságát, valamint az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkezésbe kerülő anyagok jóváhagyási rendszerei közötti egyenlőtlenségeket. Ezen túlmenően a vízhez való joggal kapcsolatos európai polgári kezdeményezés külön problémaként azonosította azt a tényt, hogy a lakosság egy része –
  különösen
  a társadalom
  perifériáján
   – nem
  fér
  hozzá emberi fogyasztásra szánt vízhez, pedig ez szerepel az ENSZ 2030-as fenntartható fejlesztési céljai között (6. célkitűzés). Az utolsó megoldandó kérdés pedig a vízügyi infrastruktúra karbantartására és felújítására irányuló beruházások alacsony szintjére visszavezethető vízszivárgással kapcsolatos tudatosság hiánya; amire az Európai Számvevőszék vízügyi infrastruktúráról szóló különjelentése (73) is rámutatott. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A vízhez való jogról szóló európai polgári kezdeményezés („Right2Water”) (71) lezárását követően uniós szintű nyilvános konzultáció indult, és a célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT) keretében sor került a 98/83/EK irányelv értékelésére (72). Ennek alapján nyilvánvalóvá vált, hogy a 98/83/EK irányelv bizonyos rendelkezéseit naprakésszé kell tenni. Négy fejlesztendő területet azonosítottak, nevezetesen a minőséget meghatározó számszerű értékek listáját, a kockázatalapú megközelítésre való korlátozott hagyatkozást, a fogyasztók tájékoztatására vonatkozó rendelkezések pontatlanságát, valamint az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkezésbe kerülő anyagok jóváhagyási rendszerei közötti egyenlőtlenségeket. Ezen túlmenően a vízhez való joggal kapcsolatos európai polgári kezdeményezés külön problémaként azonosította azt a tényt, hogy a lakosság egy része –
  különösen
  a társadalom
  perifériáján
   – nem
  fér
  hozzá emberi fogyasztásra szánt vízhez, pedig ez szerepel az ENSZ 2030-as fenntartható fejlesztési céljai között (6. célkitűzés). Az utolsó megoldandó kérdés pedig a vízügyi infrastruktúra karbantartására és felújítására irányuló beruházások alacsony szintjére visszavezethető vízszivárgással kapcsolatos tudatosság hiánya; amire az Európai Számvevőszék vízügyi infrastruktúráról szóló különjelentése (73) is rámutatott.

| (4) | A vízhez való jogról szóló európai polgári kezdeményezés („Right2Water”) (71)

  – amely felszólította az Uniót, hogy fokozza a vízhez való egyetemes hozzáférés elérésére irányuló erőfeszítéseit –
  lezárását követően uniós szintű nyilvános konzultáció indult, és a célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT) keretében sor került a 98/83/EK irányelv (72) értékelésére. Ennek alapján nyilvánvalóvá vált, hogy a 98/83/EK irányelv bizonyos rendelkezéseit naprakésszé kell tenni. Négy fejlesztendő területet azonosítottak, nevezetesen a minőséget meghatározó számszerű értékek listáját, a kockázatalapú megközelítésre való korlátozott hagyatkozást, a fogyasztók tájékoztatására vonatkozó rendelkezések pontatlanságát, valamint az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkezésbe kerülő anyagok jóváhagyási rendszerei közötti egyenlőtlenségeket
  , valamint ennek emberi egészséget érintő következményeit
  . Ezen túlmenően a vízhez való joggal kapcsolatos európai polgári kezdeményezés külön problémaként azonosította azt a tényt, hogy a lakosság egy része –
  a kiszolgáltatott és
  a társadalom
  perifériájára szorult csoportok
   –
  korlátozottan vagy
  nem
  férnek
  hozzá emberi fogyasztásra szánt
  , megfizethető árú
  vízhez, pedig ez szerepel az ENSZ 2030-as fenntartható fejlesztési céljai
  értelmében vállalt kötelezettségek
  között (6. célkitűzés).
  Ezzel összefüggésben az Európai Parlament elismerte, hogy mindenkinek joga van az emberi fogyasztásra szánt vízhez való hozzáférésre az Unióban.
  Az utolsó megoldandó kérdés pedig a vízügyi infrastruktúra karbantartására és felújítására irányuló beruházások alacsony szintjére
  , valamint a vízhálózatok olykor elégtelen ismeretére
  visszavezethető vízszivárgással kapcsolatos tudatosság hiánya, amire az Európai Számvevőszék vízügyi infrastruktúráról szóló különjelentése (73) is rámutatott. |
| --- | --- |

(4)

A vízhez való jogról szóló európai polgári kezdeményezés („Right2Water”) (71)

  – amely felszólította az Uniót, hogy fokozza a vízhez való egyetemes hozzáférés elérésére irányuló erőfeszítéseit –
  lezárását követően uniós szintű nyilvános konzultáció indult, és a célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT) keretében sor került a 98/83/EK irányelv (72) értékelésére. Ennek alapján nyilvánvalóvá vált, hogy a 98/83/EK irányelv bizonyos rendelkezéseit naprakésszé kell tenni. Négy fejlesztendő területet azonosítottak, nevezetesen a minőséget meghatározó számszerű értékek listáját, a kockázatalapú megközelítésre való korlátozott hagyatkozást, a fogyasztók tájékoztatására vonatkozó rendelkezések pontatlanságát, valamint az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkezésbe kerülő anyagok jóváhagyási rendszerei közötti egyenlőtlenségeket
  , valamint ennek emberi egészséget érintő következményeit
  . Ezen túlmenően a vízhez való joggal kapcsolatos európai polgári kezdeményezés külön problémaként azonosította azt a tényt, hogy a lakosság egy része –
  a kiszolgáltatott és
  a társadalom
  perifériájára szorult csoportok
   –
  korlátozottan vagy
  nem
  férnek
  hozzá emberi fogyasztásra szánt
  , megfizethető árú
  vízhez, pedig ez szerepel az ENSZ 2030-as fenntartható fejlesztési céljai
  értelmében vállalt kötelezettségek
  között (6. célkitűzés).
  Ezzel összefüggésben az Európai Parlament elismerte, hogy mindenkinek joga van az emberi fogyasztásra szánt vízhez való hozzáférésre az Unióban.
  Az utolsó megoldandó kérdés pedig a vízügyi infrastruktúra karbantartására és felújítására irányuló beruházások alacsony szintjére
  , valamint a vízhálózatok olykor elégtelen ismeretére
  visszavezethető vízszivárgással kapcsolatos tudatosság hiánya, amire az Európai Számvevőszék vízügyi infrastruktúráról szóló különjelentése (73) is rámutatott.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | Az Egyesült Nemzetek 6. számú fenntartható fejlesztési célja alapján kitűzött ambiciózus célok elérése érdekében a tagállamokat kötelezni kell cselekvési tervek végrehajtására annak biztosítása érdekében, hogy 2030-ig mindenki egyetemes és igazságos hozzáférést kapjon a biztonságos és megfizethető ivóvízhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

Az Egyesült Nemzetek 6. számú fenntartható fejlesztési célja alapján kitűzött ambiciózus célok elérése érdekében a tagállamokat kötelezni kell cselekvési tervek végrehajtására annak biztosítása érdekében, hogy 2030-ig mindenki egyetemes és igazságos hozzáférést kapjon a biztonságos és megfizethető ivóvízhez.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

4 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b) | Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalást fogatott el a „Right2Water” európai polgári kezdeményezés nyomon követéséről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4b)

Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalást fogatott el a „Right2Water” európai polgári kezdeményezés nyomon követéséről.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | Az emberi fogyasztásra szánt ivóvíz alapvető szerepet játszik az Unió arra irányuló folyamatos erőfeszítéseiben, hogy erősítse az emberi egészség és a környezet védelmét az endokrin károsító vegyi anyagokkal szemben. Az endokrin károsító vegyületek ezen irányelvben történő szabályozása ígéretes lépés az endokrin károsító anyagokra vonatkozó aktualizált uniós stratégiának megfelelően, amelyet a Bizottság köteles minden további késedelem nélkül végrehajtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

Az emberi fogyasztásra szánt ivóvíz alapvető szerepet játszik az Unió arra irányuló folyamatos erőfeszítéseiben, hogy erősítse az emberi egészség és a környezet védelmét az endokrin károsító vegyi anyagokkal szemben. Az endokrin károsító vegyületek ezen irányelvben történő szabályozása ígéretes lépés az endokrin károsító anyagokra vonatkozó aktualizált uniós stratégiának megfelelően, amelyet a Bizottság köteles minden további késedelem nélkül végrehajtani.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | Amennyiben a tudományos ismeretek nem elegendők az emberi egészségre jelentett veszély vagy annak hiányának megállapításához, vagy az emberi fogyasztásra szánt vízben található anyag megengedett értékének meghatározásához, az említett anyagot az elővigyázatosság elve alapján megfigyelési listára kell helyezni, amíg egyértelműbb tudományos adatok nem állnak rendelkezésre. A tagállamoknak ezért külön kell ellenőrizniük ezeket az újonnan megjelenő paramétereket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

Amennyiben a tudományos ismeretek nem elegendők az emberi egészségre jelentett veszély vagy annak hiányának megállapításához, vagy az emberi fogyasztásra szánt vízben található anyag megengedett értékének meghatározásához, az említett anyagot az elővigyázatosság elve alapján megfigyelési listára kell helyezni, amíg egyértelműbb tudományos adatok nem állnak rendelkezésre. A tagállamoknak ezért külön kell ellenőrizniük ezeket az újonnan megjelenő paramétereket.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

6 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6b) | Az indikátor paramétereknek nincs közvetlen közegészségügyi hatásuk. Ugyanakkor fontos eszközök, amelyek lehetővé teszik a víztermelő és -elosztó rendszerek működésének megállapítását és a víz minőségének értékelését. Elősegítik a vízkezelés működési zavarainak azonosítását, és fontos szerepet játszanak a vízminőségbe vetett fogyasztói bizalom növelésében és fenntartásában. Ezért a tagállamoknak nyomon kell követniük ezeket a mutatókat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6b)

Az indikátor paramétereknek nincs közvetlen közegészségügyi hatásuk. Ugyanakkor fontos eszközök, amelyek lehetővé teszik a víztermelő és -elosztó rendszerek működésének megállapítását és a víz minőségének értékelését. Elősegítik a vízkezelés működési zavarainak azonosítását, és fontos szerepet játszanak a vízminőségbe vetett fogyasztói bizalom növelésében és fenntartásában. Ezért a tagállamoknak nyomon kell követniük ezeket a mutatókat.

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Amennyiben a területükön az emberi egészség védelme érdekében szükséges, a tagállamoknak kötelezően meg kell határozniuk az I. mellékletben nem szereplő további paraméterekre vonatkozó értékeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Amennyiben a területükön az emberi egészség védelme érdekében szükséges, a tagállamoknak kötelezően meg kell határozniuk az I. mellékletben nem szereplő további paraméterekre vonatkozó értékeket.

| (7) | Amennyiben
  az elővigyázatosság elvének teljes körű érvényesítése és
  a területükön az emberi egészség védelme érdekében szükséges, a tagállamoknak kötelezően meg kell határozniuk az I. mellékletben nem szereplő további paraméterekre vonatkozó értékeket. |
| --- | --- |

(7)

Amennyiben
  az elővigyázatosság elvének teljes körű érvényesítése és
  a területükön az emberi egészség védelme érdekében szükséges, a tagállamoknak kötelezően meg kell határozniuk az I. mellékletben nem szereplő további paraméterekre vonatkozó értékeket.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A 98/83/EK irányelv csak korlátozott mértékben foglalkozott a megelőző biztonsági tervezéssel és a kockázatalapú elemekkel. A kockázatalapú megközelítés első elemeit már 2015-ben bevezették a 2015/1787/EU irányelvvel, amely módosította a 98/83/EK irányelvet annak érdekében, hogy a tagállamok számára lehetővé tegye az általuk létrehozott ellenőrzési programoktól való eltérést, amennyiben hiteles kockázatértékeléseket végeznek, például a WHO ivóvíz-minőségre vonatkozó iránymutatásai (76) alapján. Az ivóvízbiztonsági tervet meghatározó iránymutatások és az ivóvízellátás biztonságára vonatkozó EN 15975-2 szabvány együtt alkotják azokat a nemzetközileg elismert elveket, amelyeken az ivóvíz előállítása, elosztása, paramétereinek ellenőrzése és elemzése alapul. Ezeket az irányelvben meg kell tartani. Annak érdekében, hogy ezek az elvek ne csupán az ellenőrzési szempontok esetében érvényesüljenek, valamint hogy az időt és az erőforrásokat a valódi kockázatokra és a hibaforrásoknál végrehajtott költséghatékony intézkedésekre lehessen összpontosítani, elkerülve a nem releváns kérdésekre irányuló elemzéseket és erőfeszítéseket, helyénvaló bevezetni egy átfogó kockázatalapú megközelítést az ellátási lánc egészében, a vízkivételi területtől az elosztáson át a csapig. E megközelítésnek három lábon kell állnia: az első a vízkivétel területére jellemző veszélyek tagállamok általi felmérése („veszélyértékelés”), összhangban a WHO iránymutatásaival és az ivóvízbiztonságiterv-készítési útmutatóval (77); a második a vízszolgáltató lehetősége arra, hogy az ellenőrzést a fő kockázatokhoz igazítsa („az ellátással kapcsolatos kockázatértékelés”); a harmadik pedig a házi elosztó rendszerből eredő kockázatok (pl. Legionella vagy ólomszennyezés) tagállamok általi értékelése („a házi elosztással kapcsolatos kockázatértékelés”). Ezek az értékeléseket rendszeresen felül kell vizsgálni, többek között az éghajlattal kapcsolatos szélsőséges időjárási események, a vízkivételi területen az emberi tevékenységben bekövetkező változások, vagy a forrásokat érintő események nyomán. A kockázatalapú megközelítés biztosítja az illetékes hatóságok és a 
  vízszolgáltatók
  közötti folyamatos információcserét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A 98/83/EK irányelv csak korlátozott mértékben foglalkozott a megelőző biztonsági tervezéssel és a kockázatalapú elemekkel. A kockázatalapú megközelítés első elemeit már 2015-ben bevezették a 2015/1787/EU irányelvvel, amely módosította a 98/83/EK irányelvet annak érdekében, hogy a tagállamok számára lehetővé tegye az általuk létrehozott ellenőrzési programoktól való eltérést, amennyiben hiteles kockázatértékeléseket végeznek, például a WHO ivóvíz-minőségre vonatkozó iránymutatásai (76) alapján. Az ivóvízbiztonsági tervet meghatározó iránymutatások és az ivóvízellátás biztonságára vonatkozó EN 15975-2 szabvány együtt alkotják azokat a nemzetközileg elismert elveket, amelyeken az ivóvíz előállítása, elosztása, paramétereinek ellenőrzése és elemzése alapul. Ezeket az irányelvben meg kell tartani. Annak érdekében, hogy ezek az elvek ne csupán az ellenőrzési szempontok esetében érvényesüljenek, valamint hogy az időt és az erőforrásokat a valódi kockázatokra és a hibaforrásoknál végrehajtott költséghatékony intézkedésekre lehessen összpontosítani, elkerülve a nem releváns kérdésekre irányuló elemzéseket és erőfeszítéseket, helyénvaló bevezetni egy átfogó kockázatalapú megközelítést az ellátási lánc egészében, a vízkivételi területtől az elosztáson át a csapig. E megközelítésnek három lábon kell állnia: az első a vízkivétel területére jellemző veszélyek tagállamok általi felmérése („veszélyértékelés”), összhangban a WHO iránymutatásaival és az ivóvízbiztonságiterv-készítési útmutatóval (77); a második a vízszolgáltató lehetősége arra, hogy az ellenőrzést a fő kockázatokhoz igazítsa („az ellátással kapcsolatos kockázatértékelés”); a harmadik pedig a házi elosztó rendszerből eredő kockázatok (pl. Legionella vagy ólomszennyezés) tagállamok általi értékelése („a házi elosztással kapcsolatos kockázatértékelés”). Ezek az értékeléseket rendszeresen felül kell vizsgálni, többek között az éghajlattal kapcsolatos szélsőséges időjárási események, a vízkivételi területen az emberi tevékenységben bekövetkező változások, vagy a forrásokat érintő események nyomán. A kockázatalapú megközelítés biztosítja az illetékes hatóságok és a 
  vízszolgáltatók
  közötti folyamatos információcserét.

| (8) | A 98/83/EK irányelv csak korlátozott mértékben foglalkozott a megelőző biztonsági tervezéssel és a kockázatalapú elemekkel. A kockázatalapú megközelítés első elemeit már 2015-ben bevezették a 2015/1787/EU irányelvvel, amely módosította a 98/83/EK irányelvet annak érdekében, hogy a tagállamok számára lehetővé tegye az általuk létrehozott ellenőrzési programoktól való eltérést, amennyiben hiteles kockázatértékeléseket végeznek, például a WHO ivóvíz-minőségre vonatkozó iránymutatásai (76) alapján. Az ivóvízbiztonsági tervet meghatározó iránymutatások és az ivóvízellátás biztonságára vonatkozó EN 15975-2 szabvány együtt alkotják azokat a nemzetközileg elismert elveket, amelyeken az ivóvíz előállítása, elosztása, paramétereinek ellenőrzése és elemzése alapul. Ezeket az irányelvben meg kell tartani. Annak érdekében, hogy ezek az elvek ne csupán az ellenőrzési szempontok esetében érvényesüljenek, valamint hogy az időt és az erőforrásokat a valódi kockázatokra és a hibaforrásoknál végrehajtott költséghatékony intézkedésekre lehessen összpontosítani, elkerülve a nem releváns kérdésekre irányuló elemzéseket és erőfeszítéseket, helyénvaló bevezetni egy átfogó kockázatalapú megközelítést az ellátási lánc egészében, a vízkivételi területtől az elosztáson át a csapig. E megközelítésnek
  a 2000/60/EK irányelv keretében felhalmozott ismereteken és végrehajtott intézkedéseken kell alapulnia, és hatékonyabban figyelembe kell vennie az éghajlatváltozás vízkészletre gyakorolt hatását. A kockázatalapú megközelítésnek
  három lábon kell állnia: az első a vízkivétel területére jellemző veszélyek tagállamok általi felmérése („veszélyértékelés”), összhangban a WHO iránymutatásaival és az ivóvízbiztonságiterv-készítési útmutatóval (77); a második a vízszolgáltató lehetősége arra, hogy az ellenőrzést a fő kockázatokhoz igazítsa („az ellátással kapcsolatos kockázatértékelés”); a harmadik pedig a házi elosztó rendszerből eredő kockázatok (pl. Legionella vagy ólomszennyezés) tagállamok általi értékelése
  , külön középpontba állítva az elsőbbségi helyszíneket
  („a házi elosztással kapcsolatos kockázatértékelés”). Ezek az értékeléseket rendszeresen felül kell vizsgálni, többek között az éghajlattal kapcsolatos szélsőséges időjárási események, a vízkivételi területen az emberi tevékenységben bekövetkező változások, vagy a forrásokat érintő események nyomán. A kockázatalapú megközelítés biztosítja az illetékes hatóságok
  , a vízszolgáltatók
  és
  más érdekelt felek – köztük a szennyezés forrásáért vagy
  a 
  szennyezés kockázatáért felelős érdekeltek –
  közötti folyamatos információcserét.
  Kivételként a kockázati megközelítés végrehajtását hozzá kell igazítani a vizet sótalanító és az utasokat szállító tengeri hajók sajátos korlátaihoz. Az európai lobogó alatt közlekedő hajók a nemzetközi vizeken történő hajózás során megfelelnek a nemzetközi szabályozási keretnek. Ezen túlmenően külön korlátozások vonatkoznak az emberi fogyasztásra szánt víz fedélzeten való szállítására és előállítására, ezért ezen irányelv rendelkezéseit ennek megfelelően ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(8)

A 98/83/EK irányelv csak korlátozott mértékben foglalkozott a megelőző biztonsági tervezéssel és a kockázatalapú elemekkel. A kockázatalapú megközelítés első elemeit már 2015-ben bevezették a 2015/1787/EU irányelvvel, amely módosította a 98/83/EK irányelvet annak érdekében, hogy a tagállamok számára lehetővé tegye az általuk létrehozott ellenőrzési programoktól való eltérést, amennyiben hiteles kockázatértékeléseket végeznek, például a WHO ivóvíz-minőségre vonatkozó iránymutatásai (76) alapján. Az ivóvízbiztonsági tervet meghatározó iránymutatások és az ivóvízellátás biztonságára vonatkozó EN 15975-2 szabvány együtt alkotják azokat a nemzetközileg elismert elveket, amelyeken az ivóvíz előállítása, elosztása, paramétereinek ellenőrzése és elemzése alapul. Ezeket az irányelvben meg kell tartani. Annak érdekében, hogy ezek az elvek ne csupán az ellenőrzési szempontok esetében érvényesüljenek, valamint hogy az időt és az erőforrásokat a valódi kockázatokra és a hibaforrásoknál végrehajtott költséghatékony intézkedésekre lehessen összpontosítani, elkerülve a nem releváns kérdésekre irányuló elemzéseket és erőfeszítéseket, helyénvaló bevezetni egy átfogó kockázatalapú megközelítést az ellátási lánc egészében, a vízkivételi területtől az elosztáson át a csapig. E megközelítésnek
  a 2000/60/EK irányelv keretében felhalmozott ismereteken és végrehajtott intézkedéseken kell alapulnia, és hatékonyabban figyelembe kell vennie az éghajlatváltozás vízkészletre gyakorolt hatását. A kockázatalapú megközelítésnek
  három lábon kell állnia: az első a vízkivétel területére jellemző veszélyek tagállamok általi felmérése („veszélyértékelés”), összhangban a WHO iránymutatásaival és az ivóvízbiztonságiterv-készítési útmutatóval (77); a második a vízszolgáltató lehetősége arra, hogy az ellenőrzést a fő kockázatokhoz igazítsa („az ellátással kapcsolatos kockázatértékelés”); a harmadik pedig a házi elosztó rendszerből eredő kockázatok (pl. Legionella vagy ólomszennyezés) tagállamok általi értékelése
  , külön középpontba állítva az elsőbbségi helyszíneket
  („a házi elosztással kapcsolatos kockázatértékelés”). Ezek az értékeléseket rendszeresen felül kell vizsgálni, többek között az éghajlattal kapcsolatos szélsőséges időjárási események, a vízkivételi területen az emberi tevékenységben bekövetkező változások, vagy a forrásokat érintő események nyomán. A kockázatalapú megközelítés biztosítja az illetékes hatóságok
  , a vízszolgáltatók
  és
  más érdekelt felek – köztük a szennyezés forrásáért vagy
  a 
  szennyezés kockázatáért felelős érdekeltek –
  közötti folyamatos információcserét.
  Kivételként a kockázati megközelítés végrehajtását hozzá kell igazítani a vizet sótalanító és az utasokat szállító tengeri hajók sajátos korlátaihoz. Az európai lobogó alatt közlekedő hajók a nemzetközi vizeken történő hajózás során megfelelnek a nemzetközi szabályozási keretnek. Ezen túlmenően külön korlátozások vonatkoznak az emberi fogyasztásra szánt víz fedélzeten való szállítására és előállítására, ezért ezen irányelv rendelkezéseit ennek megfelelően ki kell igazítani.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | A vízkészletek nem hatékony felhasználása, különösen a vízellátási infrastruktúrában bekövetkező szivárgás az emberi fogyasztásra szánt szűkös vízkészletek túlzott kiaknázásához vezet. Ez komolyan akadályozza a tagállamokat abban, hogy elérjék a 2000/60/EK irányelv alapján kitűzött célokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

A vízkészletek nem hatékony felhasználása, különösen a vízellátási infrastruktúrában bekövetkező szivárgás az emberi fogyasztásra szánt szűkös vízkészletek túlzott kiaknázásához vezet. Ez komolyan akadályozza a tagállamokat abban, hogy elérjék a 2000/60/EK irányelv alapján kitűzött célokat.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A veszélyértékelés során az emberi fogyasztásra szánt víz előállításához szükséges kezelés mértékének
  csökkentését kell szem előtt tartani
  , például törekedni kell az emberi fogyasztásra szánt víz kinyerésére használt víztestek szennyezését okozó tényezők mérséklésére. E célból a tagállamoknak azonosítaniuk kell az e víztesteket érintő veszélyeket és lehetséges szennyezési forrásokat, és nyomon kell követniük az általuk a veszélyértékelés alapján relevánsnak ítélt szennyezőanyagokat (például mikroműanyagok, nitrátok, növényvédő szerek vagy a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (78) alapján meghatározott gyógyszerek), a területen természetesen előforduló szennyezőanyagokat (pl. arzén), vagy a vízszolgáltatók bejelentéseiben szereplő anyagokat (pl. egy adott paraméter értékeinek hirtelen növekedése a kezeletlen vízben). Ezeket a paramétereket az illetékes hatóságoknak jelzésként kell használniuk arra, hogy a 
  vízszolgáltatókkal és az érdekelt felekkel
  együttműködve csökkentsék a víztestek terhelését, például megelőző vagy kockázatcsökkentő intézkedéseket alkalmazzanak (ideértve szükség esetén az egészségre gyakorolt hatások megismerésére irányuló kutatást), valamint biztosítsák e víztestek védelemét és a szennyezés forrásainak kezelését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A veszélyértékelés során az emberi fogyasztásra szánt víz előállításához szükséges kezelés mértékének
  csökkentését kell szem előtt tartani
  , például törekedni kell az emberi fogyasztásra szánt víz kinyerésére használt víztestek szennyezését okozó tényezők mérséklésére. E célból a tagállamoknak azonosítaniuk kell az e víztesteket érintő veszélyeket és lehetséges szennyezési forrásokat, és nyomon kell követniük az általuk a veszélyértékelés alapján relevánsnak ítélt szennyezőanyagokat (például mikroműanyagok, nitrátok, növényvédő szerek vagy a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (78) alapján meghatározott gyógyszerek), a területen természetesen előforduló szennyezőanyagokat (pl. arzén), vagy a vízszolgáltatók bejelentéseiben szereplő anyagokat (pl. egy adott paraméter értékeinek hirtelen növekedése a kezeletlen vízben). Ezeket a paramétereket az illetékes hatóságoknak jelzésként kell használniuk arra, hogy a 
  vízszolgáltatókkal és az érdekelt felekkel
  együttműködve csökkentsék a víztestek terhelését, például megelőző vagy kockázatcsökkentő intézkedéseket alkalmazzanak (ideértve szükség esetén az egészségre gyakorolt hatások megismerésére irányuló kutatást), valamint biztosítsák e víztestek védelemét és a szennyezés forrásainak kezelését.

| (9) | A veszélyértékelés során
  a kockázatértékeléssel kapcsolatban kifejezetten
  az emberi fogyasztásra szánt víz előállításához szükséges kezelés mértékének
  csökkentésén alapuló holisztikus megközelítést kell követni
  , például törekedni kell az emberi fogyasztásra szánt víz kinyerésére használt víztestek szennyezését
  vagy a szennyezés kockázatát
  okozó tényezők mérséklésére. E célból a tagállamoknak azonosítaniuk kell az e víztesteket érintő veszélyeket és lehetséges szennyezési forrásokat, és nyomon kell követniük az általuk a veszélyértékelés alapján relevánsnak ítélt szennyezőanyagokat (például mikroműanyagok, nitrátok, növényvédő szerek vagy a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (78) alapján meghatározott gyógyszerek), a területen természetesen előforduló szennyezőanyagokat (pl. arzén), vagy a vízszolgáltatók bejelentéseiben szereplő anyagokat (pl. egy adott paraméter értékeinek hirtelen növekedése a kezeletlen vízben).
  A 2000/60/EK irányelvvel összhangban
  ezeket a paramétereket az illetékes hatóságoknak jelzésként kell használniuk arra, hogy
  az összes érdekelt féllel – köztük
  a 
  szennyezési forrásokért vagy a potenciális szennyezési forrásokért felelős érkekeltekkel –
  együttműködve csökkentsék a víztestek terhelését, például megelőző vagy kockázatcsökkentő intézkedéseket alkalmazzanak (ideértve szükség esetén az egészségre gyakorolt hatások megismerésére irányuló kutatást), valamint biztosítsák e víztestek védelemét és a szennyezés forrásainak
  vagy kockázatának
  kezelését.
  Amennyiben valamely tagállam a kockázatértékelés keretében megállapítja, hogy egy paraméter nincs jelen egy adott vízkivételi területen (például mert az anyag sohasem fordul elő a talajvízben vagy a felszíni vizekben), akkor a tagállamnak tájékoztatnia kell az érintett vízszolgáltatókat, és lehetővé teheti számukra, hogy a szolgáltatás kockázatértékelésének elvégzése nélkül csökkentsék e paraméter ellenőrzési gyakoriságát, vagy levegyék a paramétert az ellenőrizendő paraméterek listájáról. |
| --- | --- |

(9)

A veszélyértékelés során
  a kockázatértékeléssel kapcsolatban kifejezetten
  az emberi fogyasztásra szánt víz előállításához szükséges kezelés mértékének
  csökkentésén alapuló holisztikus megközelítést kell követni
  , például törekedni kell az emberi fogyasztásra szánt víz kinyerésére használt víztestek szennyezését
  vagy a szennyezés kockázatát
  okozó tényezők mérséklésére. E célból a tagállamoknak azonosítaniuk kell az e víztesteket érintő veszélyeket és lehetséges szennyezési forrásokat, és nyomon kell követniük az általuk a veszélyértékelés alapján relevánsnak ítélt szennyezőanyagokat (például mikroműanyagok, nitrátok, növényvédő szerek vagy a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (78) alapján meghatározott gyógyszerek), a területen természetesen előforduló szennyezőanyagokat (pl. arzén), vagy a vízszolgáltatók bejelentéseiben szereplő anyagokat (pl. egy adott paraméter értékeinek hirtelen növekedése a kezeletlen vízben).
  A 2000/60/EK irányelvvel összhangban
  ezeket a paramétereket az illetékes hatóságoknak jelzésként kell használniuk arra, hogy
  az összes érdekelt féllel – köztük
  a 
  szennyezési forrásokért vagy a potenciális szennyezési forrásokért felelős érkekeltekkel –
  együttműködve csökkentsék a víztestek terhelését, például megelőző vagy kockázatcsökkentő intézkedéseket alkalmazzanak (ideértve szükség esetén az egészségre gyakorolt hatások megismerésére irányuló kutatást), valamint biztosítsák e víztestek védelemét és a szennyezés forrásainak
  vagy kockázatának
  kezelését.
  Amennyiben valamely tagállam a kockázatértékelés keretében megállapítja, hogy egy paraméter nincs jelen egy adott vízkivételi területen (például mert az anyag sohasem fordul elő a talajvízben vagy a felszíni vizekben), akkor a tagállamnak tájékoztatnia kell az érintett vízszolgáltatókat, és lehetővé teheti számukra, hogy a szolgáltatás kockázatértékelésének elvégzése nélkül csökkentsék e paraméter ellenőrzési gyakoriságát, vagy levegyék a paramétert az ellenőrizendő paraméterek listájáról.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Az emberi fogyasztásra szánt víz minőségének értékelésére használt számszerű értékeket azon a ponton kell betartani, ahol az emberi fogyasztásra szánt vizet a megfelelő felhasználó rendelkezésére bocsátják; azonban az emberi fogyasztásra szánt víz minőségét befolyásolhatják a házi elosztó rendszerek. A WHO szerint az Unióban a Legionella a legveszélyesebb vízi kórokozó. A meleg vizes rendszerekben terjed, és belégzéssel fertőz, például zuhanyozás közben. Ezért egyértelműen a házi elosztó rendszerekhez kapcsolódik. Mivel észszerűtlenül magas költségekkel járna egy egyoldalú kötelezettség előírása minden magán- és nyilvános létesítmény ellenőrzésére e kórokozó tekintetében, a házi elosztási kockázatértékelés alkalmasabb e kihívás kezelésére. A házi elosztási kockázatértékelés során figyelembe kell venni az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező termékekből és anyagokból eredő lehetséges kockázatokat is. A házi elosztási kockázatértékelés során ezért többek között az elsőbbségi létesítményekre kell összpontosítani, értékelve a házi elosztó rendszerből és a kapcsolódó termékekből
  és anyagokból eredő kockázatokat
  , valamint az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező
  építési termékek teljesítményét a 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (79)

  szerinti teljesítménynyilatkozat alapján
  . A teljesítménynyilatkozattal együtt az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (80) 31. és 33. cikkében említett információkat is rendelkezésre kell bocsátani. Az értékelés alapján a tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell tenniük többek között annak biztosítása érdekében, hogy a WHO erre vonatkozó iránymutatásaival (81) összhangban megfelelő ellenőrzési és kezelési intézkedések álljanak rendelkezésre (például megbetegedések esetén), valamint hogy az
  építési termékekből
  származó szennyeződés ne veszélyeztesse az emberi egészséget.
  Azonban a 305/2011/EU rendelet sérelme nélkül, amennyiben ezek az intézkedések a termékek és anyagok Unión belüli szabad mozgásának korlátozását jelentenék, a korlátozásnak kellően megalapozottnak és szigorúan arányosnak kell lennie, és nem vezethet a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetéshez vagy a kereskedelem rejtett korlátozásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Az emberi fogyasztásra szánt víz minőségének értékelésére használt számszerű értékeket azon a ponton kell betartani, ahol az emberi fogyasztásra szánt vizet a megfelelő felhasználó rendelkezésére bocsátják; azonban az emberi fogyasztásra szánt víz minőségét befolyásolhatják a házi elosztó rendszerek. A WHO szerint az Unióban a Legionella a legveszélyesebb vízi kórokozó. A meleg vizes rendszerekben terjed, és belégzéssel fertőz, például zuhanyozás közben. Ezért egyértelműen a házi elosztó rendszerekhez kapcsolódik. Mivel észszerűtlenül magas költségekkel járna egy egyoldalú kötelezettség előírása minden magán- és nyilvános létesítmény ellenőrzésére e kórokozó tekintetében, a házi elosztási kockázatértékelés alkalmasabb e kihívás kezelésére. A házi elosztási kockázatértékelés során figyelembe kell venni az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező termékekből és anyagokból eredő lehetséges kockázatokat is. A házi elosztási kockázatértékelés során ezért többek között az elsőbbségi létesítményekre kell összpontosítani, értékelve a házi elosztó rendszerből és a kapcsolódó termékekből
  és anyagokból eredő kockázatokat
  , valamint az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező
  építési termékek teljesítményét a 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (79)

  szerinti teljesítménynyilatkozat alapján
  . A teljesítménynyilatkozattal együtt az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (80) 31. és 33. cikkében említett információkat is rendelkezésre kell bocsátani. Az értékelés alapján a tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell tenniük többek között annak biztosítása érdekében, hogy a WHO erre vonatkozó iránymutatásaival (81) összhangban megfelelő ellenőrzési és kezelési intézkedések álljanak rendelkezésre (például megbetegedések esetén), valamint hogy az
  építési termékekből
  származó szennyeződés ne veszélyeztesse az emberi egészséget.
  Azonban a 305/2011/EU rendelet sérelme nélkül, amennyiben ezek az intézkedések a termékek és anyagok Unión belüli szabad mozgásának korlátozását jelentenék, a korlátozásnak kellően megalapozottnak és szigorúan arányosnak kell lennie, és nem vezethet a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetéshez vagy a kereskedelem rejtett korlátozásához.

| (11) | Az emberi fogyasztásra szánt víz minőségének értékelésére használt számszerű értékeket azon a ponton kell betartani, ahol az emberi fogyasztásra szánt vizet a megfelelő felhasználó rendelkezésére bocsátják; azonban az emberi fogyasztásra szánt víz minőségét befolyásolhatják a házi elosztó rendszerek. A WHO szerint az Unióban a Legionella a legveszélyesebb vízi kórokozó
  , különösen a Legionella pneumophila, amely a legionárius betegség eseteinek többségét okozza az Unióban
  . A meleg vizes rendszerekben terjed, és belégzéssel fertőz, például zuhanyozás közben. Ezért egyértelműen a házi elosztó rendszerekhez kapcsolódik. Mivel észszerűtlenül magas költségekkel járna
  , és ellentétes lenne a szubszidiaritás elvével
  egy egyoldalú kötelezettség előírása minden magán- és nyilvános létesítmény ellenőrzésére e kórokozó tekintetében, a házi elosztási kockázatértékelés alkalmasabb e kihívás kezelésére
  , különös figyelmet fordítva az elsőbbségi helyszínekre
  . A házi elosztási kockázatértékelés során figyelembe kell venni az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező termékekből és anyagokból eredő lehetséges kockázatokat is. A házi elosztási kockázatértékelés során ezért többek között az elsőbbségi létesítményekre kell összpontosítani, értékelve a házi elosztó rendszerből és a kapcsolódó termékekből, valamint az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező
  termékekből eredő kockázatokat
  . A teljesítménynyilatkozattal együtt az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (80) 31. és 33. cikkében említett információkat is rendelkezésre kell bocsátani. Az értékelés alapján a tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell tenniük többek között annak biztosítása érdekében, hogy a WHO erre vonatkozó iránymutatásaival (81) összhangban megfelelő ellenőrzési és kezelési intézkedések álljanak rendelkezésre (például megbetegedések esetén), valamint hogy az
  emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező anyagokból
  származó szennyeződés ne veszélyeztesse az emberi egészséget. |
| --- | --- |

(11)

Az emberi fogyasztásra szánt víz minőségének értékelésére használt számszerű értékeket azon a ponton kell betartani, ahol az emberi fogyasztásra szánt vizet a megfelelő felhasználó rendelkezésére bocsátják; azonban az emberi fogyasztásra szánt víz minőségét befolyásolhatják a házi elosztó rendszerek. A WHO szerint az Unióban a Legionella a legveszélyesebb vízi kórokozó
  , különösen a Legionella pneumophila, amely a legionárius betegség eseteinek többségét okozza az Unióban
  . A meleg vizes rendszerekben terjed, és belégzéssel fertőz, például zuhanyozás közben. Ezért egyértelműen a házi elosztó rendszerekhez kapcsolódik. Mivel észszerűtlenül magas költségekkel járna
  , és ellentétes lenne a szubszidiaritás elvével
  egy egyoldalú kötelezettség előírása minden magán- és nyilvános létesítmény ellenőrzésére e kórokozó tekintetében, a házi elosztási kockázatértékelés alkalmasabb e kihívás kezelésére
  , különös figyelmet fordítva az elsőbbségi helyszínekre
  . A házi elosztási kockázatértékelés során figyelembe kell venni az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező termékekből és anyagokból eredő lehetséges kockázatokat is. A házi elosztási kockázatértékelés során ezért többek között az elsőbbségi létesítményekre kell összpontosítani, értékelve a házi elosztó rendszerből és a kapcsolódó termékekből, valamint az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező
  termékekből eredő kockázatokat
  . A teljesítménynyilatkozattal együtt az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (80) 31. és 33. cikkében említett információkat is rendelkezésre kell bocsátani. Az értékelés alapján a tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell tenniük többek között annak biztosítása érdekében, hogy a WHO erre vonatkozó iránymutatásaival (81) összhangban megfelelő ellenőrzési és kezelési intézkedések álljanak rendelkezésre (például megbetegedések esetén), valamint hogy az
  emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező anyagokból
  származó szennyeződés ne veszélyeztesse az emberi egészséget.

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | A 98/83/EK irányelvnek a kezelés, a berendezések és az anyagok minőségbiztosításával kapcsolatos rendelkezései nem jártak sikerrel az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező építési termékek belső piacán jelentkező akadályok felszámolásában. Továbbra is nemzeti termékjóváhagyások vannak érvényben, a különböző tagállamokban eltérő követelményekkel. Ez megnehezíti és költségessé teszi a gyártók számára termékeik Unió-szerte történő forgalmazását.
  A technikai akadályok csak akkor szüntethetők meg, ha a 305/2011/EU rendelet alapján harmonizált műszaki előírások lépnek életbe az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező építési termékekre vonatkozóan. Az említett rendelet lehetővé teszi az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező építési termékekre
  vonatkozó
  értékelési módszereket harmonizáló európai szabványok kidolgozását
  ,
  továbbá küszöbértékek és osztályok meghatározását az alapvető jellemzők teljesítményszintjével kapcsolatban. E célból a 2017
  .
  évi szabványosítási munkaprogramban

   (82)

  szerepelt egy szabványosítási felkérés
  az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező
  termékek
  és
  anyagok higiéniájára és biztonságára vonatkozóan
  a 
  305/2011/EU rendeletnek megfelelően, és a szabvány kiadása 2018-ra várható
  . Ennek
  a harmonizált szabványnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése racionális döntéshozatalt fog lehetővé tenni
  az
  emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező biztonságos építési termékek forgalomba hozatala és forgalmazása kapcsán
  .
  Ennek fényében az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező berendezésekre
  és
  anyagokra vonatkozó rendelkezéseket törölni kell
  ,
  és részben ezek helyébe lépnek a házi elosztási kockázat értékelésére vonatkozó rendelkezések, melyek kiegészülnek
  a 
  305/2011/EU rendelet szerinti vonatkozó harmonizált szabványokkal
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

A 98/83/EK irányelvnek a kezelés, a berendezések és az anyagok minőségbiztosításával kapcsolatos rendelkezései nem jártak sikerrel az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező építési termékek belső piacán jelentkező akadályok felszámolásában. Továbbra is nemzeti termékjóváhagyások vannak érvényben, a különböző tagállamokban eltérő követelményekkel. Ez megnehezíti és költségessé teszi a gyártók számára termékeik Unió-szerte történő forgalmazását.
  A technikai akadályok csak akkor szüntethetők meg, ha a 305/2011/EU rendelet alapján harmonizált műszaki előírások lépnek életbe az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező építési termékekre vonatkozóan. Az említett rendelet lehetővé teszi az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező építési termékekre
  vonatkozó
  értékelési módszereket harmonizáló európai szabványok kidolgozását
  ,
  továbbá küszöbértékek és osztályok meghatározását az alapvető jellemzők teljesítményszintjével kapcsolatban. E célból a 2017
  .
  évi szabványosítási munkaprogramban

   (82)

  szerepelt egy szabványosítási felkérés
  az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező
  termékek
  és
  anyagok higiéniájára és biztonságára vonatkozóan
  a 
  305/2011/EU rendeletnek megfelelően, és a szabvány kiadása 2018-ra várható
  . Ennek
  a harmonizált szabványnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése racionális döntéshozatalt fog lehetővé tenni
  az
  emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező biztonságos építési termékek forgalomba hozatala és forgalmazása kapcsán
  .
  Ennek fényében az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező berendezésekre
  és
  anyagokra vonatkozó rendelkezéseket törölni kell
  ,
  és részben ezek helyébe lépnek a házi elosztási kockázat értékelésére vonatkozó rendelkezések, melyek kiegészülnek
  a 
  305/2011/EU rendelet szerinti vonatkozó harmonizált szabványokkal
  .

| (12) | A 98/83/EK irányelvnek a kezelés, a berendezések és az anyagok minőségbiztosításával kapcsolatos rendelkezései nem jártak sikerrel az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező építési termékek belső piacán jelentkező akadályok felszámolásában
  , illetve az emberi egészség megfelelő védelmének biztosításában
  . Továbbra is nemzeti termékjóváhagyások vannak érvényben, a különböző tagállamokban eltérő követelményekkel. Ez megnehezíti és költségessé teszi a gyártók számára termékeik Unió-szerte történő forgalmazását.
  Ez
  a 
  helyzet annak tudható be, hogy nincsenek
  az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező
  összes termékre és anyagra
  vonatkozó
  uniós higiéniai minimumszabványok
  ,
  ami elengedhetetlen feltétele lenne a tagállamok közötti kölcsönös elismerés teljes körű biztosításának
  .
  A technikai akadályok megszüntetése és
  az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező
  összes termék
  és
  anyag uniós szintű megfelelősége tehát csak
  a 
  minőségre vonatkozó minimumkövetelmények uniós szintű megállapítása esetén valósítható meg
  .
  Ennek fényében ezeket a rendelkezéseket az ilyen termékekre és anyagokra vonatkozó harmonizációs eljárással kell megerősíteni. E munka során figyelembe kell venni azon tagállamok tapasztalatait
  és
  eredményeit
  ,
  amelyek összehangolt erőfeszítés keretében több éve dolgoznak együtt
  a 
  jogszabályok közelítése érdekében
  . |
| --- | --- |

(12)

A 98/83/EK irányelvnek a kezelés, a berendezések és az anyagok minőségbiztosításával kapcsolatos rendelkezései nem jártak sikerrel az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező építési termékek belső piacán jelentkező akadályok felszámolásában
  , illetve az emberi egészség megfelelő védelmének biztosításában
  . Továbbra is nemzeti termékjóváhagyások vannak érvényben, a különböző tagállamokban eltérő követelményekkel. Ez megnehezíti és költségessé teszi a gyártók számára termékeik Unió-szerte történő forgalmazását.
  Ez
  a 
  helyzet annak tudható be, hogy nincsenek
  az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező
  összes termékre és anyagra
  vonatkozó
  uniós higiéniai minimumszabványok
  ,
  ami elengedhetetlen feltétele lenne a tagállamok közötti kölcsönös elismerés teljes körű biztosításának
  .
  A technikai akadályok megszüntetése és
  az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező
  összes termék
  és
  anyag uniós szintű megfelelősége tehát csak
  a 
  minőségre vonatkozó minimumkövetelmények uniós szintű megállapítása esetén valósítható meg
  .
  Ennek fényében ezeket a rendelkezéseket az ilyen termékekre és anyagokra vonatkozó harmonizációs eljárással kell megerősíteni. E munka során figyelembe kell venni azon tagállamok tapasztalatait
  és
  eredményeit
  ,
  amelyek összehangolt erőfeszítés keretében több éve dolgoznak együtt
  a 
  jogszabályok közelítése érdekében
  .

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Minden egyes tagállam köteles gondoskodni ellenőrző programok létrehozásáról annak ellenőrzésére, hogy az emberi fogyasztásra szánt víz megfelel-e ezen irányelv előírásainak. Az ezen irányelv alapján végzett ellenőrzések legnagyobb része a vízszolgáltatókra hárul. E vízszolgáltatók számára bizonyos fokú rugalmasságot kell biztosítani azon paraméterek tekintetében, amelyeket az ellátással kapcsolatos kockázatértékelés keretében figyelemmel kísérnek. Ha egy paramétert nem tárnak fel, akkor a vízszolgáltatók számára lehetővé kell tenni az ellenőrzési gyakoriság csökkentését vagy az adott paraméter ellenőrzésének leállítását. A legtöbb paraméter esetében az ellátással kapcsolatos kockázatértékelést kell alkalmazni. A kulcsparamétereket azonban egy bizonyos minimális gyakorisággal mindenkor ellenőrizni kell. Ez az irányelv elsősorban a megfelelőségi ellenőrzések céljára állapítja meg az ellenőrzési gyakoriságot, és csak korlátozott rendelkezéseket tartalmaz az operatív ellenőrzésre vonatkozóan. Azonban a vízkezelés megfelelősége érdekében további operatív ellenőrzésekre lehet szükség, aminek megítélése a vízszolgáltató felelőssége. E tekintetben a vízszolgáltatók hagyatkozhatnak a WHO iránymutatásaira és a vízgazdálkodási terv kézikönyvére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Minden egyes tagállam köteles gondoskodni ellenőrző programok létrehozásáról annak ellenőrzésére, hogy az emberi fogyasztásra szánt víz megfelel-e ezen irányelv előírásainak. Az ezen irányelv alapján végzett ellenőrzések legnagyobb része a vízszolgáltatókra hárul. E vízszolgáltatók számára bizonyos fokú rugalmasságot kell biztosítani azon paraméterek tekintetében, amelyeket az ellátással kapcsolatos kockázatértékelés keretében figyelemmel kísérnek. Ha egy paramétert nem tárnak fel, akkor a vízszolgáltatók számára lehetővé kell tenni az ellenőrzési gyakoriság csökkentését vagy az adott paraméter ellenőrzésének leállítását. A legtöbb paraméter esetében az ellátással kapcsolatos kockázatértékelést kell alkalmazni. A kulcsparamétereket azonban egy bizonyos minimális gyakorisággal mindenkor ellenőrizni kell. Ez az irányelv elsősorban a megfelelőségi ellenőrzések céljára állapítja meg az ellenőrzési gyakoriságot, és csak korlátozott rendelkezéseket tartalmaz az operatív ellenőrzésre vonatkozóan. Azonban a vízkezelés megfelelősége érdekében további operatív ellenőrzésekre lehet szükség, aminek megítélése a vízszolgáltató felelőssége. E tekintetben a vízszolgáltatók hagyatkozhatnak a WHO iránymutatásaira és a vízgazdálkodási terv kézikönyvére.

| (13) | Minden egyes tagállam köteles gondoskodni ellenőrző programok létrehozásáról annak ellenőrzésére, hogy az emberi fogyasztásra szánt víz megfelel-e ezen irányelv előírásainak. Az ezen irányelv alapján végzett ellenőrzések legnagyobb része a vízszolgáltatókra hárul
  , szükség esetén azonban a tagállamoknak tisztázniuk kell, hogy az ezen irányelv átültetéséből eredő kötelezettségek mely illetékes hatóságot terhelik
  . E vízszolgáltatók számára bizonyos fokú rugalmasságot kell biztosítani azon paraméterek tekintetében, amelyeket az ellátással kapcsolatos kockázatértékelés keretében figyelemmel kísérnek. Ha egy paramétert nem tárnak fel, akkor a vízszolgáltatók számára lehetővé kell tenni az ellenőrzési gyakoriság csökkentését vagy az adott paraméter ellenőrzésének leállítását. A legtöbb paraméter esetében az ellátással kapcsolatos kockázatértékelést kell alkalmazni. A kulcsparamétereket azonban egy bizonyos minimális gyakorisággal mindenkor ellenőrizni kell. Ez az irányelv elsősorban a megfelelőségi ellenőrzések céljára állapítja meg az ellenőrzési gyakoriságot, és csak korlátozott rendelkezéseket tartalmaz az operatív ellenőrzésre vonatkozóan. Azonban a vízkezelés megfelelősége érdekében további operatív ellenőrzésekre lehet szükség, aminek megítélése a vízszolgáltató felelőssége. E tekintetben a vízszolgáltatók hagyatkozhatnak a WHO iránymutatásaira és a vízgazdálkodási terv kézikönyvére. |
| --- | --- |

(13)

Minden egyes tagállam köteles gondoskodni ellenőrző programok létrehozásáról annak ellenőrzésére, hogy az emberi fogyasztásra szánt víz megfelel-e ezen irányelv előírásainak. Az ezen irányelv alapján végzett ellenőrzések legnagyobb része a vízszolgáltatókra hárul
  , szükség esetén azonban a tagállamoknak tisztázniuk kell, hogy az ezen irányelv átültetéséből eredő kötelezettségek mely illetékes hatóságot terhelik
  . E vízszolgáltatók számára bizonyos fokú rugalmasságot kell biztosítani azon paraméterek tekintetében, amelyeket az ellátással kapcsolatos kockázatértékelés keretében figyelemmel kísérnek. Ha egy paramétert nem tárnak fel, akkor a vízszolgáltatók számára lehetővé kell tenni az ellenőrzési gyakoriság csökkentését vagy az adott paraméter ellenőrzésének leállítását. A legtöbb paraméter esetében az ellátással kapcsolatos kockázatértékelést kell alkalmazni. A kulcsparamétereket azonban egy bizonyos minimális gyakorisággal mindenkor ellenőrizni kell. Ez az irányelv elsősorban a megfelelőségi ellenőrzések céljára állapítja meg az ellenőrzési gyakoriságot, és csak korlátozott rendelkezéseket tartalmaz az operatív ellenőrzésre vonatkozóan. Azonban a vízkezelés megfelelősége érdekében további operatív ellenőrzésekre lehet szükség, aminek megítélése a vízszolgáltató felelőssége. E tekintetben a vízszolgáltatók hagyatkozhatnak a WHO iránymutatásaira és a vízgazdálkodási terv kézikönyvére.

Módosítás 188

Irányelvre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | A vízszolgáltatóknak
  fokozatosan
  be kell vezetniük a kockázatalapú megközelítést, így a kis méretű szolgáltatóknak is, mivel a 98/83/EK irányelv értékelése hiányosságokat tárt fel az ilyen szolgáltatók általi végrehajtás terén, olykor a szükségtelen ellenőrzési műveletek költségei miatt. A kockázatalapú megközelítés alkalmazása során figyelembe kell venni a biztonsági megfontolásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

A vízszolgáltatóknak
  fokozatosan
  be kell vezetniük a kockázatalapú megközelítést, így a kis méretű szolgáltatóknak is, mivel a 98/83/EK irányelv értékelése hiányosságokat tárt fel az ilyen szolgáltatók általi végrehajtás terén, olykor a szükségtelen ellenőrzési műveletek költségei miatt. A kockázatalapú megközelítés alkalmazása során figyelembe kell venni a biztonsági megfontolásokat.

| (14) | A vízszolgáltatóknak be kell vezetniük a kockázatalapú megközelítést, így a 
  nagyon kis,
  kis
  és közepes
  méretű szolgáltatóknak is, mivel a 98/83/EK irányelv értékelése hiányosságokat tárt fel az ilyen szolgáltatók általi végrehajtás terén, olykor a szükségtelen ellenőrzési műveletek költségei miatt
  , ugyanakkor a nagyon kis szolgáltatók esetében lehetőséget kell biztosítani az eltérésre
  . A kockázatalapú megközelítés alkalmazása során figyelembe kell venni a biztonsági megfontolásokat
  , valamint a „szennyező fizet” elvhez fűződő megfontolásokat is
  .
  A kisebb szolgáltatók esetében az illetékes hatóságnak szakértői segítség biztosításával támogatnia kell az ellenőrzési műveleteket. |
| --- | --- |

(14)

A vízszolgáltatóknak be kell vezetniük a kockázatalapú megközelítést, így a 
  nagyon kis,
  kis
  és közepes
  méretű szolgáltatóknak is, mivel a 98/83/EK irányelv értékelése hiányosságokat tárt fel az ilyen szolgáltatók általi végrehajtás terén, olykor a szükségtelen ellenőrzési műveletek költségei miatt
  , ugyanakkor a nagyon kis szolgáltatók esetében lehetőséget kell biztosítani az eltérésre
  . A kockázatalapú megközelítés alkalmazása során figyelembe kell venni a biztonsági megfontolásokat
  , valamint a „szennyező fizet” elvhez fűződő megfontolásokat is
  .
  A kisebb szolgáltatók esetében az illetékes hatóságnak szakértői segítség biztosításával támogatnia kell az ellenőrzési műveleteket.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | A közegészség legmagasabb szintű védelme érdekében a tagállamoknak a kockázatalapú megközelítés alkalmazása céljából az intézményi és jogi keretükkel összhangban biztosítaniuk kell a felelősségi körök egyértelmű és kiegyensúlyozott megosztását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

A közegészség legmagasabb szintű védelme érdekében a tagállamoknak a kockázatalapú megközelítés alkalmazása céljából az intézményi és jogi keretükkel összhangban biztosítaniuk kell a felelősségi körök egyértelmű és kiegyensúlyozott megosztását.

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Abban az esetben, ha az irányelv által meghatározott követelmények nem teljesülnek, az érintett tagállamnak haladéktalanul meg kell vizsgálnia az okokat, és minél előbb meg kell tennie a szükséges javító intézkedéseket a víz minőségének helyreállítása érdekében. Amennyiben a rendelkezésre álló víz potenciális veszélyt jelent az emberi egészségre, a vízellátást meg kell tiltani vagy a víz használatát korlátozni kell
  . Fontos továbbá tisztázni, hogy
  a mikrobiológiai és kémiai paraméterekre vonatkozó minimumkövetelmények betartásának
  elmulasztását
  a tagállamoknak
  automatikusan
  az emberi egészséget fenyegető potenciális veszélynek kell
  tekinteniük.
  Abban az esetben, ha az emberi fogyasztásra szánt víz minőségének helyreállításához javító intézkedésre van szükség, a Szerződés 191. cikkének (2) bekezdésével összhangban előnyben kell részesíteni azokat az intézkedéseket, amelyek a problémát annak forrásánál orvosolják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Abban az esetben, ha az irányelv által meghatározott követelmények nem teljesülnek, az érintett tagállamnak haladéktalanul meg kell vizsgálnia az okokat, és minél előbb meg kell tennie a szükséges javító intézkedéseket a víz minőségének helyreállítása érdekében. Amennyiben a rendelkezésre álló víz potenciális veszélyt jelent az emberi egészségre, a vízellátást meg kell tiltani vagy a víz használatát korlátozni kell
  . Fontos továbbá tisztázni, hogy
  a mikrobiológiai és kémiai paraméterekre vonatkozó minimumkövetelmények betartásának
  elmulasztását
  a tagállamoknak
  automatikusan
  az emberi egészséget fenyegető potenciális veszélynek kell
  tekinteniük.
  Abban az esetben, ha az emberi fogyasztásra szánt víz minőségének helyreállításához javító intézkedésre van szükség, a Szerződés 191. cikkének (2) bekezdésével összhangban előnyben kell részesíteni azokat az intézkedéseket, amelyek a problémát annak forrásánál orvosolják.

| (15) | Abban az esetben, ha az irányelv által meghatározott követelmények nem teljesülnek, az érintett tagállamnak haladéktalanul meg kell vizsgálnia az okokat, és minél előbb meg kell tennie a szükséges javító intézkedéseket a víz minőségének helyreállítása érdekében. Amennyiben a rendelkezésre álló víz potenciális veszélyt jelent az emberi egészségre, a vízellátást meg kell tiltani vagy a víz használatát korlátozni kell
  , továbbá megfelelő módon tájékoztatni kell a potenciálisan érintett polgárokat. Továbbá
  a mikrobiológiai és kémiai paraméterekre vonatkozó minimumkövetelmények betartásának
  elmulasztása esetén
  a tagállamoknak
  meg kell határozniuk, hogy az értékek túllépése
  az emberi egészséget fenyegető potenciális veszélynek
  minősül-e. E célból a tagállamoknak figyelembe kell venniük a minimumkövetelmények túllépésének mértékét, valamint az érintett paraméter típusát.
  Abban az esetben, ha az emberi fogyasztásra szánt víz minőségének helyreállításához javító intézkedésre van szükség, a Szerződés 191. cikkének (2) bekezdésével összhangban előnyben kell részesíteni azokat az intézkedéseket, amelyek a problémát annak forrásánál orvosolják. |
| --- | --- |

(15)

Abban az esetben, ha az irányelv által meghatározott követelmények nem teljesülnek, az érintett tagállamnak haladéktalanul meg kell vizsgálnia az okokat, és minél előbb meg kell tennie a szükséges javító intézkedéseket a víz minőségének helyreállítása érdekében. Amennyiben a rendelkezésre álló víz potenciális veszélyt jelent az emberi egészségre, a vízellátást meg kell tiltani vagy a víz használatát korlátozni kell
  , továbbá megfelelő módon tájékoztatni kell a potenciálisan érintett polgárokat. Továbbá
  a mikrobiológiai és kémiai paraméterekre vonatkozó minimumkövetelmények betartásának
  elmulasztása esetén
  a tagállamoknak
  meg kell határozniuk, hogy az értékek túllépése
  az emberi egészséget fenyegető potenciális veszélynek
  minősül-e. E célból a tagállamoknak figyelembe kell venniük a minimumkövetelmények túllépésének mértékét, valamint az érintett paraméter típusát.
  Abban az esetben, ha az emberi fogyasztásra szánt víz minőségének helyreállításához javító intézkedésre van szükség, a Szerződés 191. cikkének (2) bekezdésével összhangban előnyben kell részesíteni azokat az intézkedéseket, amelyek a problémát annak forrásánál orvosolják.

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15a) | Fontos megelőzni, hogy a szennyezett víz potenciális veszélyt jelentsen az ember egészségére. Ezért az ilyen víz szolgáltatását meg kell tiltani, vagy korlátozni kell annak használatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15a)

Fontos megelőzni, hogy a szennyezett víz potenciális veszélyt jelentsen az ember egészségére. Ezért az ilyen víz szolgáltatását meg kell tiltani, vagy korlátozni kell annak használatát.

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A tagállamok számára
  a továbbiakban nem indokolt lehetővé
  tenni, hogy eltérést engedjenek ezen irányelv alól. Az eltéréseket eredetileg arra használták, hogy a tagállamoknak akár kilenc év haladékot biztosítsanak a számszerű értékeknek való megfelelés elérésére. Ez
  a tagállamok és a Bizottság számára egyaránt nehézkesnek
  bizonyult.
  Ezenkívül
  néhány esetben a javító intézkedések késedelméhez vezetett, mivel az eltérés lehetőségét átmeneti időszaknak tekintették.
  Az eltérésekre vonatkozó rendelkezést ezért el kell hagyni.
  Az emberi
  egészség védelme érdekében
  a 
  számszerű értékek túllépése esetén azonnal javító intézkedésekhez
  kell
  folyamodni
  , a 
  számszerű értéktől való eltérés engedélyezésének lehetősége nélkül. Azonban
  a tagállamok által a 98/83/EK irányelv 9. cikke alapján engedélyezett és ezen irányelv hatálybalépésekor még alkalmazandó eltéréseket
  továbbra is alkalmazni kell érvényességük végéig, megújításukra azonban nem kerülhet sor
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A tagállamok számára
  a továbbiakban nem indokolt lehetővé
  tenni, hogy eltérést engedjenek ezen irányelv alól. Az eltéréseket eredetileg arra használták, hogy a tagállamoknak akár kilenc év haladékot biztosítsanak a számszerű értékeknek való megfelelés elérésére. Ez
  a tagállamok és a Bizottság számára egyaránt nehézkesnek
  bizonyult.
  Ezenkívül
  néhány esetben a javító intézkedések késedelméhez vezetett, mivel az eltérés lehetőségét átmeneti időszaknak tekintették.
  Az eltérésekre vonatkozó rendelkezést ezért el kell hagyni.
  Az emberi
  egészség védelme érdekében
  a 
  számszerű értékek túllépése esetén azonnal javító intézkedésekhez
  kell
  folyamodni
  , a 
  számszerű értéktől való eltérés engedélyezésének lehetősége nélkül. Azonban
  a tagállamok által a 98/83/EK irányelv 9. cikke alapján engedélyezett és ezen irányelv hatálybalépésekor még alkalmazandó eltéréseket
  továbbra is alkalmazni kell érvényességük végéig, megújításukra azonban nem kerülhet sor
  .

| (16) | A tagállamok számára
  lehetővé kell
  tenni, hogy eltérést engedjenek ezen irányelv alól. Az eltéréseket eredetileg arra használták, hogy a tagállamoknak akár kilenc év haladékot biztosítsanak a számszerű értékeknek való megfelelés elérésére. Ez
  az eljárás – tekintettel az irányelv nagyra törő céljára – hasznosnak
  bizonyult
  a tagállamok számára
  .
  Megjegyzendő azonban, hogy
  néhány esetben a javító intézkedések késedelméhez vezetett, mivel az eltérés lehetőségét
  olykor
  átmeneti időszaknak tekintették.
  Mindazonáltal – tekintettel egyrészt az ebben az irányelvben foglalt minőségi paraméterek tervezett megerősítésére, másrészt arra, hogy egyre több újonnan megjelenő szennyező anyagot derítenek fel, ami fokozott értékelési, ellenőrzési és kezelési intézkedéseket tesz szükségessé – továbbra is fenn kell tartani az említett körülményekhez igazodó eltérési eljárást, feltéve, hogy az adott körülmények nem jelentenek potenciális kockázatot az emberi egészségre, és az érintett térségben az emberi fogyasztásra szánt vízzel való ellátás máskülönben semmilyen más észszerű módon nem tartható fenn.
   A 
  98/83/EK irányelv eltérésekre vonatkozó rendelkezését ezért módosítani
  kell
  annak biztosítása érdekében
  ,
  hogy
  a 
  tagállamok gyorsabban és hatékonyabban meg tudjanak felelni ezen irányelv követelményeinek.
   A tagállamok által a 98/83/EK irányelv 9. cikke alapján engedélyezett és ezen irányelv hatálybalépésekor még alkalmazandó eltéréseket
  az eltérés engedélyezésekor hatályban lévő rendelkezésekben meghatározott módon továbbra is alkalmazni kell
  . |
| --- | --- |

(16)

A tagállamok számára
  lehetővé kell
  tenni, hogy eltérést engedjenek ezen irányelv alól. Az eltéréseket eredetileg arra használták, hogy a tagállamoknak akár kilenc év haladékot biztosítsanak a számszerű értékeknek való megfelelés elérésére. Ez
  az eljárás – tekintettel az irányelv nagyra törő céljára – hasznosnak
  bizonyult
  a tagállamok számára
  .
  Megjegyzendő azonban, hogy
  néhány esetben a javító intézkedések késedelméhez vezetett, mivel az eltérés lehetőségét
  olykor
  átmeneti időszaknak tekintették.
  Mindazonáltal – tekintettel egyrészt az ebben az irányelvben foglalt minőségi paraméterek tervezett megerősítésére, másrészt arra, hogy egyre több újonnan megjelenő szennyező anyagot derítenek fel, ami fokozott értékelési, ellenőrzési és kezelési intézkedéseket tesz szükségessé – továbbra is fenn kell tartani az említett körülményekhez igazodó eltérési eljárást, feltéve, hogy az adott körülmények nem jelentenek potenciális kockázatot az emberi egészségre, és az érintett térségben az emberi fogyasztásra szánt vízzel való ellátás máskülönben semmilyen más észszerű módon nem tartható fenn.
   A 
  98/83/EK irányelv eltérésekre vonatkozó rendelkezését ezért módosítani
  kell
  annak biztosítása érdekében
  ,
  hogy
  a 
  tagállamok gyorsabban és hatékonyabban meg tudjanak felelni ezen irányelv követelményeinek.
   A tagállamok által a 98/83/EK irányelv 9. cikke alapján engedélyezett és ezen irányelv hatálybalépésekor még alkalmazandó eltéréseket
  az eltérés engedélyezésekor hatályban lévő rendelkezésekben meghatározott módon továbbra is alkalmazni kell
  .

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | A Bizottság a „Right2Water” európai polgári kezdeményezésre reagálva 2014-ben felkérte a tagállamokat (83), hogy a WHO ajánlásainak megfelelően valamennyi polgár számára biztosítsanak hozzáférést egy minimális igényeket kielégítő vízellátáshoz. Kötelezettséget vállalt arra, hogy „környezetvédelmi politikája [...] révén javítsa a teljes népesség biztonságos ivóvízhez [...] való hozzáférését” (84). Ez megfelel az ENSZ 6. fenntartható fejlesztési céljának és az ahhoz tartozó célkitűzésnek, amely „a biztonságos és megfizethető ivóvízhez való egyetemes és méltányos hozzáférés biztosítása mindenki számára”. A méltányos hozzáférés fogalma számos szempontot felölel, idetartozik a víz elérhetősége (amit nehezíthetnek földrajzi okok, az infrastruktúra hiánya vagy a lakosság egyes csoportjainak sajátos helyzete), a minőség, az elfogadhatóság és a megfizethetőség. A víz megfizethetőségével kapcsolatban fontos emlékeztetni arra, hogy a 2000/60/EK irányelvben előírt költségmegtérülés elve alapján a vízdíjak megállapítása során a tagállamok figyelembe vehetik a lakosság eltérő gazdasági és szociális körülményeit, és ezeknek megfelelően szociális díjakat alkalmazhatnak, vagy a hátrányos társadalmi és gazdasági helyzetű csoportokat védő intézkedéseket fogadhatnak el. Ez az irányelv kifejezetten a vízhez való hozzáférés minőségi és elérhetőségi vonatkozásaival foglalkozik. Ezért e kérdés megoldására az európai polgári kezdeményezésre való reagálás keretében és a szociális jogok európai pillére (85) 20. alapelvének („Mindenkinek joga van a jó minőségű alapvető szolgáltatásokhoz, többek között a vízellátáshoz, ...”) végrehajtását támogatandó, a tagállamoktól elvárható, hogy nemzeti szinten foglalkozzanak a vízhez való hozzáférés ügyével, ugyanakkor a tagállamok élveznek
  némi
  mérlegelési jogkört az alkalmazandó intézkedések típusát illetően.
  Alkalmazhatnak például a
  vízhez való hozzáférés javítására a közterületeken szabadon hozzáférhető ivókutakat,
  vagy ösztönözhetik
  az emberi fogyasztásra szánt víz ingyenes rendelkezésre bocsátását a középületekben és
  éttermekben
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

A Bizottság a „Right2Water” európai polgári kezdeményezésre reagálva 2014-ben felkérte a tagállamokat (83), hogy a WHO ajánlásainak megfelelően valamennyi polgár számára biztosítsanak hozzáférést egy minimális igényeket kielégítő vízellátáshoz. Kötelezettséget vállalt arra, hogy „környezetvédelmi politikája [...] révén javítsa a teljes népesség biztonságos ivóvízhez [...] való hozzáférését” (84). Ez megfelel az ENSZ 6. fenntartható fejlesztési céljának és az ahhoz tartozó célkitűzésnek, amely „a biztonságos és megfizethető ivóvízhez való egyetemes és méltányos hozzáférés biztosítása mindenki számára”. A méltányos hozzáférés fogalma számos szempontot felölel, idetartozik a víz elérhetősége (amit nehezíthetnek földrajzi okok, az infrastruktúra hiánya vagy a lakosság egyes csoportjainak sajátos helyzete), a minőség, az elfogadhatóság és a megfizethetőség. A víz megfizethetőségével kapcsolatban fontos emlékeztetni arra, hogy a 2000/60/EK irányelvben előírt költségmegtérülés elve alapján a vízdíjak megállapítása során a tagállamok figyelembe vehetik a lakosság eltérő gazdasági és szociális körülményeit, és ezeknek megfelelően szociális díjakat alkalmazhatnak, vagy a hátrányos társadalmi és gazdasági helyzetű csoportokat védő intézkedéseket fogadhatnak el. Ez az irányelv kifejezetten a vízhez való hozzáférés minőségi és elérhetőségi vonatkozásaival foglalkozik. Ezért e kérdés megoldására az európai polgári kezdeményezésre való reagálás keretében és a szociális jogok európai pillére (85) 20. alapelvének („Mindenkinek joga van a jó minőségű alapvető szolgáltatásokhoz, többek között a vízellátáshoz, ...”) végrehajtását támogatandó, a tagállamoktól elvárható, hogy nemzeti szinten foglalkozzanak a vízhez való hozzáférés ügyével, ugyanakkor a tagállamok élveznek
  némi
  mérlegelési jogkört az alkalmazandó intézkedések típusát illetően.
  Alkalmazhatnak például a
  vízhez való hozzáférés javítására a közterületeken szabadon hozzáférhető ivókutakat,
  vagy ösztönözhetik
  az emberi fogyasztásra szánt víz ingyenes rendelkezésre bocsátását a középületekben és
  éttermekben
  .

| (17) | A Bizottság a „Right2Water” európai polgári kezdeményezésre reagálva 2014-ben felkérte a tagállamokat (83), hogy a WHO ajánlásainak megfelelően valamennyi polgár számára biztosítsanak hozzáférést egy minimális igényeket kielégítő vízellátáshoz. Kötelezettséget vállalt arra, hogy „környezetvédelmi politikája [...] révén javítsa a teljes népesség biztonságos ivóvízhez [...] való hozzáférését” (84).
  Ez összhangban van az Európai Unió Alapjogi Chartájának 1. és 2. cikkével. Emellett
  megfelel az ENSZ 6. fenntartható fejlesztési céljának és az ahhoz tartozó célkitűzésnek
  is
  , amely „a biztonságos és megfizethető ivóvízhez való egyetemes és méltányos hozzáférés biztosítása mindenki számára”. A méltányos hozzáférés fogalma számos szempontot felölel, idetartozik a víz elérhetősége (amit nehezíthetnek földrajzi okok, az infrastruktúra hiánya vagy a lakosság egyes csoportjainak sajátos helyzete), a minőség, az elfogadhatóság és a megfizethetőség. A víz megfizethetőségével kapcsolatban fontos emlékeztetni arra, hogy a 2000/60/EK
  irányelv 9. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül az említett
  irányelvben előírt költségmegtérülés elve alapján a vízdíjak megállapítása során a tagállamok figyelembe vehetik a lakosság eltérő gazdasági és szociális körülményeit, és ezeknek megfelelően szociális díjakat alkalmazhatnak, vagy a hátrányos társadalmi és gazdasági helyzetű csoportokat védő intézkedéseket fogadhatnak el. Ez az irányelv kifejezetten a vízhez való hozzáférés minőségi és elérhetőségi vonatkozásaival foglalkozik. Ezért e kérdés megoldására az európai polgári kezdeményezésre való reagálás keretében és a szociális jogok európai pillére (85) 20. alapelvének („Mindenkinek joga van a jó minőségű alapvető szolgáltatásokhoz, többek között a vízellátáshoz, ...”) végrehajtását támogatandó, a tagállamoktól elvárható, hogy nemzeti szinten foglalkozzanak a vízhez való
  megfizethető
  hozzáférés ügyével, ugyanakkor a tagállamok élveznek
  bizonyos mértékű
  mérlegelési jogkört az alkalmazandó intézkedések típusát illetően.
  Ez a cél többek között az emberi fogyasztásra szánt
  vízhez való hozzáférés javítására
  irányuló intézkedésekkel érhető el, például azzal, ha elkerülik a vízminőségi követelmények közegészségügyi szempontból nem indokolt, de a fogyasztó számára a víz árát növelő szigorítását, ha
  a közterületeken szabadon hozzáférhető ivókutakat
  alakítanak ki
  ,
  és ösztönzik
  az emberi fogyasztásra szánt víz ingyenes rendelkezésre bocsátását a középületekben
  , éttermekben, bevásárló-
  és
  szabadidőközpontokban, valamint az átmenő forgalmat bonyolító zónákban és a nagy gyalogos forgalmú területeken, például a vasútállomásokon és a repülőtereken. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy sajátos nemzeti körülményeiknek megfelelően szabadon határozzák meg az ilyen eszközök megfelelő kombinációját. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság a „Right2Water” európai polgári kezdeményezésre reagálva 2014-ben felkérte a tagállamokat (83), hogy a WHO ajánlásainak megfelelően valamennyi polgár számára biztosítsanak hozzáférést egy minimális igényeket kielégítő vízellátáshoz. Kötelezettséget vállalt arra, hogy „környezetvédelmi politikája [...] révén javítsa a teljes népesség biztonságos ivóvízhez [...] való hozzáférését” (84).
  Ez összhangban van az Európai Unió Alapjogi Chartájának 1. és 2. cikkével. Emellett
  megfelel az ENSZ 6. fenntartható fejlesztési céljának és az ahhoz tartozó célkitűzésnek
  is
  , amely „a biztonságos és megfizethető ivóvízhez való egyetemes és méltányos hozzáférés biztosítása mindenki számára”. A méltányos hozzáférés fogalma számos szempontot felölel, idetartozik a víz elérhetősége (amit nehezíthetnek földrajzi okok, az infrastruktúra hiánya vagy a lakosság egyes csoportjainak sajátos helyzete), a minőség, az elfogadhatóság és a megfizethetőség. A víz megfizethetőségével kapcsolatban fontos emlékeztetni arra, hogy a 2000/60/EK
  irányelv 9. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül az említett
  irányelvben előírt költségmegtérülés elve alapján a vízdíjak megállapítása során a tagállamok figyelembe vehetik a lakosság eltérő gazdasági és szociális körülményeit, és ezeknek megfelelően szociális díjakat alkalmazhatnak, vagy a hátrányos társadalmi és gazdasági helyzetű csoportokat védő intézkedéseket fogadhatnak el. Ez az irányelv kifejezetten a vízhez való hozzáférés minőségi és elérhetőségi vonatkozásaival foglalkozik. Ezért e kérdés megoldására az európai polgári kezdeményezésre való reagálás keretében és a szociális jogok európai pillére (85) 20. alapelvének („Mindenkinek joga van a jó minőségű alapvető szolgáltatásokhoz, többek között a vízellátáshoz, ...”) végrehajtását támogatandó, a tagállamoktól elvárható, hogy nemzeti szinten foglalkozzanak a vízhez való
  megfizethető
  hozzáférés ügyével, ugyanakkor a tagállamok élveznek
  bizonyos mértékű
  mérlegelési jogkört az alkalmazandó intézkedések típusát illetően.
  Ez a cél többek között az emberi fogyasztásra szánt
  vízhez való hozzáférés javítására
  irányuló intézkedésekkel érhető el, például azzal, ha elkerülik a vízminőségi követelmények közegészségügyi szempontból nem indokolt, de a fogyasztó számára a víz árát növelő szigorítását, ha
  a közterületeken szabadon hozzáférhető ivókutakat
  alakítanak ki
  ,
  és ösztönzik
  az emberi fogyasztásra szánt víz ingyenes rendelkezésre bocsátását a középületekben
  , éttermekben, bevásárló-
  és
  szabadidőközpontokban, valamint az átmenő forgalmat bonyolító zónákban és a nagy gyalogos forgalmú területeken, például a vasútállomásokon és a repülőtereken. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy sajátos nemzeti körülményeiknek megfelelően szabadon határozzák meg az ilyen eszközök megfelelő kombinációját.

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | Az Európai Parlament a Right2Water európai polgári kezdeményezés nyomon követéséről szóló állásfoglalásában (86) megállapította, hogy „a tagállamoknak különleges figyelmet kell fordítaniuk a társadalom kiszolgáltatott csoportjainak szükségleteire” (87). Egyes kisebbségi kultúrák sajátos helyzetét, és különösen az ivóvízhez való hozzáférésük hiányát – gondoljunk a roma
  , szintó,
  vándorló,
  kalé, stb.
  akár letelepedett, akár állandó lakhellyel nem rendelkező csoportokra – elismerte a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretének végrehajtásáról című jelentésről szóló bizottsági közlemény (88) és a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről szóló tanácsi ajánlás (89) is. Ebben a kontextusban helyénvaló, hogy a tagállamok különös figyelmet fordítsanak a kiszolgáltatott és marginalizálódott csoportokra, és a megfelelő intézkedések megtételével biztosítsák számukra a vízhez való hozzáférést. Az e csoportok meghatározására vonatkozó tagállami jogok sérelme nélkül e csoportokba belefoglalandók legalább a menekültek, a nomád közösségek, a hajléktalanok és a kisebbségi
  kultúrák, mint a
  roma
  , szintó,
  vándorló
  , kalé, stb
  , akár letelepedtek, akár nem. A hozzáférés biztosítását szolgáló intézkedéseket a tagállamok választhatják meg, elképzelhető alternatív ellátórendszerek (pl. egyéni vízkezelő berendezések) biztosítása, tartályos víz (tartálykocsik,
  csiszternák
  ) rendelkezésre bocsátása és a táborok számára szükséges infrastruktúra biztosítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

Az Európai Parlament a Right2Water európai polgári kezdeményezés nyomon követéséről szóló állásfoglalásában (86) megállapította, hogy „a tagállamoknak különleges figyelmet kell fordítaniuk a társadalom kiszolgáltatott csoportjainak szükségleteire” (87). Egyes kisebbségi kultúrák sajátos helyzetét, és különösen az ivóvízhez való hozzáférésük hiányát – gondoljunk a roma
  , szintó,
  vándorló,
  kalé, stb.
  akár letelepedett, akár állandó lakhellyel nem rendelkező csoportokra – elismerte a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretének végrehajtásáról című jelentésről szóló bizottsági közlemény (88) és a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről szóló tanácsi ajánlás (89) is. Ebben a kontextusban helyénvaló, hogy a tagállamok különös figyelmet fordítsanak a kiszolgáltatott és marginalizálódott csoportokra, és a megfelelő intézkedések megtételével biztosítsák számukra a vízhez való hozzáférést. Az e csoportok meghatározására vonatkozó tagállami jogok sérelme nélkül e csoportokba belefoglalandók legalább a menekültek, a nomád közösségek, a hajléktalanok és a kisebbségi
  kultúrák, mint a
  roma
  , szintó,
  vándorló
  , kalé, stb
  , akár letelepedtek, akár nem. A hozzáférés biztosítását szolgáló intézkedéseket a tagállamok választhatják meg, elképzelhető alternatív ellátórendszerek (pl. egyéni vízkezelő berendezések) biztosítása, tartályos víz (tartálykocsik,
  csiszternák
  ) rendelkezésre bocsátása és a táborok számára szükséges infrastruktúra biztosítása.

| (18) | Az Európai Parlament a Right2Water európai polgári kezdeményezés nyomon követéséről szóló állásfoglalásában (86) megállapította, hogy „a tagállamoknak különleges figyelmet kell fordítaniuk a társadalom kiszolgáltatott csoportjainak szükségleteire” (87). Egyes kisebbségi kultúrák sajátos helyzetét, és különösen az ivóvízhez való hozzáférésük hiányát – gondoljunk a roma
  és
  vándorló, akár letelepedett, akár állandó lakhellyel nem rendelkező csoportokra – elismerte a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretének végrehajtásáról című jelentésről szóló bizottsági közlemény (88) és a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről szóló tanácsi ajánlás (89) is. Ebben a kontextusban helyénvaló, hogy a tagállamok különös figyelmet fordítsanak a kiszolgáltatott és marginalizálódott csoportokra, és a megfelelő intézkedések megtételével biztosítsák számukra a vízhez való hozzáférést.
  A tagállamoknak a vízszolgáltatások költségeire vonatkozóan a 2000/60/EK irányelvben meghatározott megtérülés elvét figyelembe véve, a mindenki számára megfizethető minőségi vízellátás veszélyeztetése nélkül javítaniuk kell a kiszolgáltatott és marginalizálódott csoportok vízhez való hozzáférését.
  Az e csoportok meghatározására vonatkozó tagállami jogok sérelme nélkül e csoportokba belefoglalandók legalább a menekültek, a nomád közösségek, a hajléktalanok és a kisebbségi
  – például
  roma
  és
  vándorló
  – kultúrák
  , akár letelepedtek, akár nem. A hozzáférés biztosítását szolgáló intézkedéseket a tagállamok választhatják meg, elképzelhető alternatív ellátórendszerek (pl. egyéni vízkezelő berendezések) biztosítása, tartályos víz (tartálykocsik,
  ciszternák
  ) rendelkezésre bocsátása és a táborok számára szükséges infrastruktúra biztosítása.
  Amennyiben e kötelezettségek teljesítése a helyi hatóságok felelősségi körébe tartozik, a tagállamok biztosítják, hogy e hatóságok elegendő pénzügyi forrással, valamint megfelelő műszaki és anyagi kapacitással rendelkezzenek, és ennek megfelelően nyújtsanak számukra például szakértői támogatást. A kiszolgáltatott és marginalizált csoportoknak nyújtott vízellátás különösen nem járhat aránytalanul nagy költségekkel a helyi hatóságok számára. |
| --- | --- |

(18)

Az Európai Parlament a Right2Water európai polgári kezdeményezés nyomon követéséről szóló állásfoglalásában (86) megállapította, hogy „a tagállamoknak különleges figyelmet kell fordítaniuk a társadalom kiszolgáltatott csoportjainak szükségleteire” (87). Egyes kisebbségi kultúrák sajátos helyzetét, és különösen az ivóvízhez való hozzáférésük hiányát – gondoljunk a roma
  és
  vándorló, akár letelepedett, akár állandó lakhellyel nem rendelkező csoportokra – elismerte a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretének végrehajtásáról című jelentésről szóló bizottsági közlemény (88) és a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről szóló tanácsi ajánlás (89) is. Ebben a kontextusban helyénvaló, hogy a tagállamok különös figyelmet fordítsanak a kiszolgáltatott és marginalizálódott csoportokra, és a megfelelő intézkedések megtételével biztosítsák számukra a vízhez való hozzáférést.
  A tagállamoknak a vízszolgáltatások költségeire vonatkozóan a 2000/60/EK irányelvben meghatározott megtérülés elvét figyelembe véve, a mindenki számára megfizethető minőségi vízellátás veszélyeztetése nélkül javítaniuk kell a kiszolgáltatott és marginalizálódott csoportok vízhez való hozzáférését.
  Az e csoportok meghatározására vonatkozó tagállami jogok sérelme nélkül e csoportokba belefoglalandók legalább a menekültek, a nomád közösségek, a hajléktalanok és a kisebbségi
  – például
  roma
  és
  vándorló
  – kultúrák
  , akár letelepedtek, akár nem. A hozzáférés biztosítását szolgáló intézkedéseket a tagállamok választhatják meg, elképzelhető alternatív ellátórendszerek (pl. egyéni vízkezelő berendezések) biztosítása, tartályos víz (tartálykocsik,
  ciszternák
  ) rendelkezésre bocsátása és a táborok számára szükséges infrastruktúra biztosítása.
  Amennyiben e kötelezettségek teljesítése a helyi hatóságok felelősségi körébe tartozik, a tagállamok biztosítják, hogy e hatóságok elegendő pénzügyi forrással, valamint megfelelő műszaki és anyagi kapacitással rendelkezzenek, és ennek megfelelően nyújtsanak számukra például szakértői támogatást. A kiszolgáltatott és marginalizált csoportoknak nyújtott vízellátás különösen nem járhat aránytalanul nagy költségekkel a helyi hatóságok számára.

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | A „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra szóló hetedik környezetvédelmi cselekvési program (90) előírja, hogy a nyilvánosság számára nemzeti szinten hozzáférést kell biztosítani a környezetre vonatkozó egyértelmű információkhoz. A 98/83/EK irányelv csak az információkhoz való passzív hozzáférésről rendelkezett, vagyis a tagállamoknak csak azt kellett biztosítaniuk, hogy az információk rendelkezésre álljanak. Ezeket a rendelkezéseket most fel kell váltani annak biztosítása érdekében, hogy naprakész információk legyenek könnyen hozzáférhetők, például
  olyan weboldalon
  ,
  amelynek elérési útvonalára kifejezetten felhívják a figyelmet
  . A naprakész információknak nemcsak az ellenőrzési programok eredményeit kell tartalmazniuk, hanem a nyilvánosság számára hasznos további információkat is, például
  az egyes
  vízminőségi
  mutatókra
  vonatkozó
  információkat (vas
  ,
  keménység, ásványi anyagok stb
  .
  ), amelyek gyakran befolyásolják a fogyasztókban a csapvízről kialakult képet
  .
  Ennek érdekében a 98/83/EK irányelv azon mutatóit, amelyek nem nyújtottak az egészség szempontjából releváns információkat, az e
  paraméterekre vonatkozó
  online információval kell felváltani
  . A nagyon nagy vízszolgáltatók esetében további, többek között
  az energiahatékonyságra,
  a gazdálkodásra,
  az irányításra, az árstruktúrára
  és az alkalmazott kezelésekre vonatkozó információkat is elérhetővé kell tenni online.
  Feltehető, hogy a fogyasztók javuló
  tájékozottsága és a nagyobb átláthatóság
  hozzá fog járulni
  a polgárok vízszolgáltatásba vetett
  bizalmának növeléséhez. Ez várhatóan
  a csapvíz nagyobb mértékű
  fogyasztásához vezet
  , ami
  által csökken
  a 
  műanyaghulladék
  mennyisége
  és mérséklődnek
  az üvegházhatást okozó
  kibocsátások
  , ez pedig segíti az éghajlatváltozás elleni küzdelmet és a környezet valamennyi elemének javát szolgálja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

A „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra szóló hetedik környezetvédelmi cselekvési program (90) előírja, hogy a nyilvánosság számára nemzeti szinten hozzáférést kell biztosítani a környezetre vonatkozó egyértelmű információkhoz. A 98/83/EK irányelv csak az információkhoz való passzív hozzáférésről rendelkezett, vagyis a tagállamoknak csak azt kellett biztosítaniuk, hogy az információk rendelkezésre álljanak. Ezeket a rendelkezéseket most fel kell váltani annak biztosítása érdekében, hogy naprakész információk legyenek könnyen hozzáférhetők, például
  olyan weboldalon
  ,
  amelynek elérési útvonalára kifejezetten felhívják a figyelmet
  . A naprakész információknak nemcsak az ellenőrzési programok eredményeit kell tartalmazniuk, hanem a nyilvánosság számára hasznos további információkat is, például
  az egyes
  vízminőségi
  mutatókra
  vonatkozó
  információkat (vas
  ,
  keménység, ásványi anyagok stb
  .
  ), amelyek gyakran befolyásolják a fogyasztókban a csapvízről kialakult képet
  .
  Ennek érdekében a 98/83/EK irányelv azon mutatóit, amelyek nem nyújtottak az egészség szempontjából releváns információkat, az e
  paraméterekre vonatkozó
  online információval kell felváltani
  . A nagyon nagy vízszolgáltatók esetében további, többek között
  az energiahatékonyságra,
  a gazdálkodásra,
  az irányításra, az árstruktúrára
  és az alkalmazott kezelésekre vonatkozó információkat is elérhetővé kell tenni online.
  Feltehető, hogy a fogyasztók javuló
  tájékozottsága és a nagyobb átláthatóság
  hozzá fog járulni
  a polgárok vízszolgáltatásba vetett
  bizalmának növeléséhez. Ez várhatóan
  a csapvíz nagyobb mértékű
  fogyasztásához vezet
  , ami
  által csökken
  a 
  műanyaghulladék
  mennyisége
  és mérséklődnek
  az üvegházhatást okozó
  kibocsátások
  , ez pedig segíti az éghajlatváltozás elleni küzdelmet és a környezet valamennyi elemének javát szolgálja.

| (19) | A „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra szóló hetedik környezetvédelmi cselekvési program (90) előírja, hogy a nyilvánosság számára nemzeti szinten hozzáférést kell biztosítani a környezetre vonatkozó egyértelmű információkhoz. A 98/83/EK irányelv csak az információkhoz való passzív hozzáférésről rendelkezett, vagyis a tagállamoknak csak azt kellett biztosítaniuk, hogy az információk rendelkezésre álljanak. Ezeket a rendelkezéseket most fel kell váltani annak biztosítása érdekében, hogy naprakész
  , átfogó, a fogyasztók számára releváns
  információk legyenek könnyen hozzáférhetők, például
  egy füzetben
  ,
  weboldalon vagy intelligens alkalmazásban
  . A naprakész információknak nemcsak az ellenőrzési programok eredményeit kell tartalmazniuk, hanem a nyilvánosság számára hasznos további információkat is, például
  a vízszolgáltatók
  vízminőségi
  paraméterekre
  vonatkozó
  ellenőrzésének eredményét
  ,
  valamint az I
  .
  melléklet Ba
  .
  részében felsorolt indikátor
  paraméterekre vonatkozó
  információkat
  . A nagyon nagy vízszolgáltatók esetében további, többek között a gazdálkodásra,
  a díjstruktúrára
  és az alkalmazott kezelésekre vonatkozó információkat is elérhetővé kell tenni online.
  A fogyasztók lényeges információkkal kapcsolatos jobb
  tájékozottsága és a nagyobb átláthatóság
  várhatóan erősíteni fogja
  a polgárok
  vezetékes vízbe és
  vízszolgáltatásba vetett
  bizalmát, ami feltételezhetően elősegíti
  a csapvíz
  ivóvízként történő
  nagyobb mértékű
  fogyasztását
  , ami
  hozzájárul ahhoz, hogy csökkenjen a műanyagfelhasználás és
  a 
  hulladék
  mennyisége
  , valamint
  az üvegházhatást okozó
  gázok kibocsátása
  , ez pedig segíti az éghajlatváltozás elleni küzdelmet és a környezet valamennyi elemének javát szolgálja. |
| --- | --- |

(19)

A „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra szóló hetedik környezetvédelmi cselekvési program (90) előírja, hogy a nyilvánosság számára nemzeti szinten hozzáférést kell biztosítani a környezetre vonatkozó egyértelmű információkhoz. A 98/83/EK irányelv csak az információkhoz való passzív hozzáférésről rendelkezett, vagyis a tagállamoknak csak azt kellett biztosítaniuk, hogy az információk rendelkezésre álljanak. Ezeket a rendelkezéseket most fel kell váltani annak biztosítása érdekében, hogy naprakész
  , átfogó, a fogyasztók számára releváns
  információk legyenek könnyen hozzáférhetők, például
  egy füzetben
  ,
  weboldalon vagy intelligens alkalmazásban
  . A naprakész információknak nemcsak az ellenőrzési programok eredményeit kell tartalmazniuk, hanem a nyilvánosság számára hasznos további információkat is, például
  a vízszolgáltatók
  vízminőségi
  paraméterekre
  vonatkozó
  ellenőrzésének eredményét
  ,
  valamint az I
  .
  melléklet Ba
  .
  részében felsorolt indikátor
  paraméterekre vonatkozó
  információkat
  . A nagyon nagy vízszolgáltatók esetében további, többek között a gazdálkodásra,
  a díjstruktúrára
  és az alkalmazott kezelésekre vonatkozó információkat is elérhetővé kell tenni online.
  A fogyasztók lényeges információkkal kapcsolatos jobb
  tájékozottsága és a nagyobb átláthatóság
  várhatóan erősíteni fogja
  a polgárok
  vezetékes vízbe és
  vízszolgáltatásba vetett
  bizalmát, ami feltételezhetően elősegíti
  a csapvíz
  ivóvízként történő
  nagyobb mértékű
  fogyasztását
  , ami
  hozzájárul ahhoz, hogy csökkenjen a műanyagfelhasználás és
  a 
  hulladék
  mennyisége
  , valamint
  az üvegházhatást okozó
  gázok kibocsátása
  , ez pedig segíti az éghajlatváltozás elleni küzdelmet és a környezet valamennyi elemének javát szolgálja.

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | Ugyanezt a gondolatmenetet követve ahhoz, hogy a fogyasztók jobban megismerjék a vízfogyasztás hatásait, információt kell kapniuk (például számlájukon vagy intelligens alkalmazások révén) az általuk fogyasztott vízmennyiségről, a vízszolgáltató által felszámított díj szerkezetéről, elkülönítve
  a
  változó és
  az
  állandó
  költségeket
  , valamint az emberi fogyasztásra szánt víz literenkénti áráról, lehetővé téve a palackozott víz árával való összehasonlítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

Ugyanezt a gondolatmenetet követve ahhoz, hogy a fogyasztók jobban megismerjék a vízfogyasztás hatásait, információt kell kapniuk (például számlájukon vagy intelligens alkalmazások révén) az általuk fogyasztott vízmennyiségről, a vízszolgáltató által felszámított díj szerkezetéről, elkülönítve
  a
  változó és
  az
  állandó
  költségeket
  , valamint az emberi fogyasztásra szánt víz literenkénti áráról, lehetővé téve a palackozott víz árával való összehasonlítását.

| (20) | Ugyanezt a gondolatmenetet követve ahhoz, hogy a fogyasztók jobban megismerjék a vízfogyasztás hatásait, információt kell kapniuk (például számlájukon vagy intelligens alkalmazások révén
  , könnyen hozzáférhető formában
  ) az általuk
  évente
  fogyasztott vízmennyiségről,
  fogyasztásuk alakulásáról, valamint az átlagos háztartási fogyasztással való összehasonlításról – amennyiben ez az információ a vízszolgáltató rendelkezésére áll –,
  a vízszolgáltató által felszámított díj szerkezetéről, elkülönítve
  annak
  változó és állandó
  részeit
  , valamint az emberi fogyasztásra szánt víz literenkénti áráról, lehetővé téve a palackozott víz árával való összehasonlítását. |
| --- | --- |

(20)

Ugyanezt a gondolatmenetet követve ahhoz, hogy a fogyasztók jobban megismerjék a vízfogyasztás hatásait, információt kell kapniuk (például számlájukon vagy intelligens alkalmazások révén
  , könnyen hozzáférhető formában
  ) az általuk
  évente
  fogyasztott vízmennyiségről,
  fogyasztásuk alakulásáról, valamint az átlagos háztartási fogyasztással való összehasonlításról – amennyiben ez az információ a vízszolgáltató rendelkezésére áll –,
  a vízszolgáltató által felszámított díj szerkezetéről, elkülönítve
  annak
  változó és állandó
  részeit
  , valamint az emberi fogyasztásra szánt víz literenkénti áráról, lehetővé téve a palackozott víz árával való összehasonlítását.

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | A vízdíjak megállapításakor figyelembe veendő
  elveket
  , nevezetesen
  a
  vízszolgáltatás költségeinek
  megtérülése
  és
  a
  szennyező
  fizet
  elvet
  a 2000/60/EK
  irányelv határozta meg. Ennek ellenére a vízszolgáltatás nyújtásának pénzügyi fenntarthatósága nem mindig biztosított, ami esetenként a vízügyi infrastruktúra karbantartásába való beruházások elmaradásához vezet. Az ellenőrzési technikák javulásával az elsősorban a karbantartás hiányára visszavezethető szivárgások mértéke könnyebben kimutatható, és ezzel összefüggésben uniós szinten ösztönözni kell a szivárgások visszaszorítását a vízügyi infrastruktúra hatékonyságának növelése érdekében. A szubszidiaritás elvével összhangban
  ezt a kérdést
  a 
  szivárgási arányokkal és az energiahatékonysággal kapcsolatos átláthatóság és fogyasztói tájékoztatás fokozásával
  kell
  orvosolni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

A vízdíjak megállapításakor figyelembe veendő
  elveket
  , nevezetesen
  a
  vízszolgáltatás költségeinek
  megtérülése
  és
  a
  szennyező
  fizet
  elvet
  a 2000/60/EK
  irányelv határozta meg. Ennek ellenére a vízszolgáltatás nyújtásának pénzügyi fenntarthatósága nem mindig biztosított, ami esetenként a vízügyi infrastruktúra karbantartásába való beruházások elmaradásához vezet. Az ellenőrzési technikák javulásával az elsősorban a karbantartás hiányára visszavezethető szivárgások mértéke könnyebben kimutatható, és ezzel összefüggésben uniós szinten ösztönözni kell a szivárgások visszaszorítását a vízügyi infrastruktúra hatékonyságának növelése érdekében. A szubszidiaritás elvével összhangban
  ezt a kérdést
  a 
  szivárgási arányokkal és az energiahatékonysággal kapcsolatos átláthatóság és fogyasztói tájékoztatás fokozásával
  kell
  orvosolni
  .

| (21) | A vízdíjak megállapításakor figyelembe veendő
  alapelveket – 2000/60/EK irányelv 9. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül –
  , nevezetesen
  „a
  vízszolgáltatás költségeinek
  megtérülése”
  és
  „a
  szennyező
  fizet”
  elvet
  az említett
  irányelv határozta meg. Ennek ellenére a vízszolgáltatás nyújtásának pénzügyi fenntarthatósága nem mindig biztosított, ami esetenként a vízügyi infrastruktúra karbantartásába való beruházások elmaradásához vezet. Az ellenőrzési technikák javulásával az elsősorban a karbantartás hiányára visszavezethető szivárgások mértéke könnyebben kimutatható, és ezzel összefüggésben uniós szinten ösztönözni kell a szivárgások visszaszorítását a vízügyi infrastruktúra hatékonyságának növelése érdekében. A szubszidiaritás elvével összhangban
  és az ezzel
  a 
  kérdéssel kapcsolatos tudatosság növelése érdekében az erre vonatkozó információkat átláthatóbb módon
  kell
  megosztani a fogyasztókkal
  . |
| --- | --- |

(21)

A vízdíjak megállapításakor figyelembe veendő
  alapelveket – 2000/60/EK irányelv 9. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül –
  , nevezetesen
  „a
  vízszolgáltatás költségeinek
  megtérülése”
  és
  „a
  szennyező
  fizet”
  elvet
  az említett
  irányelv határozta meg. Ennek ellenére a vízszolgáltatás nyújtásának pénzügyi fenntarthatósága nem mindig biztosított, ami esetenként a vízügyi infrastruktúra karbantartásába való beruházások elmaradásához vezet. Az ellenőrzési technikák javulásával az elsősorban a karbantartás hiányára visszavezethető szivárgások mértéke könnyebben kimutatható, és ezzel összefüggésben uniós szinten ösztönözni kell a szivárgások visszaszorítását a vízügyi infrastruktúra hatékonyságának növelése érdekében. A szubszidiaritás elvével összhangban
  és az ezzel
  a 
  kérdéssel kapcsolatos tudatosság növelése érdekében az erre vonatkozó információkat átláthatóbb módon
  kell
  megosztani a fogyasztókkal
  .

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás 22. pontja értelmében a Bizottságnak az irányelv átültetésének időpontjától számított bizonyos időszakon belül el kell végeznie az irányelv értékelését. Az értékelésnek az irányelv végrehajtása során gyűjtött tapasztalatokon és adatokon,
  a vonatkozó tudományos, analitikai és epidemiológiai adatokon, valamint
  a rendelkezésre álló WHO-ajánlásokon kell alapulnia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás 22. pontja értelmében a Bizottságnak az irányelv átültetésének időpontjától számított bizonyos időszakon belül el kell végeznie az irányelv értékelését. Az értékelésnek az irányelv végrehajtása során gyűjtött tapasztalatokon és adatokon,
  a vonatkozó tudományos, analitikai és epidemiológiai adatokon, valamint
  a rendelkezésre álló WHO-ajánlásokon kell alapulnia.

| (25) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás 22. pontja értelmében a Bizottságnak az irányelv átültetésének időpontjától számított bizonyos időszakon belül el kell végeznie az irányelv értékelését. Az értékelésnek az irányelv végrehajtása során gyűjtött tapasztalatokon és adatokon, a rendelkezésre álló WHO-ajánlásokon
  , valamint a vonatkozó tudományos, analitikai és epidemiológiai adatokon
  kell alapulnia. |
| --- | --- |

(25)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás 22. pontja értelmében a Bizottságnak az irányelv átültetésének időpontjától számított bizonyos időszakon belül el kell végeznie az irányelv értékelését. Az értékelésnek az irányelv végrehajtása során gyűjtött tapasztalatokon és adatokon, a rendelkezésre álló WHO-ajánlásokon
  , valamint a vonatkozó tudományos, analitikai és epidemiológiai adatokon
  kell alapulnia.

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | Ezen irányelvnek a tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása, illetve a veszélyértékelések és a házi elosztási kockázatértékelések kapcsán alkalmazandó ellenőrzési követelményei meghatározása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell adni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv I–IV. mellékletének módosítása céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. Ezen túlmenően a 98/83/EK irányelv I. melléklete C. részének 10. megjegyzésében foglalt, a radioaktív anyagok ellenőrzési gyakoriságának és ellenőrzési módszereinek meghatározására vonatkozó felhatalmazás a 2013/51/Euratom tanácsi irányelv (96) elfogadása miatt feleslegessé vált, ezért el kell hagyni. A 98/83/EK irányelv III. melléklete A. részének második albekezdésében foglalt, az irányelv módosításaira vonatkozó felhatalmazásra sincs már szükség, ezért azt törölni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

Ezen irányelvnek a tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása, illetve a veszélyértékelések és a házi elosztási kockázatértékelések kapcsán alkalmazandó ellenőrzési követelményei meghatározása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell adni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv I–IV. mellékletének módosítása céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. Ezen túlmenően a 98/83/EK irányelv I. melléklete C. részének 10. megjegyzésében foglalt, a radioaktív anyagok ellenőrzési gyakoriságának és ellenőrzési módszereinek meghatározására vonatkozó felhatalmazás a 2013/51/Euratom tanácsi irányelv (96) elfogadása miatt feleslegessé vált, ezért el kell hagyni. A 98/83/EK irányelv III. melléklete A. részének második albekezdésében foglalt, az irányelv módosításaira vonatkozó felhatalmazásra sincs már szükség, ezért azt törölni kell.

| (28) | Ezen irányelvnek a tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása, illetve a veszélyértékelések és a házi elosztási kockázatértékelések kapcsán alkalmazandó ellenőrzési követelményei meghatározása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell adni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv I–IV. mellékletének módosítása
  , valamint a 10a. cikkben meghatározott módosítások értelmében szükséges intézkedések meghozatala
  céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. Ezen túlmenően a 98/83/EK irányelv I. melléklete C. részének 10. megjegyzésében foglalt, a radioaktív anyagok ellenőrzési gyakoriságának és ellenőrzési módszereinek meghatározására vonatkozó felhatalmazás a 2013/51/Euratom tanácsi irányelv (96) elfogadása miatt feleslegessé vált, ezért el kell hagyni. A 98/83/EK irányelv III. melléklete A. részének második albekezdésében foglalt, az irányelv módosításaira vonatkozó felhatalmazásra sincs már szükség, ezért azt törölni kell. |
| --- | --- |

(28)

Ezen irányelvnek a tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása, illetve a veszélyértékelések és a házi elosztási kockázatértékelések kapcsán alkalmazandó ellenőrzési követelményei meghatározása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell adni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv I–IV. mellékletének módosítása
  , valamint a 10a. cikkben meghatározott módosítások értelmében szükséges intézkedések meghozatala
  céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. Ezen túlmenően a 98/83/EK irányelv I. melléklete C. részének 10. megjegyzésében foglalt, a radioaktív anyagok ellenőrzési gyakoriságának és ellenőrzési módszereinek meghatározására vonatkozó felhatalmazás a 2013/51/Euratom tanácsi irányelv (96) elfogadása miatt feleslegessé vált, ezért el kell hagyni. A 98/83/EK irányelv III. melléklete A. részének második albekezdésében foglalt, az irányelv módosításaira vonatkozó felhatalmazásra sincs már szükség, ezért azt törölni kell.

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ezen irányelv az emberi fogyasztásra szánt víz minőségére vonatkozik. | (1)   Ezen irányelv az
  Unióban mindenki számára elérhető,
  emberi fogyasztásra szánt víz minőségére vonatkozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ezen irányelv az emberi fogyasztásra szánt víz minőségére vonatkozik.

(1)   Ezen irányelv az
  Unióban mindenki számára elérhető,
  emberi fogyasztásra szánt víz minőségére vonatkozik.

Módosítás 163, 189, 207 és 215

Módosítás 163, 189, 207 és 215

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés

1 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Ezen irányelv célja az emberi egészség megóvása az emberi fogyasztásra szánt víz szennyezettsége által okozott káros hatásoktól a víz egészségességének és tisztaságának biztosítása által. | (2)   Ezen irányelv célja az emberi egészség megóvása az emberi fogyasztásra szánt víz szennyezettsége által okozott káros hatásoktól a víz egészségességének és tisztaságának biztosítása által
  , valamint az emberi fogyasztásra szánt vízhez való egyetemes hozzáférés biztosítása
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Ezen irányelv célja az emberi egészség megóvása az emberi fogyasztásra szánt víz szennyezettsége által okozott káros hatásoktól a víz egészségességének és tisztaságának biztosítása által.

(2)   Ezen irányelv célja az emberi egészség megóvása az emberi fogyasztásra szánt víz szennyezettsége által okozott káros hatásoktól a víz egészségességének és tisztaságának biztosítása által
  , valamint az emberi fogyasztásra szánt vízhez való egyetemes hozzáférés biztosítása
  .

Módosítás 38

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | „emberi fogyasztásra szánt víz”: minden, eredeti állapotában vagy kezelés utáni állapotban levő, köz- vagy magántulajdonban lévő létesítményekben ivásra, főzésre, ételkészítésre vagy élelmiszertermelésre és egyéb háztartási célokra szánt víz, függetlenül az eredetétől és attól, hogy szolgáltatása hálózatról, tartálykocsiból
  vagy forrásvíz esetében
  palackozott formában történik-e. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

„emberi fogyasztásra szánt víz”: minden, eredeti állapotában vagy kezelés utáni állapotban levő, köz- vagy magántulajdonban lévő létesítményekben ivásra, főzésre, ételkészítésre vagy élelmiszertermelésre és egyéb háztartási célokra szánt víz, függetlenül az eredetétől és attól, hogy szolgáltatása hálózatról, tartálykocsiból
  vagy forrásvíz esetében
  palackozott formában történik-e.

vagy forrásvíz esetében

| 1. | „emberi fogyasztásra szánt víz”: minden, eredeti állapotában vagy kezelés utáni állapotban levő, köz- vagy magántulajdonban lévő létesítményekben
  – az élelmiszeripari vállalkozásokat is beleértve –
  ivásra, főzésre, ételkészítésre vagy élelmiszertermelésre
  vagy egyéb élelmezési célokra
  és egyéb háztartási célokra szánt víz, függetlenül az eredetétől és attól, hogy szolgáltatása hálózatról, tartálykocsiból
  , illetve
  palackozott
  vagy tartályba töltött
  formában történik-e. |
| --- | --- |

1.

„emberi fogyasztásra szánt víz”: minden, eredeti állapotában vagy kezelés utáni állapotban levő, köz- vagy magántulajdonban lévő létesítményekben
  – az élelmiszeripari vállalkozásokat is beleértve –
  ivásra, főzésre, ételkészítésre vagy élelmiszertermelésre
  vagy egyéb élelmezési célokra
  és egyéb háztartási célokra szánt víz, függetlenül az eredetétől és attól, hogy szolgáltatása hálózatról, tartálykocsiból
  , illetve
  palackozott
  vagy tartályba töltött
  formában történik-e.

– az élelmiszeripari vállalkozásokat is beleértve –

vagy egyéb élelmezési célokra

, illetve

vagy tartályba töltött

Módosítás 39

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | „házi elosztó rendszer”: köz- vagy magántulajdonban lévő létesítményekben található minden olyan vízvezeték, szerelvény és berendezés, amely az emberi fogyasztáshoz általában használt csap és az ellátó hálózat között van, de csak abban az esetben, ha a vonatkozó nemzeti szabályozás értelmében nem tartoznak a vízszolgáltató ilyen minőségében meglévő felelősségi körébe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

„házi elosztó rendszer”: köz- vagy magántulajdonban lévő létesítményekben található minden olyan vízvezeték, szerelvény és berendezés, amely az emberi fogyasztáshoz általában használt csap és az ellátó hálózat között van, de csak abban az esetben, ha a vonatkozó nemzeti szabályozás értelmében nem tartoznak a vízszolgáltató ilyen minőségében meglévő felelősségi körébe.

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 40

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | „vízszolgáltató”: napi átlagban legalább 10 m3 emberi fogyasztásra szánt vizet szolgáltató
  jogalany
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

„vízszolgáltató”: napi átlagban legalább 10 m3 emberi fogyasztásra szánt vizet szolgáltató
  jogalany
  .

3

jogalany

| 3. | „vízszolgáltató”: napi átlagban legalább 10 m3 emberi fogyasztásra szánt vizet szolgáltató
  jogi személy
  . |
| --- | --- |

3.

„vízszolgáltató”: napi átlagban legalább 10 m3 emberi fogyasztásra szánt vizet szolgáltató
  jogi személy
  .

3

jogi személy

Módosítás 41

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 3 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 3 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a. | „nagyon kis vízszolgáltató”: naponta 50 m3-nél kevesebb vizet szolgáltató vagy 250 főnél kevesebbet kiszolgáló vízszolgáltató. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3a.

3a.

„nagyon kis vízszolgáltató”: naponta 50 m3

Módosítás 42

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | „kis vízszolgáltató”: naponta 500 m3-nél kevesebb vizet szolgáltató, vagy
  5 000
  főnél kevesebbet kiszolgáló vízszolgáltató. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

„kis vízszolgáltató”: naponta 500 m3-nél kevesebb vizet szolgáltató, vagy
  5 000
  főnél kevesebbet kiszolgáló vízszolgáltató.

3

5 000

| 4. | „kis vízszolgáltató”: naponta 500 m3-nél kevesebb vizet szolgáltató, vagy
  2 500
  főnél kevesebbet kiszolgáló vízszolgáltató. |
| --- | --- |

4.

„kis vízszolgáltató”: naponta 500 m3-nél kevesebb vizet szolgáltató, vagy
  2 500
  főnél kevesebbet kiszolgáló vízszolgáltató.

3

2 500

Módosítás 43

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. | „közepes vízszolgáltató”: naponta legalább 500 m3 vizet szolgáltató vagy legalább 2 500 főt kiszolgáló vízszolgáltató. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4a.

4a.

„közepes vízszolgáltató”: naponta legalább 500 m3

Módosítás 44

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5. | „nagy vízszolgáltató”: naponta legalább
  500
   m3 vizet szolgáltató, vagy legalább
  5 000
  főt kiszolgáló vízszolgáltató. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5.

„nagy vízszolgáltató”: naponta legalább
  500
   m3 vizet szolgáltató, vagy legalább
  5 000
  főt kiszolgáló vízszolgáltató.

500

3

5 000

| 5. | „nagy vízszolgáltató”: naponta legalább
  5 000
   m3 vizet szolgáltató vagy legalább
  25 000
  főt kiszolgáló vízszolgáltató. |
| --- | --- |

5.

„nagy vízszolgáltató”: naponta legalább
  5 000
   m3 vizet szolgáltató vagy legalább
  25 000
  főt kiszolgáló vízszolgáltató.

5 000

3

25 000

Módosítás 45

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6. | „nagyon nagy vízszolgáltató”: naponta legalább
  5 000
   m3 vizet szolgáltató, vagy legalább
  50 000
  főt kiszolgáló vízszolgáltató. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6.

„nagyon nagy vízszolgáltató”: naponta legalább
  5 000
   m3 vizet szolgáltató, vagy legalább
  50 000
  főt kiszolgáló vízszolgáltató.

5 000

3

50 000

| 6. | „nagyon nagy vízszolgáltató”: naponta legalább
  20 000
   m3 vizet szolgáltató, vagy legalább
  100 000
  főt kiszolgáló vízszolgáltató. |
| --- | --- |

6.

„nagyon nagy vízszolgáltató”: naponta legalább
  20 000
   m3 vizet szolgáltató, vagy legalább
  100 000
  főt kiszolgáló vízszolgáltató.

20 000

3

100 000

Módosítás 46

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7. | „elsőbbségi helyszín”: a tagállamok által meghatározott olyan nagy létesítmény, ahol a vízzel kapcsolatos kockázatoknak potenciálisan kitett
  felhasználók
  száma magas, például a kórházak, egészségügyi intézmények, szálláshelyek, büntetőjogi intézmények és kempingek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7.

„elsőbbségi helyszín”: a tagállamok által meghatározott olyan nagy létesítmény, ahol a vízzel kapcsolatos kockázatoknak potenciálisan kitett
  felhasználók
  száma magas, például a kórházak, egészségügyi intézmények, szálláshelyek, büntetőjogi intézmények és kempingek.

felhasználók

| 7. | „elsőbbségi helyszín”: a tagállamok által meghatározott olyan
  nem lakáscélú
  nagy létesítmény, ahol a vízzel kapcsolatos kockázatoknak potenciálisan kitett
  emberek, különösen a kiszolgáltatott személyek
  száma magas, például a kórházak, egészségügyi intézmények
  , nyugdíjasotthonok, iskolák, egyetemek és más oktatási intézmények, bölcsődék, sport- és szabadidős létesítmények, kiállítóhelyek
  , szálláshelyek, büntetőjogi intézmények és kempingek. |
| --- | --- |

7.

„elsőbbségi helyszín”: a tagállamok által meghatározott olyan
  nem lakáscélú
  nagy létesítmény, ahol a vízzel kapcsolatos kockázatoknak potenciálisan kitett
  emberek, különösen a kiszolgáltatott személyek
  száma magas, például a kórházak, egészségügyi intézmények
  , nyugdíjasotthonok, iskolák, egyetemek és más oktatási intézmények, bölcsődék, sport- és szabadidős létesítmények, kiállítóhelyek
  , szálláshelyek, büntetőjogi intézmények és kempingek.

nem lakáscélú

emberek, különösen a kiszolgáltatott személyek

, nyugdíjasotthonok, iskolák, egyetemek és más oktatási intézmények, bölcsődék, sport- és szabadidős létesítmények, kiállítóhelyek

Módosítás 47

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 8 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 8 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 8a. | „élelmiszeripari vállalkozás”: a 178/2002/EK rendelet 3. cikkének 2. pontjában meghatározott élelmiszeripari vállalkozás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

8a.

8a.

„élelmiszeripari vállalkozás”: a 178/2002/EK rendelet 3. cikkének 2. pontjában meghatározott élelmiszeripari vállalkozás.

Módosítás 48

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 a bekezdés (új)

3 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az élelmiszeripari vállalkozások által az emberi fogyasztásra szánt termékek vagy anyagok előállítására, feldolgozására, tartósítására vagy forgalomba hozatalára használt víz tekintetében ezen irányelvnek csak a 4., 5., 6. és 11. cikkét kell alkalmazni. Ezen irányelv egyetlen cikkét sem kell alkalmazni azonban, ha az élelmiszeripari vállalkozás üzemeltetője az illetékes nemzeti hatóság számára kielégítő módon igazolja, hogy az általa felhasznált víz minősége nem befolyásolja a tevékenységeiből származó termékek vagy anyagok higiénikus voltát, és hogy az említett termékek vagy anyagok megfelelnek a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (1a)

  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az élelmiszeripari vállalkozások által az emberi fogyasztásra szánt termékek vagy anyagok előállítására, feldolgozására, tartósítására vagy forgalomba hozatalára használt víz tekintetében ezen irányelvnek csak a 4., 5., 6. és 11. cikkét kell alkalmazni. Ezen irányelv egyetlen cikkét sem kell alkalmazni azonban, ha az élelmiszeripari vállalkozás üzemeltetője az illetékes nemzeti hatóság számára kielégítő módon igazolja, hogy az általa felhasznált víz minősége nem befolyásolja a tevékenységeiből származó termékek vagy anyagok higiénikus voltát, és hogy az említett termékek vagy anyagok megfelelnek a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (1a)

  .

Módosítás 49

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 b bekezdés (új)

3 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  Az emberi fogyasztásra szánt palackozott vagy tartályba töltött víz gyártója nem tekintendő vízszolgáltatónak.




  Ezen irányelv csak annyiban alkalmazandó az emberi fogyasztásra szánt palackozott vagy tartályba töltött vízre, amennyiben az más uniós jogszabályok hatálya alá nem tartozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1b)
     
  Az emberi fogyasztásra szánt palackozott vagy tartályba töltött víz gyártója nem tekintendő vízszolgáltatónak.

Ezen irányelv csak annyiban alkalmazandó az emberi fogyasztásra szánt palackozott vagy tartályba töltött vízre, amennyiben az más uniós jogszabályok hatálya alá nem tartozik.

Módosítás 50

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 c bekezdés (új)

3 cikk – 1 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c)
     
  A vizet sótalanító, utasokat szállító és vízszolgáltatóként tevékenykedő tengeri hajókra csak ezen irányelv 1–7. cikke, 9–12. cikke, valamint mellékletei alkalmazandók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1c)
     
  A vizet sótalanító, utasokat szállító és vízszolgáltatóként tevékenykedő tengeri hajókra csak ezen irányelv 1–7. cikke, 9–12. cikke, valamint mellékletei alkalmazandók.

Módosítás 51

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – c pont

4 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a tagállamok minden további szükséges intézkedést megtettek annak érdekében, hogy az megfeleljen
  ezen irányelv 5–12. cikke követelményeinek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a tagállamok minden további szükséges intézkedést megtettek annak érdekében, hogy az megfeleljen
  ezen irányelv 5–12. cikke követelményeinek.

ezen irányelv 5–12. cikke követelményeinek.

| c) | a tagállamok minden további szükséges intézkedést megtettek annak érdekében, hogy az megfeleljen
  a következő követelményeknek: |
| --- | --- |

c)

a tagállamok minden további szükséges intézkedést megtettek annak érdekében, hogy az megfeleljen
  a következő követelményeknek:

a következő követelményeknek:

| | i. | az ezen irányelv 4–12. cikkében a hálózatról vagy tartálykocsiból a végfelhasználóknak szolgáltatott, emberi fogyasztásra szánt vízre vonatkozóan meghatározott követelmények; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

az ezen irányelv 4–12. cikkében a hálózatról vagy tartálykocsiból a végfelhasználóknak szolgáltatott, emberi fogyasztásra szánt vízre vonatkozóan meghatározott követelmények;

az ezen irányelv 4–12. cikkében a hálózatról vagy tartálykocsiból a végfelhasználóknak szolgáltatott, emberi fogyasztásra szánt vízre vonatkozóan meghatározott követelmények;

| ii. | az ezen irányelv 4., 5. és 6. cikkében, valamint 11. cikke (4) bekezdésében az élelmiszeripari vállalkozások által palackozott vagy tartályba töltött, emberi fogyasztásra szánt vízre vonatkozóan meghatározott követelmények; |
| --- | --- |

ii.

ii.

az ezen irányelv 4., 5. és 6. cikkében, valamint 11. cikke (4) bekezdésében az élelmiszeripari vállalkozások által palackozott vagy tartályba töltött, emberi fogyasztásra szánt vízre vonatkozóan meghatározott követelmények;

az ezen irányelv 4., 5. és 6. cikkében, valamint 11. cikke (4) bekezdésében az élelmiszeripari vállalkozások által palackozott vagy tartályba töltött, emberi fogyasztásra szánt vízre vonatkozóan meghatározott követelmények;

| iii. | az ezen irányelv 4., 5., 6. és 11. cikkében az élelmiszeriparban élelmiszerek előállítására, feldolgozására és forgalmazására előállított és felhasznált, emberi fogyasztásra szánt vízre vonatkozóan meghatározott követelmények. |
| --- | --- |

iii.

iii.

az ezen irányelv 4., 5., 6. és 11. cikkében az élelmiszeriparban élelmiszerek előállítására, feldolgozására és forgalmazására előállított és felhasznált, emberi fogyasztásra szánt vízre vonatkozóan meghatározott követelmények.

az ezen irányelv 4., 5., 6. és 11. cikkében az élelmiszeriparban élelmiszerek előállítására, feldolgozására és forgalmazására előállított és felhasznált, emberi fogyasztásra szánt vízre vonatkozóan meghatározott követelmények.

Módosítás 52

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

4 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv
  végrehajtásáramegvalósítására
  szolgáló intézkedések semmilyen körülmények között ne eredményezzék az emberi fogyasztásra szánt víz meglévő minőségének közvetett vagy közvetlen romlását, amennyiben az kihat az emberi egészség védelmére, illetve az emberi fogyasztásra szánt víz előállításához használt vizek szennyezettségének bárminemű növekedését. | (2)   A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv
  végrehajtására
  szolgáló intézkedések
  teljes mértékben megfeleljenek az elővigyázatosság elvének, és
  semmilyen körülmények között ne eredményezzék az emberi fogyasztásra szánt víz meglévő minőségének közvetett vagy közvetlen romlását, amennyiben az kihat az emberi egészség védelmére, illetve az emberi fogyasztásra szánt víz előállításához használt vizek szennyezettségének bárminemű növekedését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv
  végrehajtásáramegvalósítására
  szolgáló intézkedések semmilyen körülmények között ne eredményezzék az emberi fogyasztásra szánt víz meglévő minőségének közvetett vagy közvetlen romlását, amennyiben az kihat az emberi egészség védelmére, illetve az emberi fogyasztásra szánt víz előállításához használt vizek szennyezettségének bárminemű növekedését.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv
  végrehajtására
  szolgáló intézkedések
  teljes mértékben megfeleljenek az elővigyázatosság elvének, és
  semmilyen körülmények között ne eredményezzék az emberi fogyasztásra szánt víz meglévő minőségének közvetett vagy közvetlen romlását, amennyiben az kihat az emberi egészség védelmére, illetve az emberi fogyasztásra szánt víz előállításához használt vizek szennyezettségének bárminemű növekedését.

Módosítás 53

Módosítás 53

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 2 a bekezdés (új)

4 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A tagállamok intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy az illetékes hatóságok felmérést végezzenek területükön a vízszivárgás mértékéről, valamint az ivóvízágazatban a vízszivárgás csökkentése terén elérhető lehetséges javulásról. Az értékelés figyelembe veszi a vonatkozó közegészségügyi, környezeti, műszaki és gazdasági szempontokat. A tagállamok 2022. december 31-ig a területükön működő vízszolgáltatók vízszivárgási szintjének 2030. december 31-ig történő mérséklésére irányuló nemzeti célkitűzéseket fogadnak el. A tagállamok érdemi ösztönzőket is kínálhatnak annak biztosítására, hogy a területükön működő vízszolgáltatók teljesítsék a nemzeti célkitűzéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A tagállamok intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy az illetékes hatóságok felmérést végezzenek területükön a vízszivárgás mértékéről, valamint az ivóvízágazatban a vízszivárgás csökkentése terén elérhető lehetséges javulásról. Az értékelés figyelembe veszi a vonatkozó közegészségügyi, környezeti, műszaki és gazdasági szempontokat. A tagállamok 2022. december 31-ig a területükön működő vízszolgáltatók vízszivárgási szintjének 2030. december 31-ig történő mérséklésére irányuló nemzeti célkitűzéseket fogadnak el. A tagállamok érdemi ösztönzőket is kínálhatnak annak biztosítására, hogy a területükön működő vízszolgáltatók teljesítsék a nemzeti célkitűzéseket.

Módosítás 54

Módosítás 54

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 2 b bekezdés (új)

4 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Amennyiben egy emberi fogyasztásra szánt víz előállításáért és elosztásáért felelős illetékes hatóság részben vagy egészen átadja a vízelőállítási vagy szolgáltatási tevékenységeket egy vízszolgáltatónak, az illetékes hatóság és a vízszolgáltató között létrejövő szerződés meghatározza az egyes felek ezen irányelv szerinti felelősségi köreit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2b)
     
  Amennyiben egy emberi fogyasztásra szánt víz előállításáért és elosztásáért felelős illetékes hatóság részben vagy egészen átadja a vízelőállítási vagy szolgáltatási tevékenységeket egy vízszolgáltatónak, az illetékes hatóság és a vízszolgáltató között létrejövő szerződés meghatározza az egyes felek ezen irányelv szerinti felelősségi köreit.

Módosítás 55

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

5 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok meghatározzák az I. mellékletben foglalt, az emberi fogyasztásra szánt vízre alkalmazandó paraméterek értékeit
  , amelyek nem lehetnek kevésbé szigorúak, mint az ott meghatározott értékek
  . | (1)   A tagállamok meghatározzák az I. mellékletben foglalt, az emberi fogyasztásra szánt vízre alkalmazandó paraméterek értékeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok meghatározzák az I. mellékletben foglalt, az emberi fogyasztásra szánt vízre alkalmazandó paraméterek értékeit
  , amelyek nem lehetnek kevésbé szigorúak, mint az ott meghatározott értékek
  .

(1)   A tagállamok meghatározzák az I. mellékletben foglalt, az emberi fogyasztásra szánt vízre alkalmazandó paraméterek értékeit.

Módosítás 56

Módosítás 56

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 a bekezdés (új)

5 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az (1) bekezdés értelmében meghatározott értékek nem lehetnek az I. melléklet A., B. és C. részében foglalt értékeknél kevésbé szigorúak. Az I. melléklet Ba. részében szereplő paraméterek esetében az értékek rögzítése kizárólag ellenőrzési célból és a 12. cikkben előírt követelmények teljesítésének biztosítása érdekében történik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az (1) bekezdés értelmében meghatározott értékek nem lehetnek az I. melléklet A., B. és C. részében foglalt értékeknél kevésbé szigorúak. Az I. melléklet Ba. részében szereplő paraméterek esetében az értékek rögzítése kizárólag ellenőrzési célból és a 12. cikkben előírt követelmények teljesítésének biztosítása érdekében történik.

Módosítás 57

Módosítás 57

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

5 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy a vízellátó rendszerekben használt kezelőszerek, anyagok és a fertőtlenítés céljából alkalmazott fertőtlenítési eljárások ne érintsék hátrányosan az emberi fogyasztásra szánt víz minőségét. Az emberi fogyasztásra szánt víz ilyen szerek, anyagok és eljárások alkalmazásából eredő bármilyen szennyezését ugyanakkor a fertőtlenítés hatékonyságának veszélyeztetése nélkül kell a minimálisra csökkenteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy a vízellátó rendszerekben használt kezelőszerek, anyagok és a fertőtlenítés céljából alkalmazott fertőtlenítési eljárások ne érintsék hátrányosan az emberi fogyasztásra szánt víz minőségét. Az emberi fogyasztásra szánt víz ilyen szerek, anyagok és eljárások alkalmazásából eredő bármilyen szennyezését ugyanakkor a fertőtlenítés hatékonyságának veszélyeztetése nélkül kell a minimálisra csökkenteni.

A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy a vízellátó rendszerekben használt kezelőszerek, anyagok és a fertőtlenítés céljából alkalmazott fertőtlenítési eljárások ne érintsék hátrányosan az emberi fogyasztásra szánt víz minőségét. Az emberi fogyasztásra szánt víz ilyen szerek, anyagok és eljárások alkalmazásából eredő bármilyen szennyezését ugyanakkor a fertőtlenítés hatékonyságának veszélyeztetése nélkül kell a minimálisra csökkenteni.

Módosítás 58

Módosítás 58

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

6 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az 5. cikk alapján meghatározott, az I. melléklet A.
  és
  B. részében felsorolt paraméterekhez tartozó számszerű értékeket teljesíteni kell: | Az 5. cikk alapján meghatározott, az I. melléklet A., B.
  és C.
  részében felsorolt paraméterekhez tartozó számszerű értékeket teljesíteni kell: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az 5. cikk alapján meghatározott, az I. melléklet A.
  és
  B. részében felsorolt paraméterekhez tartozó számszerű értékeket teljesíteni kell:

és

Az 5. cikk alapján meghatározott, az I. melléklet A., B.
  és C.
  részében felsorolt paraméterekhez tartozó számszerű értékeket teljesíteni kell:

és C.

Módosítás 59

Módosítás 59

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – c pont

6 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | forrásvíz
  esetében azon a ponton, ahol a vizet a palackokba töltik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

forrásvíz
  esetében azon a ponton, ahol a vizet a palackokba töltik.

forrásvíz

| c) | palackokba vagy tartályokba töltött, emberi fogyasztásra szánt víz
  esetében azon a ponton, ahol a vizet a palackokba
  vagy tartályokba
  töltik; |
| --- | --- |

c)

palackokba vagy tartályokba töltött, emberi fogyasztásra szánt víz
  esetében azon a ponton, ahol a vizet a palackokba
  vagy tartályokba
  töltik;

palackokba vagy tartályokba töltött, emberi fogyasztásra szánt víz

vagy tartályokba

Módosítás 60

Módosítás 60

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

6 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | az élelmiszeripari vállalkozások által használt, vízszolgáltató által szállított víz esetében az élelmiszeripari vállalkozás csatlakozási pontján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

az élelmiszeripari vállalkozások által használt, vízszolgáltató által szállított víz esetében az élelmiszeripari vállalkozás csatlakozási pontján.

az élelmiszeripari vállalkozások által használt, vízszolgáltató által szállított víz esetében az élelmiszeripari vállalkozás csatlakozási pontján.

Módosítás 61

Módosítás 61

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 1 a bekezdés (új)

6 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | Az (1) bekezdés a) pontjának hatálya alá tartozó víz esetében a tagállamok e cikk szerinti kötelezettségei akkor tekinthetők teljesítettnek, ha – az elsőbbségi helyszínek kivételével – megállapítható, hogy az 5. cikkben meghatározott paraméterek teljesülésének elmaradását privát elosztó rendszer vagy annak karbantartása okozza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)

(1a)

Az (1) bekezdés a) pontjának hatálya alá tartozó víz esetében a tagállamok e cikk szerinti kötelezettségei akkor tekinthetők teljesítettnek, ha – az elsőbbségi helyszínek kivételével – megállapítható, hogy az 5. cikkben meghatározott paraméterek teljesülésének elmaradását privát elosztó rendszer vagy annak karbantartása okozza.

Módosítás 62

Módosítás 62

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – a pont

7 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az emberi fogyasztásra szánt víz kivételére használt víztestekkel kapcsolatos veszélyértékelés a 8. cikknek megfelelően, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az emberi fogyasztásra szánt víz kivételére használt víztestekkel kapcsolatos veszélyértékelés a 8. cikknek megfelelően,

| a) | az emberi fogyasztásra szánt víz kivételére használt víztestekkel
  vagy víztestek részeivel
  kapcsolatos
  , tagállamok által végzett
  veszélyértékelés a 8. cikknek megfelelően, |
| --- | --- |

a)

az emberi fogyasztásra szánt víz kivételére használt víztestekkel
  vagy víztestek részeivel
  kapcsolatos
  , tagállamok által végzett
  veszélyértékelés a 8. cikknek megfelelően,

vagy víztestek részeivel

, tagállamok által végzett

Módosítás 63

Módosítás 63

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – b pont

7 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a vízszolgáltatók által az általuk szolgáltatott víz minőségének ellenőrzésére végzett, ellátással kapcsolatos kockázatértékelés a 9. cikknek és a II. melléklet C. részének megfelelően, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a vízszolgáltatók által az általuk szolgáltatott víz minőségének ellenőrzésére végzett, ellátással kapcsolatos kockázatértékelés a 9. cikknek és a II. melléklet C. részének megfelelően,

| b) | a vízszolgáltatók által
  minden egyes vízellátó rendszerben
  az általuk szolgáltatott víz minőségének
  védelmére és
  ellenőrzésére végzett, ellátással kapcsolatos kockázatértékelés a 9. cikknek és a II. melléklet C. részének megfelelően, |
| --- | --- |

b)

a vízszolgáltatók által
  minden egyes vízellátó rendszerben
  az általuk szolgáltatott víz minőségének
  védelmére és
  ellenőrzésére végzett, ellátással kapcsolatos kockázatértékelés a 9. cikknek és a II. melléklet C. részének megfelelően,

minden egyes vízellátó rendszerben

védelmére és

Módosítás 64

Módosítás 64

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 1 a bekezdés (új)

7 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A tagállamok ezen irányelvnek az emberi fogyasztásra szánt víz minőségével és a fogyasztók egészségével kapcsolatos célkitűzései veszélyeztetése nélkül kiigazíthatják a kockázatalapú megközelítés végrehajtását, amennyiben földrajzi körülmények, például a vízellátó terület távoli fekvése vagy megközelíthetősége miatt sajátos korlátok merülnek fel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A tagállamok ezen irányelvnek az emberi fogyasztásra szánt víz minőségével és a fogyasztók egészségével kapcsolatos célkitűzései veszélyeztetése nélkül kiigazíthatják a kockázatalapú megközelítés végrehajtását, amennyiben földrajzi körülmények, például a vízellátó terület távoli fekvése vagy megközelíthetősége miatt sajátos korlátok merülnek fel.

Módosítás 65

Módosítás 65

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 1 b bekezdés (új)

7 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  A tagállamok gondoskodnak az emberi fogyasztásra szánt víz kinyerésére használt víztestekre és a házi elosztó rendszerekre vonatkozó kockázatalapú megközelítés alkalmazásával kapcsolatos, a tagállamok által meghatározott felelősségi körök érdekelt felek közötti világos és megfelelő elosztásáról. A felelősségi körök elosztása a tagállamok intézményi és jogi keretrendszeréhez igazodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1b)
     
  A tagállamok gondoskodnak az emberi fogyasztásra szánt víz kinyerésére használt víztestekre és a házi elosztó rendszerekre vonatkozó kockázatalapú megközelítés alkalmazásával kapcsolatos, a tagállamok által meghatározott felelősségi körök érdekelt felek közötti világos és megfelelő elosztásáról. A felelősségi körök elosztása a tagállamok intézményi és jogi keretrendszeréhez igazodik.

Módosítás 66

Módosítás 66

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A veszélyértékeléseket [az irányelv átültetésének határidejétől számított 3 év elteltével]-ig el kell végezni. Azokat háromévente felül kell vizsgálni és szükség esetén naprakésszé kell tenni. | (2)   A veszélyértékeléseket ... [az irányelv átültetésének határidejétől számított 3 év elteltével]-ig el kell végezni. Azokat háromévente felül kell vizsgálni
  – figyelembe véve a 2000/60/EK irányelv 7. cikkében a víztestek tagállamok általi azonosítására vonatkozó követelményt –,
  és szükség esetén naprakésszé kell tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A veszélyértékeléseket [az irányelv átültetésének határidejétől számított 3 év elteltével]-ig el kell végezni. Azokat háromévente felül kell vizsgálni és szükség esetén naprakésszé kell tenni.

(2)   A veszélyértékeléseket ... [az irányelv átültetésének határidejétől számított 3 év elteltével]-ig el kell végezni. Azokat háromévente felül kell vizsgálni
  – figyelembe véve a 2000/60/EK irányelv 7. cikkében a víztestek tagállamok általi azonosítására vonatkozó követelményt –,
  és szükség esetén naprakésszé kell tenni.

Módosítás 67

Módosítás 67

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés

7 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az ellátással kapcsolatos kockázatértékelést a 
  nagyon nagy és a nagy
  vízszolgáltatóknak
  [az irányelv átültetésének határidejétől számított 3 év elteltével]-ig kell elvégezni, a kis vízszolgáltatóknak pedig
  [az irányelv átültetésének határidejétől számított 6 év elteltével]-ig. Azokat nem több mint hatévente felül kell vizsgálni és szükség esetén naprakésszé kell tenni. | (3)   Az ellátással kapcsolatos kockázatértékelést a vízszolgáltatóknak ... [az irányelv átültetésének határidejétől számított 6 év elteltével]-ig
  kell elvégezni
  . Azokat nem több mint hatévente felül kell vizsgálni és szükség esetén naprakésszé kell tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az ellátással kapcsolatos kockázatértékelést a 
  nagyon nagy és a nagy
  vízszolgáltatóknak
  [az irányelv átültetésének határidejétől számított 3 év elteltével]-ig kell elvégezni, a kis vízszolgáltatóknak pedig
  [az irányelv átültetésének határidejétől számított 6 év elteltével]-ig. Azokat nem több mint hatévente felül kell vizsgálni és szükség esetén naprakésszé kell tenni.

(3)   Az ellátással kapcsolatos kockázatértékelést a vízszolgáltatóknak ... [az irányelv átültetésének határidejétől számított 6 év elteltével]-ig
  kell elvégezni
  . Azokat nem több mint hatévente felül kell vizsgálni és szükség esetén naprakésszé kell tenni.

Módosítás 68

Módosítás 68

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 3 a bekezdés (új)

7 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A tagállamok ezen irányelv 8. és 9. cikke értelmében meghozzák a 2000/60/EK irányelv 11. és 13. cikkében meghatározott intézkedési programok és vízgyűjtő-gazdálkodási tervek keretében szükséges korrekciós intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A tagállamok ezen irányelv 8. és 9. cikke értelmében meghozzák a 2000/60/EK irányelv 11. és 13. cikkében meghatározott intézkedési programok és vízgyűjtő-gazdálkodási tervek keretében szükséges korrekciós intézkedéseket.

Módosítás 69

Módosítás 69

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 4 bekezdés

7 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A házi elosztási kockázatértékeléseket [az irányelv átültetésének határidejétől számított 3 év elteltével]-ig kell elvégezni. Azokat háromévente felül kell vizsgálni és szükség esetén naprakésszé kell tenni. | (4)   A
  10. cikk (1) bekezdésében említett helyiségekre vonatkozó
  házi elosztási kockázatértékeléseket ... [az irányelv átültetésének határidejétől számított 3 év elteltével]-ig kell elvégezni. Azokat háromévente felül kell vizsgálni és szükség esetén naprakésszé kell tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A házi elosztási kockázatértékeléseket [az irányelv átültetésének határidejétől számított 3 év elteltével]-ig kell elvégezni. Azokat háromévente felül kell vizsgálni és szükség esetén naprakésszé kell tenni.

(4)   A
  10. cikk (1) bekezdésében említett helyiségekre vonatkozó
  házi elosztási kockázatértékeléseket ... [az irányelv átültetésének határidejétől számított 3 év elteltével]-ig kell elvégezni. Azokat háromévente felül kell vizsgálni és szükség esetén naprakésszé kell tenni.

Módosítás 70

Módosítás 70

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – cím

8 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az emberi fogyasztásra szánt víz kivételére használt víztestekkel kapcsolatos
  veszélyértékelés | Az emberi fogyasztásra szánt víz kivételére használt víztestekkel kapcsolatos
  veszélyek értékelése, ellenőrzése és kezelése |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az emberi fogyasztásra szánt víz kivételére használt víztestekkel kapcsolatos
  veszélyértékelés

veszélyértékelés

Az emberi fogyasztásra szánt víz kivételére használt víztestekkel kapcsolatos
  veszélyek értékelése, ellenőrzése és kezelése

veszélyek értékelése, ellenőrzése és kezelése

Módosítás 71

Módosítás 71

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

8 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 2000/60/EK irányelv
  6. és 7
  .
  cikkének
  sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy az emberi fogyasztásra szánt víz kivételére használt, napi átlagban 10 m3-nél több emberi fogyasztásra szánt vizet biztosító víztestek kapcsán veszélyértékelésre kerüljön sor. A veszélyértékelés a következő elemeket foglalja magában: | (1)   A 2000/60/EK irányelv
  , különösen annak 4–8
  .
  cikke
  sérelme nélkül a tagállamok
  illetékes vízügyi hatóságaikkal együttműködve
  biztosítják, hogy az emberi fogyasztásra szánt víz kivételére használt, napi átlagban 10 m3-nél több emberi fogyasztásra szánt vizet biztosító víztestek kapcsán veszélyértékelésre kerüljön sor. A veszélyértékelés a következő elemeket foglalja magában: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 2000/60/EK irányelv
  6. és 7
  .
  cikkének
  sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy az emberi fogyasztásra szánt víz kivételére használt, napi átlagban 10 m3-nél több emberi fogyasztásra szánt vizet biztosító víztestek kapcsán veszélyértékelésre kerüljön sor. A veszélyértékelés a következő elemeket foglalja magában:

(1)   A 2000/60/EK irányelv
  , különösen annak 4–8
  .
  cikke
  sérelme nélkül a tagállamok
  illetékes vízügyi hatóságaikkal együttműködve
  biztosítják, hogy az emberi fogyasztásra szánt víz kivételére használt, napi átlagban 10 m3-nél több emberi fogyasztásra szánt vizet biztosító víztestek kapcsán veszélyértékelésre kerüljön sor. A veszélyértékelés a következő elemeket foglalja magában:

Módosítás 72

Módosítás 72

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – a pont

8 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a veszélyértékelés tárgyát képező víztestek vízkivételi pontjainak azonosítása és georeferencia-adatai; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a veszélyértékelés tárgyát képező víztestek vízkivételi pontjainak azonosítása és georeferencia-adatai;

| a) | a veszélyértékelés tárgyát képező víztestek vagy azok részei vízkivételi pontjainak azonosítása és georeferencia-adatai.
  Mivel az e pontban említett adatok potenciálisan érzékeny adatok lehetnek, különösen közegészségvédelmi szempontból, a tagállamok biztosítják ezen adatok védelmét és azt, hogy azokat kizárólag a megfelelő hatóságokkal közöljék; |
| --- | --- |

a)

a veszélyértékelés tárgyát képező víztestek vagy azok részei vízkivételi pontjainak azonosítása és georeferencia-adatai.
  Mivel az e pontban említett adatok potenciálisan érzékeny adatok lehetnek, különösen közegészségvédelmi szempontból, a tagállamok biztosítják ezen adatok védelmét és azt, hogy azokat kizárólag a megfelelő hatóságokkal közöljék;

Mivel az e pontban említett adatok potenciálisan érzékeny adatok lehetnek, különösen közegészségvédelmi szempontból, a tagállamok biztosítják ezen adatok védelmét és azt, hogy azokat kizárólag a megfelelő hatóságokkal közöljék;

Módosítás 73

Módosítás 73

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – b pont

8 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | amennyiben a 2000/60/EK irányelv 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban létrehoztak ilyeneket, a védelmi övezetek
  , valamint az említett irányelv 6. cikkében említett védett területek
  feltérképezése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

amennyiben a 2000/60/EK irányelv 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban létrehoztak ilyeneket, a védelmi övezetek
  , valamint az említett irányelv 6. cikkében említett védett területek
  feltérképezése;

, valamint az említett irányelv 6. cikkében említett védett területek

| b) | amennyiben a 2000/60/EK irányelv 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban létrehoztak ilyeneket, a védelmi övezetek feltérképezése; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a 2000/60/EK irányelv 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban létrehoztak ilyeneket, a védelmi övezetek feltérképezése;

Módosítás 216

Módosítás 216

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – c pont

8 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a veszélyértékelés tárgyát képező víztesteket érintő veszélyek és lehetséges szennyezési források azonosítása. E célra a tagállamok felhasználhatják az emberi tevékenységek hatásainak a 2000/60/EK irányelv 5. cikkével összhangban elvégzett vizsgálatát, valamint az említett irányelv II. mellékletének 1.4. pontjával összhangban összegyűjtött, jelentős terhelésekre vonatkozó információkat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a veszélyértékelés tárgyát képező víztesteket érintő veszélyek és lehetséges szennyezési források azonosítása. E célra a tagállamok felhasználhatják az emberi tevékenységek hatásainak a 2000/60/EK irányelv 5. cikkével összhangban elvégzett vizsgálatát, valamint az említett irányelv II. mellékletének 1.4. pontjával összhangban összegyűjtött, jelentős terhelésekre vonatkozó információkat;

| c) | a veszélyértékelés tárgyát képező víztesteket érintő veszélyek és lehetséges szennyezési források azonosítása.
  Az ilyen kutatást és a szennyezési források azonosítását rendszeresen aktualizálni kell a mikroműanyagokat érintő új anyagok, különösen a PFAS kimutatása érdekében.
  E célra a tagállamok felhasználhatják az emberi tevékenységek hatásainak a 2000/60/EK irányelv 5. cikkével összhangban elvégzett vizsgálatát, valamint az említett irányelv II. mellékletének 1.4. pontjával összhangban összegyűjtött, jelentős terhelésekre vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

c)

a veszélyértékelés tárgyát képező víztesteket érintő veszélyek és lehetséges szennyezési források azonosítása.
  Az ilyen kutatást és a szennyezési források azonosítását rendszeresen aktualizálni kell a mikroműanyagokat érintő új anyagok, különösen a PFAS kimutatása érdekében.
  E célra a tagállamok felhasználhatják az emberi tevékenységek hatásainak a 2000/60/EK irányelv 5. cikkével összhangban elvégzett vizsgálatát, valamint az említett irányelv II. mellékletének 1.4. pontjával összhangban összegyűjtött, jelentős terhelésekre vonatkozó információkat;

Az ilyen kutatást és a szennyezési források azonosítását rendszeresen aktualizálni kell a mikroműanyagokat érintő új anyagok, különösen a PFAS kimutatása érdekében.

Módosítás 75

Módosítás 75

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – d pont – bevezető rész

8 cikk – 1 bekezdés – d pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a veszélyértékelés tárgyát képező víztestek rendszeres ellenőrzése az alábbi jegyzékekben szereplő releváns szennyező anyagok tekintetében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a veszélyértékelés tárgyát képező víztestek rendszeres ellenőrzése az alábbi jegyzékekben szereplő releváns szennyező anyagok tekintetében:

| d) | a veszélyértékelés tárgyát képező víztestek
  vagy víztestek részei
  rendszeres ellenőrzése az alábbi jegyzékekben szereplő
  és a vízellátás szempontjából
  releváns szennyező anyagok tekintetében: |
| --- | --- |

d)

a veszélyértékelés tárgyát képező víztestek
  vagy víztestek részei
  rendszeres ellenőrzése az alábbi jegyzékekben szereplő
  és a vízellátás szempontjából
  releváns szennyező anyagok tekintetében:

vagy víztestek részei

és a vízellátás szempontjából

Módosítás 76

Módosítás 76

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – d pont – iv pont

8 cikk – 1 bekezdés – d pont – iv pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iv. | egyéb releváns szennyező anyagok, pl. mikroműanyagok és a tagállamok által az emberi tevékenységek hatásainak a 2000/60/EK irányelv 5. cikkével összhangban elvégzett vizsgálata, valamint az említett irányelv II. mellékletének 1.4. pontjával összhangban összegyűjtött, jelentős terhelésekre vonatkozó információk alapján azonosított vízgyűjtő-specifikus szennyezők. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iv.

egyéb releváns szennyező anyagok, pl. mikroműanyagok és a tagállamok által az emberi tevékenységek hatásainak a 2000/60/EK irányelv 5. cikkével összhangban elvégzett vizsgálata, valamint az említett irányelv II. mellékletének 1.4. pontjával összhangban összegyűjtött, jelentős terhelésekre vonatkozó információk alapján azonosított vízgyűjtő-specifikus szennyezők.

| iv. | az I. melléklet Ca. részében szereplő, kizárólag nyomon követésre szolgáló paraméterek, illetve
  egyéb releváns szennyező anyagok, pl. mikroműanyagok
  (feltéve, hogy a mikroműanyagok mérésére vonatkozó, a 11. cikk (5b) bekezdésében foglaltaknak megfelelő módszertan rendelkezésre áll)
  és a tagállamok által az emberi tevékenységek hatásainak a 2000/60/EK irányelv 5. cikkével összhangban elvégzett vizsgálata, valamint az említett irányelv II. mellékletének 1.4. pontjával összhangban összegyűjtött, jelentős terhelésekre vonatkozó információk alapján azonosított vízgyűjtő-specifikus szennyezők. |
| --- | --- |

iv.

az I. melléklet Ca. részében szereplő, kizárólag nyomon követésre szolgáló paraméterek, illetve
  egyéb releváns szennyező anyagok, pl. mikroműanyagok
  (feltéve, hogy a mikroműanyagok mérésére vonatkozó, a 11. cikk (5b) bekezdésében foglaltaknak megfelelő módszertan rendelkezésre áll)
  és a tagállamok által az emberi tevékenységek hatásainak a 2000/60/EK irányelv 5. cikkével összhangban elvégzett vizsgálata, valamint az említett irányelv II. mellékletének 1.4. pontjával összhangban összegyűjtött, jelentős terhelésekre vonatkozó információk alapján azonosított vízgyűjtő-specifikus szennyezők.

az I. melléklet Ca. részében szereplő, kizárólag nyomon követésre szolgáló paraméterek, illetve

(feltéve, hogy a mikroműanyagok mérésére vonatkozó, a 11. cikk (5b) bekezdésében foglaltaknak megfelelő módszertan rendelkezésre áll)

Módosítás 77

Módosítás 77

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

8 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A nagyon kis vízszolgáltatók mentességet kaphatnak az e bekezdés a), b) és c) pontjában említett követelmények alól, feltéve, hogy az illetékes hatóság előzetes és naprakész dokumentált ismeretekkel rendelkezik az említett pontokban foglalt vonatkozó paraméterekről. Az illetékes hatóság legalább háromévente felülvizsgálja, és szükség esetén aktualizálja ezt a mentességet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A nagyon kis vízszolgáltatók mentességet kaphatnak az e bekezdés a), b) és c) pontjában említett követelmények alól, feltéve, hogy az illetékes hatóság előzetes és naprakész dokumentált ismeretekkel rendelkezik az említett pontokban foglalt vonatkozó paraméterekről. Az illetékes hatóság legalább háromévente felülvizsgálja, és szükség esetén aktualizálja ezt a mentességet.

A nagyon kis vízszolgáltatók mentességet kaphatnak az e bekezdés a), b) és c) pontjában említett követelmények alól, feltéve, hogy az illetékes hatóság előzetes és naprakész dokumentált ismeretekkel rendelkezik az említett pontokban foglalt vonatkozó paraméterekről. Az illetékes hatóság legalább háromévente felülvizsgálja, és szükség esetén aktualizálja ezt a mentességet.

Módosítás 217

Módosítás 217

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

8 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A rendszeres ellenőrzés céljára a tagállamok használhatják a más uniós jogszabályokkal összhangban
  végzett
  nyomon
  követést
  . | A rendszeres ellenőrzés
  , valamint az új káros anyagok felderítésére irányuló új vizsgálatok
  céljára a tagállamok használhatják a más uniós jogszabályokkal összhangban
  biztosított
  nyomon
  követési és vizsgálati kapacitást
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A rendszeres ellenőrzés céljára a tagállamok használhatják a más uniós jogszabályokkal összhangban
  végzett
  nyomon
  követést
  .

végzett

követést

A rendszeres ellenőrzés
  , valamint az új káros anyagok felderítésére irányuló új vizsgálatok
  céljára a tagállamok használhatják a más uniós jogszabályokkal összhangban
  biztosított
  nyomon
  követési és vizsgálati kapacitást
  .

, valamint az új káros anyagok felderítésére irányuló új vizsgálatok

biztosított

követési és vizsgálati kapacitást

Módosítás 78

Módosítás 78

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés

8 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)
     
  A tagállamok tájékoztatják a veszélyértékelés tárgyát képező víztesteket használó vízszolgáltatókat az (1) bekezdés d) pontja alapján végzett ellenőrzés eredményeiről, és azok alapján: | törölve |
| a) | kötelezhetik a vízszolgáltatókat további ellenőrzések és kezelések elvégzésére egyes paraméterek kapcsán, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)
     
  A tagállamok tájékoztatják a veszélyértékelés tárgyát képező víztesteket használó vízszolgáltatókat az (1) bekezdés d) pontja alapján végzett ellenőrzés eredményeiről, és azok alapján:

törölve

törölve

a)

a)

kötelezhetik a vízszolgáltatókat további ellenőrzések és kezelések elvégzésére egyes paraméterek kapcsán,

kötelezhetik a vízszolgáltatókat további ellenőrzések és kezelések elvégzésére egyes paraméterek kapcsán,

| b) | engedélyezhetik a vízszolgáltatóknak egyes paraméterek ellenőrzési gyakoriságának csökkentését az ellátással kapcsolatos kockázatértékelés elvégzése nélkül, amennyiben nem a II. melléklet B. részének 1. pontja szerinti kulcsparaméterekről van szó, és nincs olyan észszerűen előrelátható tényező, ami a vízminőség romlását okozhatná. |
| --- | --- |

b)

b)

engedélyezhetik a vízszolgáltatóknak egyes paraméterek ellenőrzési gyakoriságának csökkentését az ellátással kapcsolatos kockázatértékelés elvégzése nélkül, amennyiben nem a II. melléklet B. részének 1. pontja szerinti kulcsparaméterekről van szó, és nincs olyan észszerűen előrelátható tényező, ami a vízminőség romlását okozhatná.

engedélyezhetik a vízszolgáltatóknak egyes paraméterek ellenőrzési gyakoriságának csökkentését az ellátással kapcsolatos kockázatértékelés elvégzése nélkül, amennyiben nem a II. melléklet B. részének 1. pontja szerinti kulcsparaméterekről van szó, és nincs olyan észszerűen előrelátható tényező, ami a vízminőség romlását okozhatná.

Módosítás 79

Módosítás 79

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 4 bekezdés

8 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)
     
  Azon esetekben, amikor a vízszolgáltató csökkentheti egy paraméter ellenőrzési gyakoriságát a (2) bekezdés b) pontjával összhangban, a tagállam továbbra is rendszeresen elvégzi a paraméter ellenőrzését a veszélyértékelés tárgyát képező víztestekben. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)
     
  Azon esetekben, amikor a vízszolgáltató csökkentheti egy paraméter ellenőrzési gyakoriságát a (2) bekezdés b) pontjával összhangban, a tagállam továbbra is rendszeresen elvégzi a paraméter ellenőrzését a veszélyértékelés tárgyát képező víztestekben.

törölve

törölve

Módosítás 80

Módosítás 80

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

8 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az (1) és a (2) bekezdés, valamint a 2000/60/EK irányelv rendelkezéseinek megfelelően gyűjtött információk alapján a tagállamok a vízszolgáltatókkal és más érdekelt felekkel együttműködésben meghozzák az alábbi intézkedéseket
  , vagy biztosítják, hogy a vízszolgáltatók meghozzák az alábbi intézkedéseket
  : | Az (1) és a (2) bekezdés, valamint a 2000/60/EK irányelv rendelkezéseinek megfelelően gyűjtött információk alapján a tagállamok a vízszolgáltatókkal és más érdekelt felekkel együttműködésben meghozzák az alábbi intézkedéseket: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az (1) és a (2) bekezdés, valamint a 2000/60/EK irányelv rendelkezéseinek megfelelően gyűjtött információk alapján a tagállamok a vízszolgáltatókkal és más érdekelt felekkel együttműködésben meghozzák az alábbi intézkedéseket
  , vagy biztosítják, hogy a vízszolgáltatók meghozzák az alábbi intézkedéseket
  :

, vagy biztosítják, hogy a vízszolgáltatók meghozzák az alábbi intézkedéseket

Az (1) és a (2) bekezdés, valamint a 2000/60/EK irányelv rendelkezéseinek megfelelően gyűjtött információk alapján a tagállamok a vízszolgáltatókkal és más érdekelt felekkel együttműködésben meghozzák az alábbi intézkedéseket:

Módosítás 178

Módosítás 178

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

8 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a szükséges kezelés mértékének csökkentését és a vízminőség megóvását szolgáló megelőző intézkedések, ideértve a 2000/60/EK irányelv 11. cikke (3) bekezdésének d) pontjában említett intézkedéseket is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a)

a szükséges kezelés mértékének csökkentését és a vízminőség megóvását szolgáló megelőző intézkedések, ideértve a 2000/60/EK irányelv 11. cikke (3) bekezdésének d) pontjában említett intézkedéseket is;

a szükséges kezelés mértékének csökkentését és a vízminőség megóvását szolgáló megelőző intézkedések, ideértve a 2000/60/EK irányelv 11. cikke (3) bekezdésének d) pontjában említett intézkedéseket is;

törölve

törölve

Módosítás 82

Módosítás 82

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés – a a pont (új)

8 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | biztosítják, hogy a szennyezők a vízszolgáltatókkal és más érintett érdekelt felekkel együttműködve megelőző intézkedéseket hozzanak a kezelés elkerülésére vagy a szükséges kezelés mértékének csökkentésére és a vízminőség megóvására, ideértve a 2000/60/EK irányelv 11. cikke (3) bekezdésének d) pontjában említett intézkedéseket, valamint az e cikk (1) bekezdésének d) pontja értelmében elvégzett ellenőrzés alapján szükségesnek ítélt intézkedéseket is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

biztosítják, hogy a szennyezők a vízszolgáltatókkal és más érintett érdekelt felekkel együttműködve megelőző intézkedéseket hozzanak a kezelés elkerülésére vagy a szükséges kezelés mértékének csökkentésére és a vízminőség megóvására, ideértve a 2000/60/EK irányelv 11. cikke (3) bekezdésének d) pontjában említett intézkedéseket, valamint az e cikk (1) bekezdésének d) pontja értelmében elvégzett ellenőrzés alapján szükségesnek ítélt intézkedéseket is;

biztosítják, hogy a szennyezők a vízszolgáltatókkal és más érintett érdekelt felekkel együttműködve megelőző intézkedéseket hozzanak a kezelés elkerülésére vagy a szükséges kezelés mértékének csökkentésére és a vízminőség megóvására, ideértve a 2000/60/EK irányelv 11. cikke (3) bekezdésének d) pontjában említett intézkedéseket, valamint az e cikk (1) bekezdésének d) pontja értelmében elvégzett ellenőrzés alapján szükségesnek ítélt intézkedéseket is;

Módosítás 83

Módosítás 83

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

8 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az (1) bekezdés d) pontja szerint elvégzett ellenőrzések alapján szükséges, a szennyezés forrását azonosító és kezelő kárenyhítő intézkedések. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az (1) bekezdés d) pontja szerint elvégzett ellenőrzések alapján szükséges, a szennyezés forrását azonosító és kezelő kárenyhítő intézkedések.

| b) | az (1) bekezdés d) pontja szerint elvégzett ellenőrzések alapján szükséges, a szennyezés forrását azonosító és kezelő
  és minden további kezelést megelőző
  kárenyhítő intézkedések
  , ha a megelőző intézkedések nem tekinthetők megvalósíthatónak vagy elég eredményesnek a szennyezés forrásának kellő időben történő kezeléséhez; |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdés d) pontja szerint elvégzett ellenőrzések alapján szükséges, a szennyezés forrását azonosító és kezelő
  és minden további kezelést megelőző
  kárenyhítő intézkedések
  , ha a megelőző intézkedések nem tekinthetők megvalósíthatónak vagy elég eredményesnek a szennyezés forrásának kellő időben történő kezeléséhez;

és minden további kezelést megelőző

, ha a megelőző intézkedések nem tekinthetők megvalósíthatónak vagy elég eredményesnek a szennyezés forrásának kellő időben történő kezeléséhez;

Módosítás 84

Módosítás 84

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés – b a pont (új)

8 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | amennyiben az aa) és b) pontban foglalt intézkedéseket nem ítélték elégségesnek az emberi egészség megfelelő védelmének biztosításához, egyes paraméterek kivételi vagy kezelési pontnál történő további ellenőrzésének előírása a vízszolgáltatók számára, ha az szigorúan szükséges az egészségügyi kockázatok megelőzése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

amennyiben az aa) és b) pontban foglalt intézkedéseket nem ítélték elégségesnek az emberi egészség megfelelő védelmének biztosításához, egyes paraméterek kivételi vagy kezelési pontnál történő további ellenőrzésének előírása a vízszolgáltatók számára, ha az szigorúan szükséges az egészségügyi kockázatok megelőzése érdekében.

amennyiben az aa) és b) pontban foglalt intézkedéseket nem ítélték elégségesnek az emberi egészség megfelelő védelmének biztosításához, egyes paraméterek kivételi vagy kezelési pontnál történő további ellenőrzésének előírása a vízszolgáltatók számára, ha az szigorúan szükséges az egészségügyi kockázatok megelőzése érdekében.

Módosítás 85

Módosítás 85

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 5 a bekezdés (új)

8 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  A tagállamok tájékoztatják a veszélyértékelés tárgyát képező víztesteket vagy azok egy részét használó vízszolgáltatókat az (1) bekezdés d) pontja alapján végzett ellenőrzés eredményeiről, és azok, valamint az (1) és a (2) bekezdés alapján és a 2000/60/EK irányelv keretében gyűjtött információk alapján: |
| | a) | engedélyezik a vízszolgáltatóknak egyes paraméterek ellenőrzési gyakoriságának vagy az ellenőrzött paraméterek számának csökkentését anélkül, hogy köteleznék őket az ellátással kapcsolatos kockázatértékelés elvégzésére, feltéve, hogy nem a II. melléklet B. részének 1. pontja szerinti kulcsparaméterekről van szó, és nincs olyan észszerűen előrelátható tényező, amely a vízminőség romlását okozhatná; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  A tagállamok tájékoztatják a veszélyértékelés tárgyát képező víztesteket vagy azok egy részét használó vízszolgáltatókat az (1) bekezdés d) pontja alapján végzett ellenőrzés eredményeiről, és azok, valamint az (1) és a (2) bekezdés alapján és a 2000/60/EK irányelv keretében gyűjtött információk alapján:

a)

a)

engedélyezik a vízszolgáltatóknak egyes paraméterek ellenőrzési gyakoriságának vagy az ellenőrzött paraméterek számának csökkentését anélkül, hogy köteleznék őket az ellátással kapcsolatos kockázatértékelés elvégzésére, feltéve, hogy nem a II. melléklet B. részének 1. pontja szerinti kulcsparaméterekről van szó, és nincs olyan észszerűen előrelátható tényező, amely a vízminőség romlását okozhatná;

engedélyezik a vízszolgáltatóknak egyes paraméterek ellenőrzési gyakoriságának vagy az ellenőrzött paraméterek számának csökkentését anélkül, hogy köteleznék őket az ellátással kapcsolatos kockázatértékelés elvégzésére, feltéve, hogy nem a II. melléklet B. részének 1. pontja szerinti kulcsparaméterekről van szó, és nincs olyan észszerűen előrelátható tényező, amely a vízminőség romlását okozhatná;

| b) | amennyiben a vízszolgáltató az a) ponttal összhangban csökkentheti egy paraméter ellenőrzési gyakoriságát, továbbra is rendszeresen elvégezheti a paraméter ellenőrzését a veszélyértékelés tárgyát képező víztestekben. |
| --- | --- |

b)

b)

amennyiben a vízszolgáltató az a) ponttal összhangban csökkentheti egy paraméter ellenőrzési gyakoriságát, továbbra is rendszeresen elvégezheti a paraméter ellenőrzését a veszélyértékelés tárgyát képező víztestekben.

amennyiben a vízszolgáltató az a) ponttal összhangban csökkentheti egy paraméter ellenőrzési gyakoriságát, továbbra is rendszeresen elvégezheti a paraméter ellenőrzését a veszélyértékelés tárgyát képező víztestekben.

Módosítás 86

Módosítás 86

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – cím

9 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az ellátással kapcsolatos
  kockázatértékelés | Az ellátással kapcsolatos
  kockázatok értékelése, ellenőrzése és kezelése |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az ellátással kapcsolatos
  kockázatértékelés

kockázatértékelés

Az ellátással kapcsolatos
  kockázatok értékelése, ellenőrzése és kezelése

kockázatok értékelése, ellenőrzése és kezelése

Módosítás 87

Módosítás 87

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

9 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vízszolgáltatók kockázatértékelést végezzenek, amely alapján az I. melléklet A. és
  B
  . részében említett, a II. melléklet B. része alapján nem kulcsfontosságú paraméterek ellenőrzési gyakorisága kiigazítható a kezeletlen vízben való előfordulásuktól függően. | A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vízszolgáltatók
  a II. melléklet C. részével összhangban
  kockázatértékelést végezzenek, amely alapján az I. melléklet A.
  , B.
  és
  Ba
  . részében említett, a II. melléklet B. része alapján nem kulcsfontosságú paraméterek ellenőrzési gyakorisága kiigazítható a kezeletlen vízben való előfordulásuktól függően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vízszolgáltatók kockázatértékelést végezzenek, amely alapján az I. melléklet A. és
  B
  . részében említett, a II. melléklet B. része alapján nem kulcsfontosságú paraméterek ellenőrzési gyakorisága kiigazítható a kezeletlen vízben való előfordulásuktól függően.

B

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vízszolgáltatók
  a II. melléklet C. részével összhangban
  kockázatértékelést végezzenek, amely alapján az I. melléklet A.
  , B.
  és
  Ba
  . részében említett, a II. melléklet B. része alapján nem kulcsfontosságú paraméterek ellenőrzési gyakorisága kiigazítható a kezeletlen vízben való előfordulásuktól függően.

a II. melléklet C. részével összhangban

, B.

Ba

Módosítás 88

Módosítás 88

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

9 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E paraméterek tekintetében a tagállamok
  lehetőséget biztosítanak arra
  , hogy a vízszolgáltatók eltérhessenek a II. melléklet B. részében meghatározott mintavételi gyakoriságoktól a II. melléklet C. részében foglalt előírásoknak megfelelően. | E paraméterek tekintetében a tagállamok
  gondoskodnak arról
  , hogy a vízszolgáltatók eltérhessenek a II. melléklet B. részében meghatározott mintavételi gyakoriságoktól a II. melléklet C. részében foglalt előírásoknak megfelelően
  , valamint a kezeletlen vízben való előfordulásuktól és a kezelési tervtől függően
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

E paraméterek tekintetében a tagállamok
  lehetőséget biztosítanak arra
  , hogy a vízszolgáltatók eltérhessenek a II. melléklet B. részében meghatározott mintavételi gyakoriságoktól a II. melléklet C. részében foglalt előírásoknak megfelelően.

lehetőséget biztosítanak arra

E paraméterek tekintetében a tagállamok
  gondoskodnak arról
  , hogy a vízszolgáltatók eltérhessenek a II. melléklet B. részében meghatározott mintavételi gyakoriságoktól a II. melléklet C. részében foglalt előírásoknak megfelelően
  , valamint a kezeletlen vízben való előfordulásuktól és a kezelési tervtől függően
  .

gondoskodnak arról

, valamint a kezeletlen vízben való előfordulásuktól és a kezelési tervtől függően

Módosítás 89

Módosítás 89

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

9 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ennek keretében a vízszolgáltatók
  kötelesek
  figyelembe
  venni
  az ezen irányelv 8. cikkének megfelelő veszélyértékelés és a 2000/60/EK irányelv 7. cikkének (1) bekezdése és 8. cikke alapján végzett nyomon követés eredményeit. | Ennek keretében a vízszolgáltatók figyelembe
  veszik
  az ezen irányelv 8. cikkének megfelelő veszélyértékelés és a 2000/60/EK irányelv 7. cikkének (1) bekezdése és 8. cikke alapján végzett nyomon követés eredményeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ennek keretében a vízszolgáltatók
  kötelesek
  figyelembe
  venni
  az ezen irányelv 8. cikkének megfelelő veszélyértékelés és a 2000/60/EK irányelv 7. cikkének (1) bekezdése és 8. cikke alapján végzett nyomon követés eredményeit.

kötelesek

venni

Ennek keretében a vízszolgáltatók figyelembe
  veszik
  az ezen irányelv 8. cikkének megfelelő veszélyértékelés és a 2000/60/EK irányelv 7. cikkének (1) bekezdése és 8. cikke alapján végzett nyomon követés eredményeit.

veszik

Módosítás 90

Módosítás 90

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 1 a bekezdés (új)

9 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A tagállamok mentesíthetik a nagyon kis vízellátókat az (1) bekezdés alól, feltéve, hogy az illetékes hatóság előzetes és naprakész, dokumentált ismeretekkel rendelkezik az érintett paramétereket illetően, és úgy ítéli meg, hogy az ilyen mentesítés nem kockáztatja az emberi egészséget, és nem érinti a hatóság 4. cikk szerinti kötelezettségeit.




  A mentesítést az illetékes hatóságnak háromévente, vagy ha a vízgyűjtő területen új szennyezési veszélyt észlelnek, felül kell vizsgálnia, és adott esetben naprakésszé kell tennie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A tagállamok mentesíthetik a nagyon kis vízellátókat az (1) bekezdés alól, feltéve, hogy az illetékes hatóság előzetes és naprakész, dokumentált ismeretekkel rendelkezik az érintett paramétereket illetően, és úgy ítéli meg, hogy az ilyen mentesítés nem kockáztatja az emberi egészséget, és nem érinti a hatóság 4. cikk szerinti kötelezettségeit.

A mentesítést az illetékes hatóságnak háromévente, vagy ha a vízgyűjtő területen új szennyezési veszélyt észlelnek, felül kell vizsgálnia, és adott esetben naprakésszé kell tennie.

Módosítás 91

Módosítás 91

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

9 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az ellátással kapcsolatos kockázatok
  értékelését az illetékes hatóságoknak jóvá kell hagyniuk
  . | (2)   Az ellátással kapcsolatos kockázatok
  értékelése a vízszolgáltatók felelőssége, akik biztosítják, hogy betartják a jelen irányelv rendelkezéseit
  .
  Ennek érdekében a vízszolgáltatók kérhetik az illetékes hatóságok támogatását. |
| | A tagállamok előírhatják az illetékes hatóságok számára, hogy hagyják jóvá vagy ellenőrizzék a vízszolgáltatók ellátással kapcsolatos kockázatértékelését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az ellátással kapcsolatos kockázatok
  értékelését az illetékes hatóságoknak jóvá kell hagyniuk
  .

(2)   Az ellátással kapcsolatos kockázatok
  értékelése a vízszolgáltatók felelőssége, akik biztosítják, hogy betartják a jelen irányelv rendelkezéseit
  .
  Ennek érdekében a vízszolgáltatók kérhetik az illetékes hatóságok támogatását.

A tagállamok előírhatják az illetékes hatóságok számára, hogy hagyják jóvá vagy ellenőrizzék a vízszolgáltatók ellátással kapcsolatos kockázatértékelését.

A tagállamok előírhatják az illetékes hatóságok számára, hogy hagyják jóvá vagy ellenőrizzék a vízszolgáltatók ellátással kapcsolatos kockázatértékelését.

Módosítás 92

Módosítás 92

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 2 a bekezdés (új)

9 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A tagállamok az (1) bekezdés értelmében elvégzett, ellátással kapcsolatos kockázatértékelés eredményei alapján biztosítják, hogy a vízszolgáltatók az azonosított kockázatoknak megfelelő és a vízszolgáltató méretével arányban álló vízbiztonsági tervet vezessenek be. Ez a vízbiztonsági terv vonatkozhat például a felhasznált, vízzel érintkező anyagokra, a víz kezelésére szolgáló termékekre, a szivárgó csövekből eredő esetleges kockázatokra, vagy az olyan jelenlegi és jövőbeli kihívásokhoz való alkalmazkodást szolgáló intézkedésekre, mint az éghajlatváltozás, és a tervet a tagállamoknak tovább kell pontosítaniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A tagállamok az (1) bekezdés értelmében elvégzett, ellátással kapcsolatos kockázatértékelés eredményei alapján biztosítják, hogy a vízszolgáltatók az azonosított kockázatoknak megfelelő és a vízszolgáltató méretével arányban álló vízbiztonsági tervet vezessenek be. Ez a vízbiztonsági terv vonatkozhat például a felhasznált, vízzel érintkező anyagokra, a víz kezelésére szolgáló termékekre, a szivárgó csövekből eredő esetleges kockázatokra, vagy az olyan jelenlegi és jövőbeli kihívásokhoz való alkalmazkodást szolgáló intézkedésekre, mint az éghajlatváltozás, és a tervet a tagállamoknak tovább kell pontosítaniuk.

Módosítás 93

Módosítás 93

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – cím

10 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A házi elosztási
  kockázatértékelés | A házi elosztási
  kockázatok értékelése, ellenőrzése és kezelése |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A házi elosztási
  kockázatértékelés

kockázatértékelés

A házi elosztási
  kockázatok értékelése, ellenőrzése és kezelése

kockázatok értékelése, ellenőrzése és kezelése

Módosítás 94

Módosítás 94

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

10 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy házi elosztási kockázatértékelésekre kerüljön sor, melyek az alábbi elemeket tartalmazzák: | (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy
  az elsőbbségi létesítményekben
  házi elosztási kockázatértékelésekre kerüljön sor, melyek az alábbi elemeket tartalmazzák: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy házi elosztási kockázatértékelésekre kerüljön sor, melyek az alábbi elemeket tartalmazzák:

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy
  az elsőbbségi létesítményekben
  házi elosztási kockázatértékelésekre kerüljön sor, melyek az alábbi elemeket tartalmazzák:

Módosítás 95

Módosítás 95

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – a pont

10 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a házi elosztó rendszerekkel, valamint a kapcsolódó termékekkel és anyagokkal kapcsolatos lehetséges kockázatok értékelése, és annak megítélése, hogy azok befolyásolják-e a víz minőségét azon a ponton, ahol az az általában emberi fogyasztás céljára használt csapokból használatra kerül
  , különösen, ha a vizet elsőbbségi helyszíneken a nyilvánosság használja
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a házi elosztó rendszerekkel, valamint a kapcsolódó termékekkel és anyagokkal kapcsolatos lehetséges kockázatok értékelése, és annak megítélése, hogy azok befolyásolják-e a víz minőségét azon a ponton, ahol az az általában emberi fogyasztás céljára használt csapokból használatra kerül
  , különösen, ha a vizet elsőbbségi helyszíneken a nyilvánosság használja
  ;

, különösen, ha a vizet elsőbbségi helyszíneken a nyilvánosság használja

| a) | a házi elosztó rendszerekkel, valamint a kapcsolódó termékekkel és anyagokkal kapcsolatos lehetséges kockázatok értékelése, és annak megítélése, hogy azok befolyásolják-e a víz minőségét azon a ponton, ahol az az általában emberi fogyasztás céljára használt csapokból használatra kerül; |
| --- | --- |

a)

a házi elosztó rendszerekkel, valamint a kapcsolódó termékekkel és anyagokkal kapcsolatos lehetséges kockázatok értékelése, és annak megítélése, hogy azok befolyásolják-e a víz minőségét azon a ponton, ahol az az általában emberi fogyasztás céljára használt csapokból használatra kerül;

Módosítás 96

Módosítás 96

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – b pont – 1 albekezdés

10 cikk – 1 bekezdés – b pont – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az I. melléklet C. részében felsorolt paraméterek rendszeres ellenőrzése
  olyan létesítményekben, ahol a legnagyobb
  az
  emberi egészségre jelentett potenciális veszély. A releváns paramétereket és az ellenőrzési helyszíneket
  az a) pont szerint elvégzett értékelés
  alapján kell kiválasztani
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az I. melléklet C. részében felsorolt paraméterek rendszeres ellenőrzése
  olyan létesítményekben, ahol a legnagyobb
  az
  emberi egészségre jelentett potenciális veszély. A releváns paramétereket és az ellenőrzési helyszíneket
  az a) pont szerint elvégzett értékelés
  alapján kell kiválasztani
  .

olyan létesítményekben, ahol a legnagyobb

emberi egészségre jelentett potenciális veszély. A releváns paramétereket és az ellenőrzési helyszíneket

alapján kell kiválasztani

| b) | az I. melléklet C. részében felsorolt paraméterek rendszeres ellenőrzése
  azokon
  az
  elsőbbségi helyszíneken, ahol
  az a) pont szerint elvégzett értékelés
  során a vízminőségre vonatkozóan különleges kockázatokat azonosítottak
  . |
| --- | --- |

b)

az I. melléklet C. részében felsorolt paraméterek rendszeres ellenőrzése
  azokon
  az
  elsőbbségi helyszíneken, ahol
  az a) pont szerint elvégzett értékelés
  során a vízminőségre vonatkozóan különleges kockázatokat azonosítottak
  .

azokon

elsőbbségi helyszíneken, ahol

során a vízminőségre vonatkozóan különleges kockázatokat azonosítottak

Módosítás 97

Módosítás 97

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – b pont – 2 albekezdés

10 cikk – 1 bekezdés – b pont – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az első albekezdésben említett rendszeres
  ellenőrzéshez
  a tagállamok létrehozhatnak az elsőbbségi helyszínekre összpontosító
  ellenőrzési stratégiát; | A tagállamok a rendszeres
  ellenőrzéshez
  biztosítják az elsődleges helyszíneken található létesítményekhez mintavétel céljából való hozzáférést, és
  ellenőrzési stratégiát
  határozhatnak meg, különösen a Legionella pneumophilára vonatkozóan
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az első albekezdésben említett rendszeres
  ellenőrzéshez
  a tagállamok létrehozhatnak az elsőbbségi helyszínekre összpontosító
  ellenőrzési stratégiát;

Az első albekezdésben említett rendszeres

a tagállamok létrehozhatnak az elsőbbségi helyszínekre összpontosító

A tagállamok a rendszeres
  ellenőrzéshez
  biztosítják az elsődleges helyszíneken található létesítményekhez mintavétel céljából való hozzáférést, és
  ellenőrzési stratégiát
  határozhatnak meg, különösen a Legionella pneumophilára vonatkozóan
  ;

A tagállamok a rendszeres

biztosítják az elsődleges helyszíneken található létesítményekhez mintavétel céljából való hozzáférést, és

határozhatnak meg, különösen a Legionella pneumophilára vonatkozóan

Módosítás 98

Módosítás 98

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – c pont

10 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | annak ellenőrzése, hogy az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező
  építési termékek
  teljesítménye megfelelő-e
  a 305/2011/EU rendelet I. melléklete 3. e) pontjában
  az
  építményekre vonatkozóan előírt alapvető jellemzők tekintetében
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

annak ellenőrzése, hogy az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező
  építési termékek
  teljesítménye megfelelő-e
  a 305/2011/EU rendelet I. melléklete 3. e) pontjában
  az
  építményekre vonatkozóan előírt alapvető jellemzők tekintetében
  .

építési termékek

a 305/2011/EU rendelet I. melléklete 3. e) pontjában

építményekre vonatkozóan előírt alapvető jellemzők tekintetében

| c) | annak ellenőrzése, hogy az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező
  termékek és anyagok
  teljesítménye megfelelő-e az
  emberi egészség védelme szempontjából
  . |
| --- | --- |

c)

annak ellenőrzése, hogy az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező
  termékek és anyagok
  teljesítménye megfelelő-e az
  emberi egészség védelme szempontjából
  .

termékek és anyagok

emberi egészség védelme szempontjából

Módosítás 99

Módosítás 99

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

10 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | annak ellenőrzése, hogy a felhasznált anyagok alkalmasak-e arra, hogy emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkezzenek, valamint hogy teljesülnek-e a 11. cikkben meghatározott követelmények. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

annak ellenőrzése, hogy a felhasznált anyagok alkalmasak-e arra, hogy emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkezzenek, valamint hogy teljesülnek-e a 11. cikkben meghatározott követelmények.

annak ellenőrzése, hogy a felhasznált anyagok alkalmasak-e arra, hogy emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkezzenek, valamint hogy teljesülnek-e a 11. cikkben meghatározott követelmények.

Módosítás 100

Módosítás 100

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés

10 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben a tagállamok az (1) bekezdés a) pontja szerint elvégzett értékelés alapján úgy ítélik meg, hogy
  a
  házi elosztó
  rendszer
  vagy a kapcsolódó termékek és anyagok kockázatot jelentenek az emberi egészségre nézve, illetve ha az (1) bekezdés b) pontja szerint elvégzett ellenőrzés kimutatja, hogy az I. melléklet C. részében meghatározott számszerű értékek nem teljesülnek, a tagállamok: | (2)   Amennyiben a tagállamok az (1) bekezdés a) pontja szerint elvégzett értékelés alapján úgy ítélik meg, hogy
  az elsőbbségi helyszínek
  házi elosztó
  rendszerei
  vagy a kapcsolódó termékek és anyagok kockázatot jelentenek az emberi egészségre nézve, illetve ha az (1) bekezdés b) pontja szerint elvégzett ellenőrzés kimutatja, hogy az I. melléklet C. részében meghatározott számszerű értékek nem teljesülnek, a tagállamok
  biztosítják, hogy meghozzák az I. melléklet C. részében meghatározott számszerű értékeknek való meg nem felelés kockázatának csökkentését vagy kizárását szolgáló megfelelő intézkedéseket. |
| a) | meghozzák az I. melléklet C. részében meghatározott számszerű értékeknek való meg nem felelés kockázatának csökkentését vagy kizárását szolgáló megfelelő intézkedéseket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Amennyiben a tagállamok az (1) bekezdés a) pontja szerint elvégzett értékelés alapján úgy ítélik meg, hogy
  a
  házi elosztó
  rendszer
  vagy a kapcsolódó termékek és anyagok kockázatot jelentenek az emberi egészségre nézve, illetve ha az (1) bekezdés b) pontja szerint elvégzett ellenőrzés kimutatja, hogy az I. melléklet C. részében meghatározott számszerű értékek nem teljesülnek, a tagállamok:

(2)   Amennyiben a tagállamok az (1) bekezdés a) pontja szerint elvégzett értékelés alapján úgy ítélik meg, hogy
  az elsőbbségi helyszínek
  házi elosztó
  rendszerei
  vagy a kapcsolódó termékek és anyagok kockázatot jelentenek az emberi egészségre nézve, illetve ha az (1) bekezdés b) pontja szerint elvégzett ellenőrzés kimutatja, hogy az I. melléklet C. részében meghatározott számszerű értékek nem teljesülnek, a tagállamok
  biztosítják, hogy meghozzák az I. melléklet C. részében meghatározott számszerű értékeknek való meg nem felelés kockázatának csökkentését vagy kizárását szolgáló megfelelő intézkedéseket.

a)

a)

meghozzák az I. melléklet C. részében meghatározott számszerű értékeknek való meg nem felelés kockázatának csökkentését vagy kizárását szolgáló megfelelő intézkedéseket;

meghozzák az I. melléklet C. részében meghatározott számszerű értékeknek való meg nem felelés kockázatának csökkentését vagy kizárását szolgáló megfelelő intézkedéseket;

| b) | meghoznak minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy az emberi fogyasztásra szánt víz előállításához vagy elosztásához használt építési termékekből származó anyagok és vegyületek ne okozhassanak sem közvetlenül, sem közvetve emberi egészségkárosodást; |
| --- | --- |

b)

b)

meghoznak minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy az emberi fogyasztásra szánt víz előállításához vagy elosztásához használt építési termékekből származó anyagok és vegyületek ne okozhassanak sem közvetlenül, sem közvetve emberi egészségkárosodást;

meghoznak minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy az emberi fogyasztásra szánt víz előállításához vagy elosztásához használt építési termékekből származó anyagok és vegyületek ne okozhassanak sem közvetlenül, sem közvetve emberi egészségkárosodást;

| c) | egyéb intézkedéseket hoznak, például a vízszolgáltatókkal együttműködésben olyan vízkezelési technikákat alkalmaznak a víz jellegének vagy tulajdonságainak megváltoztatására, amelyekkel csökken vagy megszűnik a szolgáltatott víz számszerű értékeknek való meg nem felelésének kockázata; |
| --- | --- |

c)

c)

egyéb intézkedéseket hoznak, például a vízszolgáltatókkal együttműködésben olyan vízkezelési technikákat alkalmaznak a víz jellegének vagy tulajdonságainak megváltoztatására, amelyekkel csökken vagy megszűnik a szolgáltatott víz számszerű értékeknek való meg nem felelésének kockázata;

egyéb intézkedéseket hoznak, például a vízszolgáltatókkal együttműködésben olyan vízkezelési technikákat alkalmaznak a víz jellegének vagy tulajdonságainak megváltoztatására, amelyekkel csökken vagy megszűnik a szolgáltatott víz számszerű értékeknek való meg nem felelésének kockázata;

| d) | kellő tájékoztatással és tanácsokkal látják el a fogyasztókat a víz fogyasztásának és használatának feltételeiről, valamint a kockázat ismételt előfordulásának megakadályozására alkalmas intézkedésekről; |
| --- | --- |

d)

d)

kellő tájékoztatással és tanácsokkal látják el a fogyasztókat a víz fogyasztásának és használatának feltételeiről, valamint a kockázat ismételt előfordulásának megakadályozására alkalmas intézkedésekről;

kellő tájékoztatással és tanácsokkal látják el a fogyasztókat a víz fogyasztásának és használatának feltételeiről, valamint a kockázat ismételt előfordulásának megakadályozására alkalmas intézkedésekről;

| e) | képzéseket szerveznek a vízvezeték-szerelőknek és a házi elosztó rendszerekkel dolgozó, valamint építési termékek beszerelésével foglalkozó egyéb szakembereknek; |
| --- | --- |

e)

e)

képzéseket szerveznek a vízvezeték-szerelőknek és a házi elosztó rendszerekkel dolgozó, valamint építési termékek beszerelésével foglalkozó egyéb szakembereknek;

képzéseket szerveznek a vízvezeték-szerelőknek és a házi elosztó rendszerekkel dolgozó, valamint építési termékek beszerelésével foglalkozó egyéb szakembereknek;

| f) | a Legionella kapcsán biztosítják hatékony ellenőrzési és kezelési intézkedések rendelkezésre állását a betegség megelőzése és esetleges kitörésének kezelése érdekében. |
| --- | --- |

f)

f)

a Legionella kapcsán biztosítják hatékony ellenőrzési és kezelési intézkedések rendelkezésre állását a betegség megelőzése és esetleges kitörésének kezelése érdekében.

a Legionella kapcsán biztosítják hatékony ellenőrzési és kezelési intézkedések rendelkezésre állását a betegség megelőzése és esetleges kitörésének kezelése érdekében.

Módosítás 101

Módosítás 101

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 2 a bekezdés (új)

10 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Annak érdekében, hogy a házi elosztással kapcsolatos kockázatokat valamennyi házi elosztó rendszerben csökkentsék, a tagállamok: |
| | a) | a házi elosztással kapcsolatos kockázatértékelés elvégzésére ösztönzik a köz- vagy magántulajdonban lévő létesítmények tulajdonosait; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Annak érdekében, hogy a házi elosztással kapcsolatos kockázatokat valamennyi házi elosztó rendszerben csökkentsék, a tagállamok:

a)

a)

a házi elosztással kapcsolatos kockázatértékelés elvégzésére ösztönzik a köz- vagy magántulajdonban lévő létesítmények tulajdonosait;

a házi elosztással kapcsolatos kockázatértékelés elvégzésére ösztönzik a köz- vagy magántulajdonban lévő létesítmények tulajdonosait;

| b) | tájékoztatják a köz- vagy magántulajdonban lévő helyszínek fogyasztóit és tulajdonosait azokról az intézkedésekről, amelyek célja, hogy csökkentsék vagy kizárják annak kockázatát, hogy a házi elosztó rendszer miatt az emberi fogyasztásra szánt víz nem felel meg a minőségi előírásoknak; |
| --- | --- |

b)

b)

tájékoztatják a köz- vagy magántulajdonban lévő helyszínek fogyasztóit és tulajdonosait azokról az intézkedésekről, amelyek célja, hogy csökkentsék vagy kizárják annak kockázatát, hogy a házi elosztó rendszer miatt az emberi fogyasztásra szánt víz nem felel meg a minőségi előírásoknak;

tájékoztatják a köz- vagy magántulajdonban lévő helyszínek fogyasztóit és tulajdonosait azokról az intézkedésekről, amelyek célja, hogy csökkentsék vagy kizárják annak kockázatát, hogy a házi elosztó rendszer miatt az emberi fogyasztásra szánt víz nem felel meg a minőségi előírásoknak;

| c) | kellő tájékoztatással és tanácsokkal látják el a fogyasztókat a víz fogyasztásának és használatának feltételeiről, valamint a kockázat ismételt előfordulásának megakadályozására alkalmas intézkedésekről; |
| --- | --- |

c)

c)

kellő tájékoztatással és tanácsokkal látják el a fogyasztókat a víz fogyasztásának és használatának feltételeiről, valamint a kockázat ismételt előfordulásának megakadályozására alkalmas intézkedésekről;

kellő tájékoztatással és tanácsokkal látják el a fogyasztókat a víz fogyasztásának és használatának feltételeiről, valamint a kockázat ismételt előfordulásának megakadályozására alkalmas intézkedésekről;

| d) | előmozdítják a vízvezeték-szerelőknek és a házi elosztó rendszerekkel dolgozó, valamint a vízzel érintkezésbe kerülő termékek és anyagok beszerelésével foglalkozó egyéb szakembereknek szánt képzéseket; továbbá |
| --- | --- |

d)

d)

előmozdítják a vízvezeték-szerelőknek és a házi elosztó rendszerekkel dolgozó, valamint a vízzel érintkezésbe kerülő termékek és anyagok beszerelésével foglalkozó egyéb szakembereknek szánt képzéseket; továbbá

előmozdítják a vízvezeték-szerelőknek és a házi elosztó rendszerekkel dolgozó, valamint a vízzel érintkezésbe kerülő termékek és anyagok beszerelésével foglalkozó egyéb szakembereknek szánt képzéseket; továbbá

| e) | a Legionella, különösen a Legionella pneumophila kapcsán biztosítják a hatékony és a kockázattal arányban álló ellenőrzési és kezelési intézkedések rendelkezésre állását a betegség megelőzése és esetleges kitörésének kezelése érdekében. |
| --- | --- |

e)

e)

a Legionella, különösen a Legionella pneumophila kapcsán biztosítják a hatékony és a kockázattal arányban álló ellenőrzési és kezelési intézkedések rendelkezésre állását a betegség megelőzése és esetleges kitörésének kezelése érdekében.

a Legionella, különösen a Legionella pneumophila kapcsán biztosítják a hatékony és a kockázattal arányban álló ellenőrzési és kezelési intézkedések rendelkezésre állását a betegség megelőzése és esetleges kitörésének kezelése érdekében.

Módosítás 102

Módosítás 102

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

10 a cikk (új)

10 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10a. cikk |
| | Az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező termékekre és anyagokra vonatkozó higiéniai minimumkövetelmények |
| | (1)
     
  A tagállamok minden szükséges intézkedést meghoznak annak biztosítása érdekében, hogy a forgalomba hozott, vízkivételre, -kezelésre vagy -elosztásra használt, az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező valamennyi új termék gyártására szolgáló anyagok vagy az ilyen anyagokat kísérő szennyeződések: |
| | a) | ne csökkentsék sem közvetlenül, sem közvetve az emberi egészség ezen irányelv szerinti védelmét; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10a. cikk

10a. cikk

Az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező termékekre és anyagokra vonatkozó higiéniai minimumkövetelmények

Az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező termékekre és anyagokra vonatkozó higiéniai minimumkövetelmények

(1)
     
  A tagállamok minden szükséges intézkedést meghoznak annak biztosítása érdekében, hogy a forgalomba hozott, vízkivételre, -kezelésre vagy -elosztásra használt, az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező valamennyi új termék gyártására szolgáló anyagok vagy az ilyen anyagokat kísérő szennyeződések:

a)

a)

ne csökkentsék sem közvetlenül, sem közvetve az emberi egészség ezen irányelv szerinti védelmét;

ne csökkentsék sem közvetlenül, sem közvetve az emberi egészség ezen irányelv szerinti védelmét;

| b) | ne befolyásolják az emberi fogyasztásra szánt víz szagát és ízét; |
| --- | --- |

b)

b)

ne befolyásolják az emberi fogyasztásra szánt víz szagát és ízét;

ne befolyásolják az emberi fogyasztásra szánt víz szagát és ízét;

| c) | ne legyenek jelen az emberi fogyasztásra szánt vízben annál nagyobb koncentrációban, mint amekkora a használatukat indokolttá tevő cél eléréséhez szükséges; továbbá |
| --- | --- |

c)

c)

ne legyenek jelen az emberi fogyasztásra szánt vízben annál nagyobb koncentrációban, mint amekkora a használatukat indokolttá tevő cél eléréséhez szükséges; továbbá

ne legyenek jelen az emberi fogyasztásra szánt vízben annál nagyobb koncentrációban, mint amekkora a használatukat indokolttá tevő cél eléréséhez szükséges; továbbá

| d) | ne segítsék elő a mikroorganizmusok szaporodását. |
| --- | --- |

d)

d)

ne segítsék elő a mikroorganizmusok szaporodását.

ne segítsék elő a mikroorganizmusok szaporodását.

(2)
     
  Az (1) bekezdés harmonizált alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság ... [ezen irányelv hatálybalépése után 3 évvel]-ig a 19. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad ezen irányelv kiegészítése érdekében, meghatározva a higiéniai minimumkövetelményeket és az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező, az Unióban engedélyezett anyagok gyártásához használt anyagok jegyzékét, adott esetben konkrét kioldódási határértékekkel és különleges felhasználási feltételekkel együtt. A Bizottság a legújabb tudományos és technológiai fejleményekkel összhangban rendszeresen felülvizsgálja és frissíti e jegyzéket.

(3)
     
  A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok (2) bekezdés szerinti elfogadása és módosítása során való támogatása érdekében állandó bizottságot kell felállítani, amely a tagállamok által kijelölt képviselőkből áll, akik szakértők vagy tanácsadók támogatását is igénybe vehetik.

(4)
     
  Azoknak az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező anyagoknak, amelyek más uniós jogszabályok, például a 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  hatálya alá tartoznak, meg kell felelniük az (1) és (2) bekezdésben meghatározott követelményeknek.

Módosítás 103

Módosítás 103

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés

11 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést az emberi fogyasztásra szánt víz minőségének rendszeres ellenőrzésének biztosítására, hogy meggyőződjenek arról, hogy
  a fogyasztók rendelkezésére álló víz
  megfelel-e az irányelv követelményeinek és különösen az 5. cikkel összhangban megállapított paramétereknek. A mintákat olyan módon kell venni, hogy azok az egész év során fogyasztott víz minőségét reprezentatív módon jellemezzék. Ezen túlmenően a tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy ahol a fertőtlenítés az emberi fogyasztásra szánt víz előállításának vagy szolgáltatásának részét képezi, ott ellenőrizzék az alkalmazott fertőtlenítő kezelés hatékonyságát és a lehető legcsekélyebb mértékre szorítsák le a fertőtlenítés melléktermékei által okozott bárminemű szennyeződést a fertőtlenítés hatásának kockáztatása nélkül. | (1)   A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést az emberi fogyasztásra szánt víz minőségének rendszeres ellenőrzésének biztosítására, hogy meggyőződjenek arról, hogy
  az
  megfelel-e az irányelv követelményeinek és különösen az 5. cikkel összhangban megállapított paramétereknek. A mintákat olyan módon kell venni, hogy azok az egész év során fogyasztott víz minőségét reprezentatív módon jellemezzék. Ezen túlmenően a tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy ahol a fertőtlenítés az emberi fogyasztásra szánt víz előállításának vagy szolgáltatásának részét képezi, ott ellenőrizzék az alkalmazott fertőtlenítő kezelés hatékonyságát és a lehető legcsekélyebb mértékre szorítsák le a fertőtlenítés melléktermékei által okozott bárminemű szennyeződést a fertőtlenítés hatásának kockáztatása nélkül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést az emberi fogyasztásra szánt víz minőségének rendszeres ellenőrzésének biztosítására, hogy meggyőződjenek arról, hogy
  a fogyasztók rendelkezésére álló víz
  megfelel-e az irányelv követelményeinek és különösen az 5. cikkel összhangban megállapított paramétereknek. A mintákat olyan módon kell venni, hogy azok az egész év során fogyasztott víz minőségét reprezentatív módon jellemezzék. Ezen túlmenően a tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy ahol a fertőtlenítés az emberi fogyasztásra szánt víz előállításának vagy szolgáltatásának részét képezi, ott ellenőrizzék az alkalmazott fertőtlenítő kezelés hatékonyságát és a lehető legcsekélyebb mértékre szorítsák le a fertőtlenítés melléktermékei által okozott bárminemű szennyeződést a fertőtlenítés hatásának kockáztatása nélkül.

(1)   A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést az emberi fogyasztásra szánt víz minőségének rendszeres ellenőrzésének biztosítására, hogy meggyőződjenek arról, hogy
  az
  megfelel-e az irányelv követelményeinek és különösen az 5. cikkel összhangban megállapított paramétereknek. A mintákat olyan módon kell venni, hogy azok az egész év során fogyasztott víz minőségét reprezentatív módon jellemezzék. Ezen túlmenően a tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy ahol a fertőtlenítés az emberi fogyasztásra szánt víz előállításának vagy szolgáltatásának részét képezi, ott ellenőrizzék az alkalmazott fertőtlenítő kezelés hatékonyságát és a lehető legcsekélyebb mértékre szorítsák le a fertőtlenítés melléktermékei által okozott bárminemű szennyeződést a fertőtlenítés hatásának kockáztatása nélkül.

Módosítás 104

Módosítás 104

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 5 a bekezdés (új)

11 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  A tagállamok első alkalommal ...-án/-én [az ezen irányelv hatálybalépésének napjától számított három év], majd azt követően évente közlik a Bizottsággal az I. melléklet Ca. részében felsorolt paraméterek ellenőrzésével összhangban elvégzett ellenőrzés eredményeit. |
| | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 19. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy az I. melléklet Ca. részében szereplő, megfigyelés alá helyezett anyagok jegyzékének frissítése révén módosítsa ezt az irányelvet. A Bizottság úgy határozhat, hogy a jegyzéket újabb anyagokkal egészíti ki, amennyiben fennáll a veszélye, hogy jelen vannak az emberi fogyasztásra szánt vízben és potenciális veszélyt jelentenek az emberi egészségre nézve, de a tudományos ismeretek nem bizonyították, hogy kockázatot jelentenek az emberi egészségre. Ehhez a Bizottságnak különösen a WHO tudományos kutatásait kell felhasználnia. Bármely új anyag felvételét ezen irányelv 1. cikke alapján megfelelően indokolni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  A tagállamok első alkalommal ...-án/-én [az ezen irányelv hatálybalépésének napjától számított három év], majd azt követően évente közlik a Bizottsággal az I. melléklet Ca. részében felsorolt paraméterek ellenőrzésével összhangban elvégzett ellenőrzés eredményeit.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 19. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy az I. melléklet Ca. részében szereplő, megfigyelés alá helyezett anyagok jegyzékének frissítése révén módosítsa ezt az irányelvet. A Bizottság úgy határozhat, hogy a jegyzéket újabb anyagokkal egészíti ki, amennyiben fennáll a veszélye, hogy jelen vannak az emberi fogyasztásra szánt vízben és potenciális veszélyt jelentenek az emberi egészségre nézve, de a tudományos ismeretek nem bizonyították, hogy kockázatot jelentenek az emberi egészségre. Ehhez a Bizottságnak különösen a WHO tudományos kutatásait kell felhasználnia. Bármely új anyag felvételét ezen irányelv 1. cikke alapján megfelelően indokolni kell.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 19. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy az I. melléklet Ca. részében szereplő, megfigyelés alá helyezett anyagok jegyzékének frissítése révén módosítsa ezt az irányelvet. A Bizottság úgy határozhat, hogy a jegyzéket újabb anyagokkal egészíti ki, amennyiben fennáll a veszélye, hogy jelen vannak az emberi fogyasztásra szánt vízben és potenciális veszélyt jelentenek az emberi egészségre nézve, de a tudományos ismeretek nem bizonyították, hogy kockázatot jelentenek az emberi egészségre. Ehhez a Bizottságnak különösen a WHO tudományos kutatásait kell felhasználnia. Bármely új anyag felvételét ezen irányelv 1. cikke alapján megfelelően indokolni kell.

Módosítás 105

Módosítás 105

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 5 b bekezdés (új)

11 cikk – 5 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b)
     
  A Bizottság ... [egy évvel ezen irányelv hatálybalépése után]-ig a 19. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el annak érdekében, hogy ezen irányelvet az I. melléklet Ca. részében szereplő, megfigyelés alá helyezett anyagok jegyzékében szereplő mikroműanyagok mérésére szolgáló módszertan elfogadása révén kiegészítse. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5b)
     
  A Bizottság ... [egy évvel ezen irányelv hatálybalépése után]-ig a 19. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el annak érdekében, hogy ezen irányelvet az I. melléklet Ca. részében szereplő, megfigyelés alá helyezett anyagok jegyzékében szereplő mikroműanyagok mérésére szolgáló módszertan elfogadása révén kiegészítse.

Módosítás 106

Módosítás 106

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés

12 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Az
  5. cikk szerinti paramétereknek való meg nem felelés esetén a 
  tagállamok biztosítják az
  azonnali vizsgálatot az okok feltárása érdekében. | (1)   
  A tagállamok a 6. cikkben említett megfelelési helyen az
  5. cikk szerinti paramétereknek való meg nem felelés esetén
  biztosítják
  a 
  fogyasztás helyén elvégzendő
  azonnali vizsgálatot az okok feltárása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  Az
  5. cikk szerinti paramétereknek való meg nem felelés esetén a 
  tagállamok biztosítják az
  azonnali vizsgálatot az okok feltárása érdekében.

(1)   
  A tagállamok a 6. cikkben említett megfelelési helyen az
  5. cikk szerinti paramétereknek való meg nem felelés esetén
  biztosítják
  a 
  fogyasztás helyén elvégzendő
  azonnali vizsgálatot az okok feltárása érdekében.

Módosítás 107

Módosítás 107

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

12 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az I. melléklet C. részében foglalt számszerű értékeknek való meg nem felelés
  estén
  hozandó javító intézkedések között szerepelniük kell a 10. cikk
  (2) bekezdésének
  a)
  –f) pontjaiban
  említett intézkedéseknek. | Az I. melléklet C. részében foglalt számszerű értékeknek való meg nem felelés
  esetén
  hozandó javító intézkedések között szerepelniük kell a 10. cikk
  (2a) bekezdésében
  említett intézkedéseknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az I. melléklet C. részében foglalt számszerű értékeknek való meg nem felelés
  estén
  hozandó javító intézkedések között szerepelniük kell a 10. cikk
  (2) bekezdésének
  a)
  –f) pontjaiban
  említett intézkedéseknek.

estén

(2) bekezdésének

–f) pontjaiban

Az I. melléklet C. részében foglalt számszerű értékeknek való meg nem felelés
  esetén
  hozandó javító intézkedések között szerepelniük kell a 10. cikk
  (2a) bekezdésében
  említett intézkedéseknek.

esetén

(2a) bekezdésében

Módosítás 108

Módosítás 108

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

12 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az I. melléklet A. és B. részében a számszerű értékekre vonatkozóan előírt minimumkövetelmények betartásának elmulasztását
  a tagállamok automatikusan
  az emberi egészséget fenyegető potenciális veszélynek tekintik. | A tagállamok
  az I. melléklet A. és B. részében a számszerű értékekre vonatkozóan előírt minimumkövetelmények betartásának elmulasztását az emberi egészséget fenyegető potenciális veszélynek
  tekintik, kivéve, ha az illetékes hatóságok a számszerű értékeknek való meg nem felelést jelentéktelennek
  tekintik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az I. melléklet A. és B. részében a számszerű értékekre vonatkozóan előírt minimumkövetelmények betartásának elmulasztását
  a tagállamok automatikusan
  az emberi egészséget fenyegető potenciális veszélynek tekintik.

a tagállamok automatikusan

A tagállamok
  az I. melléklet A. és B. részében a számszerű értékekre vonatkozóan előírt minimumkövetelmények betartásának elmulasztását az emberi egészséget fenyegető potenciális veszélynek
  tekintik, kivéve, ha az illetékes hatóságok a számszerű értékeknek való meg nem felelést jelentéktelennek
  tekintik.

A tagállamok

tekintik, kivéve, ha az illetékes hatóságok a számszerű értékeknek való meg nem felelést jelentéktelennek

Módosítás 109

Módosítás 109

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 4 bekezdés – bevezető rész

12 cikk – 4 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A (2) és a (3) bekezdésben említett esetekben a tagállamok a lehető legrövidebb időn belül meghozzák az összes alábbi intézkedést: | (4)   A (2) és a (3) bekezdésben említett esetekben
  , amennyiben a számszerű értékeknek való meg nem felelés az emberi egészséget fenyegető potenciális veszélynek minősül,
  a tagállamok a lehető legrövidebb időn belül meghozzák az összes alábbi intézkedést: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A (2) és a (3) bekezdésben említett esetekben a tagállamok a lehető legrövidebb időn belül meghozzák az összes alábbi intézkedést:

(4)   A (2) és a (3) bekezdésben említett esetekben
  , amennyiben a számszerű értékeknek való meg nem felelés az emberi egészséget fenyegető potenciális veszélynek minősül,
  a tagállamok a lehető legrövidebb időn belül meghozzák az összes alábbi intézkedést:

Módosítás 110

Módosítás 110

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 4 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

12 cikk – 4 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az a), b) és c) pontban említett intézkedéseket az érintett vízszolgáltatóval együttműködésben kell meghozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az a), b) és c) pontban említett intézkedéseket az érintett vízszolgáltatóval együttműködésben kell meghozni.

Az a), b) és c) pontban említett intézkedéseket az érintett vízszolgáltatóval együttműködésben kell meghozni.

Módosítás 111

Módosítás 111

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 5 bekezdés

12 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   
  Az
  illetékes hatóságok vagy egyéb megfelelő szervek döntik el, hogy a (3) bekezdés értelmében milyen intézkedést kell hozni, szem előtt tartva azt, hogy milyen kockázatot jelenthet az ember egészségére nézve az emberi fogyasztásra szánt vízellátás megszakítása vagy a használat korlátozása. | (5)   
  Amikor a megfelelési helyen megállapítást nyer a meg nem felelés, az
  illetékes hatóságok vagy egyéb megfelelő szervek döntik el, hogy a (3) bekezdés értelmében milyen intézkedést kell hozni, szem előtt tartva azt, hogy milyen kockázatot jelenthet az ember egészségére nézve az emberi fogyasztásra szánt vízellátás megszakítása vagy a használat korlátozása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   
  Az
  illetékes hatóságok vagy egyéb megfelelő szervek döntik el, hogy a (3) bekezdés értelmében milyen intézkedést kell hozni, szem előtt tartva azt, hogy milyen kockázatot jelenthet az ember egészségére nézve az emberi fogyasztásra szánt vízellátás megszakítása vagy a használat korlátozása.

(5)   
  Amikor a megfelelési helyen megállapítást nyer a meg nem felelés, az
  illetékes hatóságok vagy egyéb megfelelő szervek döntik el, hogy a (3) bekezdés értelmében milyen intézkedést kell hozni, szem előtt tartva azt, hogy milyen kockázatot jelenthet az ember egészségére nézve az emberi fogyasztásra szánt vízellátás megszakítása vagy a használat korlátozása.

Módosítás 112

Módosítás 112

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 a cikk (új)

12 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12a. cikk |
| | Eltérések |
| | (1)
     
  A tagállamok engedélyezhetik az eltérést az I. melléklet B. részében foglalt vagy az 5. cikk (2) bekezdésével összhangban meghatározott számszerű értékektől, az általuk meghatározandó maximális mértékig, feltéve, hogy az eltérés nem jelent potenciális veszélyt az emberi egészségre, és hogy az adott térségben az emberi fogyasztásra szánt víz szolgáltatását egyéb, észszerű módon nem lehet fenntartani. Az eltéréseknek az alábbi esetekre kell korlátozódniuk: |
| | a) | új vízellátási körzet; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12a. cikk

12a. cikk

Eltérések

Eltérések

(1)
     
  A tagállamok engedélyezhetik az eltérést az I. melléklet B. részében foglalt vagy az 5. cikk (2) bekezdésével összhangban meghatározott számszerű értékektől, az általuk meghatározandó maximális mértékig, feltéve, hogy az eltérés nem jelent potenciális veszélyt az emberi egészségre, és hogy az adott térségben az emberi fogyasztásra szánt víz szolgáltatását egyéb, észszerű módon nem lehet fenntartani. Az eltéréseknek az alábbi esetekre kell korlátozódniuk:

a)

a)

új vízellátási körzet;

új vízellátási körzet;

| b) | valamely vízellátási körzetben észlelt új szennyezésforrás, vagy újonnan vizsgált vagy észlelt paraméterek. |
| --- | --- |

b)

b)

valamely vízellátási körzetben észlelt új szennyezésforrás, vagy újonnan vizsgált vagy észlelt paraméterek.

valamely vízellátási körzetben észlelt új szennyezésforrás, vagy újonnan vizsgált vagy észlelt paraméterek.

Az eltérést a lehető legrövidebb időre kell korlátozni, amely nem haladhatja meg a három évet, és amely időszak végén a tagállamoknak értékelniük kell, hogy történt-e elegendő előrelépés.

Az eltérést a lehető legrövidebb időre kell korlátozni, amely nem haladhatja meg a három évet, és amely időszak végén a tagállamoknak értékelniük kell, hogy történt-e elegendő előrelépés.

A tagállamok rendkívüli körülmények között második eltérést engedélyezhetnek az első albekezdés a) és b) pontjától. Amennyiben valamely tagállam ilyen második eltérést szándékozik engedélyezni, az értékelésről és a második eltérésre vonatkozó döntést megalapozó indokokról értesítenie kell a Bizottságot. A második eltérés időtartama nem haladhatja meg a három évet.

A tagállamok rendkívüli körülmények között második eltérést engedélyezhetnek az első albekezdés a) és b) pontjától. Amennyiben valamely tagállam ilyen második eltérést szándékozik engedélyezni, az értékelésről és a második eltérésre vonatkozó döntést megalapozó indokokról értesítenie kell a Bizottságot. A második eltérés időtartama nem haladhatja meg a három évet.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben foglaltakkal összhangban engedélyezett bármely eltérésre vonatkozóan meg kell határozni a következőket:

| a) | az eltérés indokai; |
| --- | --- |

a)

a)

az eltérés indokai;

az eltérés indokai;

| b) | az érintett számszerű érték, a vonatkozó korábbi ellenőrzési eredmények, valamint az eltérés ideje alatt megengedhető maximális érték; |
| --- | --- |

b)

b)

az érintett számszerű érték, a vonatkozó korábbi ellenőrzési eredmények, valamint az eltérés ideje alatt megengedhető maximális érték;

az érintett számszerű érték, a vonatkozó korábbi ellenőrzési eredmények, valamint az eltérés ideje alatt megengedhető maximális érték;

| c) | a földrajzi terület, a naponta szolgáltatott víz mennyisége, az érintett lakosság, illetve annak ténye, hogy az eltérés érint-e valamilyen releváns élelmiszer-ipari vállalkozást; |
| --- | --- |

c)

c)

a földrajzi terület, a naponta szolgáltatott víz mennyisége, az érintett lakosság, illetve annak ténye, hogy az eltérés érint-e valamilyen releváns élelmiszer-ipari vállalkozást;

a földrajzi terület, a naponta szolgáltatott víz mennyisége, az érintett lakosság, illetve annak ténye, hogy az eltérés érint-e valamilyen releváns élelmiszer-ipari vállalkozást;

| d) | megfelelő ellenőrzési rendszer, szükség szerint megnövelt ellenőrzési gyakorisággal; |
| --- | --- |

d)

d)

megfelelő ellenőrzési rendszer, szükség szerint megnövelt ellenőrzési gyakorisággal;

megfelelő ellenőrzési rendszer, szükség szerint megnövelt ellenőrzési gyakorisággal;

| e) | a szükséges javító intézkedések tervének rövid összefoglalása, beleértve a munkálatok ütemtervét, a becsült költségeket és a felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezéseket; továbbá |
| --- | --- |

e)

e)

a szükséges javító intézkedések tervének rövid összefoglalása, beleértve a munkálatok ütemtervét, a becsült költségeket és a felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezéseket; továbbá

a szükséges javító intézkedések tervének rövid összefoglalása, beleértve a munkálatok ütemtervét, a becsült költségeket és a felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezéseket; továbbá

| f) | az eltérés igényelt időtartama. |
| --- | --- |

f)

f)

az eltérés igényelt időtartama.

az eltérés igényelt időtartama.

(3)
     
  Ha az illetékes hatóságok megítélése szerint a számszerű érték jelentéktelen mértékben nem teljesül, és ha a 12. cikk (2) bekezdésnek megfelelő javító intézkedés elegendő a probléma 30 napon belüli orvoslására, akkor az eltérésben nem kell megjelölni az e cikk (2) bekezdésében meghatározott információkat.

Ebben az esetben az illetékes hatóságoknak vagy egyéb szerveknek csak az érintett paraméter megengedett legnagyobb értékét és a probléma orvoslására engedélyezett időt kell meghatározniuk az eltérésben.

Ebben az esetben az illetékes hatóságoknak vagy egyéb szerveknek csak az érintett paraméter megengedett legnagyobb értékét és a probléma orvoslására engedélyezett időt kell meghatározniuk az eltérésben.

(4)
     
  A (3) bekezdést már nem lehet alkalmazni, ha egy adott vízellátás a megelőző 12 hónapban összesen 30 napot meghaladó ideig nem felelt meg bármelyik számszerű értéknek.

(5)
     
  Az e cikkben foglalt eltérésekhez folyamodó tagállamnak biztosítania kell, hogy az eltérés által érintett lakosságot haladéktalanul és megfelelő módon tájékoztassák az eltérésről és annak feltételeiről. Az adott tagállamnak továbbá szükség szerint biztosítania kell a tanácsadást a lakosság egyes konkrét csoportjainak, amelyeknél az eltérés különleges kockázatot jelenthet.

A (3) bekezdésben meghatározott körülmények között az első albekezdésben foglalt kötelezettségek nem alkalmazandók, kivéve, ha az illetékes hatóságok másként döntenek.

A (3) bekezdésben meghatározott körülmények között az első albekezdésben foglalt kötelezettségek nem alkalmazandók, kivéve, ha az illetékes hatóságok másként döntenek.

(6)
     
  A (3) bekezdésben foglaltak szerinti eltérés kivételével a tagállamnak két hónapon belül tájékoztatnia kell a Bizottságot minden olyan eltérésről, amely átlagosan napi 1 000  m3-t meghaladó vagy több mint 5 000 főt ellátó vízszolgáltatást érint, és megadja részére a (2) bekezdésben említett információkat.

(7)
     
  Ez a cikk nem vonatkozik a palackokban vagy tartályokban eladásra kínált emberi fogyasztásra szánt vízre.

Módosítás 113, 165, 191, 208, 166, 192, 169, 195, 170, 196, 197 és 220

Módosítás 113, 165, 191, 208, 166, 192, 169, 195, 170, 196, 197 és 220

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés

13 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 2000/60/EK irányelv 9. cikkének sérelme nélkül a tagállamok megtesznek minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy javítsák az emberi fogyasztásra szánt vízhez való egyetemes hozzáférést, és előmozdítsák annak használatát területükön.
  Ennek keretében többek között az alábbi intézkedéseket kell meghozni: | (1)   A 2000/60/EK irányelv 9. cikkének
  , valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvének
  sérelme nélkül
  , a vízelosztás helyi és regionális szempontjainak és körülményeinek figyelembevétele mellett
  a tagállamok megtesznek minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy javítsák az emberi fogyasztásra szánt vízhez való egyetemes hozzáférést, és előmozdítsák annak használatát területükön. |
| a) | azonosítani kell
  az emberi fogyasztásra szánt vízhez hozzá nem férő személyeket
  és
  a 
  hozzáférésük hiányának okát (pl. veszélyeztetett és marginalizált csoporthoz tartoznak)
  ,
  értékelni kell
  az e személyek hozzáférésének javítására kínálkozó lehetőségeket, tájékoztatva őket az elosztó hálózathoz való csatlakozás
  lehetőségéről
  vagy az emberi fogyasztásra szánt vízhez való hozzáférés alternatív módjairól; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 2000/60/EK irányelv 9. cikkének sérelme nélkül a tagállamok megtesznek minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy javítsák az emberi fogyasztásra szánt vízhez való egyetemes hozzáférést, és előmozdítsák annak használatát területükön.
  Ennek keretében többek között az alábbi intézkedéseket kell meghozni:

(1)   A 2000/60/EK irányelv 9. cikkének
  , valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvének
  sérelme nélkül
  , a vízelosztás helyi és regionális szempontjainak és körülményeinek figyelembevétele mellett
  a tagállamok megtesznek minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy javítsák az emberi fogyasztásra szánt vízhez való egyetemes hozzáférést, és előmozdítsák annak használatát területükön.

a)

a)

azonosítani kell
  az emberi fogyasztásra szánt vízhez hozzá nem férő személyeket
  és
  a 
  hozzáférésük hiányának okát (pl. veszélyeztetett és marginalizált csoporthoz tartoznak)
  ,
  értékelni kell
  az e személyek hozzáférésének javítására kínálkozó lehetőségeket, tájékoztatva őket az elosztó hálózathoz való csatlakozás
  lehetőségéről
  vagy az emberi fogyasztásra szánt vízhez való hozzáférés alternatív módjairól;

azonosítani kell

és

hozzáférésük hiányának okát (pl. veszélyeztetett és marginalizált csoporthoz tartoznak)

értékelni kell

lehetőségéről

| a) | azonosítani kell az emberi fogyasztásra szánt vízhez hozzá nem férő
  vagy a hozzáférésben korlátozott személyeket – többek között a
  veszélyeztetett és marginalizált
  csoportokat – és a hozzáférés hiányára magyarázatot adó okokat
  , értékelni kell
  a lehetőségeket, továbbá intézkedéseket kell hozni
  az e személyek hozzáférésének
  javítása érdekében
  , tájékoztatva őket az elosztó hálózathoz való csatlakozás lehetőségéről vagy az emberi fogyasztásra szánt vízhez való hozzáférés alternatív módjairól; |
| --- | --- |

a)

azonosítani kell az emberi fogyasztásra szánt vízhez hozzá nem férő
  vagy a hozzáférésben korlátozott személyeket – többek között a
  veszélyeztetett és marginalizált
  csoportokat – és a hozzáférés hiányára magyarázatot adó okokat
  , értékelni kell
  a lehetőségeket, továbbá intézkedéseket kell hozni
  az e személyek hozzáférésének
  javítása érdekében
  , tájékoztatva őket az elosztó hálózathoz való csatlakozás lehetőségéről vagy az emberi fogyasztásra szánt vízhez való hozzáférés alternatív módjairól;

vagy a hozzáférésben korlátozott személyeket – többek között a

csoportokat – és a hozzáférés hiányára magyarázatot adó okokat

a lehetőségeket, továbbá intézkedéseket kell hozni

javítása érdekében

| aa) | biztosítani kell a lakosság emberi fogyasztásra szánt vízzel való ellátását; |
| --- | --- |

aa)

aa)

biztosítani kell a lakosság emberi fogyasztásra szánt vízzel való ellátását;

biztosítani kell a lakosság emberi fogyasztásra szánt vízzel való ellátását;

| b) | a közterületeken és nyilvános helyeken telepíteni kell és karban kell tartani az emberi fogyasztásra szánt vízhez szabad hozzáférést biztosító kültéri és beltéri létesítményeket; |
| --- | --- |

b)

b)

a közterületeken és nyilvános helyeken telepíteni kell és karban kell tartani az emberi fogyasztásra szánt vízhez szabad hozzáférést biztosító kültéri és beltéri létesítményeket;

| b) | a közterületeken és nyilvános helyeken
  – különösen a nagy látogatottságú területeken –
  telepíteni kell és karban kell tartani az emberi fogyasztásra szánt vízhez szabad hozzáférést biztosító kültéri és beltéri létesítményeket
  , az újratöltő pontokat is ideértve; ezt az erre műszakilag alkalmas helyszíneken, az intézkedés iránti igényhez képest arányos módon, valamint az egyedi helyi körülményeket, például az éghajlati és földrajzi adottságokat figyelembe véve kell megvalósítani; |
| --- | --- |

b)

a közterületeken és nyilvános helyeken
  – különösen a nagy látogatottságú területeken –
  telepíteni kell és karban kell tartani az emberi fogyasztásra szánt vízhez szabad hozzáférést biztosító kültéri és beltéri létesítményeket
  , az újratöltő pontokat is ideértve; ezt az erre műszakilag alkalmas helyszíneken, az intézkedés iránti igényhez képest arányos módon, valamint az egyedi helyi körülményeket, például az éghajlati és földrajzi adottságokat figyelembe véve kell megvalósítani;

– különösen a nagy látogatottságú területeken –

, az újratöltő pontokat is ideértve; ezt az erre műszakilag alkalmas helyszíneken, az intézkedés iránti igényhez képest arányos módon, valamint az egyedi helyi körülményeket, például az éghajlati és földrajzi adottságokat figyelembe véve kell megvalósítani;

| c) | ösztönözni kell az emberi fogyasztásra szánt víz használatát az alábbiak révén: |
| --- | --- |

c)

ösztönözni kell az emberi fogyasztásra szánt víz használatát az alábbiak révén:

| c) | ösztönözni kell az emberi fogyasztásra szánt víz használatát az alábbiak révén: |
| --- | --- |

c)

ösztönözni kell az emberi fogyasztásra szánt víz használatát az alábbiak révén:

| | i. | a
  víz
  minőségével kapcsolatos lakossági tájékoztató kampányok folytatása; |
| --- | --- | --- |

i.

a
  víz
  minőségével kapcsolatos lakossági tájékoztató kampányok folytatása;

víz

| | i. | a
  csapvíz jó
  minőségével kapcsolatos lakossági tájékoztató
  , valamint a figyelmet a legközelebbi kijelölt újratöltő pontra felhívó
  kampányok folytatása; |
| --- | --- | --- |

i.

a
  csapvíz jó
  minőségével kapcsolatos lakossági tájékoztató
  , valamint a figyelmet a legközelebbi kijelölt újratöltő pontra felhívó
  kampányok folytatása;

csapvíz jó

, valamint a figyelmet a legközelebbi kijelölt újratöltő pontra felhívó

| | ia. | a lakosságot újrafelhasználható vízpalackok használatára ösztönző kampányok indítása, valamint az újratöltő pontok helyének tudatosítását célzó kezdeményezések indítása; |
| --- | --- | --- |

ia.

ia.

a lakosságot újrafelhasználható vízpalackok használatára ösztönző kampányok indítása, valamint az újratöltő pontok helyének tudatosítását célzó kezdeményezések indítása;

a lakosságot újrafelhasználható vízpalackok használatára ösztönző kampányok indítása, valamint az újratöltő pontok helyének tudatosítását célzó kezdeményezések indítása;

| | ii. | a közigazgatásban és a középületekben az emberi fogyasztásra szánt víz biztosításának ösztönzése; |
| --- | --- | --- |

ii.

a közigazgatásban és a középületekben az emberi fogyasztásra szánt víz biztosításának ösztönzése;

| | ii. | a közigazgatásban és a középületekben az emberi fogyasztásra szánt víz
  ingyenes biztosítása, valamint az egyszer használatos műanyag palackokba vagy tartályokba töltött víz használatának visszaszorítása e szerveknél és épületekben
  ; |
| --- | --- | --- |

ii.

a közigazgatásban és a középületekben az emberi fogyasztásra szánt víz
  ingyenes biztosítása, valamint az egyszer használatos műanyag palackokba vagy tartályokba töltött víz használatának visszaszorítása e szerveknél és épületekben
  ;

ingyenes biztosítása, valamint az egyszer használatos műanyag palackokba vagy tartályokba töltött víz használatának visszaszorítása e szerveknél és épületekben

| | iii. | az emberi fogyasztásra szánt víz ingyenes biztosításának ösztönzése az éttermekben, étkezdékben és a rendezvény-vendéglátó szolgáltatások nyújtásakor. |
| --- | --- | --- |

iii.

az emberi fogyasztásra szánt víz ingyenes biztosításának ösztönzése az éttermekben, étkezdékben és a rendezvény-vendéglátó szolgáltatások nyújtásakor.

| | iii. | az emberi fogyasztásra szánt víz ingyenes
  vagy alacsony szolgáltatási díj ellenében történő
  biztosításának ösztönzése az éttermekben, étkezdékben és a rendezvény-vendéglátó szolgáltatások nyújtásakor. |
| --- | --- | --- |

iii.

az emberi fogyasztásra szánt víz ingyenes
  vagy alacsony szolgáltatási díj ellenében történő
  biztosításának ösztönzése az éttermekben, étkezdékben és a rendezvény-vendéglátó szolgáltatások nyújtásakor.

vagy alacsony szolgáltatási díj ellenében történő

Módosítás 114

Módosítás 114

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

13 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az (1) bekezdés a) pontja értelmében összegyűjtött információk alapján a tagállamok megtesznek minden
  ahhoz szükséges
  intézkedést, hogy a veszélyeztetett és marginalizált csoportok számára biztosítsák az emberi fogyasztásra szánt vízhez való hozzáférést. | Az (1) bekezdés a) pontja értelmében összegyűjtött információk alapján a tagállamok megtesznek minden
  általuk szükségesnek és megfelelőnek ítélt
  intézkedést, hogy a veszélyeztetett és marginalizált csoportok számára biztosítsák az emberi fogyasztásra szánt vízhez való hozzáférést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az (1) bekezdés a) pontja értelmében összegyűjtött információk alapján a tagállamok megtesznek minden
  ahhoz szükséges
  intézkedést, hogy a veszélyeztetett és marginalizált csoportok számára biztosítsák az emberi fogyasztásra szánt vízhez való hozzáférést.

ahhoz szükséges

Az (1) bekezdés a) pontja értelmében összegyűjtött információk alapján a tagállamok megtesznek minden
  általuk szükségesnek és megfelelőnek ítélt
  intézkedést, hogy a veszélyeztetett és marginalizált csoportok számára biztosítsák az emberi fogyasztásra szánt vízhez való hozzáférést.

általuk szükségesnek és megfelelőnek ítélt

Módosítás 173, 199 és 209

Módosítás 173, 199 és 209

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 2 a bekezdés (új)

13 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Amennyiben az e cikkben meghatározott kötelezettségek a nemzeti jog értelmében a helyi hatóságokra hárulnak, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy az ilyen hatóságok rendelkezzenek az emberi fogyasztásra szánt vízhez való hozzáférés biztosításához szükséges eszközökkel és forrásokkal, valamint hogy az e tekintetben hozott bármely intézkedés arányos legyen az érintett elosztó hálózat kapacitásaival és méretével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Amennyiben az e cikkben meghatározott kötelezettségek a nemzeti jog értelmében a helyi hatóságokra hárulnak, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy az ilyen hatóságok rendelkezzenek az emberi fogyasztásra szánt vízhez való hozzáférés biztosításához szükséges eszközökkel és forrásokkal, valamint hogy az e tekintetben hozott bármely intézkedés arányos legyen az érintett elosztó hálózat kapacitásaival és méretével.

Módosítás 174, 200 és 210

Módosítás 174, 200 és 210

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 2 b bekezdés (új)

13 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  A Bizottság a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott rendelkezések szerint gyűjtött adatok figyelembevételével együttműködik a tagállamokkal és az Európai Beruházási Bankkal, hogy támogassa az Unióban azokat az önkormányzatokat, amelyek nem rendelkeznek a szükséges tőkével, hogy lehetővé tegye számukra a technikai segítségnyújtáshoz, a rendelkezésre álló uniós finanszírozáshoz és a kedvezményes kamatozású hosszú távú kölcsönökhöz való hozzáférést, különösen a vízügyi infrastruktúra karbantartása és felújítása céljából, annak érdekében, hogy biztosítsák a veszélyeztetett és marginalizált csoportok számára a jó minőségű vízellátást, és bővítsék a számukra nyújtott vízellátási és szennyvízelvezetési szolgáltatásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2b)
     
  A Bizottság a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott rendelkezések szerint gyűjtött adatok figyelembevételével együttműködik a tagállamokkal és az Európai Beruházási Bankkal, hogy támogassa az Unióban azokat az önkormányzatokat, amelyek nem rendelkeznek a szükséges tőkével, hogy lehetővé tegye számukra a technikai segítségnyújtáshoz, a rendelkezésre álló uniós finanszírozáshoz és a kedvezményes kamatozású hosszú távú kölcsönökhöz való hozzáférést, különösen a vízügyi infrastruktúra karbantartása és felújítása céljából, annak érdekében, hogy biztosítsák a veszélyeztetett és marginalizált csoportok számára a jó minőségű vízellátást, és bővítsék a számukra nyújtott vízellátási és szennyvízelvezetési szolgáltatásokat.

Módosítás 116

Módosítás 116

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés

14 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok biztosítják, hogy online
  elérhetőek
  legyenek a fogyasztók számára az emberi fogyasztásra szánt vízre vonatkozó megfelelő és
  naprakész
  információk a IV. melléklettel összhangban. | (1)   A tagállamok biztosítják, hogy online
  vagy egyéb felhasználóbarát módokon elérhetők
  legyenek a fogyasztók számára az emberi fogyasztásra szánt vízre vonatkozó megfelelő
  , naprakész
  és
  hozzáférhető
  információk a IV. melléklettel összhangban
  , az alkalmazandó adatvédelmi szabályok tiszteletben tartásával
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy online
  elérhetőek
  legyenek a fogyasztók számára az emberi fogyasztásra szánt vízre vonatkozó megfelelő és
  naprakész
  információk a IV. melléklettel összhangban.

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy online
  vagy egyéb felhasználóbarát módokon elérhetők
  legyenek a fogyasztók számára az emberi fogyasztásra szánt vízre vonatkozó megfelelő
  , naprakész
  és
  hozzáférhető
  információk a IV. melléklettel összhangban
  , az alkalmazandó adatvédelmi szabályok tiszteletben tartásával
  .

Módosítás 117

Módosítás 117

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Gondoskodnak arról, hogy minden fogyasztó
  kérés nélkül
  rendszeresen, évente legalább egyszer tájékoztatást kapjon
  a
  legmegfelelőbb formában (pl. a számláján vagy intelligens alkalmazásokon keresztül) az alábbiakról: | Gondoskodnak arról, hogy minden fogyasztó rendszeresen, évente legalább egyszer tájékoztatást kapjon
  az illetékes hatóságok által meghatározott
  legmegfelelőbb
  és könnyen elérhető
  formában (pl. a számláján vagy intelligens alkalmazásokon keresztül) az alábbiakról: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Gondoskodnak arról, hogy minden fogyasztó
  kérés nélkül
  rendszeresen, évente legalább egyszer tájékoztatást kapjon
  a
  legmegfelelőbb formában (pl. a számláján vagy intelligens alkalmazásokon keresztül) az alábbiakról:

kérés nélkül

a

Gondoskodnak arról, hogy minden fogyasztó rendszeresen, évente legalább egyszer tájékoztatást kapjon
  az illetékes hatóságok által meghatározott
  legmegfelelőbb
  és könnyen elérhető
  formában (pl. a számláján vagy intelligens alkalmazásokon keresztül) az alábbiakról:

az illetékes hatóságok által meghatározott

és könnyen elérhető

Módosítás 118

Módosítás 118

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont – bevezető rész

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az
  emberi fogyasztásra szánt vízért általa fizetett köbméterenkénti vízdíj
  árstruktúrája
  , részletezve az állandó és a változó
  költségeket, kitérve legalább az alábbi elemek költségeire: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az
  emberi fogyasztásra szánt vízért általa fizetett köbméterenkénti vízdíj
  árstruktúrája
  , részletezve az állandó és a változó
  költségeket, kitérve legalább az alábbi elemek költségeire:

az

árstruktúrája

költségeket, kitérve legalább az alábbi elemek költségeire:

| a) | amennyiben a költségeket díjrendszeren keresztül szedik be, az
  emberi fogyasztásra szánt vízért általa fizetett köbméterenkénti vízdíj, részletezve az állandó és a változó
  költségek megoszlását; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a költségeket díjrendszeren keresztül szedik be, az
  emberi fogyasztásra szánt vízért általa fizetett köbméterenkénti vízdíj, részletezve az állandó és a változó
  költségek megoszlását;

amennyiben a költségeket díjrendszeren keresztül szedik be, az

költségek megoszlását;

Módosítás 119

Módosítás 119

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont – i pont

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | vízszolgáltató által a 8. cikk (5) bekezdése szerinti veszélyértékelés céljából hozott intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

i.

vízszolgáltató által a 8. cikk (5) bekezdése szerinti veszélyértékelés céljából hozott intézkedések;

vízszolgáltató által a 8. cikk (5) bekezdése szerinti veszélyértékelés céljából hozott intézkedések;

törölve

törölve

Módosítás 120

Módosítás 120

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont – ii pont

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont – ii pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | az emberi fogyasztásra szánt víz kezelése és elosztása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

ii.

az emberi fogyasztásra szánt víz kezelése és elosztása;

az emberi fogyasztásra szánt víz kezelése és elosztása;

törölve

törölve

Módosítás 121

Módosítás 121

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont – iii pont

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont – iii pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | a szennyvíz összegyűjtése és kezelése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

iii.

a szennyvíz összegyűjtése és kezelése;

a szennyvíz összegyűjtése és kezelése;

törölve

törölve

Módosítás 122

Módosítás 122

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont – iv pont

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont – iv pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iv. | a 13. cikk alapján hozott intézkedések, ha a vízszolgáltató alkalmazott ilyeneket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iv.

iv.

a 13. cikk alapján hozott intézkedések, ha a vízszolgáltató alkalmazott ilyeneket;

a 13. cikk alapján hozott intézkedések, ha a vízszolgáltató alkalmazott ilyeneket;

törölve

törölve

Módosítás 123

Módosítás 123

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a a pont (új)

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | az emberi fogyasztásra szánt víz minőségére vonatkozó információk, beleértve az indikátorparamétereket is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

az emberi fogyasztásra szánt víz minőségére vonatkozó információk, beleértve az indikátorparamétereket is;

az emberi fogyasztásra szánt víz minőségére vonatkozó információk, beleértve az indikátorparamétereket is;

Módosítás 124

Módosítás 124

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az
  emberi fogyasztásra szánt
  víz
  literenkénti és köbméterenkénti
  ára
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az
  emberi fogyasztásra szánt
  víz
  literenkénti és köbméterenkénti
  ára
  ;

az

víz

ára

| b) | amennyiben a költségeket díjrendszeren keresztül szedik be, az
  emberi fogyasztásra szánt
  vízellátás
  literenkénti és köbméterenkénti
  áram valamint a literenként kiszámlázott ár; amennyiben a költségeket díjrendszeren keresztül szedik be, a vízhálózat által az ezen irányelvnek való megfelelés biztosítása érdekében viselt teljes éves költség az arra vonatkozó releváns tájékoztatással együtt, hogy az emberi fogyasztásra szánt vizet hogyan szállítják a területre; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a költségeket díjrendszeren keresztül szedik be, az
  emberi fogyasztásra szánt
  vízellátás
  literenkénti és köbméterenkénti
  áram valamint a literenként kiszámlázott ár; amennyiben a költségeket díjrendszeren keresztül szedik be, a vízhálózat által az ezen irányelvnek való megfelelés biztosítása érdekében viselt teljes éves költség az arra vonatkozó releváns tájékoztatással együtt, hogy az emberi fogyasztásra szánt vizet hogyan szállítják a területre;

amennyiben a költségeket díjrendszeren keresztül szedik be, az

vízellátás

áram valamint a literenként kiszámlázott ár; amennyiben a költségeket díjrendszeren keresztül szedik be, a vízhálózat által az ezen irányelvnek való megfelelés biztosítása érdekében viselt teljes éves költség az arra vonatkozó releváns tájékoztatással együtt, hogy az emberi fogyasztásra szánt vizet hogyan szállítják a területre;

Módosítás 125

Módosítás 125

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b a pont (új)

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | az emberi fogyasztásra szánt víz kezelése és elosztása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

az emberi fogyasztásra szánt víz kezelése és elosztása;

az emberi fogyasztásra szánt víz kezelése és elosztása;

Módosítás 126

Módosítás 126

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a háztartás által fogyasztott mennyiség, legalább évente vagy számlázási időszakonként
  és
  a fogyasztás alakulása az éven belül; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a háztartás által fogyasztott mennyiség, legalább évente vagy számlázási időszakonként
  és
  a fogyasztás alakulása az éven belül;

és

| c) | a háztartás által fogyasztott mennyiség, legalább évente vagy számlázási időszakonként
  , valamint
  a 
  háztartási
  fogyasztás alakulása az éven belül
  , ha az műszakilag megvalósítható, és csak akkor, ha ez az adat a vízszolgáltató rendelkezésére áll
  ; |
| --- | --- |

c)

a háztartás által fogyasztott mennyiség, legalább évente vagy számlázási időszakonként
  , valamint
  a 
  háztartási
  fogyasztás alakulása az éven belül
  , ha az műszakilag megvalósítható, és csak akkor, ha ez az adat a vízszolgáltató rendelkezésére áll
  ;

, valamint

háztartási

, ha az műszakilag megvalósítható, és csak akkor, ha ez az adat a vízszolgáltató rendelkezésére áll

Módosítás 127

Módosítás 127

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – d pont

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a háztartás éves vízfogyasztásának összehasonlítása
  az ugyanazon kategóriába tartozó
  háztartások átlagos fogyasztásával; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a háztartás éves vízfogyasztásának összehasonlítása
  az ugyanazon kategóriába tartozó
  háztartások átlagos fogyasztásával;

az ugyanazon kategóriába tartozó

| d) | a háztartás éves vízfogyasztásának összehasonlítása
  a
  háztartások átlagos fogyasztásával
  , amennyiben ez a c) ponttal összhangban alkalmazandó
  ; |
| --- | --- |

d)

a háztartás éves vízfogyasztásának összehasonlítása
  a
  háztartások átlagos fogyasztásával
  , amennyiben ez a c) ponttal összhangban alkalmazandó
  ;

a

, amennyiben ez a c) ponttal összhangban alkalmazandó

Módosítás 128

Módosítás 128

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

14 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az első albekezdés
  alapján nyújtandó tájékoztatás formátumát
  és
  módját
  a Bizottság
  végrehajtási jogi aktusok révén határozhatja meg
  .
  E végrehajtási jogi aktusokat a 20. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági bizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | A tagállamok egyértelműen elkülönítik az az első albekezdés szerinti információszolgáltatással kapcsolatos felelősségi köröket a vízszolgáltatók, az érdekelt felek és az illetékes helyi hatóságok között.
   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 19
  .
  cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat
  fogadjon el ezen irányelv kiegészítése céljából azáltal, hogy meghatározza az első albekezdés alapján nyújtandó tájékoztatás formátumát és módját
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az első albekezdés
  alapján nyújtandó tájékoztatás formátumát
  és
  módját
  a Bizottság
  végrehajtási jogi aktusok révén határozhatja meg
  .
  E végrehajtási jogi aktusokat a 20. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

alapján nyújtandó tájékoztatás formátumát

módját

végrehajtási jogi aktusok révén határozhatja meg

E végrehajtási jogi aktusokat a 20. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

A tagállamok egyértelműen elkülönítik az az első albekezdés szerinti információszolgáltatással kapcsolatos felelősségi köröket a vízszolgáltatók, az érdekelt felek és az illetékes helyi hatóságok között.
   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 19
  .
  cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat
  fogadjon el ezen irányelv kiegészítése céljából azáltal, hogy meghatározza az első albekezdés alapján nyújtandó tájékoztatás formátumát és módját
  .

A tagállamok egyértelműen elkülönítik az az első albekezdés szerinti információszolgáltatással kapcsolatos felelősségi köröket a vízszolgáltatók, az érdekelt felek és az illetékes helyi hatóságok között.

felhatalmazást kap arra, hogy a 19

cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló

fogadjon el ezen irányelv kiegészítése céljából azáltal, hogy meghatározza az első albekezdés alapján nyújtandó tájékoztatás formátumát és módját

Módosítás 129

Módosítás 129

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – d pont

15 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | összeállítják, majd évente naprakésszé teszik az ivóvízzel kapcsolatos, az emberi egészségre potenciális
  veszélyt
  jelentő olyan eseményekre vonatkozó adatokat, amelyek 10 napos egybefüggő időszaknál tovább álltak fenn és legalább 1 000 személyt érintettek, akár sor került a számszerű értékek túllépésére, akár nem, és ismertetik az események okát és a 12. cikknek megfelelően hozott javító intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

összeállítják, majd évente naprakésszé teszik az ivóvízzel kapcsolatos, az emberi egészségre potenciális
  veszélyt
  jelentő olyan eseményekre vonatkozó adatokat, amelyek 10 napos egybefüggő időszaknál tovább álltak fenn és legalább 1 000 személyt érintettek, akár sor került a számszerű értékek túllépésére, akár nem, és ismertetik az események okát és a 12. cikknek megfelelően hozott javító intézkedéseket.

veszélyt

| d) | összeállítják, majd évente naprakésszé teszik az ivóvízzel kapcsolatos, az emberi egészségre potenciális
  kockázatot
  jelentő olyan eseményekre vonatkozó adatokat, amelyek 10 napos egybefüggő időszaknál tovább álltak fenn és legalább 1 000 személyt érintettek, akár sor került a számszerű értékek túllépésére, akár nem, és ismertetik az események okát és a 12. cikknek megfelelően hozott javító intézkedéseket. |
| --- | --- |

d)

összeállítják, majd évente naprakésszé teszik az ivóvízzel kapcsolatos, az emberi egészségre potenciális
  kockázatot
  jelentő olyan eseményekre vonatkozó adatokat, amelyek 10 napos egybefüggő időszaknál tovább álltak fenn és legalább 1 000 személyt érintettek, akár sor került a számszerű értékek túllépésére, akár nem, és ismertetik az események okát és a 12. cikknek megfelelően hozott javító intézkedéseket.

kockázatot

Módosítás 130

Módosítás 130

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

15 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság
  végrehajtási
  jogi aktusokat
  fogadhat
  el az (1) és (3) bekezdéssel összhangban szolgáltatandó információk
  formátumának
  és bemutatási
  módjainak meghatározására
  , beleértve a (3) bekezdésben említett mutatókra, az egész Unióra kiterjedő áttekintő térképekre és a tagállami áttekintő jelentésekre vonatkozó részletes követelményeket. | (4)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 19. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat
  fogadjon
  el
  ezen irányelv kiegészítése céljából azáltal, hogy meghatározza
  az (1) és (3) bekezdéssel összhangban szolgáltatandó információk
  formátumát
  és bemutatási
  módjait
  , beleértve a (3) bekezdésben említett mutatókra, az egész Unióra kiterjedő áttekintő térképekre és a tagállami áttekintő jelentésekre vonatkozó részletes követelményeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság
  végrehajtási
  jogi aktusokat
  fogadhat
  el az (1) és (3) bekezdéssel összhangban szolgáltatandó információk
  formátumának
  és bemutatási
  módjainak meghatározására
  , beleértve a (3) bekezdésben említett mutatókra, az egész Unióra kiterjedő áttekintő térképekre és a tagállami áttekintő jelentésekre vonatkozó részletes követelményeket.

(4)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 19. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat
  fogadjon
  el
  ezen irányelv kiegészítése céljából azáltal, hogy meghatározza
  az (1) és (3) bekezdéssel összhangban szolgáltatandó információk
  formátumát
  és bemutatási
  módjait
  , beleértve a (3) bekezdésben említett mutatókra, az egész Unióra kiterjedő áttekintő térképekre és a tagállami áttekintő jelentésekre vonatkozó részletes követelményeket.

Módosítás 131

Módosítás 131

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

15 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az első albekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokat a 20. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az első albekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokat a 20. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Az első albekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokat a 20. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

törölve

törölve

Módosítás 132

Módosítás 132

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

17 cikk – 2 bekezdés – b pont

17 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a 13. cikkben szereplő, a vízhez való hozzáférésre vonatkozó rendelkezések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a 13. cikkben szereplő, a vízhez való hozzáférésre vonatkozó rendelkezések;

| b) | a 13. cikkben szereplő, a vízhez való hozzáférésre vonatkozó rendelkezések
  , valamint a vízhez hozzáféréssel nem rendelkező népesség aránya
  ; |
| --- | --- |

b)

a 13. cikkben szereplő, a vízhez való hozzáférésre vonatkozó rendelkezések
  , valamint a vízhez hozzáféréssel nem rendelkező népesség aránya
  ;

, valamint a vízhez hozzáféréssel nem rendelkező népesség aránya

Módosítás 133

Módosítás 133

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

17 cikk – 2 bekezdés – c pont

17 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a 14. cikk és a IV. melléklet alapján a nyilvánosság számára nyújtandó tájékoztatásra vonatkozó rendelkezések. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a 14. cikk és a IV. melléklet alapján a nyilvánosság számára nyújtandó tájékoztatásra vonatkozó rendelkezések.

| c) | a 14. cikk és a IV. melléklet alapján a nyilvánosság számára nyújtandó tájékoztatásra vonatkozó rendelkezések
  , többek között a IV. melléklet 7. pontjában felsorolt információk uniós szintű, felhasználóbarát áttekintése
  . |
| --- | --- |

c)

a 14. cikk és a IV. melléklet alapján a nyilvánosság számára nyújtandó tájékoztatásra vonatkozó rendelkezések
  , többek között a IV. melléklet 7. pontjában felsorolt információk uniós szintű, felhasználóbarát áttekintése
  .

, többek között a IV. melléklet 7. pontjában felsorolt információk uniós szintű, felhasználóbarát áttekintése

Módosítás 134

Módosítás 134

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

17 cikk – 2 a bekezdés (új)

17 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság legkésőbb ... [ezen irányelv átültetésének legvégső határideje után 5 évvel]-ig, azt követően pedig szükség szerint jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az emberi fogyasztásra szánt víz forrásaira jelentett, mikroműanyagokból, gyógyszerekből és adott esetben egyéb, újonnan megjelenő szennyező anyagokból származó veszélyekről és az ezekkel kapcsolatos esetleges egészségügyi kockázatokról. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 19. cikkel összhangban szükség esetén felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv kiegészítése céljából azáltal, hogy meghatározza az emberi fogyasztásra szánt vízben található mikroműanyagok, gyógyszerek és egyéb, újonnan megjelenő szennyező anyagok maximális szintjét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság legkésőbb ... [ezen irányelv átültetésének legvégső határideje után 5 évvel]-ig, azt követően pedig szükség szerint jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az emberi fogyasztásra szánt víz forrásaira jelentett, mikroműanyagokból, gyógyszerekből és adott esetben egyéb, újonnan megjelenő szennyező anyagokból származó veszélyekről és az ezekkel kapcsolatos esetleges egészségügyi kockázatokról. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 19. cikkel összhangban szükség esetén felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv kiegészítése céljából azáltal, hogy meghatározza az emberi fogyasztásra szánt vízben található mikroműanyagok, gyógyszerek és egyéb, újonnan megjelenő szennyező anyagok maximális szintjét.

Módosítás 135

Módosítás 135

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

18 cikk – 2 a bekezdés (új)

18 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság ... [ezen irányelv hatálybalépését követően öt évvel]-ig felülvizsgálja, hogy a 10a. cikk az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező termékekre és anyagokra vonatkozó higiéniai előírások megfelelő szintű harmonizációjához vezetett-e, és szükség esetén további intézkedéseket hoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság ... [ezen irányelv hatálybalépését követően öt évvel]-ig felülvizsgálja, hogy a 10a. cikk az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkező termékekre és anyagokra vonatkozó higiéniai előírások megfelelő szintű harmonizációjához vezetett-e, és szükség esetén további intézkedéseket hoz.

Módosítás 136

Módosítás 136

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

23 cikk – 2 bekezdés

23 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok által a 98/83/EK irányelv 9. cikke alapján engedélyezett és [ezen irányelv átültetésének határideje]-án/-én még alkalmazandó eltéréseket érvényességük végéig alkalmazni kell.
  További megújításukra nem kerülhet sor. | (2)   A tagállamok által a 98/83/EK irányelv 9. cikke alapján engedélyezett és ... [ezen irányelv átültetésének határideje]-án/-én még alkalmazandó eltéréseket érvényességük végéig alkalmazni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok által a 98/83/EK irányelv 9. cikke alapján engedélyezett és [ezen irányelv átültetésének határideje]-án/-én még alkalmazandó eltéréseket érvényességük végéig alkalmazni kell.
  További megújításukra nem kerülhet sor.

(2)   A tagállamok által a 98/83/EK irányelv 9. cikke alapján engedélyezett és ... [ezen irányelv átültetésének határideje]-án/-én még alkalmazandó eltéréseket érvényességük végéig alkalmazni kell.

Módosítás 179

Módosítás 179

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – A rész – táblázat

I melléklet – A rész – táblázat

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| Paraméter | Határérték | Mértékegység |
| --- | --- | --- |
| Clostridium perfringens spórák | 0 | Egyedszám/100 ml |
| Coliform baktériumok | 0 | Egyedszám/100 ml |
| Enterococcusok | 0 | Egyedszám/100 ml |
| Escherichia coli (E. coli) | 0 | Egyedszám/100 ml |
| Heterotróf csírák száma (HPC) 22o | Rendellenes eltérés nélkül | |
| Szomatikus coliform baktériumok | 0 | Egyedszám/100 ml |
| Zavarosság | < 1 | NTU |

Paraméter

Határérték

Mértékegység

Clostridium perfringens spórák

0

Egyedszám/100 ml

Coliform baktériumok

Coliform baktériumok

0

0

Egyedszám/100 ml

Egyedszám/100 ml

Enterococcusok

0

Egyedszám/100 ml

Escherichia coli (E. coli)

0

Egyedszám/100 ml

Heterotróf csírák száma (HPC) 22o

Heterotróf csírák száma (HPC) 22o

Rendellenes eltérés nélkül

Rendellenes eltérés nélkül

Szomatikus coliform baktériumok

0

Egyedszám/100 ml

Zavarosság

Zavarosság

< 1

< 1

NTU

NTU

Módosítás

Módosítás

| Paraméter | Határérték | Paraméter |
| --- | --- | --- |
| Clostridium perfringens spórák | 0 | Egyedszám/100 ml |
| Enterococcusok | 0 | Egyedszám/100 ml |
| Escherichia coli (E. coli) | 0 | Egyedszám/100 ml |
| Szomatikus coliform baktériumok | 0 | Egyedszám/100 ml |
| Megjegyzés: | Az e részben meghatározott paraméterek nem alkalmazandók a 2009/54/EK irányelv szerinti forrás- és ásványvizekre. |

Paraméter

Határérték

Paraméter

Clostridium perfringens spórák

0

Egyedszám/100 ml

Enterococcusok

0

Egyedszám/100 ml

Escherichia coli (E. coli)

0

Egyedszám/100 ml

Szomatikus coliform baktériumok

0

Egyedszám/100 ml

Megjegyzés:

Megjegyzés:

Az e részben meghatározott paraméterek nem alkalmazandók a 2009/54/EK irányelv szerinti forrás- és ásványvizekre.

Az e részben meghatározott paraméterek nem alkalmazandók a 2009/54/EK irányelv szerinti forrás- és ásványvizekre.

Módosítás 138 és 180

Módosítás 138 és 180

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – B rész – táblázat

I melléklet – B rész – táblázat

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| Kémiai paraméterek |
| --- |
| Paraméter | Határérték | Mértékegység | Megjegyzések |
| Akrilamid | 0,10 | μg/l | A paraméterek határértéke a monomerek vízben maradó koncentrációjára vonatkozik, amit a szóban forgó polimer vízben való maximális kioldódási jellemzői alapján számítottak ki. |
| Antimon | 5,0 | μg/l | |
| Arzén | 10 | μg/l | |
| Benzol | 1,0 | μg/l | |
| Benzo(a)pirén | 0,010 | μg/l | |
| Béta-ösztradiol (50-28-2) | 0,001 | μg/l | |
| Biszfenol-A | 0,01 | μg/l | |
| Bór | 1,0 | mg/l | |
| Bromát | 10 | μg/l | |
| Kadmium | 5,0 | μg/l | |
| Klorát | 0,25 | mg/l | |
| Klorit | 0,25 | mg/l | |
| Króm | 25 | μg/l | Az értéket legkésőbb ... [ezen irányelv hatálybalépésétől számított tíz naptári év elteltével]-ig kell elérni. A króm határértéke addig az időpontig 50 μg/l. |
| Réz | 2,0 | mg/l | |
| Cianid | 50 | μg/l | |
| 1,2 – diklór-etán | 3,0 | μg/l | |
| Epiklórhidrin | 0,10 | μg/l | A paraméterek határértéke a monomerek vízben maradó koncentrációjára vonatkozik, amit a szóban forgó polimer vízben való maximális kioldódási jellemzői alapján számítottak ki. |
| Fluorid | 1,5 | mg/l | |
| Haloecetsavak (HAA) | 80 | μg/l | Az alábbi kilenc reprezentatív anyag összege: monoklór-, diklór- és triklór-ecetsav, mono- és dibróm-ecetsav, brómklór-ecetsav, brómdiklór-ecetsav, dibrómklór-ecetsav és tribrómklór-ecetsav. |
| Ólom | 5 | μg/l | Az értéket legkésőbb ... [ezen irányelv hatálybalépésétől számított tíz naptári év elteltével]-ig kell elérni. Az ólom határértéke addig az időpontig 10 μg/l. |
| Higany | 1,0 | μg/l | |
| Microcystin-LR | 10 | μg/l | |
| Nikkel | 20 | μg/l | |
| Nitrát | 50 | mg/l | A tagállamok biztosítják, hogy teljesüljön a [nitrát]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1 feltétel, ahol a szögletes zárójelek a nitrát (NO3) és nitrit (NO2) mg/l-ben kifejezett koncentrációit jelzik, és hogy a 0,10  mg/l nitrit érték teljesüljön a vízkezelő művek kivezetésénél. |
| Nitrit | 0,50 | mg/l | A tagállamok biztosítják, hogy teljesüljön a [nitrát]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1 feltétel, ahol a szögletes zárójelek a nitrát (NO3) és nitrit (NO2) mg/l-ben kifejezett koncentrációit jelzik, és hogy a 0,10  mg/l nitrit érték teljesüljön a vízkezelő művek kivezetésénél. |
| Nonil-fenol | 0,3 | μg/l | |
| Növényvédő szerek | 0,10 | μg/l | „Növényvédő szerek”: | szerves rovarölő szerek (inszekticidek), |

Kémiai paraméterek

Paraméter

Határérték

Mértékegység

Megjegyzések

Akrilamid

0,10

μg/l

A paraméterek határértéke a monomerek vízben maradó koncentrációjára vonatkozik, amit a szóban forgó polimer vízben való maximális kioldódási jellemzői alapján számítottak ki.

Antimon

5,0

μg/l

Arzén

10

μg/l

Benzol

1,0

μg/l

Benzo(a)pirén

0,010

μg/l

Béta-ösztradiol (50-28-2)

0,001

μg/l

Biszfenol-A

0,01

0,01

μg/l

Bór

1,0

1,0

mg/l

Bromát

10

μg/l

Kadmium

5,0

μg/l

Klorát

0,25

mg/l

Klorit

0,25

mg/l

Króm

25

μg/l

Az értéket legkésőbb ... [ezen irányelv hatálybalépésétől számított tíz naptári év elteltével]-ig kell elérni. A króm határértéke addig az időpontig 50 μg/l.

Réz

2,0

mg/l

Cianid

50

μg/l

1,2 – diklór-etán

3,0

μg/l

Epiklórhidrin

0,10

μg/l

A paraméterek határértéke a monomerek vízben maradó koncentrációjára vonatkozik, amit a szóban forgó polimer vízben való maximális kioldódási jellemzői alapján számítottak ki.

Fluorid

1,5

mg/l

Haloecetsavak (HAA)

80

μg/l

Az alábbi kilenc reprezentatív anyag összege: monoklór-, diklór- és triklór-ecetsav, mono- és dibróm-ecetsav, brómklór-ecetsav, brómdiklór-ecetsav, dibrómklór-ecetsav és tribrómklór-ecetsav.

Ólom

5

μg/l

Az értéket legkésőbb ... [ezen irányelv hatálybalépésétől számított tíz naptári év elteltével]-ig kell elérni. Az ólom határértéke addig az időpontig 10 μg/l.

Higany

1,0

μg/l

Microcystin-LR

10

μg/l

Nikkel

20

μg/l

Nitrát

50

mg/l

A tagállamok biztosítják, hogy teljesüljön a [nitrát]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1 feltétel, ahol a szögletes zárójelek a nitrát (NO3) és nitrit (NO2) mg/l-ben kifejezett koncentrációit jelzik, és hogy a 0,10  mg/l nitrit érték teljesüljön a vízkezelő művek kivezetésénél.

3

2

Nitrit

0,50

mg/l

A tagállamok biztosítják, hogy teljesüljön a [nitrát]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1 feltétel, ahol a szögletes zárójelek a nitrát (NO3) és nitrit (NO2) mg/l-ben kifejezett koncentrációit jelzik, és hogy a 0,10  mg/l nitrit érték teljesüljön a vízkezelő művek kivezetésénél.

3

2

Nonil-fenol

0,3

μg/l

Növényvédő szerek

0,10

μg/l

„Növényvédő szerek”:

szerves rovarölő szerek (inszekticidek),

| | szerves gyomirtó szerek (herbicidek), |
| --- | --- |

szerves gyomirtó szerek (herbicidek),

| | szerves gombaölő szerek (fungicidek), |
| --- | --- |

szerves gombaölő szerek (fungicidek),

| | szerves féregirtó szerek (nematocidek), |
| --- | --- |

szerves féregirtó szerek (nematocidek),

| | szerves atkairtó szerek (akaricidek), |
| --- | --- |

szerves atkairtó szerek (akaricidek),

| | szerves algairtó szerek (algicidek), |
| --- | --- |

szerves algairtó szerek (algicidek),

| | szerves rágcsálóirtó szerek (rodenticidek), |
| --- | --- |

szerves rágcsálóirtó szerek (rodenticidek),

| | szerves csigairtó szerek (szlimicidek), |
| --- | --- |

szerves csigairtó szerek (szlimicidek),

| | egyéb hasonló termékek (többek között növekedésszabályozók) és ezek metabolitjai, bomlási és reakciótermékei az 1107/2009/EK rendelet 3. cikkének 32. pontjában szereplő meghatározás szerint (2). |
| --- | --- |

egyéb hasonló termékek (többek között növekedésszabályozók) és ezek metabolitjai, bomlási és reakciótermékei az 1107/2009/EK rendelet 3. cikkének 32. pontjában szereplő meghatározás szerint (2).

2

A határérték minden egyes növényvédő szerre külön-külön vonatkozik.

Az aldrin, dieldrin, heptaklór és heptaklór-epoxid esetében a határérték 0,030 μg/l.

Növényvédő szerek – összesen

0,50

μg/l

„Növényvédő szerek – összesen”: az ellenőrzés során észlelt és számszerűsített egyes növényvédőszer-tartalmak összege.

PFA-k

0,10

μg/l

PFA-k alatt az egyes per- és polifluorozott alkilezett anyagok értendők (kémiai képlet: CnF2n+1–R).

PFA-k – összesen

0,50

μg/l

PFA-k – összesen alatt a per-és polifluorozott alkilezett anyagok összege értendő (kémiai képlet: CnF2n+1–R).

Policiklikus aromás szénhidrogének

0,10

μg/l

A következő meghatározott vegyületek koncentrációjának összege: benzo(b)fluorantén, benzo(k)fluorantén, benzo(ghi)perilén és indeno(1,2,3-cd)pirén .

Szelén

10

μg/l

Tetraklór-etilén és triklór-etilén

10

μg/l

A kiválasztott összetevők koncentrációjának összege

Trihalometánok – összesen

100

μg/l

Amennyiben lehetséges a fertőtlenítés hatásának veszélyeztetése nélkül, a tagállamoknak törekedniük kell az alacsonyabb értékekre.

A következő meghatározott vegyületek koncentrációjának összege: kloroform, bromoform, dibrómklórmetán, brómdiklórmetán.

Urán

30

μg/l

Vinilklorid

0,50

μg/l

A paraméterek határértéke a monomerek vízben maradó koncentrációjára vonatkozik, amit a szóban forgó polimer vízben való maximális kioldódási jellemzői alapján számítottak ki.

Módosítás

Módosítás

| Kémiai paraméterek |
| --- |
| Paraméter | Határérték | Mértékegység | Megjegyzések |
| Akrilamid | 0,10 | μg/l | A paraméterek határértéke a monomerek vízben maradó koncentrációjára vonatkozik, amit a szóban forgó polimer vízben való maximális kioldódási jellemzői alapján számítottak ki. |
| Antimon | 5,0 | μg/l | |
| Arzén | 10 | μg/l | |
| Benzol | 1,0 | μg/l | |
| Benzo(a)pirén | 0,010 | μg/l | |
| Béta-ösztradiol (50-28-2) | 0,001 | μg/l | |
| Biszfenol-A | 0,1 | μg/l | |
| Bór | 1,5 | mg/l | |
| Bromát | 10 | μg/l | |
| Kadmium | 5,0 | μg/l | |
| Klorát | 0,25 | mg/l | |
| Klorit | 0,25 | mg/l | |
| Króm | 25 | μg/l | Az értéket legkésőbb ... [ezen irányelv hatálybalépésétől számított tíz naptári év elteltével]-ig kell elérni. A króm határértéke addig az időpontig 50 μg/l. |
| Réz | 2,0 | mg/l | |
| Cianid | 50 | μg/l | |
| 1,2 – diklór-etán | 3,0 | μg/l | |
| Epiklórhidrin | 0,10 | μg/l | A paraméterek határértéke a monomerek vízben maradó koncentrációjára vonatkozik, amit a szóban forgó polimer vízben való maximális kioldódási jellemzői alapján számítottak ki. |
| Fluorid | 1,5 | mg/l | |
| Haloecetsavak (HAA) | 80 | μg/l | Az alábbi kilenc reprezentatív anyag összege: monoklór-, diklór- és triklór-ecetsav, mono- és dibróm-ecetsav, brómklór-ecetsav, brómdiklór-ecetsav, dibrómklór-ecetsav és tribrómklór-ecetsav. |
| Ólom | 5 | μg/l | Az értéket legkésőbb ... [ezen irányelv hatálybalépésétől számított tíz naptári év elteltével]-ig kell elérni. Az ólom határértéke addig az időpontig 10 μg/l. |
| Higany | 1,0 | μg/l | |
| Microcystin-LR | 10 | μg/l | |
| Nikkel | 20 | μg/l | |
| Nitrát | 50 | mg/l | A tagállamok biztosítják, hogy teljesüljön a [nitrát]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1 feltétel, ahol a szögletes zárójelek a nitrát (NO3) és nitrit (NO2) mg/l-ben kifejezett koncentrációit jelzik, és hogy a 0,10  mg/l nitrit érték teljesüljön a vízkezelő művek kivezetésénél. |
| Nitrit | 0,50 | mg/l | A tagállamok biztosítják, hogy teljesüljön a [nitrát]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1 feltétel, ahol a szögletes zárójelek a nitrát (NO3) és nitrit (NO2) mg/l-ben kifejezett koncentrációit jelzik, és hogy a 0,10  mg/l nitrit érték teljesüljön a vízkezelő művek kivezetésénél. |
| Nonil-fenol | 0,3 | μg/l | |
| Növényvédő szerek | 0,10 | μg/l | „Növényvédő szerek”: | szerves rovarölő szerek (inszekticidek), |

Kémiai paraméterek

Paraméter

Határérték

Mértékegység

Megjegyzések

Akrilamid

0,10

μg/l

A paraméterek határértéke a monomerek vízben maradó koncentrációjára vonatkozik, amit a szóban forgó polimer vízben való maximális kioldódási jellemzői alapján számítottak ki.

Antimon

5,0

μg/l

Arzén

10

μg/l

Benzol

1,0

μg/l

Benzo(a)pirén

0,010

μg/l

Béta-ösztradiol (50-28-2)

0,001

μg/l

Biszfenol-A

0,1

0,1

μg/l

Bór

1,5

1,5

mg/l

Bromát

10

μg/l

Kadmium

5,0

μg/l

Klorát

0,25

mg/l

Klorit

0,25

mg/l

Króm

25

μg/l

Az értéket legkésőbb ... [ezen irányelv hatálybalépésétől számított tíz naptári év elteltével]-ig kell elérni. A króm határértéke addig az időpontig 50 μg/l.

Réz

2,0

mg/l

Cianid

50

μg/l

1,2 – diklór-etán

3,0

μg/l

Epiklórhidrin

0,10

μg/l

A paraméterek határértéke a monomerek vízben maradó koncentrációjára vonatkozik, amit a szóban forgó polimer vízben való maximális kioldódási jellemzői alapján számítottak ki.

Fluorid

1,5

mg/l

Haloecetsavak (HAA)

80

μg/l

Az alábbi kilenc reprezentatív anyag összege: monoklór-, diklór- és triklór-ecetsav, mono- és dibróm-ecetsav, brómklór-ecetsav, brómdiklór-ecetsav, dibrómklór-ecetsav és tribrómklór-ecetsav.

Ólom

5

μg/l

Az értéket legkésőbb ... [ezen irányelv hatálybalépésétől számított tíz naptári év elteltével]-ig kell elérni. Az ólom határértéke addig az időpontig 10 μg/l.

Higany

1,0

μg/l

Microcystin-LR

10

μg/l

Nikkel

20

μg/l

Nitrát

50

mg/l

A tagállamok biztosítják, hogy teljesüljön a [nitrát]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1 feltétel, ahol a szögletes zárójelek a nitrát (NO3) és nitrit (NO2) mg/l-ben kifejezett koncentrációit jelzik, és hogy a 0,10  mg/l nitrit érték teljesüljön a vízkezelő művek kivezetésénél.

3

2

Nitrit

0,50

mg/l

A tagállamok biztosítják, hogy teljesüljön a [nitrát]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1 feltétel, ahol a szögletes zárójelek a nitrát (NO3) és nitrit (NO2) mg/l-ben kifejezett koncentrációit jelzik, és hogy a 0,10  mg/l nitrit érték teljesüljön a vízkezelő művek kivezetésénél.

3

2

Nonil-fenol

0,3

μg/l

Növényvédő szerek

0,10

μg/l

„Növényvédő szerek”:

szerves rovarölő szerek (inszekticidek),

| | szerves gyomirtó szerek (herbicidek), |
| --- | --- |

szerves gyomirtó szerek (herbicidek),

| | szerves gombaölő szerek (fungicidek), |
| --- | --- |

szerves gombaölő szerek (fungicidek),

| | szerves féregirtó szerek (nematocidek), |
| --- | --- |

szerves féregirtó szerek (nematocidek),

| | szerves atkairtó szerek (akaricidek), |
| --- | --- |

szerves atkairtó szerek (akaricidek),

| | szerves algairtó szerek (algicidek), |
| --- | --- |

szerves algairtó szerek (algicidek),

| | szerves rágcsálóirtó szerek (rodenticidek), |
| --- | --- |

szerves rágcsálóirtó szerek (rodenticidek),

| | szerves csigairtó szerek (szlimicidek), |
| --- | --- |

szerves csigairtó szerek (szlimicidek),

| | egyéb hasonló termékek (többek között növekedésszabályozók) és ezek metabolitjai, bomlási és reakciótermékei az 1107/2009/EK rendelet 3. cikkének 32. pontjában szereplő meghatározás szerint (3). |
| --- | --- |

egyéb hasonló termékek (többek között növekedésszabályozók) és ezek metabolitjai, bomlási és reakciótermékei az 1107/2009/EK rendelet 3. cikkének 32. pontjában szereplő meghatározás szerint (3).

3

A határérték minden egyes növényvédő szerre külön-külön vonatkozik.

Az aldrin, dieldrin, heptaklór és heptaklór-epoxid esetében a határérték 0,030 μg/l.

Növényvédő szerek – összesen

0,50

μg/l

„Növényvédő szerek – összesen”: az ellenőrzés során észlelt és számszerűsített egyes növényvédőszer-tartalmak összege.

PFA-k

0,10

μg/l

PFA-k alatt az egyes per- és polifluorozott alkilezett anyagok értendők (kémiai képlet: CnF2n+1–R).

A képletnek különbséget kell tennie a „hosszú láncú” és „rövid láncú” PFA-k között. Ez az irányelv csak a „hosszú láncú” PFA-kra alkalmazandó.

A képletnek különbséget kell tennie a „hosszú láncú” és „rövid láncú” PFA-k között. Ez az irányelv csak a „hosszú láncú” PFA-kra alkalmazandó.

Az egyes PFA-anyagokra vonatkozó határérték csak azon PFA-anyagokra alkalmazandó, amelyek jelenléte valószínű, és amelyek az ezen irányelv 8. cikke szerinti veszélyértékelés értelmében veszélyesek az emberi egészségre.

Az egyes PFA-anyagokra vonatkozó határérték csak azon PFA-anyagokra alkalmazandó, amelyek jelenléte valószínű, és amelyek az ezen irányelv 8. cikke szerinti veszélyértékelés értelmében veszélyesek az emberi egészségre.

PFA-k – összesen

0,50

μg/l

PFA-k – összesen alatt a per-és polifluorozott alkilezett anyagok összege értendő (kémiai képlet: CnF2n+1–R).

Az összes PFA-ra vonatkozó határérték csak azon PFA-anyagokra alkalmazandó, amelyek jelenléte valószínű, és amelyek az ezen irányelv 8. cikke szerinti veszélyértékelés értelmében veszélyesek az emberi egészségre.

Az összes PFA-ra vonatkozó határérték csak azon PFA-anyagokra alkalmazandó, amelyek jelenléte valószínű, és amelyek az ezen irányelv 8. cikke szerinti veszélyértékelés értelmében veszélyesek az emberi egészségre.

Policiklikus aromás szénhidrogének

0,10

μg/l

A következő meghatározott vegyületek koncentrációjának összege: benzo(b)fluorantén, benzo(k)fluorantén, benzo(ghi)perilén és indeno(1,2,3-cd)pirén .

Szelén

10

μg/l

Tetraklór-etilén és triklór-etilén

10

μg/l

A kiválasztott összetevők koncentrációjának összege

Trihalometánok – összesen

100

μg/l

Amennyiben lehetséges a fertőtlenítés hatásának veszélyeztetése nélkül, a tagállamoknak törekedniük kell az alacsonyabb értékekre.

A következő meghatározott vegyületek koncentrációjának összege: kloroform, bromoform, dibrómklórmetán, brómdiklórmetán.

Urán

30

μg/l

Vinilklorid

0,50

μg/l

A paraméterek határértéke a monomerek vízben maradó koncentrációjára vonatkozik, amit a szóban forgó polimer vízben való maximális kioldódási jellemzői alapján számítottak ki.

Módosítás 139

Módosítás 139

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – B a rész (új)

I melléklet – B a rész (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

| Indikátor paraméterek |
| --- |
| Paraméter | Határérték | Mértékegység | Megjegyzések |
| Alumínium | 200 | μg/l | |
| Ammónium | 0,50 | mg/l | |
| Klorid | 250 | mg/l | 1. megjegyzés |
| Szín | Elfogadható a fogyasztók számára, rendellenes eltérés nélkül | | |
| Vezetőképesség | 2 500 | μS cm-1 20 oC-on | 1. megjegyzés |
| Hidrogénion-koncentráció | ≥ 6,5 és ≤ 9,5 | pH egység | 1.


  és 3. megjegyzés |
| Vas | 200 | μg/l | |
| Mangán | 50 | μg/l | |
| Szag | Elfogadható a fogyasztók számára, rendellenes eltérés nélkül | | |
| Szulfátok | 250 | mg/l | 1. megjegyzés |
| Nátrium | 200 | mg/l | |
| Íz | Elfogadható a fogyasztók számára, rendellenes eltérés nélkül | | |
| Telepszám 22 oC-on | Rendellenes eltérés nélkül | | |
| Coliform baktériumok | 0 | Egyedszám/100 ml | |
| Teljes szervesszén-tartalom (TOC) | Rendellenes eltérés nélkül | | |
| Zavarosság | Elfogadható a fogyasztók számára, rendellenes eltérés nélkül | | |

Indikátor paraméterek

Indikátor paraméterek

Paraméter

Paraméter

Határérték

Határérték

Mértékegység

Mértékegység

Megjegyzések

Megjegyzések

Alumínium

Alumínium

200

200

μg/l

μg/l

Ammónium

Ammónium

0,50

0,50

mg/l

mg/l

Klorid

Klorid

250

250

mg/l

mg/l

1. megjegyzés

1. megjegyzés

Szín

Szín

Elfogadható a fogyasztók számára, rendellenes eltérés nélkül

Elfogadható a fogyasztók számára, rendellenes eltérés nélkül

Vezetőképesség

Vezetőképesség

2 500

2 500

μS cm-1 20 oC-on

μS cm-1 20 o

1. megjegyzés

1. megjegyzés

Hidrogénion-koncentráció

Hidrogénion-koncentráció

≥ 6,5 és ≤ 9,5

≥ 6,5 és ≤ 9,5

pH egység

pH egység

1.


  és 3. megjegyzés

1.

és 3. megjegyzés

Vas

Vas

200

200

μg/l

μg/l

Mangán

Mangán

50

50

μg/l

μg/l

Szag

Szag

Elfogadható a fogyasztók számára, rendellenes eltérés nélkül

Elfogadható a fogyasztók számára, rendellenes eltérés nélkül

Szulfátok

Szulfátok

250

250

mg/l

mg/l

1. megjegyzés

1. megjegyzés

Nátrium

Nátrium

200

200

mg/l

mg/l

Íz

Íz

Elfogadható a fogyasztók számára, rendellenes eltérés nélkül

Elfogadható a fogyasztók számára, rendellenes eltérés nélkül

Telepszám 22 oC-on

Telepszám 22 o

Rendellenes eltérés nélkül

Rendellenes eltérés nélkül

Coliform baktériumok

Coliform baktériumok

0

0

Egyedszám/100 ml

Egyedszám/100 ml

Teljes szervesszén-tartalom (TOC)

Teljes szervesszén-tartalom (TOC)

Rendellenes eltérés nélkül

Rendellenes eltérés nélkül

Zavarosság

Zavarosság

Elfogadható a fogyasztók számára, rendellenes eltérés nélkül

Elfogadható a fogyasztók számára, rendellenes eltérés nélkül

1. megjegyzés:

1. megjegyzés:

A víz nem lehet korróziót előidéző.

A víz nem lehet korróziót előidéző.

2. megjegyzés:

2. megjegyzés:

Ezt a paramétert nem szükséges mérni, kivéve, ha a víz felszíni vízből származik, vagy ilyen víz befolyása alatt áll. Amennyiben ez a határérték nem teljesül, az érintett tagállamnak meg kell vizsgálnia az ellátórendszert, és meg kell győződnie arról, hogy az emberi egészséget potenciálisan nem veszélyezteti patogén mikroorganizmusok, például cryptosporidium jelenléte.

Ezt a paramétert nem szükséges mérni, kivéve, ha a víz felszíni vízből származik, vagy ilyen víz befolyása alatt áll. Amennyiben ez a határérték nem teljesül, az érintett tagállamnak meg kell vizsgálnia az ellátórendszert, és meg kell győződnie arról, hogy az emberi egészséget potenciálisan nem veszélyezteti patogén mikroorganizmusok, például cryptosporidium jelenléte.

3. megjegyzés:

3. megjegyzés:

A palackokba vagy tartályokba töltött szénsavmentes víz esetében a minimum érték 4,5 pH egységre csökkenthető.

A palackokba vagy tartályokba töltött szénsavmentes víz esetében a minimum érték 4,5 pH egységre csökkenthető.

A palackokba vagy tartályokba töltött természetes szénsavtartalmú vagy mesterségesen szénsavval dúsított víz esetében a minimumérték alacsonyabb is lehet.

A palackokba vagy tartályokba töltött természetes szénsavtartalmú vagy mesterségesen szénsavval dúsított víz esetében a minimumérték alacsonyabb is lehet.

Módosítás 140

Módosítás 140

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – C rész

I melléklet – C rész

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| A házi elosztási kockázatértékelés szempontjából releváns paraméterek |
| --- |
| Paraméter | Határérték | Mértékegység | Megjegyzések |
| Legionella | < 1 000 | Szám/l | Ha a Legionella vonatkozásában az < 1 000 /l határérték nem teljesül, ismételt vitavételt kell végezni a Legionella pneumophila vonatkozásában. Ha a Legionella pneumophila nincs jelen, a Legionella határértéke < 10 000 /l. |
| Ólom | 5 | μg/l | Az értéket legkésőbb ... [ezen irányelv hatálybalépésétől számított tíz naptári év elteltével]-ig kell elérni. Az ólom határértéke addig az időpontig 10 μg/l. |

A házi elosztási kockázatértékelés szempontjából releváns paraméterek

Paraméter

Határérték

Mértékegység

Megjegyzések

Legionella

< 1 000

Szám/l

Ha a Legionella vonatkozásában az < 1 000 /l határérték nem teljesül, ismételt vitavételt kell végezni a Legionella pneumophila vonatkozásában. Ha a Legionella pneumophila nincs jelen, a Legionella határértéke < 10 000 /l.

Ha a Legionella vonatkozásában az < 1 000 /l határérték nem teljesül, ismételt vitavételt kell végezni a Legionella pneumophila vonatkozásában. Ha a Legionella pneumophila nincs jelen, a Legionella határértéke < 10 000 /l.

Ólom

5

μg/l

Az értéket legkésőbb ... [ezen irányelv hatálybalépésétől számított tíz naptári év elteltével]-ig kell elérni. Az ólom határértéke addig az időpontig 10 μg/l.

Módosítás

Módosítás

| A házi elosztási kockázatértékelés szempontjából releváns paraméterek |
| --- |
| Paraméter | Határérték | Mértékegység | Megjegyzések |
| Legionella
  pneumophila | < 1 000 | Szám/l | |
| Legionella | < 10 000 | Szám/l | A < 1 000 /l határértékű Legionella pneumophila jelenlétének hiányában a Legionella határértéke < 10 000 /l. |
| Ólom | 5 | μg/l | Az értéket legkésőbb ... [ezen irányelv hatálybalépésétől számított tíz évvel]-ig kell elérni. Az ólom határértéke addig az időpontig 10 μg/l. |

A házi elosztási kockázatértékelés szempontjából releváns paraméterek

Paraméter

Határérték

Mértékegység

Megjegyzések

Legionella
  pneumophila

pneumophila

< 1 000

Szám/l

Legionella

Legionella

< 10 000

< 10 000

Szám/l

Szám/l

A < 1 000 /l határértékű Legionella pneumophila jelenlétének hiányában a Legionella határértéke < 10 000 /l.

A < 1 000 /l határértékű Legionella pneumophila jelenlétének hiányában a Legionella határértéke < 10 000 /l.

Ólom

5

μg/l

Az értéket legkésőbb ... [ezen irányelv hatálybalépésétől számított tíz évvel]-ig kell elérni. Az ólom határértéke addig az időpontig 10 μg/l.

Módosítás 141

Módosítás 141

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – C a rész (új)

I melléklet – C a rész (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

| Újonnan megjelenő, ellenőrzött paraméterek |
| --- |
| Mikroműanyagok | Az ellenőrzést a 11. cikk (5) bekezdésének b) pontjában említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott, a mikroműanyagok mérésére vonatkozó módszertannal összhangban kell végezni. |

Újonnan megjelenő, ellenőrzött paraméterek

Újonnan megjelenő, ellenőrzött paraméterek

Mikroműanyagok

Mikroműanyagok

Az ellenőrzést a 11. cikk (5) bekezdésének b) pontjában említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott, a mikroműanyagok mérésére vonatkozó módszertannal összhangban kell végezni.

Az ellenőrzést a 11. cikk (5) bekezdésének b) pontjában említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott, a mikroműanyagok mérésére vonatkozó módszertannal összhangban kell végezni.

Módosítás 142

Módosítás 142

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

II melléklet – B rész – 1 pont – 1 bekezdés

II melléklet – B rész – 1 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Escherichia coli (E. coli)
  , a Clostridium perfringens spórák
  és
  a szomatikus coliform baktériumok
  „alapvető paramétereknek” tekintendők, és nem tartoznak az ezen melléklet C. részével összhangban végzett ellátási kockázatelemzés hatálya alá. Ezeket legalább a 2. pontban található 1. táblázatban meghatározott gyakorisággal kell ellenőrizni. | Az Escherichia coli (E. coli) és
  az enterococcusok
  „alapvető paramétereknek” tekintendők, és nem tartoznak az ezen melléklet C. részével összhangban végzett ellátási kockázatelemzés hatálya alá. Ezeket legalább a 2. pontban található 1. táblázatban meghatározott gyakorisággal kell ellenőrizni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Escherichia coli (E. coli)
  , a Clostridium perfringens spórák
  és
  a szomatikus coliform baktériumok
  „alapvető paramétereknek” tekintendők, és nem tartoznak az ezen melléklet C. részével összhangban végzett ellátási kockázatelemzés hatálya alá. Ezeket legalább a 2. pontban található 1. táblázatban meghatározott gyakorisággal kell ellenőrizni.

, a Clostridium perfringens spórák

a szomatikus coliform baktériumok

Az Escherichia coli (E. coli) és
  az enterococcusok
  „alapvető paramétereknek” tekintendők, és nem tartoznak az ezen melléklet C. részével összhangban végzett ellátási kockázatelemzés hatálya alá. Ezeket legalább a 2. pontban található 1. táblázatban meghatározott gyakorisággal kell ellenőrizni.

az enterococcusok

Módosítás 186

Módosítás 186

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

II melléklet – B rész – 2 pont

II melléklet – B rész – 2 pont

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

A mintavételek gyakorisága

Az 5. cikk szerint meghatározott összes paramétert legalább a következő táblázatban meghatározott gyakorisággal kell ellenőrizni, kivéve, ha a 9. cikkel és ezen melléklet C. részével összhangban végzett ellátási kockázatelemzés alapján eltérő mintavételi gyakoriság kerül meghatározásra.

1. táblázat

Minimális mintavételi és elemzési gyakoriság a megfelelőség ellenőrzésére

| A vízellátási körzeten belül naponta szállított vagy előállított vízmennyiség (m3) | A minták minimális száma


  évente |
| --- | --- |
| ≤ 100




  > 100 ≤ 1 000




  > 1 000 ≤ 10 000




  > 10 000 ≤ 100 000




  > 100 000 | 10

   (a)



  10

   (a)



  50

   (b)



  365




  365 |

A vízellátási körzeten belül naponta szállított vagy előállított vízmennyiség (m3)

A minták minimális száma


  évente

A minták minimális száma

évente

≤ 100

≤ 100

> 100 ≤ 1 000

> 100 ≤ 1 000

> 1 000 ≤ 10 000

> 1 000 ≤ 10 000

> 10 000 ≤ 100 000

> 10 000 ≤ 100 000

> 100 000

> 100 000

10

   (a)

10

a

10

   (a)

10

a

50

   (b)

50

b

365

365

365

365

1. megjegyzés: A vízellátási körzet az a földrajzilag meghatározott térség, amelyen belül az emberi fogyasztásra szánt víz egy vagy több forrásból származik, és a víz minősége hozzávetőlegesen egységesnek tekinthető.

2. megjegyzés: A víz mennyiségét a naptári évben vett átlagok alapján számítják ki. A vízellátási körzetben lakók száma is használható a víz mennyisége helyett a minimális gyakoriság meghatározásához, 200 l/(nap*fő) vízfogyasztást feltételezve.

3. megjegyzés: Azoknak a tagállamoknak, amelyek a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerint eltérést engedtek meg az egyedi ellátásból származó víz esetén, ezeket a gyakoriságokat csak olyan vízellátási körzetekre kell alkalmazniuk, amelyek naponta 10 és100 m3 közötti mennyiségű vizet szolgáltatnak.

3

Módosítás

Módosítás

A mintavételek gyakorisága

Az 5. cikk szerint meghatározott összes paramétert legalább a következő táblázatban meghatározott gyakorisággal kell ellenőrizni, kivéve, ha a 9. cikkel és ezen melléklet C. részével összhangban végzett ellátási kockázatelemzés alapján eltérő mintavételi gyakoriság kerül meghatározásra.

1. táblázat

Minimális mintavételi és elemzési gyakoriság a megfelelőség ellenőrzésére

| A vízellátási körzeten belül naponta szállított vagy előállított vízmennyiség


  (Lásd az 1. és a 2. megjegyzést) m3 | A.


  csoportba tartozó paraméterek (mikrobiológiai paraméterek) –


  a minták száma évente




  (Lásd a 3. megjegyzést) | B.


  csoportba tartozó paraméterek (kémiai paraméterek) –


  a minták száma évente |
| --- | --- | --- |
| | ≤ 100 | > 0




  (Lásd a 4. megjegyzést) | > 0




  (Lásd a 4. megjegyzést) |
| > 100 | ≤ 1 000 | 4 | 1 |
| > 1 000 | ≤ 10 000 | 4


  + 3


  minta minden megkezdett 1 000 m3/nap mennyiségre | 1


  + 1


  minta minden megkezdett 1 000 m3/nap mennyiségre |
| > 10 000 | ≤ 100 000 | | 3


  - 1


  minta minden megkezdett


  10 000  m3/nap mennyiségre |
| > 100 000 | | | 12


  - 1


  minta minden megkezdett 25 000  m3/nap mennyiségre |

A vízellátási körzeten belül naponta szállított vagy előállított vízmennyiség

(Lásd az 1. és a 2. megjegyzést) m3

(Lásd az 1. és a 2. megjegyzést) m3

A.


  csoportba tartozó paraméterek (mikrobiológiai paraméterek) –


  a minták száma évente

A.

csoportba tartozó paraméterek (mikrobiológiai paraméterek) –

a minták száma évente

(Lásd a 3. megjegyzést)

(Lásd a 3. megjegyzést)

B.


  csoportba tartozó paraméterek (kémiai paraméterek) –


  a minták száma évente

B.

csoportba tartozó paraméterek (kémiai paraméterek) –

a minták száma évente

≤ 100

≤ 100

> 0

> 0

(Lásd a 4. megjegyzést)

(Lásd a 4. megjegyzést)

> 0

> 0

(Lásd a 4. megjegyzést)

(Lásd a 4. megjegyzést)

> 100

> 100

≤ 1 000

≤ 1 000

4

4

1

1

> 1 000

> 1 000

≤ 10 000

≤ 10 000

4


  + 3


  minta minden megkezdett 1 000 m3/nap mennyiségre

4

+ 3

minta minden megkezdett 1 000 m3/nap mennyiségre

1


  + 1


  minta minden megkezdett 1 000 m3/nap mennyiségre

1

+ 1

minta minden megkezdett 1 000 m3/nap mennyiségre

> 10 000

> 10 000

≤ 100 000

≤ 100 000

3


  - 1


  minta minden megkezdett


  10 000  m3/nap mennyiségre

3

- 1

minta minden megkezdett

10 000  m3/nap mennyiségre

> 100 000

> 100 000

12


  - 1


  minta minden megkezdett 25 000  m3/nap mennyiségre

12

- 1

minta minden megkezdett 25 000  m3/nap mennyiségre

1. megjegyzés: A vízellátási körzet az a földrajzilag meghatározott térség, amelyen belül az emberi fogyasztásra szánt víz egy vagy több forrásból származik, és a víz minősége hozzávetőlegesen egységesnek tekinthető.

2. megjegyzés: A víz mennyiségét a naptári évben vett átlagok alapján számítják ki. A vízellátási körzetben lakók száma is használható a víz mennyisége helyett a minimális gyakoriság meghatározásához, 200 l/(nap*fő) vízfogyasztást feltételezve.

3. megjegyzés: A feltüntetett gyakoriság kiszámítása az alábbi módon történik: pl. 4 300 m3/nap = 16 minta (4 minta az első 1 000 m3/nap mennyiségre + 12 további minta 3 300 m3/nap mennyiségre).

3. megjegyzés: A feltüntetett gyakoriság kiszámítása az alábbi módon történik: pl. 4 300 m3/nap = 16 minta (4 minta az első 1 000 m3/nap mennyiségre + 12 további minta 3 300 m3/nap mennyiségre).

4
  . megjegyzés: Azoknak a tagállamoknak, amelyek
  az irányelv
  3. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint eltérést engedtek meg az egyedi ellátásból származó víz esetén, ezeket a gyakoriságokat csak olyan vízellátási körzetekre kell alkalmazniuk, amelyek naponta 10 és100 m3 közötti mennyiségű vizet szolgáltatnak.

4

az irányelv

3

Módosítás 144

Módosítás 144

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

II melléklet – D rész – 2 a pont (új)

II melléklet – D rész – 2 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | A házi elosztórendszerekből azokon a pontokon kell Legionella-mintákat venni, ahol fennáll a Legionella pneumophila terjedésének és/vagy az annak való kitettség kockázata. A tagállamok megállapítják a Legionella-mintavételi módszerekre vonatkozó iránymutatásokat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

A házi elosztórendszerekből azokon a pontokon kell Legionella-mintákat venni, ahol fennáll a Legionella pneumophila terjedésének és/vagy az annak való kitettség kockázata. A tagállamok megállapítják a Legionella-mintavételi módszerekre vonatkozó iránymutatásokat;

Módosítás 145

Módosítás 145

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

II a melléklet (új)

II a melléklet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkezésbe kerülő új termékek gyártásához használt vegyi anyagokra és anyagokra vonatkozó minimális higiéniai követelmények: |
| | a) | azon vegyi anyagok listája, amelyek használata megengedett az anyagok előállítása során, az anyagok alatt értve többek között, de nem kizárólagosan a szerves anyagokat, elasztomereket, fémeket, a cementet, az ioncserélő gyantát és a kompozit anyagokat, továbbá az ezekből készült termékeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkezésbe kerülő új termékek gyártásához használt vegyi anyagokra és anyagokra vonatkozó minimális higiéniai követelmények:

Az emberi fogyasztásra szánt vízzel érintkezésbe kerülő új termékek gyártásához használt vegyi anyagokra és anyagokra vonatkozó minimális higiéniai követelmények:

a)

a)

azon vegyi anyagok listája, amelyek használata megengedett az anyagok előállítása során, az anyagok alatt értve többek között, de nem kizárólagosan a szerves anyagokat, elasztomereket, fémeket, a cementet, az ioncserélő gyantát és a kompozit anyagokat, továbbá az ezekből készült termékeket.

azon vegyi anyagok listája, amelyek használata megengedett az anyagok előállítása során, az anyagok alatt értve többek között, de nem kizárólagosan a szerves anyagokat, elasztomereket, fémeket, a cementet, az ioncserélő gyantát és a kompozit anyagokat, továbbá az ezekből készült termékeket.

| b) | konkrét követelmények az anyagokban és a belőlük készült termékekben használt vegyi anyagokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

b)

b)

konkrét követelmények az anyagokban és a belőlük készült termékekben használt vegyi anyagokra vonatkozóan.

konkrét követelmények az anyagokban és a belőlük készült termékekben használt vegyi anyagokra vonatkozóan.

| c) | egyes anyagok emberi fogyasztásra szánt vízbe való bejutására vonatkozó korlátozások. |
| --- | --- |

c)

c)

egyes anyagok emberi fogyasztásra szánt vízbe való bejutására vonatkozó korlátozások.

egyes anyagok emberi fogyasztásra szánt vízbe való bejutására vonatkozó korlátozások.

| d) | higiéniai szabályok a megfeleléshez szükséges egyéb tulajdonságokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

d)

d)

higiéniai szabályok a megfeleléshez szükséges egyéb tulajdonságokra vonatkozóan.

higiéniai szabályok a megfeleléshez szükséges egyéb tulajdonságokra vonatkozóan.

| e) | az a)–d) pontokban foglaltaknak való megfelelés ellenőrzésének alapvető szabályai. |
| --- | --- |

e)

e)

az a)–d) pontokban foglaltaknak való megfelelés ellenőrzésének alapvető szabályai.

az a)–d) pontokban foglaltaknak való megfelelés ellenőrzésének alapvető szabályai.

| f) | az a)–d) pontokban foglaltaknak való megfelelés ellenőrzését célzó mintavételre és elemzési módszerekre vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

f)

f)

az a)–d) pontokban foglaltaknak való megfelelés ellenőrzését célzó mintavételre és elemzési módszerekre vonatkozó szabályok.

az a)–d) pontokban foglaltaknak való megfelelés ellenőrzését célzó mintavételre és elemzési módszerekre vonatkozó szabályok.

Módosítás 177 és 224

Módosítás 177 és 224

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

III melléklet – B rész – 1 pont – 1 táblázat – 28 sor

III melléklet – B rész – 1 pont – 1 táblázat – 28 sor

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| PFA-k | 50 | |
| --- | --- | --- |

PFA-k

50

50

Módosítás

Módosítás

| PFA-k | 20 | |
| --- | --- | --- |

PFA-k

20

20

Módosítás 146

Módosítás 146

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

IV melléklet – cím

IV melléklet – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A NYILVÁNOSSÁG
  SZÁMÁRA ONLINE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTANDÓ INFORMÁCIÓK | A NYILVÁNOSSÁG
  TÁJÉKOZTATÁSA |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A NYILVÁNOSSÁG
  SZÁMÁRA ONLINE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTANDÓ INFORMÁCIÓK

SZÁMÁRA ONLINE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTANDÓ INFORMÁCIÓK

A NYILVÁNOSSÁG
  TÁJÉKOZTATÁSA

TÁJÉKOZTATÁSA

Módosítás 147

Módosítás 147

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

IV melléklet – 1 bekezdés – bevezető rész

IV melléklet – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A következő információkat felhasználóbarát és igényre szabott módon elérhetővé kell tenni a fogyasztók számára: | A következő információkat
  az interneten vagy ugyanolyan
  felhasználóbarát és igényre szabott módon elérhetővé kell tenni a fogyasztók számára: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A következő információkat felhasználóbarát és igényre szabott módon elérhetővé kell tenni a fogyasztók számára:

A következő információkat
  az interneten vagy ugyanolyan
  felhasználóbarát és igényre szabott módon elérhetővé kell tenni a fogyasztók számára:

az interneten vagy ugyanolyan

Módosítás 148

Módosítás 148

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

IV melléklet – 1 bekezdés – 1 pont

IV melléklet – 1 bekezdés – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | az illetékes vízszolgáltató
  megnevezése
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

az illetékes vízszolgáltató
  megnevezése
  ;

megnevezése

| 1. | az illetékes vízszolgáltató
  , a szolgáltatási terület és az ellátott személyek számának, valamint a vízelőállítás módjának megjelölése
  ; |
| --- | --- |

1.

az illetékes vízszolgáltató
  , a szolgáltatási terület és az ellátott személyek számának, valamint a vízelőállítás módjának megjelölése
  ;

, a szolgáltatási terület és az ellátott személyek számának, valamint a vízelőállítás módjának megjelölése

Módosítás 149

Módosítás 149

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

IV melléklet – 1 bekezdés – 2 pont – bevezető rész

IV melléklet – 1 bekezdés – 2 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | az I.
  mellékletben
  felsorolt paraméterekre vonatkozó legfrissebb ellenőrzési adatok, ezen belül a mintavétel gyakorisága
  és helyszíne
  a szolgáltatást igénybe vevő fogyasztó számára releváns terület vonatkozásában, továbbá az 5. cikkel összhangban meghatározott határérték. Az ellenőrzési eredmények nem lehetnek
  régiebbek
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

az I.
  mellékletben
  felsorolt paraméterekre vonatkozó legfrissebb ellenőrzési adatok, ezen belül a mintavétel gyakorisága
  és helyszíne
  a szolgáltatást igénybe vevő fogyasztó számára releváns terület vonatkozásában, továbbá az 5. cikkel összhangban meghatározott határérték. Az ellenőrzési eredmények nem lehetnek
  régiebbek
  :

mellékletben

és helyszíne

régiebbek

| 2. | az I.
  melléklet A., B. és Ba. részében
  felsorolt paraméterekre vonatkozó legfrissebb ellenőrzési adatok
  összefoglalása vízszolgáltatónként
  , ezen belül a mintavétel gyakorisága a szolgáltatást igénybe vevő fogyasztó számára releváns terület vonatkozásában, továbbá az 5. cikkel összhangban meghatározott határérték. Az ellenőrzési eredmények nem lehetnek
  régebbiek
  : |
| --- | --- |

2.

az I.
  melléklet A., B. és Ba. részében
  felsorolt paraméterekre vonatkozó legfrissebb ellenőrzési adatok
  összefoglalása vízszolgáltatónként
  , ezen belül a mintavétel gyakorisága a szolgáltatást igénybe vevő fogyasztó számára releváns terület vonatkozásában, továbbá az 5. cikkel összhangban meghatározott határérték. Az ellenőrzési eredmények nem lehetnek
  régebbiek
  :

melléklet A., B. és Ba. részében

összefoglalása vízszolgáltatónként

régebbiek

Módosítás 202

Módosítás 202

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

IV melléklet – 1 bekezdés – 2 pont – b pont

IV melléklet – 1 bekezdés – 2 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | nagy vízszolgáltatók esetében hat hónapnál; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

nagy vízszolgáltatók esetében hat hónapnál;

| b) | közepes és
  nagy vízszolgáltatók esetében hat hónapnál; |
| --- | --- |

b)

közepes és
  nagy vízszolgáltatók esetében hat hónapnál;

közepes és

Módosítás 203

Módosítás 203

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

IV melléklet – 1 bekezdés – 2 pont – c pont

IV melléklet – 1 bekezdés – 2 pont – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | kis vízszolgáltatók esetében egy évnél; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

kis vízszolgáltatók esetében egy évnél;

| c) | nagyon kis és
  kis vízszolgáltatók esetében egy évnél; |
| --- | --- |

c)

nagyon kis és
  kis vízszolgáltatók esetében egy évnél;

nagyon kis és

Módosítás 150

Módosítás 150

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

IV melléklet – 1 bekezdés – 3 pont

IV melléklet – 1 bekezdés – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | az 5. cikk alapján meghatározott határértékek
  túllépése
  esetén információk az emberi egészségre gyakorolt potenciális veszélyről, és ezzel kapcsolatban egészségvédelmi és fogyasztási tanácsok vagy egy ezen információkat tartalmazó weboldalra mutató link; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

az 5. cikk alapján meghatározott határértékek
  túllépése
  esetén információk az emberi egészségre gyakorolt potenciális veszélyről, és ezzel kapcsolatban egészségvédelmi és fogyasztási tanácsok vagy egy ezen információkat tartalmazó weboldalra mutató link;

túllépése

| 3. | az 5. cikk alapján meghatározott határértékek
  túllépését követően az illetékes hatóságok által megállapított, az emberi egészségre gyakorolt potenciális veszély
  esetén információk az emberi egészségre gyakorolt potenciális veszélyről, és ezzel kapcsolatban egészségvédelmi és fogyasztási tanácsok vagy egy ezen információkat tartalmazó weboldalra mutató link; |
| --- | --- |

3.

az 5. cikk alapján meghatározott határértékek
  túllépését követően az illetékes hatóságok által megállapított, az emberi egészségre gyakorolt potenciális veszély
  esetén információk az emberi egészségre gyakorolt potenciális veszélyről, és ezzel kapcsolatban egészségvédelmi és fogyasztási tanácsok vagy egy ezen információkat tartalmazó weboldalra mutató link;

túllépését követően az illetékes hatóságok által megállapított, az emberi egészségre gyakorolt potenciális veszély

Módosítás 151

Módosítás 151

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

IV melléklet – 1 bekezdés – 4 pont

IV melléklet – 1 bekezdés – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | a releváns ellátási kockázatelemzés összefoglalása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

4.

a releváns ellátási kockázatelemzés összefoglalása;

törölve

törölve

Módosítás 152

Módosítás 152

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

IV melléklet – 1 bekezdés – 5 pont

IV melléklet – 1 bekezdés – 5 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5. | információk
  a következő
  indikátor paraméterekről és a hozzájuk tartozó határértékekről: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5.

információk
  a következő
  indikátor paraméterekről és a hozzájuk tartozó határértékekről:

a következő

| 5. | információk
  az 1. melléklet Ba. részében felsorolt
  indikátor paraméterekről és a hozzájuk tartozó határértékekről; |
| --- | --- |

5.

információk
  az 1. melléklet Ba. részében felsorolt
  indikátor paraméterekről és a hozzájuk tartozó határértékekről;

az 1. melléklet Ba. részében felsorolt

| | a) | Szín; |
| --- | --- | --- |

a)

a)

Szín;

Szín;

| | b) | pH (Hidrogénion koncentráció); |
| --- | --- | --- |

b)

b)

pH (Hidrogénion koncentráció);

pH (Hidrogénion koncentráció);

| | c) | Vezetőképesség; |
| --- | --- | --- |

c)

c)

Vezetőképesség;

Vezetőképesség;

| | d) | Vas; |
| --- | --- | --- |

d)

d)

Vas;

Vas;

| | e) | Mangán; |
| --- | --- | --- |

e)

e)

Mangán;

Mangán;

| | f) | Szag; |
| --- | --- | --- |

f)

f)

Szag;

Szag;

| | g) | Íz; |
| --- | --- | --- |

g)

g)

Íz;

Íz;

| | h) | Keménység; |
| --- | --- | --- |

h)

h)

Keménység;

Keménység;

| | i) | Vízben oldott ásványi anyagok, anionok/kationok |
| --- | --- | --- |

i)

i)

Vízben oldott ásványi anyagok, anionok/kationok

Vízben oldott ásványi anyagok, anionok/kationok

| | | — | Borát BO3- |
| --- | --- | --- | --- |

—

Borát BO3-

Borát BO3

| | | — | Karbonát CO3
  2- |
| --- | --- | --- | --- |

—

Karbonát CO3
  2-

Karbonát CO3

2

| | | — | Klorid Cl- |
| --- | --- | --- | --- |

—

Klorid Cl-

Klorid Cl-

| | | — | Fluorid F- |
| --- | --- | --- | --- |

—

Fluorid F-

Fluorid F-

| | | — | Hidrogén-karbonát HCO3- |
| --- | --- | --- | --- |

—

Hidrogén-karbonát HCO3-

Hidrogén-karbonát HCO3

| | | — | Nitrát NO3- |
| --- | --- | --- | --- |

—

Nitrát NO3-

Nitrát NO3

| | | — | Nitrit NO2- |
| --- | --- | --- | --- |

—

Nitrit NO2-

Nitrit NO2

| | | — | Foszfát PO4
  3- |
| --- | --- | --- | --- |

—

Foszfát PO4
  3-

Foszfát PO4

3

| | | — | Szilikát SiO2 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Szilikát SiO2

Szilikát SiO2

| | | — | Szulfát SO4
  2- |
| --- | --- | --- | --- |

—

Szulfát SO4
  2-

Szulfát SO4

2

| | | — | Szulfid S2- |
| --- | --- | --- | --- |

—

Szulfid S2-

Szulfid S2

| | | — | Alumínium Al |
| --- | --- | --- | --- |

—

Alumínium Al

Alumínium Al

| | | — | Ammónium NH4+ |
| --- | --- | --- | --- |

—

Ammónium NH4+

Ammónium NH4+

| | | — | Kalcium Ca |
| --- | --- | --- | --- |

—

Kalcium Ca

Kalcium Ca

| | | — | Magnézium Mg |
| --- | --- | --- | --- |

—

Magnézium Mg

Magnézium Mg

| | | — | Kálium K |
| --- | --- | --- | --- |

—

Kálium K

Kálium K

| | | — | Nátrium Na |
| --- | --- | --- | --- |

—

Nátrium Na

Nátrium Na

Ezek a határértékek és más nem ionizált vegyületek és mikroelemek feltüntethetők referenciaértékkel együtt és/vagy magyarázattal kiegészítve;

Ezek a határértékek és más nem ionizált vegyületek és mikroelemek feltüntethetők referenciaértékkel együtt és/vagy magyarázattal kiegészítve;

Módosítás 153

Módosítás 153

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

IV melléklet – 1 bekezdés – 6 pont

IV melléklet – 1 bekezdés – 6 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6. | a fogyasztóknak szóló tanácsok arról, hogy hogyan csökkenthetik a vízfogyasztást; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6.

a fogyasztóknak szóló tanácsok arról, hogy hogyan csökkenthetik a vízfogyasztást;

| 6. | a fogyasztóknak szóló tanácsok arról, hogy
  adott esetben
  hogyan csökkenthetik a vízfogyasztást
  , és a helyi feltételeknek megfelelően hogyan tehetik felelősségteljesebbé a vízhasználatot
  ; |
| --- | --- |

6.

a fogyasztóknak szóló tanácsok arról, hogy
  adott esetben
  hogyan csökkenthetik a vízfogyasztást
  , és a helyi feltételeknek megfelelően hogyan tehetik felelősségteljesebbé a vízhasználatot
  ;

adott esetben

, és a helyi feltételeknek megfelelően hogyan tehetik felelősségteljesebbé a vízhasználatot

Módosítás 154

Módosítás 154

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

IV melléklet – 1 bekezdés – 7 pont

IV melléklet – 1 bekezdés – 7 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7. | a nagyon nagy vízszolgáltatók esetében éves szintű információk a következőkről: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7.

a nagyon nagy vízszolgáltatók esetében éves szintű információk a következőkről:

| 7. | a
  nagy és
  nagyon nagy vízszolgáltatók esetében éves szintű információk a következőkről: |
| --- | --- |

7.

a
  nagy és
  nagyon nagy vízszolgáltatók esetében éves szintű információk a következőkről:

nagy és

Módosítás 155

Módosítás 155

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

IV melléklet – 1 bekezdés – 7 pont – a pont

IV melléklet – 1 bekezdés – 7 pont – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a vízellátó rendszer általános teljesítménye a hatékonyság szempontjából,
  ezen belül
  a 
  szivárgási arányok és az energiafelhasználás a szállított víz egy köbméterére vetítve
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a vízellátó rendszer általános teljesítménye a hatékonyság szempontjából,
  ezen belül
  a 
  szivárgási arányok és az energiafelhasználás a szállított víz egy köbméterére vetítve
  ;

ezen belül

szivárgási arányok és az energiafelhasználás a szállított víz egy köbméterére vetítve

| a) | a vízellátó rendszer általános teljesítménye a hatékonyság szempontjából,
  ideértve
  a 
  tagállamok által meghatározott szivárgási arányokat is
  ; |
| --- | --- |

a)

a vízellátó rendszer általános teljesítménye a hatékonyság szempontjából,
  ideértve
  a 
  tagállamok által meghatározott szivárgási arányokat is
  ;

ideértve

tagállamok által meghatározott szivárgási arányokat is

Módosítás 156

Módosítás 156

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

IV melléklet – 1 bekezdés – 7 pont – b pont

IV melléklet – 1 bekezdés – 7 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a vízszolgáltató vállalat
  vezetésével és irányításával kapcsolatos információk, ezen belül az igazgatótanács összetétele
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a vízszolgáltató vállalat
  vezetésével és irányításával kapcsolatos információk, ezen belül az igazgatótanács összetétele
  ;

vezetésével és irányításával kapcsolatos információk, ezen belül az igazgatótanács összetétele

| b) | a vízszolgáltató vállalat
  által nyújtott, a vízellátás vezetési modelljével és tulajdonosi szerkezetével kapcsolatos információk
  ; |
| --- | --- |

b)

a vízszolgáltató vállalat
  által nyújtott, a vízellátás vezetési modelljével és tulajdonosi szerkezetével kapcsolatos információk
  ;

által nyújtott, a vízellátás vezetési modelljével és tulajdonosi szerkezetével kapcsolatos információk

Módosítás 157

Módosítás 157

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

IV melléklet – 1 bekezdés – 7 pont – d pont

IV melléklet – 1 bekezdés – 7 pont – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a fogyasztók számára a víz egy köbméteréért felszámított díj költségszerkezete
  ,
  ezen belül
  az állandó és a változó
  költségek
  ,
  bemutatva legalább az egy köbméternyi szolgáltatott vízre jutó energiafelhasználással kapcsolatos költségeket,
  a vízszolgáltatók által a 8. cikk (4) bekezdésében említett veszélyértékelés elvégzése céljából végrehajtott intézkedések költségeit, az emberi fogyasztásra szánt víz kezelésének és elosztásának
  költségeit, a szennyvíz összegyűjtésének és kezelésének
  költségeit, valamint a 13. cikk alkalmazásában végrehajtott intézkedésekkel kapcsolatos költségeket, amennyiben a vízszolgáltató megvalósított ilyeneket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a fogyasztók számára a víz egy köbméteréért felszámított díj költségszerkezete
  ,
  ezen belül
  az állandó és a változó
  költségek
  ,
  bemutatva legalább az egy köbméternyi szolgáltatott vízre jutó energiafelhasználással kapcsolatos költségeket,
  a vízszolgáltatók által a 8. cikk (4) bekezdésében említett veszélyértékelés elvégzése céljából végrehajtott intézkedések költségeit, az emberi fogyasztásra szánt víz kezelésének és elosztásának
  költségeit, a szennyvíz összegyűjtésének és kezelésének
  költségeit, valamint a 13. cikk alkalmazásában végrehajtott intézkedésekkel kapcsolatos költségeket, amennyiben a vízszolgáltató megvalósított ilyeneket;

a fogyasztók számára a víz egy köbméteréért felszámított díj költségszerkezete

ezen belül

költségek

bemutatva legalább az egy köbméternyi szolgáltatott vízre jutó energiafelhasználással kapcsolatos költségeket,

költségeit, a szennyvíz összegyűjtésének és kezelésének

| d) | amennyiben a költségeket díjrendszeren belül szedik be, a víz köbméterenkénti díjának szerkezete
  ,
  beleértve
  az állandó és a változó
  költségeket
  ,
  valamint
  a vízszolgáltatók által a 8. cikk (4) bekezdésében említett veszélyértékelés elvégzése céljából végrehajtott intézkedések költségeit, az emberi fogyasztásra szánt víz kezelésének és elosztásának költségeit, valamint a 13. cikk alkalmazásában végrehajtott intézkedésekkel kapcsolatos költségeket, amennyiben a vízszolgáltató megvalósított ilyeneket; |
| --- | --- |

d)

amennyiben a költségeket díjrendszeren belül szedik be, a víz köbméterenkénti díjának szerkezete
  ,
  beleértve
  az állandó és a változó
  költségeket
  ,
  valamint
  a vízszolgáltatók által a 8. cikk (4) bekezdésében említett veszélyértékelés elvégzése céljából végrehajtott intézkedések költségeit, az emberi fogyasztásra szánt víz kezelésének és elosztásának költségeit, valamint a 13. cikk alkalmazásában végrehajtott intézkedésekkel kapcsolatos költségeket, amennyiben a vízszolgáltató megvalósított ilyeneket;

amennyiben a költségeket díjrendszeren belül szedik be, a víz köbméterenkénti díjának szerkezete

beleértve

költségeket

valamint

Módosítás 158

Módosítás 158

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

IV melléklet – 1 bekezdés – 7 pont – e pont

IV melléklet – 1 bekezdés – 7 pont – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a
  vízszolgáltató által a vízszolgáltatás pénzügyi fenntarthatóságának biztosításához (ezen belül az infrastruktúra karbantartásához) szükségesnek ítélt
  beruházások összege
  és
  a 
  ténylegesen kapott vagy megtérült beruházási összegek
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a
  vízszolgáltató által a vízszolgáltatás pénzügyi fenntarthatóságának biztosításához (ezen belül az infrastruktúra karbantartásához) szükségesnek ítélt
  beruházások összege
  és
  a 
  ténylegesen kapott vagy megtérült beruházási összegek
  ;

vízszolgáltató által a vízszolgáltatás pénzügyi fenntarthatóságának biztosításához (ezen belül az infrastruktúra karbantartásához) szükségesnek ítélt

és

ténylegesen kapott vagy megtérült beruházási összegek

| e) | a
  megvalósított, folyamatban lévő és tervezett
  beruházások összege
  , valamint
  a 
  finanszírozási terv
  ; |
| --- | --- |

e)

a
  megvalósított, folyamatban lévő és tervezett
  beruházások összege
  , valamint
  a 
  finanszírozási terv
  ;

megvalósított, folyamatban lévő és tervezett

, valamint

finanszírozási terv

Módosítás 159

Módosítás 159

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

IV melléklet – 1 bekezdés – 7 pont – g pont

IV melléklet – 1 bekezdés – 7 pont – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | a fogyasztói panaszok összefoglalása, az azokkal kapcsolatos statisztikák, és
  a problémákra adott válaszok gyorsasága és megfelelősége
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

g)

a fogyasztói panaszok összefoglalása, az azokkal kapcsolatos statisztikák, és
  a problémákra adott válaszok gyorsasága és megfelelősége
  ;

a problémákra adott válaszok gyorsasága és megfelelősége

| g) | a fogyasztói panaszok összefoglalása, az azokkal kapcsolatos statisztikák és
  megoldásuk módja
  ; |
| --- | --- |

g)

a fogyasztói panaszok összefoglalása, az azokkal kapcsolatos statisztikák és
  megoldásuk módja
  ;

megoldásuk módja

Módosítás 160

Módosítás 160

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

IV melléklet – 1 bekezdés – 8 pont

IV melléklet – 1 bekezdés – 8 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 8. | kérésre hozzáférés biztosítása a 2. és a 3. pont szerinti információkhoz legfeljebb 10 évre visszamenőleg
  . V
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

8.

kérésre hozzáférés biztosítása a 2. és a 3. pont szerinti információkhoz legfeljebb 10 évre visszamenőleg
  . V
  .

. V

| 8. | kérésre hozzáférés biztosítása a 2. és a 3. pont szerinti információkhoz legfeljebb 10 évre visszamenőleg
  , de az irányelv átültetésénél nem korábbi időpontig
  . |
| --- | --- |

8.

kérésre hozzáférés biztosítása a 2. és a 3. pont szerinti információkhoz legfeljebb 10 évre visszamenőleg
  , de az irányelv átültetésénél nem korábbi időpontig
  .

, de az irányelv átültetésénél nem korábbi időpontig

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0288/2018).

1

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

(68)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/54/EK irányelve (2009. június 18.) a természetes ásványvizek kinyeréséről és forgalmazásáról (átdolgozás) (HL L 164., 2009.6.26., 45. o.).

68

(69)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/83/EK irányelve (2001. november 6.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 67. o.).

69

(70)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

70

(68)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/54/EK irányelve (2009. június 18.) a természetes ásványvizek kinyeréséről és forgalmazásáról (átdolgozás) (HL L 164., 2009.6.26., 45. o.).

68

(69)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/83/EK irányelve (2001. november 6.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 67. o.).

69

(70)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

70

(71)  COM(2014)0177.

71

(72)  SWD(2016)0428.

72

(73)  Az Európai Számvevőszék 12/2017. sz. különjelentése: „Az ivóvíz-irányelv végrehajtása: Bulgáriában, Magyarországon és Romániában javult a víz minősége és az ivóvízhez való hozzáférés, de továbbra is jelentősek a beruházási igények”.

73

(71)  COM(2014)0177.

71

(72)  SWD(2016)0428.

72

(73)  Az Európai Számvevőszék 12/2017. sz. különjelentése: „Az ivóvíz-irányelv végrehajtása: Bulgáriában, Magyarországon és Romániában javult a víz minősége és az ivóvízhez való hozzáférés, de továbbra is jelentősek a beruházási igények”.

73

(76)  Egészségügyi Világszervezet: Iránymutatások az ivóvíz minőségéről, negyedik kiadás, 2011. http://www.who.int/water_sanitation_health/publications/2011/dwq_guidelines/en/index.html

76

(77)  Ivóvízbiztonságiterv-készítési útmutató: Kockázatértékelés lépésről lépésre a vízszolgáltatók számára, Egészségügyi Világszervezet, 2009. http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/75141/1/9789241562638_eng.pdf

77

(76)  Egészségügyi Világszervezet: Iránymutatások az ivóvíz minőségéről, negyedik kiadás, 2011. http://www.who.int/water_sanitation_health/publications/2011/dwq_guidelines/en/index.html

76

(77)  Ivóvízbiztonságiterv-készítési útmutató: Kockázatértékelés lépésről lépésre a vízszolgáltatók számára, Egészségügyi Világszervezet, 2009. http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/75141/1/9789241562638_eng.pdf

77

(78)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

78

(78)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

78

(79)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 305/2011/EU rendelete (2011. március 9.) az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 88., 2011.4.4., 5. o.).

79

Az Európai Parlament és a Tanács 305/2011/EU rendelete (2011. március 9.) az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 88., 2011.4.4., 5. o.).

(80)  Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.). Egészségügyi Világszervezet:

80

(81)  Egészségügyi Világszervezet: A Legionella és a legionellosis megelőzése, 2007., http://www.who.int/water_sanitation_health/emerging/legionella.pdf

81

(80)  Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.). Egészségügyi Világszervezet:

80

(81)  Egészségügyi Világszervezet: A Legionella és a legionellosis megelőzése, 2007., http://www.who.int/water_sanitation_health/emerging/legionella.pdf

81

(82)  
  SWD(2016)0185 final

82

SWD(2016)0185 final

(83)  COM(2014)0177.

83

(84)  COM(2014)0177, 12. o.

84

(85)  A szociális jogok európai pillérének kihirdetéséről szóló intézményközi nyilatkozat (2017/C 428/09), 2017. november 17., HL C
  248
  ., 2017.12.13., 10. o.

85

248

(83)  COM(2014)0177.

83

(84)  COM(2014)0177, 12. o.

84

(85)  A szociális jogok európai pillérének kihirdetéséről szóló intézményközi nyilatkozat (2017/C 428/09), 2017. november 17., HL C
  428
  ., 2017.12.13., 10. o.

85

428

(86)  P8_TA(2015)0294.

86

(87)  P8_TA(2015)0294, 62. pont.

87

(88)  COM(2014)0209.

88

(89)  A Tanács 2013. december 9-i ajánlása (2013/C 378/01) a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről, HL C 378., 2013.12.
  14
  ., 1. o.

89

14

(86)  P8_TA(2015)0294.

86

(87)  P8_TA(2015)0294, 62. pont.

87

(88)  COM(2014)0209.

88

(89)  A Tanács 2013. december 9-i ajánlása (2013/C 378/01) a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről (HL C 378., 2013.12.
  24
  ., 1. o.).

89

24

(90)  Az Európai Parlament és a Tanács 1386/2013/EU határozata (2013. november 20.) a „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról (HL L 354., 2013.12.28., 171. o.).

90

(90)  Az Európai Parlament és a Tanács 1386/2013/EU határozata (2013. november 20.) a „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról (HL L 354., 2013.12.28., 171. o.).

90

(96)  A Tanács 2013/51/Euratom irányelve (2013. október 22.) a lakosság egészségének az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagokkal szembeni védelmére vonatkozó követelmények meghatározásáról (HL L 296., 2013.11.7., 12. o.).

96

(96)  A Tanács 2013/51/Euratom irányelve (2013. október 22.) a lakosság egészségének az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagokkal szembeni védelmére vonatkozó követelmények meghatározásáról (HL L 296., 2013.11.7., 12. o.).

96

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 852/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az élelmiszer-higiéniáról (HL L 139., 2004.4.30., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 852/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az élelmiszer-higiéniáról (HL L 139., 2004.4.30., 1. o.).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 305/2011/EU rendelete (2011. március 9.) az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 88., 2011.4.4., 5. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 305/2011/EU rendelete (2011. március 9.) az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 88., 2011.4.4., 5. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

3

(a)  
  a: a mintavételt mindig olyankor kell végezni, amikor magas a kockázata annak, hogy a vízelosztási rendszerbe enterális kórokozók juthatnak be.

a

a: a mintavételt mindig olyankor kell végezni, amikor magas a kockázata annak, hogy a vízelosztási rendszerbe enterális kórokozók juthatnak be.

(b)  
  b: legalább 10 mintát olyankor kell venni, amikor magas a kockázata annak, hogy a vízelosztási rendszerbe enterális kórokozók juthatnak be.

b

b: legalább 10 mintát olyankor kell venni, amikor magas a kockázata annak, hogy a vízelosztási rendszerbe enterális kórokozók juthatnak be.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/198 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/198

---

P8_TA(2018)0398

A gazdasági, társadalmi és a területi kohéziót szolgáló források, valamint a „beruházás a növekedésbe és a munkahelyteremtésbe” célkitűzés számára biztosított források ***I

Az Európai Parlament 2018. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az 1303/2013/EU rendeletnek a gazdasági, társadalmi és a területi kohéziót szolgáló források tekintetében történő módosításáról, valamint az említett rendeletnek a „beruházás a növekedésbe és a munkahelyteremtésbe” célkitűzés számára biztosított források tekintetében történő helyesbítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0498 – C8-0307/2018 – 2018/0265(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 345/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0498), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0498),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 177. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0307/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 177. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0307/2018),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0282/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0282/2018),

| A. | mivel sürgősségi okokból megalapozott, hogy a szavazásra a szubszidiaritás és az arányosság alkalmazásáról szóló 2. sz. jegyzőkönyv 6. cikkében meghatározott nyolc hetes határidő lejárta előtt kerüljön sor; |
| --- | --- |

A.

mivel sürgősségi okokból megalapozott, hogy a szavazásra a szubszidiaritás és az arányosság alkalmazásáról szóló 2. sz. jegyzőkönyv 6. cikkében meghatározott nyolc hetes határidő lejárta előtt kerüljön sor;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0265

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 23-án került elfogadásra az 1303/2013/EU rendeletnek a gazdasági, társadalmi és a területi kohéziót szolgáló források, valamint a beruházás a növekedésbe és a munkahelyteremtésbe célkitűzés számára biztosított források tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/1719 rendelettel.)

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/199 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/199

---

P8_TA(2018)0399

A környezetvédelmi politika területén a jelentéstételi kötelezettségek összehangolása ***I

Az Európai Parlament 2018. október 23-án elfogadott módosításai a környezetvédelmi politika területén a jelentéstételi kötelezettségek összehangolásáról és ezáltal a 86/278/EGK irányelv, a 2002/49/EK irányelv, a 2004/35/EK irányelv, a 2007/2/EK irányelv, a 2009/147/EK irányelv és a 2010/63/EU irányelv, a 166/2006/EK rendelet és a 995/2010/EU rendelet, valamint a 338/97/EK tanácsi rendelet és a 2173/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 345/34)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

Cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Javaslat | Javaslat |
| AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE | AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE |
| a
  környezetvédelmi politika
  területén a jelentéstételi kötelezettségek összehangolásáról és ezáltal a 86/278/EGK irányelv, a 2002/49/EK irányelv, a 2004/35/EK irányelv, a 2007/2/EK irányelv, a 2009/147/EK irányelv és a 2010/63/EU irányelv, a 166/2006/EK rendelet és a 995/2010/EU rendelet, valamint a 338/97/EK tanácsi rendelet és a 2173/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról | a
  környezettel kapcsolatos jogszabályok
  területén a jelentéstételi kötelezettségek összehangolásáról és ezáltal a 86/278/EGK irányelv, a 2002/49/EK irányelv, a 2004/35/EK irányelv, a 2007/2/EK irányelv, a 2009/147/EK irányelv és a 2010/63/EU irányelv, a 166/2006/EK rendelet és a 995/2010/EU rendelet, valamint a 338/97/EK tanácsi rendelet és a 2173/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról |
| (EGT-vonatkozású szöveg) | (EGT-vonatkozású szöveg) |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Javaslat

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a
  környezetvédelmi politika
  területén a jelentéstételi kötelezettségek összehangolásáról és ezáltal a 86/278/EGK irányelv, a 2002/49/EK irányelv, a 2004/35/EK irányelv, a 2007/2/EK irányelv, a 2009/147/EK irányelv és a 2010/63/EU irányelv, a 166/2006/EK rendelet és a 995/2010/EU rendelet, valamint a 338/97/EK tanácsi rendelet és a 2173/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról

a
  környezettel kapcsolatos jogszabályok
  területén a jelentéstételi kötelezettségek összehangolásáról és ezáltal a 86/278/EGK irányelv, a 2002/49/EK irányelv, a 2004/35/EK irányelv, a 2007/2/EK irányelv, a 2009/147/EK irányelv és a 2010/63/EU irányelv, a 166/2006/EK rendelet és a 995/2010/EU rendelet, valamint a 338/97/EK tanácsi rendelet és a 2173/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(EGT-vonatkozású szöveg)

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A végrehajtásról és a megfelelésről szóló tájékoztatás iránti igény kezelése érdekében módosítani kell több
  környezetvédelmi
  jogszabályt, figyelemmel a környezetvédelmi jelentéstétel egyszerűsítésére irányuló intézkedésekről szóló bizottsági jelentés (45) és a kapcsolódó célravezetőségi vizsgálat (46) eredményeire. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A végrehajtásról és a megfelelésről szóló tájékoztatás iránti igény kezelése érdekében módosítani kell több
  környezetvédelmi
  jogszabályt, figyelemmel a környezetvédelmi jelentéstétel egyszerűsítésére irányuló intézkedésekről szóló bizottsági jelentés (45) és a kapcsolódó célravezetőségi vizsgálat (46) eredményeire.

| (1) | A végrehajtásról és a megfelelésről szóló tájékoztatás iránti igény kezelése érdekében módosítani kell több
  környezettel kapcsolatos
  jogszabályt, figyelemmel a környezetvédelmi jelentéstétel egyszerűsítésére irányuló intézkedésekről szóló bizottsági jelentés (45) és a kapcsolódó célravezetőségi vizsgálat (46) eredményeire. |
| --- | --- |

(1)

A végrehajtásról és a megfelelésről szóló tájékoztatás iránti igény kezelése érdekében módosítani kell több
  környezettel kapcsolatos
  jogszabályt, figyelemmel a környezetvédelmi jelentéstétel egyszerűsítésére irányuló intézkedésekről szóló bizottsági jelentés (45) és a kapcsolódó célravezetőségi vizsgálat (46) eredményeire.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | Ez a rendelet korszerűsíteni kívánja az információkezelést, és a hatálya alá tartozó jogalkotási aktusok következetesebb megközelítésére törekszik azáltal, hogy egyszerűsíti a jelentéstételt az adminisztratív terhek csökkentése érdekében, fejleszti az adatbázist a jövőbeni értékelésekhez, illetve növeli az átláthatóságot a nyilvánosság számára, minden egyes esetben a körülményeknek megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

Ez a rendelet korszerűsíteni kívánja az információkezelést, és a hatálya alá tartozó jogalkotási aktusok következetesebb megközelítésére törekszik azáltal, hogy egyszerűsíti a jelentéstételt az adminisztratív terhek csökkentése érdekében, fejleszti az adatbázist a jövőbeni értékelésekhez, illetve növeli az átláthatóságot a nyilvánosság számára, minden egyes esetben a körülményeknek megfelelően.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Az adatok hozzáférhetősége révén biztosítani kell, hogy az adminisztratív terhek minden jogalany esetében a lehető legkorlátozottabbak maradjanak. Ez az információk aktív megosztását igényli nemzeti szinten, a 2003/4/EK (47) és a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (48), valamint ezek végrehajtási szabályainak megfelelően, a nyilvános hozzáférés megfelelő infrastruktúrájának, a jelentéstételnek, illetve a hatóságok közötti adatmegosztásnak a biztosítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Az adatok hozzáférhetősége révén biztosítani kell, hogy az adminisztratív terhek minden jogalany esetében a lehető legkorlátozottabbak maradjanak. Ez az információk aktív megosztását igényli nemzeti szinten, a 2003/4/EK (47) és a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (48), valamint ezek végrehajtási szabályainak megfelelően, a nyilvános hozzáférés megfelelő infrastruktúrájának, a jelentéstételnek, illetve a hatóságok közötti adatmegosztásnak a biztosítása érdekében.

| (2) | Az adatok hozzáférhetősége révén biztosítani kell, hogy az adminisztratív terhek minden jogalany esetében a lehető legkorlátozottabbak maradjanak,
  különösen az olyan nem kormányzati szervezetek számára, mint a kis- és középvállalkozások (kkv-k)
  . Ez az információk aktív megosztását igényli nemzeti szinten, a 2003/4/EK (47) és a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (48), valamint ezek végrehajtási szabályainak megfelelően, a nyilvános hozzáférés megfelelő infrastruktúrájának, a jelentéstételnek, illetve a hatóságok közötti adatmegosztásnak a biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(2)

Az adatok hozzáférhetősége révén biztosítani kell, hogy az adminisztratív terhek minden jogalany esetében a lehető legkorlátozottabbak maradjanak,
  különösen az olyan nem kormányzati szervezetek számára, mint a kis- és középvállalkozások (kkv-k)
  . Ez az információk aktív megosztását igényli nemzeti szinten, a 2003/4/EK (47) és a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (48), valamint ezek végrehajtási szabályainak megfelelően, a nyilvános hozzáférés megfelelő infrastruktúrájának, a jelentéstételnek, illetve a hatóságok közötti adatmegosztásnak a biztosítása érdekében.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A tagállamok
  által jelentett adatok elengedhetetlenek
  ahhoz, hogy a Bizottság nyomon
  követhesse
  ,
  felülvizsgálhassa
  és értékelje a jogszabály céljainak megvalósulását, és adatokat gyűjtsön a jogszabály jövőbeni értékeléséhez az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (49) 22. pontjának megfelelően. Célszerű a környezetvédelem területén egyes jogalkotási aktusokat a jövőbeli értékelésükre irányuló rendelkezésekkel kiegészíteni, amely értékelés a végrehajtás során gyűjtött, esetlegesen további tudományos analitikai adatokkal kiegészített adatok alapján történne. Ebben az összefüggésben olyan releváns adatokra van szükség, amelyekkel jobban fel lehet mérni az uniós jogszabályok eredményességét, hatékonyságát, relevanciáját, koherenciáját és uniós hozzáadott értékét; ennélfogva olyan megfelelő jelentéstételi mechanizmusokról kell gondoskodni, amelyek e célból is indikátorként szolgálhatnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A tagállamok
  által jelentett adatok elengedhetetlenek
  ahhoz, hogy a Bizottság nyomon
  követhesse
  ,
  felülvizsgálhassa
  és értékelje a jogszabály céljainak megvalósulását, és adatokat gyűjtsön a jogszabály jövőbeni értékeléséhez az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (49) 22. pontjának megfelelően. Célszerű a környezetvédelem területén egyes jogalkotási aktusokat a jövőbeli értékelésükre irányuló rendelkezésekkel kiegészíteni, amely értékelés a végrehajtás során gyűjtött, esetlegesen további tudományos analitikai adatokkal kiegészített adatok alapján történne. Ebben az összefüggésben olyan releváns adatokra van szükség, amelyekkel jobban fel lehet mérni az uniós jogszabályok eredményességét, hatékonyságát, relevanciáját, koherenciáját és uniós hozzáadott értékét; ennélfogva olyan megfelelő jelentéstételi mechanizmusokról kell gondoskodni, amelyek e célból is indikátorként szolgálhatnak.

| (3) | A
  releváns adatok
  tagállamok
  általi átfogó és időben történő jelentésének folyamata elengedhetetlen
  ahhoz, hogy a Bizottság nyomon
  kövesse
  ,
  felülvizsgálja
  és értékelje a jogszabály céljainak megvalósulását, és adatokat gyűjtsön a jogszabály jövőbeni értékeléséhez az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (49) 22. pontjának megfelelően. Célszerű a környezetvédelem területén egyes jogalkotási aktusokat a jövőbeli értékelésükre irányuló rendelkezésekkel kiegészíteni, amely értékelés a végrehajtás során gyűjtött, esetlegesen további tudományos analitikai adatokkal kiegészített adatok alapján történne. Ebben az összefüggésben olyan releváns adatokra van szükség, amelyekkel jobban fel lehet mérni az uniós jogszabályok eredményességét, hatékonyságát, relevanciáját, koherenciáját és uniós hozzáadott értékét; ennélfogva olyan megfelelő jelentéstételi mechanizmusokról kell gondoskodni, amelyek e célból is indikátorként szolgálhatnak
  a döntéshozók és a nyilvánosság számára egyaránt
  . |
| --- | --- |

(3)

A
  releváns adatok
  tagállamok
  általi átfogó és időben történő jelentésének folyamata elengedhetetlen
  ahhoz, hogy a Bizottság nyomon
  kövesse
  ,
  felülvizsgálja
  és értékelje a jogszabály céljainak megvalósulását, és adatokat gyűjtsön a jogszabály jövőbeni értékeléséhez az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (49) 22. pontjának megfelelően. Célszerű a környezetvédelem területén egyes jogalkotási aktusokat a jövőbeli értékelésükre irányuló rendelkezésekkel kiegészíteni, amely értékelés a végrehajtás során gyűjtött, esetlegesen további tudományos analitikai adatokkal kiegészített adatok alapján történne. Ebben az összefüggésben olyan releváns adatokra van szükség, amelyekkel jobban fel lehet mérni az uniós jogszabályok eredményességét, hatékonyságát, relevanciáját, koherenciáját és uniós hozzáadott értékét; ennélfogva olyan megfelelő jelentéstételi mechanizmusokról kell gondoskodni, amelyek e célból is indikátorként szolgálhatnak
  a döntéshozók és a nyilvánosság számára egyaránt
  .

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (50) értékelése alapján szükségesnek mutatkozik a zajtérképek és a cselekvési tervek jelentéstételi határidőinek összehangolása annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a cselekvési tervek nyilvános konzultációjára. Ennek érdekében egyszeri alkalommal a cselekvési tervek vizsgálatára, illetve felülvizsgálatára nyitva álló határidő egy évvel meghosszabbodik, így a cselekvési tervek következő körének (a negyedik körnek) a határideje nem 2023. július 18., hanem 2024. július 18. Ennélfogva a negyedik körtől a tagállamoknak a jelenlegi egy év helyett körülbelül két év áll majd rendelkezésükre a zajtérképek elkészítése és a cselekvési tervek vizsgálatának vagy felülvizsgálatának elvégzése között. A cselekvési tervek elkészítésének következő körei esetében a vizsgálat vagy felülvizsgálat ötéves ciklusa újrakezdődik. Ezenfelül a 2002/49/EK irányelv célkitűzéseinek való jobb megfelelés és az uniós szintű intézkedések kidolgozásának alapjaként a tagállamoknak elektronikus úton kell adatokat szolgáltatniuk. Fokozni kell továbbá a nyilvánosság részvételét annak előírásával, hogy
  bizonyos
  információk legyenek nyilvánosan elérhetők, e kötelezettséget ugyanakkor hozzá kell igazítani más uniós jogszabályokhoz, így például a 2007/2/EK irányelvhez, de a gyakorlati követelmények megkettőzése nélkül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (50) értékelése alapján szükségesnek mutatkozik a zajtérképek és a cselekvési tervek jelentéstételi határidőinek összehangolása annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a cselekvési tervek nyilvános konzultációjára. Ennek érdekében egyszeri alkalommal a cselekvési tervek vizsgálatára, illetve felülvizsgálatára nyitva álló határidő egy évvel meghosszabbodik, így a cselekvési tervek következő körének (a negyedik körnek) a határideje nem 2023. július 18., hanem 2024. július 18. Ennélfogva a negyedik körtől a tagállamoknak a jelenlegi egy év helyett körülbelül két év áll majd rendelkezésükre a zajtérképek elkészítése és a cselekvési tervek vizsgálatának vagy felülvizsgálatának elvégzése között. A cselekvési tervek elkészítésének következő körei esetében a vizsgálat vagy felülvizsgálat ötéves ciklusa újrakezdődik. Ezenfelül a 2002/49/EK irányelv célkitűzéseinek való jobb megfelelés és az uniós szintű intézkedések kidolgozásának alapjaként a tagállamoknak elektronikus úton kell adatokat szolgáltatniuk. Fokozni kell továbbá a nyilvánosság részvételét annak előírásával, hogy
  bizonyos
  információk legyenek nyilvánosan elérhetők, e kötelezettséget ugyanakkor hozzá kell igazítani más uniós jogszabályokhoz, így például a 2007/2/EK irányelvhez, de a gyakorlati követelmények megkettőzése nélkül.

| (5) | A 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (50) értékelése alapján szükségesnek mutatkozik a zajtérképek és a cselekvési tervek jelentéstételi határidőinek összehangolása annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a cselekvési tervek nyilvános konzultációjára. Ennek érdekében egyszeri alkalommal a cselekvési tervek vizsgálatára, illetve felülvizsgálatára nyitva álló határidő egy évvel meghosszabbodik, így a cselekvési tervek következő körének (a negyedik körnek) a határideje nem 2023. július 18., hanem 2024. július 18. Ennélfogva a negyedik körtől a tagállamoknak a jelenlegi egy év helyett körülbelül két év áll majd rendelkezésükre a zajtérképek elkészítése és a cselekvési tervek vizsgálatának vagy felülvizsgálatának elvégzése között. A cselekvési tervek elkészítésének következő körei esetében a vizsgálat vagy felülvizsgálat ötéves ciklusa újrakezdődik. Ezenfelül a 2002/49/EK irányelv célkitűzéseinek való jobb megfelelés és az uniós szintű intézkedések kidolgozásának alapjaként a tagállamoknak elektronikus úton kell adatokat szolgáltatniuk. Fokozni kell továbbá a nyilvánosság részvételét annak előírásával, hogy
  az érthető, pontos és összehasonlítható
  információk legyenek nyilvánosan elérhetők, e kötelezettséget ugyanakkor hozzá kell igazítani más uniós jogszabályokhoz, így például a 2007/2/EK irányelvhez, de a gyakorlati követelmények megkettőzése nélkül. |
| --- | --- |

(5)

A 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (50) értékelése alapján szükségesnek mutatkozik a zajtérképek és a cselekvési tervek jelentéstételi határidőinek összehangolása annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a cselekvési tervek nyilvános konzultációjára. Ennek érdekében egyszeri alkalommal a cselekvési tervek vizsgálatára, illetve felülvizsgálatára nyitva álló határidő egy évvel meghosszabbodik, így a cselekvési tervek következő körének (a negyedik körnek) a határideje nem 2023. július 18., hanem 2024. július 18. Ennélfogva a negyedik körtől a tagállamoknak a jelenlegi egy év helyett körülbelül két év áll majd rendelkezésükre a zajtérképek elkészítése és a cselekvési tervek vizsgálatának vagy felülvizsgálatának elvégzése között. A cselekvési tervek elkészítésének következő körei esetében a vizsgálat vagy felülvizsgálat ötéves ciklusa újrakezdődik. Ezenfelül a 2002/49/EK irányelv célkitűzéseinek való jobb megfelelés és az uniós szintű intézkedések kidolgozásának alapjaként a tagállamoknak elektronikus úton kell adatokat szolgáltatniuk. Fokozni kell továbbá a nyilvánosság részvételét annak előírásával, hogy
  az érthető, pontos és összehasonlítható
  információk legyenek nyilvánosan elérhetők, e kötelezettséget ugyanakkor hozzá kell igazítani más uniós jogszabályokhoz, így például a 2007/2/EK irányelvhez, de a gyakorlati követelmények megkettőzése nélkül.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A Bizottság által az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak tett, a 2007/2/EK irányelv (52) végrehajtásáról és a REFIT értékelésről szóló jelentés szerint az irányelv végrehajtásának egyszerűsítése és a tagállamok által végzett nyomon követéssel kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentése érdekében célszerű lenne, ha a jövőben a tagállamoknak nem kellene háromévente jelentést küldeniük a Bizottság részére, illetve a Bizottság számára lehetővé tennék, hogy összefoglaló jelentést terjesszen az Európai Parlament és a Tanács elé, mivel az adatokat szolgáltató célravezetőségi vizsgálat megerősítette, hogy ezeket a jelentéseket csak korlátozott mértékben használták (53). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A Bizottság által az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak tett, a 2007/2/EK irányelv (52) végrehajtásáról és a REFIT értékelésről szóló jelentés szerint az irányelv végrehajtásának egyszerűsítése és a tagállamok által végzett nyomon követéssel kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentése érdekében célszerű lenne, ha a jövőben a tagállamoknak nem kellene háromévente jelentést küldeniük a Bizottság részére, illetve a Bizottság számára lehetővé tennék, hogy összefoglaló jelentést terjesszen az Európai Parlament és a Tanács elé, mivel az adatokat szolgáltató célravezetőségi vizsgálat megerősítette, hogy ezeket a jelentéseket csak korlátozott mértékben használták (53).

| (7) | A Bizottság által az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak tett, a 2007/2/EK irányelv (52) végrehajtásáról és a REFIT értékelésről szóló jelentés szerint az irányelv végrehajtásának egyszerűsítése és a tagállamok által végzett nyomon követéssel kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentése érdekében célszerű lenne, ha a jövőben a tagállamoknak nem kellene háromévente jelentést küldeniük a Bizottság részére, illetve a Bizottság számára lehetővé tennék, hogy összefoglaló jelentést terjesszen az Európai Parlament és a Tanács elé, mivel az adatokat szolgáltató célravezetőségi vizsgálat megerősítette, hogy ezeket a jelentéseket csak korlátozott mértékben használták (53).
  Mindazonáltal a Bizottságnak rendszeres időközönként továbbra is értékelnie kell az említett irányelvet, és az értékelést nyilvánosan hozzáférhetővé kell tennie. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság által az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak tett, a 2007/2/EK irányelv (52) végrehajtásáról és a REFIT értékelésről szóló jelentés szerint az irányelv végrehajtásának egyszerűsítése és a tagállamok által végzett nyomon követéssel kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentése érdekében célszerű lenne, ha a jövőben a tagállamoknak nem kellene háromévente jelentést küldeniük a Bizottság részére, illetve a Bizottság számára lehetővé tennék, hogy összefoglaló jelentést terjesszen az Európai Parlament és a Tanács elé, mivel az adatokat szolgáltató célravezetőségi vizsgálat megerősítette, hogy ezeket a jelentéseket csak korlátozott mértékben használták (53).
  Mindazonáltal a Bizottságnak rendszeres időközönként továbbra is értékelnie kell az említett irányelvet, és az értékelést nyilvánosan hozzáférhetővé kell tennie.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Módosítani kell a 2010/63/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (56) 43., 54.
  és
  57. cikkében rögzített jelentéstételi kötelezettségeket. E rendelkezések az átláthatóság növelésének és az adminisztratív terhek csökkentésének céljából a következőket tartalmazzák: a nem szakmai jellegű projekt-összefoglalók és a vonatkozó visszaható hatályú értékelések központi, nyílt hozzáférésű, kereshető adatbázisának kialakítása, végrehajtási hatáskörök biztosítása a Bizottság számára a nem szakmai jellegű projekt-összefoglalók és a vonatkozó visszaható hatályú értékelések benyújtása egységes formátumának meghatározására, a végrehajtásról szóló tájékoztatás, valamint a Bizottság háromévenkénti statisztikai jelentésének felváltása a Bizottság által kezelt dinamikus központi adatbázis kialakításának és az évenkénti információszolgáltatásnak a követelményével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Módosítani kell a 2010/63/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (56) 43., 54.
  és
  57. cikkében rögzített jelentéstételi kötelezettségeket. E rendelkezések az átláthatóság növelésének és az adminisztratív terhek csökkentésének céljából a következőket tartalmazzák: a nem szakmai jellegű projekt-összefoglalók és a vonatkozó visszaható hatályú értékelések központi, nyílt hozzáférésű, kereshető adatbázisának kialakítása, végrehajtási hatáskörök biztosítása a Bizottság számára a nem szakmai jellegű projekt-összefoglalók és a vonatkozó visszaható hatályú értékelések benyújtása egységes formátumának meghatározására, a végrehajtásról szóló tájékoztatás, valamint a Bizottság háromévenkénti statisztikai jelentésének felváltása a Bizottság által kezelt dinamikus központi adatbázis kialakításának és az évenkénti információszolgáltatásnak a követelményével.

| (9) | Módosítani kell a 2010/63/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (56) 43., 54., 57.
  és 58.
  cikkében rögzített jelentéstételi kötelezettségeket. E rendelkezések az átláthatóság növelésének és az adminisztratív terhek csökkentésének céljából a következőket tartalmazzák: a nem szakmai jellegű projekt-összefoglalók és a vonatkozó visszaható hatályú értékelések központi, nyílt hozzáférésű, kereshető adatbázisának kialakítása, végrehajtási hatáskörök biztosítása a Bizottság számára a nem szakmai jellegű projekt-összefoglalók és a vonatkozó visszaható hatályú értékelések benyújtása egységes formátumának meghatározására, a végrehajtásról szóló tájékoztatás, valamint a Bizottság háromévenkénti statisztikai jelentésének felváltása a Bizottság által kezelt dinamikus központi adatbázis kialakításának és az évenkénti információszolgáltatásnak a követelményével.
  Egy 2017. évi bizottsági jelentés

   (56a)

  fényében, a szóban forgó irányelv felülvizsgálatára vonatkozó, annak 58. cikkében foglalt záradékot újra meg kell vizsgálni egy jövőbeli átdolgozás céljából. |
| --- | --- |

(9)

Módosítani kell a 2010/63/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (56) 43., 54., 57.
  és 58.
  cikkében rögzített jelentéstételi kötelezettségeket. E rendelkezések az átláthatóság növelésének és az adminisztratív terhek csökkentésének céljából a következőket tartalmazzák: a nem szakmai jellegű projekt-összefoglalók és a vonatkozó visszaható hatályú értékelések központi, nyílt hozzáférésű, kereshető adatbázisának kialakítása, végrehajtási hatáskörök biztosítása a Bizottság számára a nem szakmai jellegű projekt-összefoglalók és a vonatkozó visszaható hatályú értékelések benyújtása egységes formátumának meghatározására, a végrehajtásról szóló tájékoztatás, valamint a Bizottság háromévenkénti statisztikai jelentésének felváltása a Bizottság által kezelt dinamikus központi adatbázis kialakításának és az évenkénti információszolgáltatásnak a követelményével.
  Egy 2017. évi bizottsági jelentés

   (56a)

  fényében, a szóban forgó irányelv felülvizsgálatára vonatkozó, annak 58. cikkében foglalt záradékot újra meg kell vizsgálni egy jövőbeli átdolgozás céljából.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | A 86/278/EGK, a 2002/49/EK, a 2004/35/EK, a 2007/2/EK, a 2009/147/EK és a 2010/63/EU irányelvet, a 166/2006/EK és a 995/2010/EU rendeletet, valamint a 338/97/EK és a 2173/2005/EK rendeletet ezért módosítani kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

A 86/278/EGK, a 2002/49/EK, a 2004/35/EK, a 2007/2/EK, a 2009/147/EK és a 2010/63/EU irányelvet, a 166/2006/EK és a 995/2010/EU rendeletet, valamint a 338/97/EK és a 2173/2005/EK rendeletet ezért módosítani kell.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 pont (új)

A 86/278/EGK irányelv

2 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1.
     
  A 2. cikk a következő ponttal egészül ki:










  „da) | »téradat-szolgáltatások«: a téradatkészletekben szereplő téradatokon vagy a kapcsolódó metaadatokon – számítógépes alkalmazás igénybevétele mellett – végezhető műveletek a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (*1)

  3. cikkének 4. pontja szerint; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

-1.
     
  A 2. cikk a következő ponttal egészül ki:

„da)

»téradat-szolgáltatások«: a téradatkészletekben szereplő téradatokon vagy a kapcsolódó metaadatokon – számítógépes alkalmazás igénybevétele mellett – végezhető műveletek a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (*1)

  3. cikkének 4. pontja szerint;

Módosítás 11

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 a pont (új)

A 86/278/EGK irányelv

2 cikk – 1 bekezdés – d b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1a.
     
  A 2. cikk a következő ponttal egészül ki: |
| | „db) | »téradatkészlet«: téradatok azonosítható gyűjteménye a 2007/2/EK irányelv 3. cikkének 3. pontja szerint.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

-1a.
     
  A 2. cikk a következő ponttal egészül ki:

„db)

„db)

»téradatkészlet«: téradatok azonosítható gyűjteménye a 2007/2/EK irányelv 3. cikkének 3. pontja szerint.”

»téradatkészlet«: téradatok azonosítható gyűjteménye a 2007/2/EK irányelv 3. cikkének 3. pontja szerint.”

Módosítás 12

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

A 86/278/EGK irányelv

10 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az iszap felhasználóinak neve és címe, és az iszap felhasználási helye; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

d)

az iszap felhasználóinak neve és címe, és az iszap felhasználási helye;

az iszap felhasználóinak neve és címe, és az iszap felhasználási helye;

törölve

törölve

Módosítás 13

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

A 86/278/EGK irányelv

10 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | az ezen irányelv átültetésével és végrehajtásával kapcsolatos minden más, a tagállamok által a 17. cikk alapján a Bizottság részére szolgáltatott információ. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

e)

az ezen irányelv átültetésével és végrehajtásával kapcsolatos minden más, a tagállamok által a 17. cikk alapján a Bizottság részére szolgáltatott információ.

az ezen irányelv átültetésével és végrehajtásával kapcsolatos minden más, a tagállamok által a 17. cikk alapján a Bizottság részére szolgáltatott információ.

törölve

törölve

Módosítás 14

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

A 86/278/EGK irányelv

10 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az e nyilvántartásokban található információk között szereplő téradat-készleteket
  a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv* 3. cikkének 4. pontjában meghatározott
  téradat-szolgáltatások használatával kell megadni. | Az e nyilvántartásokban található információk között szereplő téradat-készleteket téradat-szolgáltatások használatával kell megadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az e nyilvántartásokban található információk között szereplő téradat-készleteket
  a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv* 3. cikkének 4. pontjában meghatározott
  téradat-szolgáltatások használatával kell megadni.

a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv* 3. cikkének 4. pontjában meghatározott

Az e nyilvántartásokban található információk között szereplő téradat-készleteket téradat-szolgáltatások használatával kell megadni.

Módosítás 15

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

A 86/278/EGK irányelv

10 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az (1) bekezdésben említett nyilvántartásokat minden évben elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára, az adott naptári év végétől számított három hónapon belül, a 94/741/EK bizottsági határozat** mellékletének megfelelő egységes formátumban vagy más, a 17. cikk alapján előírt formátumban. | Az (1) bekezdésben említett nyilvántartásokat minden évben elérhetővé
  és könnyen hozzáférhetővé
  kell tenni a nyilvánosság számára, az adott naptári év végétől számított három hónapon belül, a 94/741/EK bizottsági határozat** mellékletének megfelelő egységes formátumban vagy más, a 17. cikk alapján előírt formátumban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az (1) bekezdésben említett nyilvántartásokat minden évben elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára, az adott naptári év végétől számított három hónapon belül, a 94/741/EK bizottsági határozat** mellékletének megfelelő egységes formátumban vagy más, a 17. cikk alapján előírt formátumban.

Az (1) bekezdésben említett nyilvántartásokat minden évben elérhetővé
  és könnyen hozzáférhetővé
  kell tenni a nyilvánosság számára, az adott naptári év végétől számított három hónapon belül, a 94/741/EK bizottsági határozat** mellékletének megfelelő egységes formátumban vagy más, a 17. cikk alapján előírt formátumban.

és könnyen hozzáférhetővé

Módosítás 16

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

A 86/278/EGK irányelv

10 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A kezelési módszerekre és az elemzések eredményeire vonatkozó információkat
  kívánságra
  közlik az illetékes hatóságokkal. | (3)   A kezelési módszerekre és az elemzések eredményeire vonatkozó információkat közlik az illetékes hatóságokkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A kezelési módszerekre és az elemzések eredményeire vonatkozó információkat
  kívánságra
  közlik az illetékes hatóságokkal.

(3)   A kezelési módszerekre és az elemzések eredményeire vonatkozó információkat közlik az illetékes hatóságokkal.

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

86/278/EGK irányelv

17 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktus révén meghatározza azt a formátumot, amelyben a tagállamoknak ezen irányelv 10. cikkében előírtaknak megfelelően információt kell szolgáltatniuk a 86/278/EGK irányelv végrehajtásáról. Az ilyen végrehajtási jogi aktust a 15. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. A Bizottság szolgálatai az egész Unióra kiterjedő áttekintést tesznek közzé, beleértve a tagállamok által a 10. és 17. cikk alapján rendelkezésre bocsátott adatok alapján készített térképeket is. | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktus révén meghatározza azt a formátumot, amelyben a tagállamoknak ezen irányelv 10. cikkében előírtaknak megfelelően információt kell szolgáltatniuk a 86/278/EGK irányelv végrehajtásáról. Az ilyen végrehajtási jogi aktust a 15. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. A Bizottság szolgálatai az egész Unióra kiterjedő áttekintést tesznek közzé, beleértve a tagállamok által a 10. és 17. cikk alapján rendelkezésre bocsátott adatok alapján készített térképeket is.
  Ezen adatok fényében a Bizottság – szükség esetén – benyújtja a talaj és a környezet fokozottabb védelmére irányuló megfelelő javaslatait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktus révén meghatározza azt a formátumot, amelyben a tagállamoknak ezen irányelv 10. cikkében előírtaknak megfelelően információt kell szolgáltatniuk a 86/278/EGK irányelv végrehajtásáról. Az ilyen végrehajtási jogi aktust a 15. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. A Bizottság szolgálatai az egész Unióra kiterjedő áttekintést tesznek közzé, beleértve a tagállamok által a 10. és 17. cikk alapján rendelkezésre bocsátott adatok alapján készített térképeket is.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktus révén meghatározza azt a formátumot, amelyben a tagállamoknak ezen irányelv 10. cikkében előírtaknak megfelelően információt kell szolgáltatniuk a 86/278/EGK irányelv végrehajtásáról. Az ilyen végrehajtási jogi aktust a 15. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. A Bizottság szolgálatai az egész Unióra kiterjedő áttekintést tesznek közzé, beleértve a tagállamok által a 10. és 17. cikk alapján rendelkezésre bocsátott adatok alapján készített térképeket is.
  Ezen adatok fényében a Bizottság – szükség esetén – benyújtja a talaj és a környezet fokozottabb védelmére irányuló megfelelő javaslatait.

Ezen adatok fényében a Bizottság – szükség esetén – benyújtja a talaj és a környezet fokozottabb védelmére irányuló megfelelő javaslatait.

Módosítás 17

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

A 2002/49/EK irányelv

10 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok biztosítják, hogy a VI. mellékletben említett stratégiai zajtérképekből és cselekvésiterv-összefoglalókból származó információkat a 7., illetve a 8. cikkben meghatározott dátumoktól számított hat hónapon belül megküldjék a Bizottság részére. E célból a tagállamoknak csak elektronikus úton kell jelenteniük az információkat a 
  13. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással létrehozandó
  adattár felé. Amennyiben egy tagállam frissíteni kívánja a megadott információkat, részleteznie kell a frissített és az eredeti információ közötti különbségeket, illetve a frissítés indokait, amikor a frissített információkat megadja az adattárban. | (2)   A tagállamok biztosítják, hogy a VI. mellékletben említett stratégiai zajtérképekből és cselekvésiterv-összefoglalókból származó információkat a 7., illetve a 8. cikkben meghatározott dátumoktól számított hat hónapon belül megküldjék a Bizottság részére. E célból a tagállamoknak csak elektronikus úton kell jelenteniük az információkat a 
  kötelező
  adattár felé. Amennyiben egy tagállam frissíteni kívánja a megadott információkat, részleteznie kell a frissített és az eredeti információ közötti különbségeket, illetve a frissítés indokait, amikor a frissített információkat megadja az adattárban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a VI. mellékletben említett stratégiai zajtérképekből és cselekvésiterv-összefoglalókból származó információkat a 7., illetve a 8. cikkben meghatározott dátumoktól számított hat hónapon belül megküldjék a Bizottság részére. E célból a tagállamoknak csak elektronikus úton kell jelenteniük az információkat a 
  13. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással létrehozandó
  adattár felé. Amennyiben egy tagállam frissíteni kívánja a megadott információkat, részleteznie kell a frissített és az eredeti információ közötti különbségeket, illetve a frissítés indokait, amikor a frissített információkat megadja az adattárban.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a VI. mellékletben említett stratégiai zajtérképekből és cselekvésiterv-összefoglalókból származó információkat a 7., illetve a 8. cikkben meghatározott dátumoktól számított hat hónapon belül megküldjék a Bizottság részére. E célból a tagállamoknak csak elektronikus úton kell jelenteniük az információkat a 
  kötelező
  adattár felé. Amennyiben egy tagállam frissíteni kívánja a megadott információkat, részleteznie kell a frissített és az eredeti információ közötti különbségeket, illetve a frissítés indokait, amikor a frissített információkat megadja az adattárban.

Módosítás 18

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

A 2002/49/EK irányelv

10 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. | A 10. cikk a (2) bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(2a)
     
  A Bizottság a 12a. cikkel összhangban ezen irányelv kiegészítése céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a (2) bekezdésben említett kötelező adattár létrehozásáról és a stratégiai zajtérképekből és cselekvésiterv-összefoglalókból származó információk megosztását célzó digitális információcsere-mechanizmus részletes szabályairól.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4a.

4a.

A 10. cikk a (2) bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  A Bizottság a 12a. cikkel összhangban ezen irányelv kiegészítése céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a (2) bekezdésben említett kötelező adattár létrehozásáról és a stratégiai zajtérképekből és cselekvésiterv-összefoglalókból származó információk megosztását célzó digitális információcsere-mechanizmus részletes szabályairól.”

Módosítás 19

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 4 b pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 4 b pont (új)

A 2002/49/EK irányelv

12 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4b. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „12a. cikk




  A felhatalmazás gyakorlása





  (1)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.






  (2)
     
  A Bizottságnak a 10. cikk (2a) bekezdése szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól [e rendelet hatálybalépésének napja] -tól/-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.






  (3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 10. cikk (2a) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.






  (4)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban

   (*2)

  foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.






  (5)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.






  (6)
     
  A 10. cikk (2a) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4b.

4b.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„12a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)
     
  A Bizottságnak a 10. cikk (2a) bekezdése szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól [e rendelet hatálybalépésének napja] -tól/-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.

(3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 10. cikk (2a) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban

   (*2)

  foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)
     
  A 10. cikk (2a) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 20

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

A 2002/49/EK irányelv

VI melléklet – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5. | A VI. melléklet 3. pontja helyébe a következő szöveg lép: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5.

A VI. melléklet 3. pontja helyébe a következő szöveg lép:

| 5. | A VI. melléklet 3. pontját el kell hagyni. |
| --- | --- |

5.

A VI. melléklet 3. pontját el kell hagyni.

| (3) | Információcsere-mechanizmus



  A Bizottság – az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segítségével – a 13. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kötelező digitális információcsere-mechanizmust alakít ki a stratégiai zajtérképekből és cselekvésiterv-összefoglalókból származó, a 10. cikk (2) bekezdésében említett információk megosztása céljából. |
| --- | --- |

(3)

(3)

Információcsere-mechanizmus

A Bizottság – az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segítségével – a 13. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kötelező digitális információcsere-mechanizmust alakít ki a stratégiai zajtérképekből és cselekvésiterv-összefoglalókból származó, a 10. cikk (2) bekezdésében említett információk megosztása céljából.

A Bizottság – az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segítségével – a 13. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kötelező digitális információcsere-mechanizmust alakít ki a stratégiai zajtérképekből és cselekvésiterv-összefoglalókból származó, a 10. cikk (2) bekezdésében említett információk megosztása céljából.

Módosítás 21

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – - 1 pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – - 1 pont (új)

2004/35/EK irányelv

2 cikk – 1 bekezdés – 16 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1.
     
  A 2. cikk a következő ponttal egészül ki:











  „16a. | »téradat-szolgáltatások«: a téradatkészletekben szereplő téradatokon vagy a kapcsolódó metaadatokon – számítógépes alkalmazás igénybevétele mellett – végezhető műveletek a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben

   (*3)

  meghatározottak szerint; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

-1.
     
  A 2. cikk a következő ponttal egészül ki:

„16a.

Módosítás 22

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2004/35/EK irányelv

18 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok gondoskodnak arról, hogy legalább a közvetlenül fenyegető károkkal kapcsolatban megfelelő és naprakész információk legyenek elérhetők a nyilvánosság számára, online, nyílt adatformátumban, ezen irányelv VI. mellékletének és a 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv* 7. cikke (4) bekezdésének megfelelően. Minden esemény kapcsán legalább az ezen irányelv VI. mellékletében felsorolt információkat meg kell adni. | (1)
     A tagállamok gondoskodnak arról, hogy legalább a közvetlenül fenyegető károkkal kapcsolatban megfelelő és naprakész információk legyenek elérhetők a nyilvánosság
  és a Bizottság
  számára, online, nyílt adatformátumban, ezen irányelv VI. mellékletének és a 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv* 7. cikke (4) bekezdésének megfelelően. Minden esemény kapcsán legalább az ezen irányelv VI. mellékletében felsorolt információkat meg kell adni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy legalább a közvetlenül fenyegető károkkal kapcsolatban megfelelő és naprakész információk legyenek elérhetők a nyilvánosság számára, online, nyílt adatformátumban, ezen irányelv VI. mellékletének és a 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv* 7. cikke (4) bekezdésének megfelelően. Minden esemény kapcsán legalább az ezen irányelv VI. mellékletében felsorolt információkat meg kell adni.

(1)
     A tagállamok gondoskodnak arról, hogy legalább a közvetlenül fenyegető károkkal kapcsolatban megfelelő és naprakész információk legyenek elérhetők a nyilvánosság
  és a Bizottság
  számára, online, nyílt adatformátumban, ezen irányelv VI. mellékletének és a 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv* 7. cikke (4) bekezdésének megfelelően. Minden esemény kapcsán legalább az ezen irányelv VI. mellékletében felsorolt információkat meg kell adni.

Módosítás 23

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2004/35/EK irányelv

18 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A Bizottság a 18a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el ezen irányelv VI. mellékletének módosítása céljából azon részletes kritériumokra vonatkozóan, amelyek szerint a környezeti károk mértékét és típusát osztályozni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A Bizottság a 18a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el ezen irányelv VI. mellékletének módosítása céljából azon részletes kritériumokra vonatkozóan, amelyek szerint a környezeti károk mértékét és típusát osztályozni kell.

Módosítás 24

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2004/35/EK irányelv

18 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett információk között szereplő téradat-készletek, így az események térbeli helyét
  a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv** 3. cikkének 4. pontjában meghatározott
  téradat-szolgáltatások használatával kell megadni. | (2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett információk között szereplő téradat-készletek, így az események térbeli helyét téradat-szolgáltatások használatával kell megadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett információk között szereplő téradat-készletek, így az események térbeli helyét
  a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv** 3. cikkének 4. pontjában meghatározott
  téradat-szolgáltatások használatával kell megadni.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett információk között szereplő téradat-készletek, így az események térbeli helyét téradat-szolgáltatások használatával kell megadni.

Módosítás 25

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2004/35/EK irányelv

18 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság szolgálatai az egész Unióra kiterjedő áttekintést tesznek közzé, beleértve a tagállamok által az (1) bekezdés alapján rendelkezésre bocsátott adatok alapján készített térképeket is. | (3)   A Bizottság szolgálatai az egész Unióra kiterjedő áttekintést tesznek közzé, beleértve a tagállamok által az (1) bekezdés alapján rendelkezésre bocsátott adatok alapján készített térképeket is
  , és azt rendszeresen frissítik
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A Bizottság szolgálatai az egész Unióra kiterjedő áttekintést tesznek közzé, beleértve a tagállamok által az (1) bekezdés alapján rendelkezésre bocsátott adatok alapján készített térképeket is.

(3)   A Bizottság szolgálatai az egész Unióra kiterjedő áttekintést tesznek közzé, beleértve a tagállamok által az (1) bekezdés alapján rendelkezésre bocsátott adatok alapján készített térképeket is
  , és azt rendszeresen frissítik
  .

Módosítás 26

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2004/35/EK irányelv

18 cikk – 4 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság
  rendszeres időközönként
  értékeli ezen irányelvet. Az
  említett értékelés
  többek között a következő elemeken alapul: | (4)   A Bizottság
  legkésőbb 2022. január 1-jéig, majd azt követően legalább ötévente
  értékeli ezen irányelvet
  és annak végrehajtását
  . Az
  értékelést nyilvánosan elérhetővé teszik, és az
  többek között a következő elemeken alapul: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság
  rendszeres időközönként
  értékeli ezen irányelvet. Az
  említett értékelés
  többek között a következő elemeken alapul:

(4)   A Bizottság
  legkésőbb 2022. január 1-jéig, majd azt követően legalább ötévente
  értékeli ezen irányelvet
  és annak végrehajtását
  . Az
  értékelést nyilvánosan elérhetővé teszik, és az
  többek között a következő elemeken alapul:

Módosítás 27

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2004/35/EK irányelv

18 cikk – 4 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a tagállamokban bekövetkezett fejlesztések és vonatkozó változások elemzése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a tagállamokban bekövetkezett fejlesztések és vonatkozó változások elemzése.

a tagállamokban bekövetkezett fejlesztések és vonatkozó változások elemzése.

Módosítás 28

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2004/35/EK irányelv

18 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A Bizottság a (4) bekezdésben említett értékelés eredményeiről kellő időben jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és szükség esetén megfelelő jogalkotási javaslatokat terjeszt elő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  A Bizottság a (4) bekezdésben említett értékelés eredményeiről kellő időben jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és szükség esetén megfelelő jogalkotási javaslatokat terjeszt elő.

Módosítás 29

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2004/35/EK irányelv

18 cikk – 4 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b)
     
  Az (4) bekezdésben említett értékelés fontolóra veszi a környezeti káresemény fogalmának a 2. cikk (1) bekezdése szerinti kiterjesztését és ezen irányelv hatályának kiterjesztését olyan módon, hogy azok magukban foglalják az emberi egészségben okozott kárt és így a levegőben okozott kárra is kiterjedjenek, amely jelentős egészségügyi kockázatokkal járhat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4b)
     
  Az (4) bekezdésben említett értékelés fontolóra veszi a környezeti káresemény fogalmának a 2. cikk (1) bekezdése szerinti kiterjesztését és ezen irányelv hatályának kiterjesztését olyan módon, hogy azok magukban foglalják az emberi egészségben okozott kárt és így a levegőben okozott kárra is kiterjedjenek, amely jelentős egészségügyi kockázatokkal járhat.

Módosítás 30

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

2004/35/EK irányelv

18 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „18a. cikk




  A felhatalmazás gyakorlása





  (1)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.






  (2)
     
  A Bizottság [e rendelet hatálybalépésétől] kezdődően, határozatlan időre szóló felhatalmazást kap a 18. cikk (1a) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.






  (3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 18. cikk (1a) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.






  (4)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban

   (*4)

  foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.






  (5)
     
  A Bizottság mihelyst elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, erről egyidejűleg tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.






  (6)
     
  A 18. cikk (1a) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„18a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)
     
  A Bizottság [e rendelet hatálybalépésétől] kezdődően, határozatlan időre szóló felhatalmazást kap a 18. cikk (1a) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 18. cikk (1a) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban

   (*4)

  foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)
     
  A Bizottság mihelyst elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, erről egyidejűleg tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)
     
  A 18. cikk (1a) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 31

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2004/35/EK irányelv

VI melléklet – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 18. cikk (1) bekezdésében említett információk környezeti kárt vagy kár közvetlen veszélyét előidéző
  kibocsátásokra
  ,
  eseményekre
  vagy
  incidensekre vonatkoznak
  , minden egyes esetben az alábbi információkat és adatokat tartalmazva: | A 18. cikk (1) bekezdésében említett információk
  magukban foglalnak egy listát a
  környezeti kárt vagy kár közvetlen veszélyét előidéző
  kibocsátásokról
  ,
  eseményekről
  vagy
  incidensekről
  , minden egyes esetben az alábbi információkat és adatokat tartalmazva: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 18. cikk (1) bekezdésében említett információk környezeti kárt vagy kár közvetlen veszélyét előidéző
  kibocsátásokra
  ,
  eseményekre
  vagy
  incidensekre vonatkoznak
  , minden egyes esetben az alábbi információkat és adatokat tartalmazva:

kibocsátásokra

eseményekre

incidensekre vonatkoznak

A 18. cikk (1) bekezdésében említett információk
  magukban foglalnak egy listát a
  környezeti kárt vagy kár közvetlen veszélyét előidéző
  kibocsátásokról
  ,
  eseményekről
  vagy
  incidensekről
  , minden egyes esetben az alábbi információkat és adatokat tartalmazva:

magukban foglalnak egy listát a

kibocsátásokról

eseményekről

incidensekről

Módosítás 32

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2004/35/EK irányelv

VI melléklet – 7 pont – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a vonatkozó bírósági eljárások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

a vonatkozó bírósági eljárások;

a vonatkozó bírósági eljárások;

Módosítás 33

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – a a pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – a a pont (új)

2007/2/EK irányelv

21 cikk – 2 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a (2) bekezdés a következő ponttal egészül ki:










  „ca) | a tagállamok európai térinformációs infrastruktúrája fejlesztésének elemzése;”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a (2) bekezdés a következő ponttal egészül ki:

a (2) bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„ca)

„ca)

a tagállamok európai térinformációs infrastruktúrája fejlesztésének elemzése;”;

a tagállamok európai térinformációs infrastruktúrája fejlesztésének elemzése;”;

Módosítás 34

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

4 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2007/2/EK irányelv

23 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság
  rendszeres időközönként
  értékeli ezen irányelvet. Az említett értékelés többek között a következő elemeken alapul: | A Bizottság
  legkésőbb 2022. január 1-jéig, majd azt követően legalább ötévente
  értékeli ezen irányelvet
  és annak végrehajtását, és az értékelést nyilvánosan hozzáférhetővé teszi
  . Az említett értékelés többek között a következő elemeken alapul: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság
  rendszeres időközönként
  értékeli ezen irányelvet. Az említett értékelés többek között a következő elemeken alapul:

rendszeres időközönként

A Bizottság
  legkésőbb 2022. január 1-jéig, majd azt követően legalább ötévente
  értékeli ezen irányelvet
  és annak végrehajtását, és az értékelést nyilvánosan hozzáférhetővé teszi
  . Az említett értékelés többek között a következő elemeken alapul:

legkésőbb 2022. január 1-jéig, majd azt követően legalább ötévente

és annak végrehajtását, és az értékelést nyilvánosan hozzáférhetővé teszi

Módosítás 35

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

4 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2007/2/EK irányelv

23 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság a második bekezdésben említett értékelés eredményeiről kellő időben jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és szükség esetén megfelelő jogalkotási javaslatokat terjeszt elő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság a második bekezdésben említett értékelés eredményeiről kellő időben jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és szükség esetén megfelelő jogalkotási javaslatokat terjeszt elő.

A Bizottság a második bekezdésben említett értékelés eredményeiről kellő időben jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és szükség esetén megfelelő jogalkotási javaslatokat terjeszt elő.

Módosítás 36

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

5 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

2009/147/EK irányelv

12 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok hatévente, a 92/43/EGK tanácsi irányelv* 17. cikke alapján készített jelentéssel egyidejűleg jelentést tesznek a Bizottságnak az ezen irányelv alapján hozott intézkedések végrehajtásáról és ezen intézkedések főbb hatásairól. A 
  jelentés
  különösen a következőkkel kapcsolatban tartalmaz információkat: az ezen irányelv által védett vadon élő madárfajok állapota és állományváltozásuk iránya, valamint az őket érintő fenyegetések és nyomás, a vonatkozásukban meghozott állományvédelmi intézkedések és a különleges védelmi területek hálózatának az ezen irányelv 2. cikkében meghatározott célokhoz való hozzájárulása.”; | (1)   A tagállamok hatévente, a 92/43/EGK tanácsi irányelv* 17. cikke alapján készített jelentéssel egyidejűleg jelentést tesznek a Bizottságnak az ezen irányelv alapján hozott intézkedések végrehajtásáról és ezen intézkedések főbb hatásairól. A 
  jelentést nyilvánosan hozzáférhetővé teszik, és az
  különösen a következőkkel kapcsolatban tartalmaz információkat: az ezen irányelv által védett vadon élő madárfajok állapota és állományváltozásuk iránya, valamint az őket érintő fenyegetések és nyomás, a vonatkozásukban meghozott állományvédelmi intézkedések és a különleges védelmi területek hálózatának az ezen irányelv 2. cikkében meghatározott célokhoz való hozzájárulása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok hatévente, a 92/43/EGK tanácsi irányelv* 17. cikke alapján készített jelentéssel egyidejűleg jelentést tesznek a Bizottságnak az ezen irányelv alapján hozott intézkedések végrehajtásáról és ezen intézkedések főbb hatásairól. A 
  jelentés
  különösen a következőkkel kapcsolatban tartalmaz információkat: az ezen irányelv által védett vadon élő madárfajok állapota és állományváltozásuk iránya, valamint az őket érintő fenyegetések és nyomás, a vonatkozásukban meghozott állományvédelmi intézkedések és a különleges védelmi területek hálózatának az ezen irányelv 2. cikkében meghatározott célokhoz való hozzájárulása.”;

(1)   A tagállamok hatévente, a 92/43/EGK tanácsi irányelv* 17. cikke alapján készített jelentéssel egyidejűleg jelentést tesznek a Bizottságnak az ezen irányelv alapján hozott intézkedések végrehajtásáról és ezen intézkedések főbb hatásairól. A 
  jelentést nyilvánosan hozzáférhetővé teszik, és az
  különösen a következőkkel kapcsolatban tartalmaz információkat: az ezen irányelv által védett vadon élő madárfajok állapota és állományváltozásuk iránya, valamint az őket érintő fenyegetések és nyomás, a vonatkozásukban meghozott állományvédelmi intézkedések és a különleges védelmi területek hálózatának az ezen irányelv 2. cikkében meghatározott célokhoz való hozzájárulása.

Módosítás 37

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

5 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2009/147/EK irányelv

12 cikk – 2 bekezdés – első mondat

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segítségével az (1) bekezdésben meghatározott információk alapján hatévente átfogó jelentést készít. | (2)   A Bizottság az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segítségével az (1) bekezdésben meghatározott információk alapján hatévente átfogó jelentést készít és tesz közzé. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segítségével az (1) bekezdésben meghatározott információk alapján hatévente átfogó jelentést készít.

(2)   A Bizottság az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segítségével az (1) bekezdésben meghatározott információk alapján hatévente átfogó jelentést készít és tesz közzé.

Módosítás 38

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – a pont

6 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – a pont

2010/63/EU irányelv

54 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság szolgálatai az egész Unióra kiterjedő áttekintést tesznek közzé
  a tagállamok által rendelkezésre bocsátott
  adatok alapján. | A második albekezdésben említett adatok tagállamok általi benyújtásától számított legfeljebb hat hónapon belül
  a Bizottság szolgálatai az egész Unióra kiterjedő áttekintést tesznek közzé
  és azt rendszeresen frissítik ezen
  adatok alapján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság szolgálatai az egész Unióra kiterjedő áttekintést tesznek közzé
  a tagállamok által rendelkezésre bocsátott
  adatok alapján.

a tagállamok által rendelkezésre bocsátott

A második albekezdésben említett adatok tagállamok általi benyújtásától számított legfeljebb hat hónapon belül
  a Bizottság szolgálatai az egész Unióra kiterjedő áttekintést tesznek közzé
  és azt rendszeresen frissítik ezen
  adatok alapján.

A második albekezdésben említett adatok tagállamok általi benyújtásától számított legfeljebb hat hónapon belül

és azt rendszeresen frissítik ezen

Módosítás 39

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – b pont

6 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – b pont

2010/63/EU irányelv

54 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság az 56. cikk (3) bekezdésében említett
  szabályozási bizottsági
  eljárással meghatározza az (1), (2) és (3) bekezdésben említett adatok benyújtásának egységes formátumát és információtartalmát. | (4)   A Bizottság az 56. cikk (3) bekezdésében említett
  vizsgálóbizottsági
  eljárással meghatározza az (1), (2) és (3) bekezdésben említett adatok benyújtásának egységes formátumát és információtartalmát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság az 56. cikk (3) bekezdésében említett
  szabályozási bizottsági
  eljárással meghatározza az (1), (2) és (3) bekezdésben említett adatok benyújtásának egységes formátumát és információtartalmát.

(4)   A Bizottság az 56. cikk (3) bekezdésében említett
  vizsgálóbizottsági
  eljárással meghatározza az (1), (2) és (3) bekezdésben említett adatok benyújtásának egységes formátumát és információtartalmát.

Módosítás 40

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

6 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

2010/63/EU irányelv

56 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | Az 56. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

Az 56. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor
  az 1999
  /
  468
  /
  EK határozat
  5.
  és 7.
  cikkét kell alkalmazni
  , figyelemmel 8
  .
  cikkének rendelkezéseire
  .

| | „(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor
  a 182
  /
  2011
  /
  EU rendelet
  5. cikkét kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

„(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor
  a 182
  /
  2011
  /
  EU rendelet
  5. cikkét kell alkalmazni.”

Módosítás 43

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

7 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

166/2006/EK rendelet

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok minden évben elektronikus úton jelentést tesznek a Bizottság részére, amely tartalmaz minden, az 5. cikk (1) és (2) bekezdésében említett adatot, a Bizottság által a 19. cikk (2) bekezdésében említett eljárással végrehajtási jogi aktus révén meghatározandó formátumban
  és időpontban
  . A jelentéstétel időpontja semmiképpen sem lehet későbbi, mint a jelentéstétel tárgyévének végétől számított 9 hónap. | (2)   A tagállamok minden évben
  legkésőbb március 31-ig
  elektronikus úton jelentést tesznek a Bizottság részére, amely tartalmaz minden, az 5. cikk (1) és (2) bekezdésében említett adatot, a Bizottság által a 19. cikk (2) bekezdésében említett eljárással végrehajtási jogi aktus révén meghatározandó formátumban. A jelentéstétel időpontja semmiképpen sem lehet későbbi, mint a jelentéstétel tárgyévének végétől számított 9 hónap. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok minden évben elektronikus úton jelentést tesznek a Bizottság részére, amely tartalmaz minden, az 5. cikk (1) és (2) bekezdésében említett adatot, a Bizottság által a 19. cikk (2) bekezdésében említett eljárással végrehajtási jogi aktus révén meghatározandó formátumban
  és időpontban
  . A jelentéstétel időpontja semmiképpen sem lehet későbbi, mint a jelentéstétel tárgyévének végétől számított 9 hónap.

(2)   A tagállamok minden évben
  legkésőbb március 31-ig
  elektronikus úton jelentést tesznek a Bizottság részére, amely tartalmaz minden, az 5. cikk (1) és (2) bekezdésében említett adatot, a Bizottság által a 19. cikk (2) bekezdésében említett eljárással végrehajtási jogi aktus révén meghatározandó formátumban. A jelentéstétel időpontja semmiképpen sem lehet későbbi, mint a jelentéstétel tárgyévének végétől számított 9 hónap.

Módosítás 44

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

8 cikk – 1 bekezdés

995/2010/EU rendelet

20 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok minden év április 30-ig elérhetővé teszik a nyilvánosság és a Bizottság számára az e rendelet előző naptári év során történt alkalmazására vonatkozó információkat. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározhatja azt a formátumot és eljárást, amely szerint a tagállamoknak hozzáférhetővé kell tenniük az ilyen információt. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a Bizottság a 18. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással fogadja el. | (1)   A tagállamok
  legkésőbb
  minden év április 30-ig elérhetővé teszik a nyilvánosság és a Bizottság számára az e rendelet előző naptári év során történt alkalmazására vonatkozó információkat. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározhatja azt a formátumot és eljárást, amely szerint a tagállamoknak hozzáférhetővé kell tenniük az ilyen információt. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a Bizottság a 18. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással fogadja el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok minden év április 30-ig elérhetővé teszik a nyilvánosság és a Bizottság számára az e rendelet előző naptári év során történt alkalmazására vonatkozó információkat. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározhatja azt a formátumot és eljárást, amely szerint a tagállamoknak hozzáférhetővé kell tenniük az ilyen információt. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a Bizottság a 18. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással fogadja el.

(1)   A tagállamok
  legkésőbb
  minden év április 30-ig elérhetővé teszik a nyilvánosság és a Bizottság számára az e rendelet előző naptári év során történt alkalmazására vonatkozó információkat. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározhatja azt a formátumot és eljárást, amely szerint a tagállamoknak hozzáférhetővé kell tenniük az ilyen információt. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a Bizottság a 18. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással fogadja el.

Módosítás 45

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

8 cikk – 1 bekezdés

995/2010/EU irányelv

20 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság
  2015
  . december 3-ig, és azt követően
  hatévente
   – az e rendelet alkalmazásáról szóló információk és az azzal kapcsolatos tapasztalatok alapján – felülvizsgálja a rendelet működését és hatékonyságát, többek között az illegálisan kitermelt fa és az ilyen fából készült fatermékek piaci forgalomba hozatalának megelőzése terén. Különösen a kis- és középvállalkozásokra és a termékkörre gyakorolt közigazgatási következményeket kell megvizsgálnia. A Bizottság a felülvizsgálat eredményeiről jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és szükség esetén megfelelő jogalkotási javaslatokat csatol a jelentéshez. | (3)   A Bizottság
  2021
  . december 3-ig, és azt követően
  ötévente
   – az e rendelet alkalmazásáról szóló információk és az azzal kapcsolatos tapasztalatok alapján – felülvizsgálja a rendelet működését és hatékonyságát, többek között az illegálisan kitermelt fa és az ilyen fából készült fatermékek piaci forgalomba hozatalának megelőzése terén. Különösen a kis- és középvállalkozásokra és a termékkörre gyakorolt közigazgatási következményeket kell megvizsgálnia. A Bizottság a felülvizsgálat eredményeiről jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és szükség esetén megfelelő jogalkotási javaslatokat csatol a jelentéshez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A Bizottság
  2015
  . december 3-ig, és azt követően
  hatévente
   – az e rendelet alkalmazásáról szóló információk és az azzal kapcsolatos tapasztalatok alapján – felülvizsgálja a rendelet működését és hatékonyságát, többek között az illegálisan kitermelt fa és az ilyen fából készült fatermékek piaci forgalomba hozatalának megelőzése terén. Különösen a kis- és középvállalkozásokra és a termékkörre gyakorolt közigazgatási következményeket kell megvizsgálnia. A Bizottság a felülvizsgálat eredményeiről jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és szükség esetén megfelelő jogalkotási javaslatokat csatol a jelentéshez.

(3)   A Bizottság
  2021
  . december 3-ig, és azt követően
  ötévente
   – az e rendelet alkalmazásáról szóló információk és az azzal kapcsolatos tapasztalatok alapján – felülvizsgálja a rendelet működését és hatékonyságát, többek között az illegálisan kitermelt fa és az ilyen fából készült fatermékek piaci forgalomba hozatalának megelőzése terén. Különösen a kis- és középvállalkozásokra és a termékkörre gyakorolt közigazgatási következményeket kell megvizsgálnia. A Bizottság a felülvizsgálat eredményeiről jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és szükség esetén megfelelő jogalkotási javaslatokat csatol a jelentéshez.

Módosítás 46

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

9 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

2173/2005/EK rendelet

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok minden év április 30-ig elérhetővé teszik a nyilvánosság és a Bizottság számára az e rendelet előző naptári év során történt alkalmazására vonatkozó információkat. | (1)   A tagállamok
  legkésőbb
  minden év április 30-ig elérhetővé teszik a nyilvánosság és a Bizottság számára az e rendelet előző naptári év során történt alkalmazására vonatkozó információkat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok minden év április 30-ig elérhetővé teszik a nyilvánosság és a Bizottság számára az e rendelet előző naptári év során történt alkalmazására vonatkozó információkat.

(1)   A tagállamok
  legkésőbb
  minden év április 30-ig elérhetővé teszik a nyilvánosság és a Bizottság számára az e rendelet előző naptári év során történt alkalmazására vonatkozó információkat.

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

9 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2173/2005/EK rendelet

9 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság 2021 decemberéig és azt követően
  hatévente
   – a rendelet alkalmazásáról szóló információk és szerzett tapasztalatok alapján – felülvizsgálja e rendelet működését és hatékonyságát. Ennek során figyelembe
  kell vennie
  az önkéntes partnerségi megállapodások végrehajtásában elért előrehaladást. A Bizottság a felülvizsgálat eredményéről jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és – adott esetben – a FLEGT engedélyezési rendszer továbbfejlesztésére vonatkozó javaslatokkal egészíti ki azt. | A Bizottság 2021 decemberéig és azt követően
  ötévente
   – a rendelet alkalmazásáról szóló információk és szerzett tapasztalatok alapján – felülvizsgálja e rendelet működését és hatékonyságát. Ennek során figyelembe
  veszi
  az önkéntes partnerségi megállapodások végrehajtásában elért előrehaladást. A Bizottság a felülvizsgálat eredményéről
  ötévente
  jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és – adott esetben – a FLEGT engedélyezési rendszer továbbfejlesztésére vonatkozó javaslatokkal egészíti ki azt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság 2021 decemberéig és azt követően
  hatévente
   – a rendelet alkalmazásáról szóló információk és szerzett tapasztalatok alapján – felülvizsgálja e rendelet működését és hatékonyságát. Ennek során figyelembe
  kell vennie
  az önkéntes partnerségi megállapodások végrehajtásában elért előrehaladást. A Bizottság a felülvizsgálat eredményéről jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és – adott esetben – a FLEGT engedélyezési rendszer továbbfejlesztésére vonatkozó javaslatokkal egészíti ki azt.

hatévente

kell vennie

A Bizottság 2021 decemberéig és azt követően
  ötévente
   – a rendelet alkalmazásáról szóló információk és szerzett tapasztalatok alapján – felülvizsgálja e rendelet működését és hatékonyságát. Ennek során figyelembe
  veszi
  az önkéntes partnerségi megállapodások végrehajtásában elért előrehaladást. A Bizottság a felülvizsgálat eredményéről
  ötévente
  jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és – adott esetben – a FLEGT engedélyezési rendszer továbbfejlesztésére vonatkozó javaslatokkal egészíti ki azt.

ötévente

veszi

ötévente

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

10 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

338/97/EK rendelet

15 cikk – 4 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | A 20. cikk sérelme nélkül, a tagállamok igazgatási hatóságai az egyezmény részes feleinek minden konferenciája előtt egy évvel közölnek a Bizottsággal minden olyan információt a releváns előző időszakra vonatkozóan, amely az egyezmény VIII. cikke (7) bekezdésének b) pontjában említett jelentések elkészítéséhez szükséges, valamint az e rendelet előírásainak megfelelő, az egyezmény hatálya alá nem tartozó információkat.
  A megadandó információkat és
  azok benyújtásának formáját a Bizottság határozza meg a 18. cikk (2) bekezdésében említett
  szabályozási bizottsági
  eljárással. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

A 20. cikk sérelme nélkül, a tagállamok igazgatási hatóságai az egyezmény részes feleinek minden konferenciája előtt egy évvel közölnek a Bizottsággal minden olyan információt a releváns előző időszakra vonatkozóan, amely az egyezmény VIII. cikke (7) bekezdésének b) pontjában említett jelentések elkészítéséhez szükséges, valamint az e rendelet előírásainak megfelelő, az egyezmény hatálya alá nem tartozó információkat.
  A megadandó információkat és
  azok benyújtásának formáját a Bizottság határozza meg a 18. cikk (2) bekezdésében említett
  szabályozási bizottsági
  eljárással.

A megadandó információkat és

szabályozási bizottsági

| c) | A 20. cikk sérelme nélkül, a tagállamok igazgatási hatóságai az egyezmény részes feleinek minden konferenciája előtt egy évvel közölnek a Bizottsággal minden olyan információt a releváns előző időszakra vonatkozóan, amely az egyezmény VIII. cikke (7) bekezdésének b) pontjában említett jelentések elkészítéséhez szükséges, valamint az e rendelet előírásainak megfelelő, az egyezmény hatálya alá nem tartozó információkat. Azok benyújtásának formáját a Bizottság határozza meg a 18. cikk (2) bekezdésében említett
  vizsgálóbizottsági
  eljárással. |
| --- | --- |

c)

A 20. cikk sérelme nélkül, a tagállamok igazgatási hatóságai az egyezmény részes feleinek minden konferenciája előtt egy évvel közölnek a Bizottsággal minden olyan információt a releváns előző időszakra vonatkozóan, amely az egyezmény VIII. cikke (7) bekezdésének b) pontjában említett jelentések elkészítéséhez szükséges, valamint az e rendelet előírásainak megfelelő, az egyezmény hatálya alá nem tartozó információkat. Azok benyújtásának formáját a Bizottság határozza meg a 18. cikk (2) bekezdésében említett
  vizsgálóbizottsági
  eljárással.

vizsgálóbizottsági

Módosítás 49

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 a bekezdés (új)

10 cikk – 1 a bekezdés (új)

338/97/EK rendelet

18 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A 18. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |
| (2)   Az e 
  cikkre
  történő
  hivatkozás esetén az 1999
  /
  468
  /
  EK határozat
  5.
  és 7.
  cikkét kell
  alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire
  . | „(2)   Az e 
  bekezdésre
  történő
  hivatkozáskor a 182
  /
  2011
  /
  EU rendelet
  5. cikkét kell
  alkalmazni.” |
| Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időtartam három hónap. A 19. cikk 1. és 2. pontjában említett bizottsági feladatok esetében – amennyiben a javaslatnak a Tanácshoz történő benyújtását követő három hónap elteltével sem történik intézkedés a Tanács részéről – a javasolt intézkedéseket a Bizottság elfogadja. | |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

A 18. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

A 18. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(2)   Az e 
  cikkre
  történő
  hivatkozás esetén az 1999
  /
  468
  /
  EK határozat
  5.
  és 7.
  cikkét kell
  alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire
  .

„(2)   Az e 
  bekezdésre
  történő
  hivatkozáskor a 182
  /
  2011
  /
  EU rendelet
  5. cikkét kell
  alkalmazni.”

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időtartam három hónap. A 19. cikk 1. és 2. pontjában említett bizottsági feladatok esetében – amennyiben a javaslatnak a Tanácshoz történő benyújtását követő három hónap elteltével sem történik intézkedés a Tanács részéről – a javasolt intézkedéseket a Bizottság elfogadja.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időtartam három hónap. A 19. cikk 1. és 2. pontjában említett bizottsági feladatok esetében – amennyiben a javaslatnak a Tanácshoz történő benyújtását követő három hónap elteltével sem történik intézkedés a Tanács részéről – a javasolt intézkedéseket a Bizottság elfogadja.

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0324/2018).

1

(45)  COM(2017)0312.

45

(46)  SWD(2017)0230.

46

(45)  COM(2017)0312.

45

(46)  SWD(2017)0230.

46

(47)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/4/EK irányelve (2003. január 28.) a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről és a 90/313/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 41., 2003.2.14., 26. o.).

47

(48)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/2/EK irányelve (2007. március 14.) az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról (HL L 108., 2007.4.25., 1. o.).

48

(47)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/4/EK irányelve (2003. január 28.) a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről és a 90/313/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 41., 2003.2.14., 26. o.).

47

(48)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/2/EK irányelve (2007. március 14.) az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról (HL L 108., 2007.4.25., 1. o.).

48

(49)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

49

(49)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

49

(50)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/49/EK irányelve (2002. június 25.) a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről (HL L 189., 2002.7.18.).

50

(50)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/49/EK irányelve (2002. június 25.) a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről (HL L 189., 2002.7.18.).

50

(52)  COM(2016)0478 és SWD(2016)0273.

52

(53)  COM(2017)0312.

53

(52)  COM(2016)0478 és SWD(2016)0273.

52

(53)  COM(2017)0312.

53

(56)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/63/EU irányelve (2010. szeptember 22.) a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről (HL L 276., 2010.10.20., 33. o.).

56

(56)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/63/EU irányelve (2010. szeptember 22.) a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről (HL L 276., 2010.10.20., 33. o.).

56

(56a)  
  A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről szóló 2010/63/EU irányelv 58. cikke értelmében (COM(2017)0631).

56a

A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről szóló 2010/63/EU irányelv 58. cikke értelmében (COM(2017)0631).

---

2018. október 24., szerda

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/221 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/221

---

P8_TA(2018)0404

Az Európai Unió 2019-re vonatkozó általános költségvetése – összes szakasz

Az Európai Parlament 2018. október 24-i állásfoglalása az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (11737/2018 – C8-0410/2018 – 2018/2046(BUD))

(2020/C 345/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (4) (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (4) (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (5),

| — | tekintettel a költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló, 2018. március 15-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló, 2018. március 15-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2019. évi pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2018. április 19-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2019. évi pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2018. április 19-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetére, amelyet a Bizottság 2018. június 21-én fogadott el (COM(2018)0600), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetére, amelyet a Bizottság 2018. június 21-én fogadott el (COM(2018)0600),

| — | tekintettel az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetés-tervezetéről szóló, a Tanács által 2018. szeptember 4-én elfogadott, és az Európai Parlamentnek 2018. szeptember 13-án továbbított álláspontra (11737/2018 – C8-0410/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetés-tervezetéről szóló, a Tanács által 2018. szeptember 4-én elfogadott, és az Európai Parlamentnek 2018. szeptember 13-án továbbított álláspontra (11737/2018 – C8-0410/2018),

| — | tekintettel a 2019. évi költségvetés tervezetéről folytatandó háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról szóló, 2018. július 5-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2019. évi költségvetés tervezetéről folytatandó háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról szóló, 2018. július 5-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéhez fűzött 1/2019. (COM(2018)0709) számú módosító indítványra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéhez fűzött 1/2019. (COM(2018)0709) számú módosító indítványra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a többi érintett bizottság véleményére (A8-0313/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a többi érintett bizottság véleményére (A8-0313/2018),

III. szakasz

Általános áttekintés

| 1. | hangsúlyozza, hogy a 2019. évi költségvetés parlamenti olvasata teljes mértékben tükrözi az általános iránymutatásokról szóló 2018. március 15-i, valamint a háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról szóló 2018. július 5-i, fent említett állásfoglalásokban elsöprő többséggel elfogadott politikai prioritásokat; emlékeztet rá, hogy e központi prioritások a következők: fenntartható növekedés, innováció, versenyképesség, biztonság, a menekült- és migrációs áramlások kiváltó okai elleni fellépés, a menekült- és migrációs áramlások kezelése, az éghajlatváltozás elleni küzdelem és a fenntartható energiára való áttérés, valamint a fiatalokra való kiemelt összpontosítás; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiemeli, hogy az Egyesült Királyságnak az Unióból való kilépése előtt az Uniónak megfelelő pénzügyi forrásokra van szüksége ahhoz, hogy hatékonyan fel tudjon lépni az előtte álló, korábban felsorolt számos prioritás és kihívás terén, és javíthassa polgárai mindennapi életét; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiemeli, hogy az európai polgárok azt várják az Uniótól, hogy minden régióban egyenlően tegyen meg minden tőle telhetőt a gazdasági növekedés biztosítása és a munkahelyteremtés elősegítése érdekében; emlékeztet rá, hogy az említett elvárásoknak való megfeleléshez a kutatásba és innovációba, a digitalizációba, az oktatásba, az infrastruktúrába, a kis- és középvállalkozásokba (kkv) való beruházásokra van szükség, valamint a foglalkoztatás előmozdítására, különösen az európai fiatalok körében, elutasítja, hogy a Tanács ismét pont azon programok költségvetésének csökkentését javasolja, amelyek az uniós gazdaságot hivatottak versenyképesebbé és innovatívabbá tenni; hangsúlyozza továbbá, hogy e programok közül sok – például a Horizont 2020 – jelentősen túljegyzett, ami a források rossz felhasználását jelenti, és így sok kiváló projekt nem részesül finanszírozásban; kiemeli azt is, hogy az olyan programok, mint az Erasmus+ és a Horizont 2020, valamint a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) hathatósan bizonyítja az Unión belüli együttműködés előnyeit, és elősegíti az európai összetartozás érzésének megteremtését; ezért úgy határoz, hogy jelentősen megerősíti az Erasmus+ programot, és megerősíti a növekedést és munkahelyteremtést elősegítő programokat, beleértve a Horizont 2020 programot, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközt (CEF) és a COSME programot; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy továbbra is elkötelezett az Európai Stratégiai Beruházási Alapról (ESBA) folytatott tárgyalások során tett ígéretei mellett, nevezetesen amellett, hogy a lehető legkisebbre csökkenti az ESBA-val kapcsolatos csökkentéseknek a Horizont 2020 keretprogramra és a CEF-re gyakorolt hatását az éves költségvetési eljárás keretében; ezért az említett csökkentések ellentételezését javasolja a két program eredeti éves profiljának visszaállításával, hogy teljes mértékben el tudják érni a rájuk vonatkozó jogszabályok elfogadása során kitűzött célokat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kiemeli, hogy az Európai Unió egyes tagállamaiban továbbra is elfogadhatatlanul magas az ifjúsági munkanélküliség, különösen az Unió gazdaságilag elmaradott régióiban, és a NEET-fiatalok (nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok) és a tartósan munkanélküliek helyzete különösen aggasztó; hangsúlyozza, hogy a fiatalok a szegénység, valamint a társadalmi és gazdasági kirekesztés kockázatának leginkább kitett csoport; ezért úgy határoz, hogy megerősíti az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést (IFK) a Bizottság által javasolt szinthez képest; hangsúlyozza, hogy ezt a megerősítést semmiképpen sem lehet az IFK többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata keretében jóváhagyott előirányzatának az időszak elejére történő ütemezésének tekinteni, és a finanszírozás felhasználásának növelésére és több, a fiatalokat célzó minőségi munkahely megteremtésére sürgeti a tagállamokat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet a szegénység elleni határozott küzdelem szükségességére; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet rá, hogy a kohéziós politika elsődleges szerepet játszik az Unió fejlődésében és növekedésében, valamint a tagállamok és a régiók konvergenciájában; kiemeli a Parlament azon elkötelezettségét, hogy megfelelő előirányzatokat biztosítson ezekre a programokra, amelyek az Unió egyik alapvető szakpolitikáját képviselik; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy az alapok a kohéziós politika keretében sem közvetve, sem közvetlenül nem támogathatják a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikke (61a) bekezdésében meghatározott áthelyezést; sürgeti a tagállamok irányító hatóságait annak biztosítására, hogy az alapokból származó hozzájárulásokban ne részesüljenek olyan kedvezményezettek, akik a hozzájárulás iránti kérelem benyújtását megelőző öt éven belül áthelyezést hajtottak végre; valamint annak biztosítására, hogy azoknak, akik a hozzájárulás kézhezvételétől számított öt éven belül áthelyezést hajtanak végre, teljes mértékben vissza kelljen fizetni a hozzájárulásokat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a jelenlegi előrejelzések szerint a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó uniós költségvetés mindössze 19,3 %-át kellene az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedésekre fordítani, így nem sikerül a – még a Párizsi Megállapodás előtt kitűzött – 20 %-os cél elérése; megérti, hogy ez nagyrészt a kohéziós politika és a vidékfejlesztési programok késedelmeinek tudható be; arra ösztönzi az e programokat kezelő tagállamokat, hogy a többéves pénzügyi keret első éveiben nyújtott alacsonyabb összegek ellensúlyozása érdekében gyorsítsák fel a végrehajtást, különös tekintettel az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadásokra; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki cselekvési tervet azon programokon belül, amelyek jelentős potenciállal rendelkeznek ahhoz, hogy hozzájáruljanak az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadási cél eléréséhez; szorgalmazza, hogy legyen szigorú éves konszolidációs gyakorlat annak érdekében, hogy előrelépés történjen az éghajlat-politikai szempontok általános érvényesítési célja felé, és e gyakorlatnak legyenek részei olyan konkrét és következetes biztosítékok, amelyek garantálják, hogy az éghajlatváltozás szempontjából biztonságos költségvetési döntések összhangban legyenek az Unió által a Párizsi Megállapodás keretében vállalt kötelezettségekkel, és átfogó jelentéstétel induljon abban az esetben, ha a célszámok nem teljesülnek; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a 3. fejezet az elmúlt években nagymértékben igénybevételre került a migrációs és menekültügyi kihívás kezelésére, és hogy ezeket az intézkedéseket folytatni kell és meg kell erősíteni, amilyen mértékben és amíg csak szükséges; felhívja a Bizottságot, hogy aktívan kísérje figyelemmel a 3. fejezeten belüli előirányzatok megfelelőségét, és használjon ki teljes mértékben minden rendelkezésre álló eszközt arra, hogy időben választ adjon bármilyen előre nem látható eseményre, amely kiegészítő finanszírozást tehet szükségessé a migráció területén, különös tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174. cikkének hatálya alá tartozó szigeti régiókra; úgy határoz, hogy a migráció területén felmerülő uniós igények teljes körű kielégítése érdekében megerősíti a Menekültügyi Migrációs és Integrációs Alapot (AMIF), hogy támogassa a tagállamokat a befogadási feltételek, a menedékkérők és migránsok integrációját szolgáló intézkedések és gyakorlatok javításában, a tagállamok közötti szolidaritás és felelősségmegosztás fokozásában, valamint a méltányos és hatékony visszaküldési stratégiák javításában; ismételten megjegyzi, hogy a 3. fejezet felső határa nem elegendő ahhoz, hogy megfelelő finanszírozást lehessen biztosítani e prioritások belső dimenziójára, valamint a prioritást élvező egyéb programokra például az egészség, az élelmiszer-biztonság, a védelem, a jogérvényesülés, az uniós polgárság és a kultúra területén; úgy véli, hogy az uniós áttelepítési programot támogatni szándékozó helyi hatóságokat további támogatásban kell részesíteni az AMIF közvetlen irányítású ága révén; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kitart amellett, hogy tekintettel a közelmúltban az Unióban felmerülő biztonsági aggodalmakra, a 3. fejezet keretében nyújtott támogatás biztosítása során különös figyelmet kell fordítani az olyan intézkedésekre, amelyek az uniós polgárok biztonságának növelését eredményezik; ezért úgy határoz, hogy megerősíti a bel- és igazságügy területén működő ügynökségeket, például az Európai Unió Bűnüldözési Együttműködési Ügynökségét (EUROPOL), az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynökségét (CEPOL), a Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökséget (eu-LISA), az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egységét (Eurojust) és az új Európai Ügyészséget, amelyek megnövekedett munkaterhelésük és kiegészítő feladataik miatt az elmúlt években munkaerőhiánnyal és finanszírozási nehézségekkel szembesültek; |
| --- | --- |

11.

| 12. | emlékeztet rá, hogy a migráció és menekültügy jelentette kihívás, valamint az uniós polgárok biztonsággal kapcsolatos aggályai megoldásának egy részét a migráció kiváltó okainak kezelése, valamint elegendő pénzügyi eszköz biztosítása jelenti az olyan kérdések kezelésére irányuló belső és külső eszközök számára, mint a szegénység, a foglalkoztatás, az oktatás és a gazdasági lehetőségek hiánya, az instabilitás, a konfliktusok és az éghajlatváltozás az európai szomszédságban és Afrikában; véleménye szerint az Uniónak optimálisan kellene felhasználnia a 4. fejezet alatti pénzügyi eszközöket, amelyek nem bizonyultak elegendőnek arra, hogy egyformán foglalkozzanak minden külső kihívással; |
| --- | --- |

12.

| 13. | elismeri, hogy a migránsok és menedékkérők nagy számban való beáramlása egyes tagállamokat kihívások elé állít; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az uniós szintű, tisztességes és humánus migrációs rendszer kialakítására tett erőfeszítések egyelőre sikertelenek voltak; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sajnálattal állapítja meg, hogy a Parlamentet nem vonták be megfelelően a törökországi menekülteket támogató eszköz meghosszabbításáról szóló vitákba; megismétli azt a régóta képviselt álláspontját, hogy az új kezdeményezések nem finanszírozhatók a már meglévő uniós külső projektek kárára; amellett, hogy továbbra is támogatja a törökországi menekülteket támogató eszköz meghosszabbítását, fenntartja, hogy a 4. fejezetnek a külső kihívásokra – többek között a migrációra – való reagálás terén fennálló szűkös helyzetére tekintettel az uniós költségvetésnek ugyanolyan arányban kellene hozzájárulnia a második részlet finanszírozásához, mint az elsőéhez, azaz 1 milliárd EUR-val, míg a tagállamoknak 2 milliárd EUR-val; |
| --- | --- |

14.

| 15. | emlékeztet arra, hogy Törökország szomszédos országként fontos szerepet játszik, többek között a regionális stabilitás tekintetében, és hangsúlyozza, hogy Törökországnak tiszteletben kell tartania a nemzetközi jogot a régióban, és folytatnia kell azokat a reformokat, amelyek garantálják polgárai jólétét és jogaik teljes körű tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

15.

| 16. | visszaállítja a Tanács által a 2019. évi költségvetési tervezethez javasolt összes csökkentést az összes fejezetben, néhány korlátozott kivétellel a 4. és az 1b. fejezetben; elutasítja a legmagasabb európai hozzáadott értéket képviselő programokat érintően javasolt csökkentéseket, például a Horizont 2020 és a CEF – az ESBA-hoz történő átcsoportosítások által már érintett két program – esetében, valamint a külső politikák terén javasolt csökkentések többségét; hangsúlyozza, hogy a Tanács csökkentéseinek logikáját nem támasztják alá a tényleges végrehajtási adatok, és e logika figyelmen kívül hagyja egyes programok eltérő végrehajtási módjait; |
| --- | --- |

16.

| 17. | úgy ítéli meg, hogy minden sürgető igény kielégítő mértékű finanszírozása céljából, továbbá figyelembe véve a többéves pénzügyi keret nagyon szűk, vagy egyes fejezetekben teljesen hiányzó 2019-es tartalékait, a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben a rugalmasság tekintetében rendelkezésre álló minden eszközt igénybe kell venni; reméli, hogy a Tanács egyet fog érteni ezzel a megközelítéssel, és hogy az egyeztetés során sikerül majd könnyen megállapodásra jutni vele, lehetővé téve az Unió számára, hogy felnőjön a feladathoz, és hatékony választ adjon az előtte álló kihívásokra, különös tekintettel arra, hogy az ez évi egyeztetés lesz az utolsó a 2019. májusi választások előtt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | a 2019. évi előirányzatok átfogó szintjét 166 340 415 936 EUR kötelezettségvállalási előirányzatban és 149 349 039 470 EUR kifizetési előirányzatban határozza meg, ami a 2019. évi költségvetés-tervezethez képest a kötelezettségvállalási előirányzatok 721 061 034 EUR összegű növekedését jelenti; |
| --- | --- |

18.

1a. alfejezet – Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

| 19. | elutasítja a Tanács által az 1a. alfejezetben javasolt 794 millió EUR-s indokolatlan csökkentést, amely önmagában a többéves pénzügyi keret kötelezettségvállalási előirányzatai terén a Tanács által végrehajtott teljes csökkentésnek kevéssel több mint felét teszi ki; megjegyzi, hogy ez a csökkentés ellentmond a Tanács saját politikai prioritásainak; aggodalmát fejezi ki továbbá, mert ez a csökkentés akadályozhatja a növekedésben és a munkahelyteremtésben létfontosságú szerepet játszó programok végrehajtását, ami kedvezőtlen hatással lehet az Unió gazdaságára; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kiemeli ezzel kapcsolatban a Horizont 2020 és a CEF programot, valamint a kiemelt űrprogramokat, például a Kopernikusz programot, amelyek igen magas európai hozzáadott értéket biztosítanak; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanács a kutatási és innovációs közös stratégiai keretet jelentősen csökkenti, ami túlnyomórészt a Horizont 2020 keretprogramra gyakorol negatív hatást, és különösen sajnálatát fejezi ki a vonatkozó költségvetési tételek, például a kutatás erősítése a jövőbeni és a feltörekvő technológiák területén és az európai kutatási infrastruktúra megerősítése terén bekövetkező csökkentések miatt; megjegyzi továbbá, hogy e programok közül sok jelentősen hozzájárul az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez, és úgy véli, hogy ezt a hozzájárulást meg kell erősíteni; ezért úgy határoz, hogy visszaállít a Tanács által bevezetett minden csökkentést, továbbá teljes mértékben helyreállítja a Horizont 2020-ra és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre szánt költségvetési sorok (az ESBA-garanciaalapra képzett tartalék miatt megkurtított) eredeti profilját; |
| --- | --- |

20.

| 21. | emlékeztet arra, hogy az Erasmus+, amely a fiatalok tanulási célú mobilitását és szakképzését hivatott előmozdítani, továbbra is nagyra tartott és rendkívül népszerű program, mint ahogy azt a beérkezett pályázatok összmennyisége is mutatja, amely messze meghaladja a rendelkezésre álló pénzösszeget, megjegyzi azt is, hogy e program elősegíti az erős európai identitás kialakítását, és arra ösztönzi a fiatalokat, hogy vegyenek részt az európai demokráciában; rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy az Erasmus+ 2019. évi tervezett költségvetése jóval elmarad a Parlament várakozásaitól, és nem haladja meg a jelenlegi többéves pénzügyi keretben rögzített összegeket; ezért alapvető fontosságúnak tartja az Erasmus+ oktatási, képzési és ifjúsági ágainak megerősítését, az IFK 1b. alfejezet alatti megerősítésének folyományaként; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Európai Unió korrupció elleni politikájának szentelt, 2014. február 3-i jelentés közzétételét követően a Bizottság elutasította az éves jelentések gyakorlatának továbbvitelét és helyette a korrupció elleni politikákat a gazdasági szemeszterbe illesztette; megállapítja, hogy a gazdasági szemeszter keretében készült országspecifikus jelentések nem tartalmazzák a jelenlegi helyzet egyértelmű leírását, és nem tartalmaznak ajánlásokat a korrupció elleni intézkedésekre vonatkozóan valamennyi tagállam esetében; ismét sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson be egy második uniós antikorrupciós jelentést a Parlamentnek, és ennek keretében ne csak a gazdasági veszteség tekintetében értékelje a korrupcióellenes erőfeszítéseket, hanem elemezze a korrupció uniós polgárok alapvető jogaira gyakorolt káros hatásait is; |
| --- | --- |

22.

| 23. | emlékeztet a „CEF Közlekedés” és a „CEF Digitális gazdaság” közötti kiterjedt szinergia előmozdításának fontosságára, a TEN-T folyosók digitalizációjának felgyorsítására irányuló projektek tőkeáttételének maximalizálása érdekében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ismét hangsúlyozza, hogy a kkv-k az Unió gazdaságának lényeges részét képezik, és alapvető szerepet játszanak a munkahelyteremtésben az egész Unióban; úgy véli, hogy kedvező üzleti környezetet kell biztosítani a kkv-k számára, és támogatni kell a kkv-klasztereket és -hálózatokat, támogatni kell továbbá a szociális, szolidáris és etikus tevékenységet folytató szövetkezeteket; ugyanakkor mély aggodalommal jegyzi meg, hogy a Tanács csökkenti a kkv-eszközt, amely ellentmondásos üzenet a vállalkozások felé az Unióban; úgy véli, hogy az uniós költségvetés és a finanszírozáshoz való, általa támogatott hozzáférés, az induló innovatív vállalkozások és a mikrovállalkozások kulcsfontosságú eszközök lehetnek a kkv-k versenyképesebbé és innovatívabbá tételében, valamint az uniós vállalkozói szellem előmozdításában; e tekintetben emlékeztet a COSME és a Horizont 2020 programokra; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ezért úgy határoz, hogy a 2019. évi költségvetési tervezeten és az ESBA-t megelőző profilokon túl tovább erősíti a növekedés és a munkahelyteremtés fellendítése szempontjából kulcsfontosságú és a széles körben elfogadott uniós prioritásokat tükröző programokat, nevezetesen az Erasmus+-t, a Horizont 2020 keretprogramot (beleértve a Marie Curie és a Vezető szerep az űrkutatásban programokat, az Európai Kutatási Tanácsot és a kkv-támogató eszközt), a COSME-t, a CEF-et és az EaSI-t; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ezért megemeli a 2019. évi költségvetési tervezet 566 773 112 EUR-s szintje fölé az 1a. alfejezet kötelezettségvállalási előirányzatainak szintjét (a pre-ESBA helyreállításán, az Európai Munkaügyi Hatóságra irányuló javaslat ellentételezésén, valamint a kísérleti projekteken és az előkészítő intézkedéseken kívül), amit a rendelkezésre álló mozgástéren belül, valamint a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék további igénybevételéből kell finanszírozni; |
| --- | --- |

26.

| 27. | örömmel veszi tudomásul a megújított uniós védelmi menetrend melletti elkötelezettséget, nevezetesen az európai védelmi iparfejlesztési programról (EDIDP) szóló megállapodás révén; szándékában áll különös figyelmet fordítani az EDIDP-ről és az Európai Szolidaritási Testületről szóló megállapodások Bizottság általi végrehajtására, a Bizottság által 2018. október 16-án előterjesztett módosító indítványban rögzítettek szerint; |
| --- | --- |

27.

1b. alfejezet – Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

| 28. | örvendetesnek tartja, hogy az ifjúsági munkanélküliségi ráta uniós szinten 14,8 %-kal csökkent (2018. október 1-jei adat), de sajnálattal állapítja meg, hogy egyes tagállamokban még mindig elfogadhatatlanul magas a szintje; hangsúlyozza, hogy e probléma megoldása érdekében fontos, hogy az IFK és az Európai Szociális Alap (ESZA) biztosítsa az ifjúságigarancia-programok megfelelő támogatását; üdvözli az IFK friss forrásokkal való ellátásának szükségességéről kötött megállapodást, és a megfelelő előirányzatok belefoglalását a 2019. évi költségvetési tervezetbe; mindazonáltal úgy véli, hogy a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség jelentette kihívásokra és kockázatokra való tekintettel az IFK előirányzatait növelni kell, ezért úgy határoz, hogy az IFK kötelezettségvállalási előirányzatait 2019-re 580 millió EUR-ra növeli; úgy tekinti, hogy ez a növelés hozzáadódik az IFK 2014–2020 közötti időszakra programozott összegéhez; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a kohéziós politikai programok végrehajtásának felgyorsítását a lemaradások beérése érdekében; megjegyzi, hogy bár a Tanács nem kérdőjelezte meg a kifizetési előirányzatok Bizottság által javasolt szintjét, a Parlament gondosan meg fogja vizsgálni a Bizottság aktualizált előrejelzéseit, hogy a kifizetési előirányzatokat a valós szükségletekhez igazítsa annak érdekében, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret időszakának végén ne keletkezzenek ismét kifizetési hátralékok; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sajnálattal hangsúlyozza, hogy a katasztrófák gyakran azokat fenyegetik, akik kevesebb eszközzel rendelkeznek önmaguk megvédésére; úgy véli, hogy a természeti vagy ember okozta katasztrófákra a lehető leggyorsabban választ kell adni, hogy a károk a lehető legkisebbek legyenek, és meg lehessen menteni az embereket és a vagyontárgyakat; felhívja a figyelmet arra, hogy tovább kell növelni a finanszírozást, különösen az Unión belüli katasztrófamegelőzéshez és az arra való felkészültséghez kapcsolódó költségvetési sorokon, figyelembe véve különösen (az emberéleteket követelő tragikus) görögországi, spanyolországi és portugáliai tüzeket, amelyek súlyos és drámai hatással jártak az emberekre nézve; |
| --- | --- |

30.

| 31. | a strukturálisreform-támogató program felülvizsgálatáról szóló megállapodással összhangban egyetért 40 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzat és 17,2 millió EUR kifizetési előirányzat átcsoportosításával az 1b. alfejezetből a 2. fejezetbe; |
| --- | --- |

31.

2. fejezet – Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

| 32. | emlékeztet rá, hogy a Bizottságnak az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) igényeinek finanszírozására szolgáló előirányzatok növelésére irányuló javaslata nagyrészt annak tudható be, hogy 2019-ben várhatóan kevesebb címzett bevétel áll majd rendelkezésre; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tudomásul veszi, hogy a Tanács 310 millió EUR-val csökkentette a kötelezettségvállalási előirányzatokat (a 2019. évi költségvetési tervezethez képest -0,52 %-kal) és 328,13 millió EUR-val (a 2019. évi költségvetési tervezethez képest -0,57 %-kal) a kifizetési előirányzatokat, de úgy ítéli meg, hogy továbbra is a Bizottság módosító indítványának kell az EMGA számára biztosított előirányzatok megbízható felülvizsgálatának alapját képeznie, és ennek megfelelően visszaállítja a 2019. évi költségvetési tervezetben szereplő szintet, a módosító indítvány egyeztetés során való megvizsgálásáig; |
| --- | --- |

33.

| 34. | úgy határoz, hogy növeli a szükséghelyzeti támogatás finanszírozását, különösen a sertéshús tekintetében a sertéspestis miatt, annak érdekében, hogy csökkenteni lehessen a járvány által leginkább érintett régiók gazdálkodóira és munkavállalóira nehezedő negatív következményeket; úgy határoz, hogy határozott támogatását fejezi ki az uniós mezőgazdasági ágazat felé a gyümölcs- és zöldségágazatra vonatkozó előirányzatok növelésével annak érdekében, hogy ellensúlyozza az ágazat válsága és az orosz embargó hatásait, valamint intézkedések szülessenek a Xylella fastidiosa hatásainak és az olívaolaj áringadozásának megfékezésére; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kiemeli, hogy az Unió decentralizált ügynökségei alapvető szerepet játszanak a környezetvédelem, a közegészségügy és az élelmiszer-biztonság területén, elősegítik, hogy az Unió és a tagállamok tájékozott és tudományosan megalapozott döntéseket hozzanak a környezet és az közegészség védelméről, ugyanakkor javítják a tagállamok közötti, az uniós polgárok aggályainak eloszlatása érdekében folytatott együttműködést; |
| --- | --- |

35.

| 36. | úgy dönt, hogy a 2019. évi költségvetési tervezet szintjén felül 20 millió EUR-s növelést javasol az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) számára a mezőgazdasági és erdészeti innováció előmozdítása és az ezen ágazatok biztosította megélhetés jövedelmezőségének és fenntarthatóságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

36.

| 37. | úgy határoz, hogy az Európa 2020 stratégiára vonatkozó céljaival és az éghajlatváltozás kezelésére irányuló nemzetközi kötelezettségvállalásaival összhangban az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedésekre a 2019. évi költségvetési tervezetben megállapított összeg 15,6 millió EUR-s növelését javasolja; emlékeztet továbbá a biológiai sokféleség csökkenésének megállítására és visszafordítására vonatkozó uniós kötelezettségvállalásokra, és hangsúlyozza, hogy ez a növelés hozzájárul a biológiai sokféleség védelméhez is; |
| --- | --- |

37.

| 38. | úgy határoz, hogy a strukturálisreform-támogató program felülvizsgálatáról folytatott tárgyalások sikeres lezárása fényében megszünteti a Tanács által az 1b. alfejezetből átcsoportosított összegekre vonatkozó tartalékot; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rámutat az elmúlt hónapokban a tagállamokat sújtó rendkívüli aszály hatásaira, amely jelentős veszteségeket okoz a mezőgazdaság számára, és számos vállalkozást sodor veszélybe, továbbá kiemeli e tekintetben a legsúlyosabban érintett mezőgazdasági termelőket célzó támogatási intézkedések biztosításának szükségességét; |
| --- | --- |

39.

| 40. | úgy dönt, hogy a távoli fekvéssel és szigetjelleggel összefüggő támogatási programok (POSEI) előirányzatainak a vonatkozó rendeletben (9) előírt maximális szintjét felhasználja, hangsúlyozva, hogy ezek a programok nagyon fontosak a mezőgazdasági termelők megbirkózási képességének biztosításához, és rámutat a legkülső régiók kiszolgáltatott gazdasági helyzetére; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ezért a kötelezettségvállalási előirányzatokat 154,1 millió EUR-val növeli, a kísérleti projektek és az előkészítő intézkedések kizárásával, így 190,8 millió EUR összegű tartalékkeretet hagyva a 2. fejezetben a kötelezettségvállalási előirányzatok felső határa alatt; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza, hogy az élelmiszer-ellátási lánc tartós kiegyensúlyozatlansága miatt – melyben az elsődleges termelők pozíciója sokkal gyengébb, mint a többi szereplőé – a Bizottságnak lépéseket kellene tennie az árak és a haszonkulcsok átláthatóságának fokozása érdekében, garantálva a termelőknek fizetett tisztességes árakat, és biztosítva a kis- és közepes méretű gazdaságok jövedelmi helyzetének javulását; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felhívja a figyelmet a számos erdei ökoszisztémára nehezedő fenyegetésekre, például az idegenhonos inváziós fajok és károsítók (fenyőrontó fonálféreg és mások) terjedésére és az erdőtüzekre; úgy véli, hogy közösségi támogató programok és intézkedések révén elegendő pénzügyi forrást kell fordítani az erdők ökológiai és növényegészségügyi értékelésére és rehabilitációjára, beleértve az újraerdősítést is; megállapítja, hogy ezek a források különösen fontosak és sürgősen szükség van rájuk egyes tagállamokban, így például Portugáliában, Görögországban és Spanyolországban, mivel ezen országok területén korábban több tűzvész is bekövetkezett; |
| --- | --- |

43.

3. fejezet – Biztonság és uniós polgárság

| 44. | ismételten hangsúlyozza azon régi meggyőződését, hogy a 3. fejezet felső határértéke közel sem bizonyult elegendőnek ahhoz, hogy megfelelően finanszírozza az egyrészt a belső biztonsággal és az állampolgárok védelmével, másrészt a menekültekkel és a migrációval kapcsolatos lényeges kihívások belső dimenzióját; |
| --- | --- |

44.

| 45. | arra számít, hogy az e tagállamok migrációs és menekültügyi rendszereire, valamint határaira nehezedő nyomás 2019-ben és az azt követő években is magas marad, ezért véleménye szerint a menekültügy és a migráció területén további támogatásra van szükség a jövőbeli, előre nem látható szükségletek miatt e területen; megerősíti ezért az AMIF-ot az Unióba irányuló jogszerű migráció és a harmadik országbeli állampolgárok eredményes integrációjának támogatása és a méltányos és hatékony visszaküldési stratégiák elősegítése tekintetében, különösen a tagállamoknak a menekültek és migránsok, különösen a gyermekek és a kísérő nélküli kiskorúak integrációját szolgáló intézkedések javításában való támogatása érdekében; |
| --- | --- |

45.

| 46. | üdvözli az AMIF kötelezettségvállalási előirányzatainak növelését az új Dublin II szabályozás finanszírozása érdekében (feltételezve, hogy azt 2018 végéig elfogadják), és elutasítja a Tanácsnak a vonatkozó előirányzatokat tartalékba helyezéséről szóló döntését; |
| --- | --- |

46.

| 47. | hangsúlyozza, hogy a belső biztonság kérdésének továbbra is az Unió egyik fő prioritásának kell maradnia, és hangsúlyozza a Belső Biztonsági Alap mint a tagállamoknak a biztonság – ideértve a terrorizmus és a radikalizálódás elleni küzdelem, a súlyos és szervezett bűnözés és a kiberbűnözés elleni fellépés – területén támogatást nyújtó kulcsfontosságú pénzügyi eszköz szerepét; ezért úgy határoz, hogy növeli a Belső Biztonsági Alap költségvetési előirányzatait, a határigazgatás támogatásának megerősítése és a terrorcselekmények áldozatainak nyújtott segítség érdekében is; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kiemeli a bel- és igazságügy területén működő uniós ügynökségek kulcsszerepét a tagállamok közötti együttműködés javítása és az uniós polgárok aggályainak eloszlatása terén; úgy határoz, hogy növeli az EUROPOL, a CEPOL, az eu-LISA, az Eurojust és az Európai Ügyészség költségvetési előirányzatait és személyzetének létszámát; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ezzel összefüggésben ismételten hangsúlyozza, hogy az Európai Ügyészségnek megfelelő finanszírozásra és személyzetre van szüksége; megjegyzi, hogy a 2019. évi költségvetési tervezetben az uniós hozzájárulás összesen 4 911 000 EUR-t tesz ki; rámutat, hogy ez az előirányzat az Európai Ügyészség személyzettel kapcsolatos kiadásainak, infrastrukturális és egyéb igazgatási kiadásainak, valamint működési kiadásainak fedezetére szolgál; megjegyzi, hogy csak 35 álláshelyet irányoztak elő, ami azt jelenti, hogy a 23 európai ügyész álláshelyeinek levonása után csak 12 álláshely jut az adminisztratív feladatokra; úgy véli, hogy mindez nem reális, különösen azon két további tagállam tekintetében, amelyek a közelmúltban úgy döntöttek, hogy csatlakoznak az Európai Ügyészséghez; ezért úgy határoz, hogy előrehozza a 2020-ra tervezett létszámnövelést, és hogy a főügyész és az európai ügyészek besorolási fokozatát hozzáigazítja az OLAF és az Europol vezetőinek besorolási szintjéhez; |
| --- | --- |

49.

| 50. | sajnálja, hogy a Tanács önkényesen több mint 35 millió EUR-val csökkentette számos program kötelezettségvállalási előirányzatait a kultúra, az európai polgárság, a jogérvényesülés és a közegészségügy területén, tekintet nélkül e programok kitűnő végrehajtási arányára, és annak ellenére, hogy a finanszírozás szintje már most sem kielégítő, ami ahhoz vezet, hogy sok színvonalas projekt nem részesül támogatásban; minden soron visszaállítja legalább a költségvetési tervezet szintjét, és a megfelelő sorok további növelését javasolja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | hangsúlyozza a Kreatív Európa program jelentőségét az Unió audiovizuális és kulturális ágazatainak támogatásában, és ragaszkodik ahhoz, hogy a finanszírozási szint megfeleljen a program célkitűzéseinek; kéri a MEDIA és a Kultúra alprogramok kötelezettségvállalási előirányzatainak növelését, többek között az alacsony végrehajtási sikerességi arány javítása érdekében; szintén növeli a multimédiás fellépésekre és az európai kulturális és kreatív ágazatokban működő kkv-k pénzügyi kapacitásának megerősítésére vonatkozó előirányzatokat; |
| --- | --- |

51.

| 52. | emlékeztet rá, hogy támogatja a Jogok, egyenlőség és polgárság programot és a Jogérvényesülés programot; úgy határoz, hogy növeli a megkülönböztetésmentesség és általában az egyenlőség, valamint különösen a Daphné program, továbbá a nemi alapú erőszak elleni küzdelmet és a nők és LMBTQI+ személyek jogaiért való küzdelmet szolgáló eszközök kötelezettségvállalási előirányzatait; |
| --- | --- |

52.

| 53. | emlékeztet arra, hogy számos uniós program és eszköz támogat a kultúrával és oktatással kapcsolatos projekteket, nevezetesen az esb-alapok, az ESBA és a Horizont 2020; sürgeti a Bizottságot, hogy javítsa a programok közötti szinergiákat a hatékony költekezés érdekében; kéri – elsősorban a Bizottságot –, hogy teljes mértékben használja ki a különböző uniós programok, például a Horizont 2020, a CEF, az Erasmus+, az EaSI, a Kreatív Európa, a COSME, valamint az ESBA és az esb-alapok közötti lehetséges szinergiákat annak érdekében, hogy a kulturális és kreatív ágazatok terén több projektet támogathasson; |
| --- | --- |

53.

| 54. | a költségvetési tervezethez képest 127,75 millió EUR-val megerősíti a 3. fejezet kötelezettségvállalási előirányzatait, a kísérleti projekteken és az előkészítő intézkedéseken kívül, és javasolja, hogy ezt a megerősítést a különleges eszközök további igénybevételéből finanszírozzák; |
| --- | --- |

54.

4. fejezet – Globális Európa

| 55. | hangsúlyozza, hogy az Unió előtt álló összetett geopolitikai kihívások sürgősen szükségessé teszik az Unió külső jelenlétének megerősítését; ismételten hangsúlyozza, hogy az Unió külső tevékenysége csak akkor hiteles, ha elegendő pénzügyi forrással párosul; emlékeztet arra, hogy a finanszírozási igények jelentősen meghaladják a 4. fejezet jelenlegi méretét, és kéri, hogy az előre nem látható külső válságok esetére hozzanak létre megfelelő mozgásteret; |
| --- | --- |

55.

| 56. | emlékeztet arra, hogy a fenntartható fejlesztési célok megvalósításának érvényesülni kell az Unió belső és külső politikáiban egyaránt, miközben különös figyelmet kell fordítani az elegendő jó minőségű élelmiszer és tiszta víz biztosítására, valamint további szennyvízkezelő létesítmények kiépítésére a 2. és a 6. fenntartható fejlesztési cél megvalósítása érdekében; továbbá felhívja a figyelmet a fejlődő országokban fennálló energiaszegénységre, és további intézkedésekre szólít fel az energiaszegénység csökkentése érdekében a 7. fenntartható fejlesztési céllal összhangban, különösen a hálózaton kívüli energetikai régiók távoli vidéki területein; |
| --- | --- |

56.

| 57. | e tekintetben – a fent említett, 2018. július 5-i állásfoglalásában kifejtett álláspontjával összhangban – megerősíti, hogy a törökországi menekülteket támogató eszközhöz való hozzájárulás jelenlegi részarányát (1 milliárd EUR az uniós költségvetésből és 2 milliárd EUR a tagállamoktól) fenn kell tartani az eszköz második részletének finanszírozásakor is; ezért úgy határoz, hogy az uniós költségvetés hozzájárulását 1,45 milliárd EUR-ról 450 millió EUR-ra csökkenti; úgy véli, hogy a különbséget ehelyett a tagállamok kétoldalú hozzájárulásaiból kell finanszírozni; |
| --- | --- |

57.

| 58. | hiszi, hogy a fejlődő országokban a béke, a biztonság és az jogérvényesülés előmozdítása alapvető fontosságú a migráció kiváltó okainak és a déli szomszédságban, például Líbiában jelentkező, kapcsolódó humanitárius kihívásoknak a kezelésében; hangsúlyozza a jó kormányzás, a demokrácia, a jogállamiság és az élénk civil társadalom támogatásának fontosságát a szegénység hosszú távú hatékony leküzdése és az éghajlatváltozás fejlődő országokban jelentkező kihívásaival való szembenézés érdekében; ezért úgy határoz, hogy megnöveli a fejlesztési és együttműködési eszköz forrásait, valamint az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) déli részének forrásait a különböző ágak keretében annak érdekében, hogy tükrözze a jelentős nyomást, amely 2019-ben továbbra is az ENI-re nehezedik; |
| --- | --- |

58.

| 59. | emlékeztet rá, hogy az Unió elkötelezett az iránt, hogy külső politikájában átfogó módon védelmezze és előmozdítsa a gyermekek, lányok és nők, valamint a fogyatékossággal élő és speciális igényű személyek jogait, hangsúlyozza, hogy az Európai Unió külső kapcsolataiban fontos alkalmazni a gyermekjogok előmozdítására és védelmére vonatkozó uniós iránymutatásokat, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó európai uniós cselekvési tervet és az európai fogyatékosságügyi politikát; ennek szellemében helyénvalónak tartja, hogy a humanitárius segítségnyújtás keretében rendelkezésre álló források 10 %-át az oktatáshoz való hozzáférés céljára fordítsák a válságövezetekben; |
| --- | --- |

59.

| 60. | hangsúlyozza, hogy stratégiai fontosságú, hogy csatlakozási előkészületeik megerősítése érdekében elegendő finanszírozást biztosítsanak a Nyugat-Balkán számára; nem érti a politikai reformok előirányzatainak csökkentésére irányuló tanácsi javaslatot, mivel e reformok képezik a demokratikus átalakulás gerincét; hangsúlyozza, hogy a nyugat-balkáni stratégia 2018–2020-as cselekvési tervéhez megfelelő pénzügyi támogatásra van szükség, következésképpen úgy határoz, hogy a régió vonatkozásában növeli az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II) előirányzatát; |
| --- | --- |

60.

| 61. | hangsúlyozza, hogy a keleti szomszédság országaiban fennálló helyzet szintén jelentős kihívást jelent az Unió számára; meggyőződése, hogy kiegészítő finanszírozást kell biztosítani a szomszédaink reformtörekvéseink támogatása, a reziliencia növeléséhez való hozzájárulás, a béke előmozdítása, valamint ezen országok polgárai mindennapi életének javítása érdekében; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kéri az UNRWA uniós támogatásának növelését, összhangban 2018. február 8-i állásfoglalásával (10) és szem előtt tartva a romló helyzetet, valamint az USA azon döntését, hogy megvonja éves támogatását az ügynökségtől; leszögezi, hogy a javasolt emelés kizárólag az UNRWA-nak szól az említett veszteség kompenzálása érdekében; |
| --- | --- |

62.

| 63. | meggyőződése, hogy az emberek közötti kapcsolatok és a fiatalok mobilitása lehetőséget rejt magában, és az egyik kulcsfontosságú stratégia az EU külső fellépésének és a partnerországok nyilvánossága körében való ismertségének fokozása érdekében; ezért úgy határoz, hogy megerősítik a fejlesztési és együttműködési eszköz, az ENI, az IPA II és a Partnerségi Eszköz hozzájárulását az Erasmus+ programhoz; |
| --- | --- |

63.

| 64. | a feltételesség elvének megfelelően támogatja, hogy a jogállamiság, a demokrácia és az emberi jogok terén való folyamatos visszalépések fényében az összes költségvetési tételen csökkenjen a Törökországnak juttatott összeg; ugyanakkor szükségesnek tartja a civil társadalom közvetlen támogatásának, valamint az emberek közötti kapcsolatoknak a további erősítését; |
| --- | --- |

64.

| 65. | szükségesnek tartja a ciprusi török közösség számára előirányzott költségvetési tétel növelését azzal a céllal, hogy az Unió döntő mértékben hozzá tudjon járulni a ciprusi eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság megbízatásának folytatásához és intenzívebbé tételéhez, a harmadik Bécsi Egyezménynek megfelelően a visszatelepülni kívánó maroniták és az enklávéban élő összes személy jólétéhez, valamint a kulturális örökség mindkét közösséget képviselő szakmai bizottságának támogatásához, ezzel is előmozdítva a két közösség közötti bizalmat és megbékélést; |
| --- | --- |

65.

| 66. | elismeri a közös kül- és biztonságpolitikára (KKBP) nyújtandó, Bizottság által javasolt finanszírozás mérsékelt növekedését, miközben megjegyzi, hogy a KKBP költségvetése továbbra is nagy nyomás alatt van, figyelembe véve a közös biztonság- és védelempolitikai (KBVP) missziók számának növekedését is, ami a probléma súlyosbodásával fenyeget 2019-ben; visszaállítja a más válságkezelési intézkedésekre és műveletekre vonatkozó, a Tanács által javasolt csökkentéseket, mivel ezek a rugalmasság csökkenését eredményeznék a váratlan válságok kezelésében; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ennek eredményeképpen úgy határoz, hogy a Tanács által végrehajtott szinte minden csökkentést visszaállít, és a 4. fejezetet a 2019. évi költségvetési tervezethez képest 425,4 millió EUR-val megerősíti (a kísérleti projekteken és az előkészítő intézkedéseken kívül), emellett csökkenti a törökországi menekülteket támogató eszközt és a Törökországgal kapcsolatos költségvetési tételeket, és nem állítja vissza a Tanács által eszközölt bizonyos csökkentéseket, aminek hatása összesen -1,24 milliárd EUR, így a 4. fejezet 2019. évi költségvetési tervezet alatti nettó különbség - 819,1 millió EUR; |
| --- | --- |

67.

5. fejezet – Igazgatás; Egyéb fejezetek – igazgatási és kutatástámogatási költségek

| 68. | véleménye szerint a Tanács csökkentései nem indokoltak, és nem tükrözik a valós szükségleteket; ezért helyreállítja a 2019. évi költségvetési tervezetet a Bizottság minden igazgatási kiadása tekintetében, beleértve az 1–4. fejezetben található igazgatási és kutatástámogatási költségeket; |
| --- | --- |

68.

Decentralizált ügynökségek

| 69. | általánosságban támogatja a Bizottságnak az ügynökségek költségvetési igényeire vonatkozó becslését; ezért úgy véli, hogy a Tanács által javasolt bármely további csökkentés veszélyeztetné az ügynökségek megfelelő működését, és nem tenné lehetővé számukra a rájuk ruházott feladatok ellátását; különösen bosszantja a CEPOL-tól önkényesen elvont, csupán 10 000 EUR-s összeg, és felkéri a Tanácsot, hogy ossza meg a Parlamenttel azokat a lényeges részleteket, amelyek alapján úgy gondolja, hogy az efféle csökkentések szükségesek és észszerűek; |
| --- | --- |

69.

| 70. | megállapítja, hogy az ügynökségek díjalapú finanszírozása évente 1 milliárd EUR-val csökkenti az uniós költségvetés terheit; hangsúlyozza, hogy a közfeladatok ellátását például az egészségügy, a környezetvédelem, vagy a biztonság és a jogérvényesülés területén mindig az uniós költségvetésből kell finanszírozni; úgy véli azonban, hogy a Bizottságnak továbbra is foglalkoznia kell az ügynökségek díjalapú finanszírozásából eredő összeférhetetlenségek kockázatával, és intézkedéseket kell hoznia ezek elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

70.

| 71. | emlékeztet annak fontosságára, hogy az Unió a növekedést és munkahelyteremtést eredményező versenyképességre összpontosítson; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy az Európai GNSS Ügynökségnek (GSA) és az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségének (ACER) további előirányzatokra és személyzetre van szüksége; tudomásul veszi az Európai Munkaügyi Hatóság (ELA) létrejöttét, és hangsúlyozza, hogy az intézmény számára új forrásokat kell mozgósítani; visszaállítja az európai felügyeleti hatóságok (EFH-k) előirányzatainak Tanács általi jelentős csökkentését, ugyanakkor az előirányzatok egy részét tartalékba helyezi az EFH-k felülvizsgálata idejére; |
| --- | --- |

71.

| 72. | a migráció és a biztonság tekintetében még mindig az Unió előtt álló kihívásokkal összefüggésben, és szem előtt tartva, hogy összehangolt európai válaszra van szükség, úgy határoz, hogy megerősíti az EUROPOL, az eu-LISA, a CEPOL, az Eurojust, az Európai Ügyészség és az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) előirányzatait; |
| --- | --- |

72.

| 73. | arra számít, hogy egyes tagállamok migrációs és menekültügyi rendszereire, valamint határaira nehezedő nyomás 2019-ben továbbra is magas marad, és valószínűleg növekszik, hangsúlyozza, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex) és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) költségvetésének jövőbeli igényeit a működési forrásokat és a személyzetet illetően szorosan nyomon fogják követni és lehetőség szerint aktualizálni fogják a 2019. évi költségvetést; kéri a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb nyújtson áttekintést a 2019. évi költségvetés szükségleteiről ezen ügynökségek javasolt reformjaira vonatkozóan; |
| --- | --- |

73.

| 74. | hangsúlyozza, hogy megfelelő szintű pénzügyi előirányzatokra van szükség azon az ügynökségek számára, amelyek új, kiegészítő feladatokkal foglalkoznak; |
| --- | --- |

74.

| 75. | megismétli azon álláspontját, hogy az 5 %-os létszámcsökkentési cél sikeresen teljesült; kifejezi azon szándékát, hogy az egyszeri gyakorlat lezárását megerősítő, minden intézmény által közösen tett nyilatkozatot illesszen be; úgy ítéli meg, hogy az álláspontjában elfogadott új álláshelyekre szükség van az új szakpolitikai fejlemények és az új jogszabályok miatt felmerülő további feladatok teljesítése céljából; |
| --- | --- |

75.

| 76. | emlékeztet rá, hogy a decentralizált ügynökségek erőforrásaival foglalkozó 2. intézményközi munkacsoport az 5 %-os létszámcsökkentési cél eléréséhez alkalmazott módszerből, az új feladatok ellátásából, az ügynökségek értékeléséből, a szolgálatok megosztásából, a több helyszínen működő ügynökségek értékeléséből és az ügynökségek díjalapú finanszírozási modelljéből levont következtetések alapján tett ajánlások elfogadásával lezárta munkáját; üdvözli az említett ajánlások intézmények általi megerősítését; szándékában áll továbbra is ellenőrizni a Bizottság munkáját az említett ajánlásokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

76.

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

| 77. | emlékeztet a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések fontosságára, amelyek alapvető fontosságú eszközök a politikai prioritások kialakításában és az olyan új kezdeményezések előkészítésében, amelyek állandó uniós tevékenységekké és programokká válhatnak; az összes benyújtott javaslat körültekintő elemzése után, valamint figyelembe véve a Bizottság által a jogi követelményekre és végrehajthatóságra vonatkozóan végzett értékelést, úgy dönt, hogy a kísérleti projektekből és előkészítő intézkedésekből olyan kiegyensúlyozott csomagot fogad el, amely tükrözi a Parlament politikai prioritásait; |
| --- | --- |

77.

| 78. | üdvözli a Discover EU („Fedezd fel az EU-t”) elindítását, 15 000 Interrail jegy szétosztását a 18 éves európaiak között 2018-ban, valamint a Bizottság 700 millió EUR-s javaslatát a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret tekintetében, amely jól illeszkedik az Unió tanulási mobilitást, aktív állampolgári szerepvállalást, társadalmi befogadást és valamennyi fiatal közötti szolidaritást szorgalmazó ambícióihoz; úgy határoz, hogy 2019-ben folytatja a vonatkozó előkészítő intézkedést, és eltökélt szándéka 2020-ban is folytatni; |
| --- | --- |

78.

Speciális eszközök

| 79. | emlékeztet a speciális eszközök hasznosságára, melyek rugalmasságot biztosítanak az aktuális többéves pénzügyi keret rendkívül szigorú felső határain felül és azokon túl, és üdvözli a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet félidős felülvizsgálata révén elért javulást; felszólít a Rugalmassági Eszköz és a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék széles körű alkalmazására a 2019. évi költségvetési tervezetben az uniós költségvetés előtt álló új kihívások és további feladatok széles körének finanszírozása érdekében; emlékeztet továbbá az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA), a sürgősségisegély-tartalék (EAR) és az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) jelentőségére; |
| --- | --- |

79.

Kifizetések

| 80. | ismételten aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a legutóbbi felzárkózás ellenére az elmúlt három évben – nevezetesen az 1b. alfejezetben – a kifizetések terén tapasztalható alulteljesítés rekordszintű; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ilyen késedelmek akadályozzák az uniós prioritásokban és projektekben rejlő lehetőségek maradéktalan megvalósulását és a polgárokhoz kellő időben való eljuttatását; rámutat arra, hogy ennek eredményeként a 2019. évi költségvetési tervezet példa nélküli, 19,3 milliárd EUR-s mozgásteret hagy a kifizetések felső határa alatt; megerősíti a kifizetési előirányzatokat azokon a sorokon, amelyeken módosultak a kötelezettségvállalási előirányzatok; |
| --- | --- |

80.

Egyéb szakaszok

I. szakasz – Európai Parlament

| 81. | továbbra is fenntartja 2019. évi költségvetésének általános szintjét, összhangban a 2018. április 19-i plenáris ülésen elfogadott, a tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló fent említett állásfoglalásával, 1 999 144 000 EUR összegben; költségvetési szempontból semleges technikai kiigazításokat illeszt be, hogy tükröződjenek azok a friss információk, melyek az év korábbi szakaszában nem álltak rendelkezésre; |
| --- | --- |

81.

| 82. | megállapítja, hogy a 2019. évi költségvetési javaslat szintje 18,53 %-os, amely alacsonyabb, mint a 2018-ban elért érték (18,85 %), és az elmúlt több mint tizenöt évben a legalacsonyabb részesedés az 5. fejezetből; |
| --- | --- |

82.

| 83. | megállapítja, hogy a 2019. évi európai parlamenti választások miatt egyes területeken magasabbak lesznek a kiadások, különösen a nem újraválasztott képviselők és asszisztenseik tekintetében, míg más területeken, bár kisebb mértékben, megtakarítások várhatók a választási évben a parlamenti munka mennyiségének csökkenése miatt; |
| --- | --- |

83.

| 84. | üdvözli annak tényét, hogy a 2019. évi költségvetés tartalmazza a 2016-ban megkezdett jelentős beruházások további részleteit, amelyek célja a Parlament biztonságának jelentős javítása; rámutat arra, hogy ezek a projektek különböző területeken valósulnak meg, főként az épületek vonatkozásában, úgy mint a bejáratok, a berendezések és a személyzet olyan biztonsági korszerűsítését, mint például az iPACS projekt, valamint a kiberbiztonság és a kommunikációs biztonság javítását; |
| --- | --- |

84.

| 85. | tudomásul veszi az Elnökség azon döntését, hogy két lehetőséget vesz figyelembe a PHS épület tekintetében: a felújítást vagy az újjáépítést; sürgeti a főtitkárt és az Elnökséget, hogy a műszaki specfikációk mellett terjesszen részletes költségvetést a költségvetési hatóság elé mindkét lehetőségről; |
| --- | --- |

85.

| 86. | az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetéséről a Tanáccsal 2015. november 14-én elért megállapodásnak megfelelően, amely szerint a Parlament éves létszámcsökkentési intézkedései 2019-ig folytatódnak, a Parlament 2019-ben 59 álláshellyel (1 %-os létszámcsökkentési cél) csökkenti főtitkársága létszámtervét; |
| --- | --- |

86.

| 87. | úgy véli, hogy Bizottság integritásra irányuló politikájáról szóló 2018. április 18-i állásfoglalásában a Parlament aggodalmának adott hangot vezető tisztviselői kinevezési eljárásával kapcsolatban, ismételten felhívja a Bizottságot arra, hogy 2018 végéig vizsgálja felül a vezető tisztviselők kinevezésére vonatkozó közigazgatási eljárását annak érdekében, hogy a legjobb pályázókat a lehető legnagyobb átláthatóság és esélyegyenlőség keretében válasszák ki; |
| --- | --- |

87.

| 88. | tudomásul veszi a Törvényszék 2018. szeptember 25-i döntését, amely alátámasztotta a képviselők napidíjára, utazási költségeire és parlamenti asszisztensi juttatásaira vonatkozó dokumentációhoz való hozzáférés engedélyezésének Parlament általi elutasítását (T-639/15–T-666/15. sz., Maria Psara és mások kontra Parlament és T-94/16. sz., Gavin Sheridan kontra Parlament ügyekben hozott ítéletek); emlékezteti az Elnökséget arra, hogy a plenáris ülés korábban nagyobb átláthatóságra, továbbá az általános költségtérítés ellenőrzésének sürgős szükségességére szólított fel; üdvözli e tekintetben egy ad hoc munkacsoport létrehozását az általános költségtérítés használatára vonatkozó szabályok meghatározása és közzététele céljából; sajnálja azonban, hogy a munkacsoport jelentése alapján az Elnökség a támogatható kiadások csupán nem kimerítő jellegű listájáról tudott megállapodni, valamint arról, hogy minden egyes parlamenti képviselőnek külön bankszámlával kell rendelkeznie az általános költségtérítés részeként kapott pénzeszközökre vonatkozóan; ismételten felhívja az Elnökséget, hogy az általános költségtérítés tekintetében az alábbiak szerinti további változtatásokat tegye meg:






  — | annak előírása, hogy a képviselők az általános költségtérítéshez kapcsolódó összes számlát őrizzék meg; |
| --- | --- | --- |

88.

—

annak előírása, hogy a képviselők az általános költségtérítéshez kapcsolódó összes számlát őrizzék meg;

| — | a képviselők kötelezése arra, hogy megbízatásuk végéig visszaadják az általános költségtérítés el nem költött részét; |
| --- | --- |

—

a képviselők kötelezése arra, hogy megbízatásuk végéig visszaadják az általános költségtérítés el nem költött részét;

| 89. | emlékeztet az Elnökség európai parlamenti képviselők statútumának alkalmazási szabályairól szóló, 2008. május 19-i és július 9-i határozatának 62. cikkére, amely kimondja, hogy a „folyósított összegek rendeltetése kizárólag a képviselők mandátumának gyakorlásával kapcsolatos tevékenységek finanszírozása, nem fedezhetnek személyes kiadásokat, és nem fordíthatók politikai jellegű támogatások vagy adományok finanszírozására”, továbbá „a fel nem használt összegeket [...] a képviselők visszatérítik a Parlamentnek”; felhívja a főtitkárt és az Elnökséget az említett rendelkezéseket maradéktalan végrehajtásának és betartásának biztosítására; |
| --- | --- |

89.

| 90. | emlékeztet rá, hogy 1997. október 23-án a Parlament az 1998. évi általános költségvetésről szóló állásfoglalásában felszólította az Elnökséget, hogy kérje a Számvevőszéktől a Parlament önkéntes nyugdíjrendszerének átvilágítását, amelynek eredménye az Európai Parlament képviselőinek nyugdíjalapjáról és nyugdíjrendszeréről szóló, 1999. június 16-i 5/99. számú számvevőszéki vélemény megalkotása lett; felszólítja most az Elnökséget, hogy sürgősen kérje fel a Számvevőszéket, hogy 2019-ben alkosson hasonló véleményt a nyugdíjrendszerről és -alapról; |
| --- | --- |

90.

| 91. | emlékeztet rá, hogy főtitkára az Elnökséghez intézett 2018. március 8-i feljegyzésében elfogadta, hogy a képviselők önkéntes nyugdíjrendszeréhez kapcsolódó nyugdíjalap „jóval a nyugdíjkötelezettségek vége előtt, akár már 2024-re kimeríti tőkéjét”; felhívja ezért a főtitkárt és az Elnökséget, hogy – a képviselői statútum teljes körű tiszteletben tartása mellett – a nyugdíjalappal együtt sürgősen alkossanak meg egy olyan egyértelmű tervet, amely a 2019. évi választásokat követően haladéktalanul teljesíti és vállalja a képviselők önkéntes nyugdíjrendszerével kapcsolatos kötelezettségeket és terheket; |
| --- | --- |

91.

| 92. | követeli a WTO parlamenti dimenziójának további uniós támogatását, különösen a felelős titkárságnak nyújtott pénzügyi és személyzeti támogatás növelése által; |
| --- | --- |

92.

| 93. | kéri a 2018-as költségvetésben elfogadott, televízióállomásokkal, a közösségi médiával és további partnerekkel együttműködést megvalósító európai tudományos médiaközpont továbbfejlesztését annak érdekében, hogy képzési célokat határozzanak meg a fiatal újságírók számára, különösen az új tudományos és technológiai fejleményekkel, valamint a tényeken alapuló, szakértők által megvizsgált hírekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

93.

| 94. | szorgalmazza, hogy a szexuális zaklatás és visszaélés ellen az Unióban folytatott küzdelemről szóló 2017. október 26-i parlamenti állásfoglalás ajánlásainak végrehajtása céljából nyújtsanak további támogatást a külső szakértők költségeinek fedezésére, akikre ahhoz van szükség, hogy a képviselők zaklatási ügyeivel kapcsolatos panaszokkal foglalkozó tanácsadó bizottságra vonatkozó külső ellenőrzést a zaklatás megelőzésével foglalkozó és a Parlament személyzetének tanácsot nyújtó bizottságra is kiterjesszék; ugyanebből a célból további támogatást kér a Parlamenten belüli zaklatási ügyek kezelésére szakértelemmel rendelkező kiegészítő személyzet költségeinek fedezésére, külön erre a célra foglalkoztatott orvosi, pszichológiai, jogi és humánerőforrás-menedzsment háttérrel rendelkező, ezen a területen szakértelemmel bíró személyzet alkalmazására; |
| --- | --- |

94.

| 95. | emlékeztet a Számvevőszék 2014. évi elemzésére, amely a Parlament több földrajzi helyszínen való elhelyezkedésének költségét évi 114 millió EUR-ra becsülte; kiemeli továbbá az európai uniós intézmények székhelyeinek elhelyezéséről szóló 2013. november 20-i állásfoglalásának (11) megállapítását, miszerint a Parlament személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó munkatársai által teljesített valamennyi kiküldetés 78 %-a a Parlament több földrajzi helyszínen való elhelyezkedésének közvetlen következménye. kiemeli, hogy a jelentés a több földrajzi helyszínen való elhelyezkedés környezeti hatását 11 000–19 000 tonna CO2-kibocsátásra becsüli; megismétli, hogy a nyilvánosság negatív véleménnyel van erről a több földrajzi helyszínen való elhelyezkedésről, ezért kéri a közös székhelyre irányuló ütemterv kidolgozását és a megfelelő költségvetési sorok csökkentését; |
| --- | --- |

95.

| 96. | sürgeti a főtitkárt, hogy dolgozzon ki részletes tervet a háttérirodai funkciók és szolgáltatások további megosztására a Parlament, a Régiók Bizottsága és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság között; |
| --- | --- |

96.

IV. szakasz – Bíróság

| 97. | a Tanács által csökkentett minden olyan költségvetési tétel tekintetében visszaállítja a 2019. évi költségvetési tervezetet, amely létfontosságú a Bíróság működéséhez, és annak érdekében, hogy a Bíróság jobban tudja kezelni egyre növekvő fordítási szükségleteit, visszaállítja két költségvetési tétel becsült összegeit; |
| --- | --- |

97.

| 98. | visszaállítja a 2019. évi költségvetési tervezetből a Bizottság által kiiktatott 16 álláshelyet és a vonatkozó költségvetési tételeket minden olyan szűkösség megelőzése érdekében, amely hátráltathatná a bíróságok teljesítőképességét a Bíróság által felvállalt új tevékenységek és a folyamatosan növekvő munkateher tekintetében; véleménye szerint biztosítani kell a támogató szolgálatok számára a Bíróság által kezdetben javasolt – és a Bizottság által elutasított – 16 új állandó álláshely létrehozását; |
| --- | --- |

98.

V. szakasz – Számvevőszék

| 99. | a Tanács által csökkentett valamennyi tétel tekintetében visszaállítja a 2019. évi költségvetési tervezetet, hogy a Számvevőszék végre tudja hajtani munkaprogramját, és el tudja készíteni a tervezett ellenőrzési jelentéseket; |
| --- | --- |

99.

VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

| 100. | a Tanács által csökkentett minden sor tekintetében visszaállítja a 2019. évi költségvetési tervezetet; |
| --- | --- |

100.

| 101. | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság saját becsléseivel összhangban a 2019. évi költségvetési tervezethez képest megemel több sort; |
| --- | --- |

101.

VII. szakasz – Régiók Bizottsága

| 102. | a Tanács által csökkentett minden sor tekintetében visszaállítja a 2019. évi költségvetési tervezetet; |
| --- | --- |

102.

| 103. | a Régiók Bizottságának saját becsléseivel összhangban a 2019. évi költségvetési tervezethez képest megemel több sort; |
| --- | --- |

103.

VIII. szakasz – Európai ombudsman

| 104. | változatlan formában fenntartja – a Bizottság által a 2019. évi költségvetési tervezetben javasoltakkal összhangban – az ombudsman 2019-re vonatkozó költségvetésének általános szintjét; |
| --- | --- |

104.

IX. szakasz – Európai adatvédelmi biztos

| 105. | úgy határoz, hogy a Tanács által kiiktatott sor tekintetében – a teljes költségvetés megelőző évhez képest tetemes növelése miatt – nem állítja vissza a 2019. évi költségvetés tervezetét; |
| --- | --- |

105.

X. szakasz – Európai Külügyi Szolgálat

| 106. | a Tanács által csökkentett minden sor tekintetében visszaállítja a 2019. évi költségvetési tervezetet; |
| --- | --- |

106.

| 107. | az EKSZ saját becsléseivel összhangban a 2019. évi költségvetési tervezethez képest megemel több sort; |
| --- | --- |

107.

| 108. | ismételten hangsúlyozza, hogy a Parlament támogatja a stratégiai kommunikációs képességet és meg is erősíti annak érdekében, hogy az Unió határozottabban adhasson egységes választ a félretájékoztatás jelentette kihívásra; |
| --- | --- |

108.

| 109. | visszaállítja a Tanács által kiiktatott 28 álláshelyet és a vonatkozó előirányzatokat, és további öt álláshelyet létesít, ami a személyzeti létszám mérsékelt növelését jelenti, amit az EKSZ jelentős új feladatai indokolnak – különösen az Egyesült Királyság Unióból való kilépésével kapcsolatosak (nevezetesen új uniós küldöttség létrehozása Londonban, illetve egy új központi egységé is) –, illetve az elmúlt hónapokban számos, a biztonság és védelem területén indított kezdeményezés elfogadása is indokolja; |
| --- | --- |

109.

o

o o

| 110. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az általános költségvetés tervezetéhez fűzött módosításokkal együtt a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi intézménynek és az érintett szerveknek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

110.

---

(1)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

(2)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(3)  HL L 193., 2018.7.30., 1. o.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(5)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0089.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0182.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0311.

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 228/2013/EU rendelete (2013. március 13.) az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról és a 247/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 78., 2013.3.20., 23. o.).

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0042.

(11)  HL C 436., 2016.11.24., 2. o.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/234 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/234

---

P8_TA(2018)0407

A tagállami strukturális reformok támogatása***I

Az Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a tagállami strukturális reformok támogatása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0826 – C8-0432/2017 – 2017/0336(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 345/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0826), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0826),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 175. cikkének harmadik bekezdésére és 177. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0432/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 175. cikkének harmadik bekezdésére és 177. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0432/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. március 14-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. március 14-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire (A8-0316/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire (A8-0316/2018),

| 1. | elutasítja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza javaslatát; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/235 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/235

---

P8_TA(2018)0408

A daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Írországgal való automatizált adatcsere megindítása *

Az Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Írországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (11265/2018 – C8-0388/2018 – 2018/0808(CNS))

(Konzultáció)

(2020/C 345/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (11265/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (11265/2018),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0388/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0388/2018),

| — | tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0344/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0344/2018),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/236 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/236

---

P8_TA(2018)0409

A DNS-adatokra vonatkozó, Írországgal való automatizált adatcsere megindítása *

Az Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a DNS-adatokra vonatkozó, Írországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (11282/2018 – C8-0389/2018 – 2018/0809(CNS))

(Konzultáció)

(2020/C 345/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (11282/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (11282/2018),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0389/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0389/2018),

| — | tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0343/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0343/2018),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/237 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/237

---

P8_TA(2018)0410

A daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Horvátországgal való automatizált adatcsere megindítása *

Az Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Horvátországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (11284/2018 – C8-0390/2018 – 2018/0810(CNS))

(Konzultáció)

(2020/C 345/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (11284/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (11284/2018),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0390/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0390/2018),

| — | tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0345/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0345/2018),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/238 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/238

---

P8_TA(2018)0411

Egyes műanyagtermékek környezetre gyakorolt hatásának csökkentése ***I

Az Európai Parlament 2018. október 24-én elfogadott módosításai az egyes műanyagtermékek környezetre gyakorolt hatásának csökkentéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 345/40)

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A műanyag
  sokféle felhasználhatósága
  és viszonylag alacsony
  költségei miatt ez az anyag egyre jobban átszövi
  a 
  mindennapi életet
  . Egyre növekvő
  alkalmazása
  olyan rövid életű alkalmazásokban, amelyeket nem
  újrahasznosításra
  vagy költséghatékony újrafeldolgozásra terveztek, azt eredményezi, hogy a kapcsolódó gyártási és fogyasztási szerkezet egyre kevésbé hatékony, ugyanakkor egyre lineárisabb. Ezért a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv (32) keretében a Bizottság
  megalkotta
  a műanyagokkal kapcsolatos
  európai stratégiát

   (33),
  amelynek kezelnie
  kell a műanyaghulladék
  folyamatosan növekvő keletkezését
  és
  annak
  a környezetbe, különösen a tengeri környezetbe
  szivárgását, annak érdekében
  , hogy
  elérjük
  a műanyagok valóban körforgásos életciklusát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A műanyag
  sokféle felhasználhatósága
  és viszonylag alacsony
  költségei miatt ez az anyag egyre jobban átszövi
  a 
  mindennapi életet
  . Egyre növekvő
  alkalmazása
  olyan rövid életű alkalmazásokban, amelyeket nem
  újrahasznosításra
  vagy költséghatékony újrafeldolgozásra terveztek, azt eredményezi, hogy a kapcsolódó gyártási és fogyasztási szerkezet egyre kevésbé hatékony, ugyanakkor egyre lineárisabb. Ezért a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv (32) keretében a Bizottság
  megalkotta
  a műanyagokkal kapcsolatos
  európai stratégiát

   (33),
  amelynek kezelnie
  kell a műanyaghulladék
  folyamatosan növekvő keletkezését
  és
  annak
  a környezetbe, különösen a tengeri környezetbe
  szivárgását, annak érdekében
  , hogy
  elérjük
  a műanyagok valóban körforgásos életciklusát.

| (1) | A műanyag
  sokrétű felhasználhatóságából
  és viszonylag alacsony
  költségéből adódóan egyre inkább a mindennapi élet részévé válik. A műanyag világszintű előállítása jelentősen megnövekedett, és 2017-ben elérte a 348 millió tonnát. Európa részesedése ebből
  a 
  mennyiségből 18,5  % volt (64,4  millió tonna, ami az előző évhez viszonyítva 3,4  %-os növekedést jelent)
  .
  A műanyag
  egyre növekvő
  felhasználása
  olyan rövid életű alkalmazásokban, amelyeket nem
  újrafelhasználásra
  vagy költséghatékony újrafeldolgozásra terveztek, azt eredményezi, hogy a kapcsolódó gyártási és fogyasztási szerkezet egyre kevésbé hatékony, ugyanakkor egyre lineárisabb. Ezért a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv (32) keretében a Bizottság
  azt a következtetést vonta le
  a műanyagokkal kapcsolatos
  uniós stratégiában

   (33),
  hogy foglalkozni
  kell a műanyaghulladék
  egyre fokozódó képződésének
  és a környezetbe, különösen a tengeri környezetbe
  való bejutásának problémájával
  , hogy
  megvalósítsuk
  a műanyagok valóban körforgásos életciklusát
  és csökkentsük a környezetben fellelhető műanyagok összmennyiségét. A műanyagokkal kapcsolatos uniós stratégia egy apró első lépés a körforgásos gazdaság megteremtése felé, amely a műanyagtermékek használatának csökkentésén, újrafelhasználásán és újrafeldolgozásán alapul. |
| --- | --- |

(1)

A műanyag
  sokrétű felhasználhatóságából
  és viszonylag alacsony
  költségéből adódóan egyre inkább a mindennapi élet részévé válik. A műanyag világszintű előállítása jelentősen megnövekedett, és 2017-ben elérte a 348 millió tonnát. Európa részesedése ebből
  a 
  mennyiségből 18,5  % volt (64,4  millió tonna, ami az előző évhez viszonyítva 3,4  %-os növekedést jelent)
  .
  A műanyag
  egyre növekvő
  felhasználása
  olyan rövid életű alkalmazásokban, amelyeket nem
  újrafelhasználásra
  vagy költséghatékony újrafeldolgozásra terveztek, azt eredményezi, hogy a kapcsolódó gyártási és fogyasztási szerkezet egyre kevésbé hatékony, ugyanakkor egyre lineárisabb. Ezért a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv (32) keretében a Bizottság
  azt a következtetést vonta le
  a műanyagokkal kapcsolatos
  uniós stratégiában

   (33),
  hogy foglalkozni
  kell a műanyaghulladék
  egyre fokozódó képződésének
  és a környezetbe, különösen a tengeri környezetbe
  való bejutásának problémájával
  , hogy
  megvalósítsuk
  a műanyagok valóban körforgásos életciklusát
  és csökkentsük a környezetben fellelhető műanyagok összmennyiségét. A műanyagokkal kapcsolatos uniós stratégia egy apró első lépés a körforgásos gazdaság megteremtése felé, amely a műanyagtermékek használatának csökkentésén, újrafelhasználásán és újrafeldolgozásán alapul.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | A műanyag hasznos szerepet játszik a gazdaságban, és számos ágazatban alapvető alkalmazási lehetőségeket biztosít. A műanyagot különösen a csomagolási ágazatban (40 %) és az építőiparban (20 %) használják. Ezenkívül a műanyag használata fontos az autóiparban, az elektromos és elektronikus berendezések iparágában, valamint az élelmiszeripari és a mezőgazdasági ágazatban. Mindazonáltal az egyes műanyagtermékek jelentős negatív környezeti, egészségügyi és gazdasági hatásai szükségessé teszik a jogi keret kialakítását e jelentős negatív hatások hatékony csökkentése érdekében, beleértve akár bizonyos olyan, egyszer használatos termékek forgalmazásának korlátozását is, amelyek már most több körforgásos jellegű alternatívával rendelkeznek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

A műanyag hasznos szerepet játszik a gazdaságban, és számos ágazatban alapvető alkalmazási lehetőségeket biztosít. A műanyagot különösen a csomagolási ágazatban (40 %) és az építőiparban (20 %) használják. Ezenkívül a műanyag használata fontos az autóiparban, az elektromos és elektronikus berendezések iparágában, valamint az élelmiszeripari és a mezőgazdasági ágazatban. Mindazonáltal az egyes műanyagtermékek jelentős negatív környezeti, egészségügyi és gazdasági hatásai szükségessé teszik a jogi keret kialakítását e jelentős negatív hatások hatékony csökkentése érdekében, beleértve akár bizonyos olyan, egyszer használatos termékek forgalmazásának korlátozását is, amelyek már most több körforgásos jellegű alternatívával rendelkeznek.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Az újrafelhasználható termékeket és
  újrahasznosítási
  rendszereket előtérbe
  helyező körforgásos szemlélet
  a keletkező hulladék
  csökkenését eredményezi
  , és
  ez
  a 
  fajta megelőzés
  képezi az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (34) 4. cikkében foglalt hulladékhierarchia csúcspontját.
  Ez
  a 
  fajta szemlélet
  az Egyesült Nemzetek fenntartható fogyasztási és termelési szokások kialakítására irányuló 12. fenntartható fejlesztési
  céljával

   (35)

  is összhangban van
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Az újrafelhasználható termékeket és
  újrahasznosítási
  rendszereket előtérbe
  helyező körforgásos szemlélet
  a keletkező hulladék
  csökkenését eredményezi
  , és
  ez
  a 
  fajta megelőzés
  képezi az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (34) 4. cikkében foglalt hulladékhierarchia csúcspontját.
  Ez
  a 
  fajta szemlélet
  az Egyesült Nemzetek fenntartható fogyasztási és termelési szokások kialakítására irányuló 12. fenntartható fejlesztési
  céljával

   (35)

  is összhangban van
  .

| (2) | Az
  ezen irányelvben meghatározott intézkedéseknek teljes mértékben olyan körforgásos megközelítésekre kell épülniük, amelyek a biztonságos, nem mérgező, veszélyes anyagoktól mentes
  újrafelhasználható termékeket és
  az újrafelhasználási
  rendszereket
  helyezik
  előtérbe
  az egyszer használatos termékekkel szemben. Valamennyi intézkedésnek elsősorban
  a keletkező hulladék
  csökkentését kell céloznia
  , és
  elő kell segítenie
  a 
  hulladékképződés megelőzését, mivel ez
  képezi az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (34) 4. cikkében foglalt hulladékhierarchia csúcspontját.
  Mivel rövid életciklusa miatt nagy valószínűséggel minden egyszer használatos termék negatív hatást gyakorol az éghajlatra vagy
  a 
  környezetre, a hangsúlyt a megelőzésre és a termékek újrafelhasználására kell helyezni, amely jelentős mennyiségű szén-dioxid és értékes nyersanyag megtakarítását eredményezheti. Ezen irányelv hozzájárul majd
  az Egyesült Nemzetek fenntartható fogyasztási és termelési szokások kialakítására irányuló 12. fenntartható fejlesztési
  céljának

   (35)

  eléréséhez
  . |
| --- | --- |

(2)

Az
  ezen irányelvben meghatározott intézkedéseknek teljes mértékben olyan körforgásos megközelítésekre kell épülniük, amelyek a biztonságos, nem mérgező, veszélyes anyagoktól mentes
  újrafelhasználható termékeket és
  az újrafelhasználási
  rendszereket
  helyezik
  előtérbe
  az egyszer használatos termékekkel szemben. Valamennyi intézkedésnek elsősorban
  a keletkező hulladék
  csökkentését kell céloznia
  , és
  elő kell segítenie
  a 
  hulladékképződés megelőzését, mivel ez
  képezi az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (34) 4. cikkében foglalt hulladékhierarchia csúcspontját.
  Mivel rövid életciklusa miatt nagy valószínűséggel minden egyszer használatos termék negatív hatást gyakorol az éghajlatra vagy
  a 
  környezetre, a hangsúlyt a megelőzésre és a termékek újrafelhasználására kell helyezni, amely jelentős mennyiségű szén-dioxid és értékes nyersanyag megtakarítását eredményezheti. Ezen irányelv hozzájárul majd
  az Egyesült Nemzetek fenntartható fogyasztási és termelési szokások kialakítására irányuló 12. fenntartható fejlesztési
  céljának

   (35)

  eléréséhez
  .

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A tengeri
  hulladék
  határokon átívelő természete miatt globális
  problémának számít
  . A tengeri hulladék csökkentése kulcsfontosságú lépés az Egyesült Nemzetek 14. fenntartható fejlesztési céljának teljesítéséhez, amely a fenntartható fejlődés érdekében az óceánok, tengerek és tengeri erőforrások megőrzésére és fenntartható használatára
  szólít fel

   (36) Az Uniónak ki kell vennie a részét a tengeri hulladék kezeléséből és arra kell törekednie, hogy a világ számára iránymutató szerepet töltsön be ezen a téren. Ebben az összefüggésben az Unió több nemzetközi fórum keretében – G20, G7, ENSZ – is azon dolgozik a partnereivel, hogy ösztönözze az összehangolt fellépést. Ez a kezdeményezés az Unió erre irányuló erőfeszítésének részét képezi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A tengeri
  hulladék
  határokon átívelő természete miatt globális
  problémának számít
  . A tengeri hulladék csökkentése kulcsfontosságú lépés az Egyesült Nemzetek 14. fenntartható fejlesztési céljának teljesítéséhez, amely a fenntartható fejlődés érdekében az óceánok, tengerek és tengeri erőforrások megőrzésére és fenntartható használatára
  szólít fel

   (36) Az Uniónak ki kell vennie a részét a tengeri hulladék kezeléséből és arra kell törekednie, hogy a világ számára iránymutató szerepet töltsön be ezen a téren. Ebben az összefüggésben az Unió több nemzetközi fórum keretében – G20, G7, ENSZ – is azon dolgozik a partnereivel, hogy ösztönözze az összehangolt fellépést. Ez a kezdeményezés az Unió erre irányuló erőfeszítésének részét képezi.

| (3) | A tengeri
  hulladékot
  határokon átívelő természete miatt globális
  problémaként ismerik el. Egyre több hulladék kerül a világ óceánjaiba, ahol befolyásolja az ökoszisztémák egészségét, és az állatok pusztulását okozza.
   A tengeri hulladék csökkentése kulcsfontosságú lépés az Egyesült Nemzetek 14. fenntartható fejlesztési céljának teljesítéséhez, amely a fenntartható fejlődés érdekében az óceánok, tengerek és tengeri erőforrások megőrzésére és fenntartható használatára
  irányul

   (36). Az Uniónak ki kell vennie a részét a tengeri hulladék
  problémájának orvoslásából, képződésének megelőzéséből és még hatékonyabb
  kezeléséből, és arra kell törekednie, hogy a világ számára iránymutató szerepet töltsön be ezen a téren. Ebben az összefüggésben az Unió több nemzetközi fórum keretében – G20, G7, ENSZ – is azon dolgozik a partnereivel, hogy ösztönözze az összehangolt fellépést. Ez a kezdeményezés az Unió erre irányuló erőfeszítésének részét képezi. |
| --- | --- |

(3)

A tengeri
  hulladékot
  határokon átívelő természete miatt globális
  problémaként ismerik el. Egyre több hulladék kerül a világ óceánjaiba, ahol befolyásolja az ökoszisztémák egészségét, és az állatok pusztulását okozza.
   A tengeri hulladék csökkentése kulcsfontosságú lépés az Egyesült Nemzetek 14. fenntartható fejlesztési céljának teljesítéséhez, amely a fenntartható fejlődés érdekében az óceánok, tengerek és tengeri erőforrások megőrzésére és fenntartható használatára
  irányul

   (36). Az Uniónak ki kell vennie a részét a tengeri hulladék
  problémájának orvoslásából, képződésének megelőzéséből és még hatékonyabb
  kezeléséből, és arra kell törekednie, hogy a világ számára iránymutató szerepet töltsön be ezen a téren. Ebben az összefüggésben az Unió több nemzetközi fórum keretében – G20, G7, ENSZ – is azon dolgozik a partnereivel, hogy ösztönözze az összehangolt fellépést. Ez a kezdeményezés az Unió erre irányuló erőfeszítésének részét képezi.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Az Unióban a tengerparti szemétszámlálás alapján a tengeri hulladék 80–85 %-a műanyag, ebből az egyszer használatos műanyag
  tételek
  aránya 50 %-ot, a halászattal kapcsolatos
  tételek
  pedig 27 %-ot tesznek ki. Az egyszer használatos műanyagtermékek közé a gyakran használt gyorsan forgó fogyasztási termékek széles skálája tartozik, amelyeket a rendeltetésszerű használatuk után eldobnak, ritkán
  hasznosítják
  újra, és általában
  szemétként
  végzik. A forgalomba hozott halászeszközök jelentős hányadát nem gyűjtik vissza hulladékkezelés céljából. Ezért az egyszer használatos műanyagtermékek és a műanyagot tartalmazó halászeszközök különösen súlyos problémát jelentenek a tengeri hulladékkal kapcsolatban, és komoly
  kockázatnak teszik ki
  a tengeri
  ökoszisztémát
  , a biológiai
  sokféleséget,
  és
  – potenciálisan – az emberi egészséget is
  ,
  ezen kívül
  az olyan
  tevékenységeknek
  is károkat okoznak, mint például a turizmus, a halászat és a szállítmányozás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Az Unióban a tengerparti szemétszámlálás alapján a tengeri hulladék 80–85 %-a műanyag, ebből az egyszer használatos műanyag
  tételek
  aránya 50 %-ot, a halászattal kapcsolatos
  tételek
  pedig 27 %-ot tesznek ki. Az egyszer használatos műanyagtermékek közé a gyakran használt gyorsan forgó fogyasztási termékek széles skálája tartozik, amelyeket a rendeltetésszerű használatuk után eldobnak, ritkán
  hasznosítják
  újra, és általában
  szemétként
  végzik. A forgalomba hozott halászeszközök jelentős hányadát nem gyűjtik vissza hulladékkezelés céljából. Ezért az egyszer használatos műanyagtermékek és a műanyagot tartalmazó halászeszközök különösen súlyos problémát jelentenek a tengeri hulladékkal kapcsolatban, és komoly
  kockázatnak teszik ki
  a tengeri
  ökoszisztémát
  , a biológiai
  sokféleséget,
  és
  – potenciálisan – az emberi egészséget is
  ,
  ezen kívül
  az olyan
  tevékenységeknek
  is károkat okoznak, mint például a turizmus, a halászat és a szállítmányozás.

| (5) | Az Unióban a tengerparti szemétszámlálás alapján a tengeri hulladék 80–85 %-a műanyag, ebből az egyszer használatos műanyag
  cikkek
  aránya 50 %-ot, a halászattal kapcsolatos
  cikkek
  pedig 27 %-ot tesznek ki.Az egyszer használatos műanyagtermékek közé a gyakran használt gyorsan forgó fogyasztási termékek széles skálája tartozik, amelyeket a rendeltetésszerű használatuk után eldobnak,
  azokat
  ritkán
  dolgozzák fel
  újra, és általában
  hulladékként
  végzik. A forgalomba hozott halászeszközök
  és akvakultúrában használt eszközök
  jelentős hányadát nem gyűjtik vissza hulladékkezelés céljából. Ezért az egyszer használatos műanyagtermékek és a műanyagot tartalmazó halászeszközök
  és akvakultúrában használt eszközök – például az etetőcsészék, csapdák, úszók, valamint bóják, hálók, kötelek, zsinórok és madzagok –
  különösen súlyos problémát jelentenek a tengeri hulladékkal kapcsolatban, és komoly
  kockázatot jelentenek
  a tengeri
  ökoszisztémára
  , a biológiai
  sokféleségre
  és
  az emberek és állatok egészségére nézve
  ,
  ezenkívül
  az olyan
  tevékenységekben
  is károkat okoznak, mint például a turizmus, a halászat és a szállítmányozás. |
| --- | --- |

(5)

Az Unióban a tengerparti szemétszámlálás alapján a tengeri hulladék 80–85 %-a műanyag, ebből az egyszer használatos műanyag
  cikkek
  aránya 50 %-ot, a halászattal kapcsolatos
  cikkek
  pedig 27 %-ot tesznek ki.Az egyszer használatos műanyagtermékek közé a gyakran használt gyorsan forgó fogyasztási termékek széles skálája tartozik, amelyeket a rendeltetésszerű használatuk után eldobnak,
  azokat
  ritkán
  dolgozzák fel
  újra, és általában
  hulladékként
  végzik. A forgalomba hozott halászeszközök
  és akvakultúrában használt eszközök
  jelentős hányadát nem gyűjtik vissza hulladékkezelés céljából. Ezért az egyszer használatos műanyagtermékek és a műanyagot tartalmazó halászeszközök
  és akvakultúrában használt eszközök – például az etetőcsészék, csapdák, úszók, valamint bóják, hálók, kötelek, zsinórok és madzagok –
  különösen súlyos problémát jelentenek a tengeri hulladékkal kapcsolatban, és komoly
  kockázatot jelentenek
  a tengeri
  ökoszisztémára
  , a biológiai
  sokféleségre
  és
  az emberek és állatok egészségére nézve
  ,
  ezenkívül
  az olyan
  tevékenységekben
  is károkat okoznak, mint például a turizmus, a halászat és a szállítmányozás.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | A Tanács 2018. június 25-i ülésén elfogadta „A körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv megvalósítása” című következtetéseit, amelyek egyértelműen támogatják a termékekhez szándékosan hozzáadott mikroműanyagok és az oxidatív úton lebomló műanyagok Unióban történő használatának korlátozására irányuló uniós és globális szinten vállalt cselekvéseket, valamint a textilekből, gumiabroncsokból és a pelletek gyártást megelőző folyamatai során fellépő szivárgásokból származó mikroműanyagok csökkentésére vonatkozó műanyag-stratégiában tervezett cselekvéseket. Az Unió már most is cselekszik, mivel a REACH keretében zajlik egy folyamat, amelynek során a Bizottság arra kérte az Európai Vegyianyag-ügynökséget, hogy dolgozzon ki egy XV. melléklet szerinti korlátozási dokumentációt a fogyasztói vagy foglalkozásszerű felhasználásra szánt, bármilyen típusú termékekhez szándékosan hozzáadott mikroműanyag-részecskék használatával kapcsolatban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

A Tanács 2018. június 25-i ülésén elfogadta „A körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv megvalósítása” című következtetéseit, amelyek egyértelműen támogatják a termékekhez szándékosan hozzáadott mikroműanyagok és az oxidatív úton lebomló műanyagok Unióban történő használatának korlátozására irányuló uniós és globális szinten vállalt cselekvéseket, valamint a textilekből, gumiabroncsokból és a pelletek gyártást megelőző folyamatai során fellépő szivárgásokból származó mikroműanyagok csökkentésére vonatkozó műanyag-stratégiában tervezett cselekvéseket. Az Unió már most is cselekszik, mivel a REACH keretében zajlik egy folyamat, amelynek során a Bizottság arra kérte az Európai Vegyianyag-ügynökséget, hogy dolgozzon ki egy XV. melléklet szerinti korlátozási dokumentációt a fogyasztói vagy foglalkozásszerű felhasználásra szánt, bármilyen típusú termékekhez szándékosan hozzáadott mikroműanyag-részecskék használatával kapcsolatban.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

5 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b) | Az Uniónak a mikroműanyagok problémájával kapcsolatban átfogó megközelítést kell elfogadnia, és valamennyi gyártót ösztönöznie kell arra, hogy szigorúan korlátozzák a mikroműanyagokat a készítményeikben, különös tekintettel a textil- és gumiabroncsgyártókra, mivel a szintetikus ruhák és gumiabroncsok a közvetlenül a vízi környezetbe kerülő mikroműanyagok 63 %-át teszik ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5b)

Az Uniónak a mikroműanyagok problémájával kapcsolatban átfogó megközelítést kell elfogadnia, és valamennyi gyártót ösztönöznie kell arra, hogy szigorúan korlátozzák a mikroműanyagokat a készítményeikben, különös tekintettel a textil- és gumiabroncsgyártókra, mivel a szintetikus ruhák és gumiabroncsok a közvetlenül a vízi környezetbe kerülő mikroműanyagok 63 %-át teszik ki.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A már létező uniós jogszabályok (40) és
  szabályozási
  eszközök adnak némi szabályozási választ a tengeri hulladék kezelésének
  kérdésre
  .
  Nevezetesen,
  a 
  műanyaghulladék az
  átfogó uniós hulladékgazdálkodási intézkedések és
  célok
  , például a műanyag csomagolási
  hulladékok újrahasznosítási céljának hatálya

   (41), illetve a 
  nemrég elfogadott
  műanyag-stratégia
  céljának

   (42)

  a hatálya alá esik
  , amelynek értelmében 2030-ig el kell érni, hogy az összes műanyag-csomagolás
  újrahasznosítható
  legyen. Azonban a szóban forgó jogszabályoknak a tengeri hulladékra gyakorolt hatása nem elegendő, és a tengeri hulladék megelőzésére és csökkentésére irányuló nemzeti intézkedések hatálya és célkitűzéseinek szintje között is eltérések mutatkoznak. Ezenfelül egyes intézkedések, különösen az egyszer használatos műanyagtermékek forgalomba
  hozatali korlátozásai,
  kereskedelmi akadályokat teremthetnek és torzíthatják a versenyt az Unión belül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A már létező uniós jogszabályok (40) és
  szabályozási
  eszközök adnak némi szabályozási választ a tengeri hulladék kezelésének
  kérdésre
  .
  Nevezetesen,
  a 
  műanyaghulladék az
  átfogó uniós hulladékgazdálkodási intézkedések és
  célok
  , például a műanyag csomagolási
  hulladékok újrahasznosítási céljának hatálya

   (41), illetve a 
  nemrég elfogadott
  műanyag-stratégia
  céljának

   (42)

  a hatálya alá esik
  , amelynek értelmében 2030-ig el kell érni, hogy az összes műanyag-csomagolás
  újrahasznosítható
  legyen. Azonban a szóban forgó jogszabályoknak a tengeri hulladékra gyakorolt hatása nem elegendő, és a tengeri hulladék megelőzésére és csökkentésére irányuló nemzeti intézkedések hatálya és célkitűzéseinek szintje között is eltérések mutatkoznak. Ezenfelül egyes intézkedések, különösen az egyszer használatos műanyagtermékek forgalomba
  hozatali korlátozásai,
  kereskedelmi akadályokat teremthetnek és torzíthatják a versenyt az Unión belül.

| (6) | A megfelelő hulladékkezelés továbbra is kulcsfontosságú a (tengeri) hulladék megelőzése szempontjából. A
  már létező uniós jogszabályok (40) és
  szakpolitikai
  eszközök adnak némi szabályozási választ a tengeri hulladék kezelésének
  kérdésére
  . A 
  műanyaghulladékra ugyanis
  átfogó uniós hulladékgazdálkodási intézkedések és
  célértékek vonatkoznak
  , például a műanyag csomagolási
  hulladékokra vonatkozó újrafeldolgozási cél

   (41), illetve a műanyag-stratégia
  keretében nemrégiben elfogadott cél

   (42), amelynek értelmében 2030-ig el kell érni, hogy az összes műanyag-csomagolás
  újrafeldolgozható
  legyen. Azonban a szóban forgó jogszabályoknak a tengeri hulladékra gyakorolt hatása nem elegendő, és a tengeri hulladék megelőzésére és csökkentésére irányuló nemzeti intézkedések hatálya és célkitűzéseinek szintje között is eltérések mutatkoznak. Ezenfelül egyes intézkedések, különösen az egyszer használatos műanyagtermékek forgalomba
  hozatalát érintő korlátozások
  kereskedelmi akadályokat teremthetnek, és torzíthatják a versenyt az Unión belül. |
| --- | --- |

(6)

A megfelelő hulladékkezelés továbbra is kulcsfontosságú a (tengeri) hulladék megelőzése szempontjából. A
  már létező uniós jogszabályok (40) és
  szakpolitikai
  eszközök adnak némi szabályozási választ a tengeri hulladék kezelésének
  kérdésére
  . A 
  műanyaghulladékra ugyanis
  átfogó uniós hulladékgazdálkodási intézkedések és
  célértékek vonatkoznak
  , például a műanyag csomagolási
  hulladékokra vonatkozó újrafeldolgozási cél

   (41), illetve a műanyag-stratégia
  keretében nemrégiben elfogadott cél

   (42), amelynek értelmében 2030-ig el kell érni, hogy az összes műanyag-csomagolás
  újrafeldolgozható
  legyen. Azonban a szóban forgó jogszabályoknak a tengeri hulladékra gyakorolt hatása nem elegendő, és a tengeri hulladék megelőzésére és csökkentésére irányuló nemzeti intézkedések hatálya és célkitűzéseinek szintje között is eltérések mutatkoznak. Ezenfelül egyes intézkedések, különösen az egyszer használatos műanyagtermékek forgalomba
  hozatalát érintő korlátozások
  kereskedelmi akadályokat teremthetnek, és torzíthatják a versenyt az Unión belül.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | A kutatás és az innováció előmozdítása a csomagolási ágazatban kulcsfontosságú tényező a fenntarthatóbb értéklánc támogatásában. Ebből a célból erősíteni szükséges a kapcsolódó finanszírozási mechanizmusokat az európai K+F programozási eszközök – pl. az Európai Unió kutatási és fejlesztési keretprogramjai (azaz a Horizont 2020) – keretében, figyelembe véve a rövidesen elkészülő, műanyagokra vonatkozó stratégiai kutatási és innovációs menetrendet is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

A kutatás és az innováció előmozdítása a csomagolási ágazatban kulcsfontosságú tényező a fenntarthatóbb értéklánc támogatásában. Ebből a célból erősíteni szükséges a kapcsolódó finanszírozási mechanizmusokat az európai K+F programozási eszközök – pl. az Európai Unió kutatási és fejlesztési keretprogramjai (azaz a Horizont 2020) – keretében, figyelembe véve a rövidesen elkészülő, műanyagokra vonatkozó stratégiai kutatási és innovációs menetrendet is.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Az erőforrásokat oda kell irányítani
  , ahol a legnagyobb szükség van
  rájuk
  ,
  ezért
  ennek az irányelvnek csak a 
  leggyakoribb
  egyszer használatos műanyagtermékekre kell
  vonatkozni
  ,
  amelyek
  a becslések szerint az uniós tengerpartokon elvégzett számlálások során talált egyszer használatos műanyagok körülbelül 86 %-át teszik ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Az erőforrásokat oda kell irányítani
  , ahol a legnagyobb szükség van
  rájuk
  ,
  ezért
  ennek az irányelvnek csak a 
  leggyakoribb
  egyszer használatos műanyagtermékekre kell
  vonatkozni
  ,
  amelyek
  a becslések szerint az uniós tengerpartokon elvégzett számlálások során talált egyszer használatos műanyagok körülbelül 86 %-át teszik ki.

| (7) | Annak érdekében, hogy az erőfeszítések oda összpontosuljanak
  , ahol
  azokra
  a legnagyobb szükség van, ennek az irányelvnek csak a 
  leggyakrabban előforduló
  egyszer használatos műanyagtermékekre
  és halászeszközökre
  kell
  kiterjednie. Az ezen irányelvben foglalt intézkedések hatálya alá tartozó
  ,
  egyszer használatos műanyagtermékek
  a becslések szerint az uniós tengerpartokon elvégzett számlálások során talált egyszer használatos műanyagok körülbelül 86 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy az erőfeszítések oda összpontosuljanak
  , ahol
  azokra
  a legnagyobb szükség van, ennek az irányelvnek csak a 
  leggyakrabban előforduló
  egyszer használatos műanyagtermékekre
  és halászeszközökre
  kell
  kiterjednie. Az ezen irányelvben foglalt intézkedések hatálya alá tartozó
  ,
  egyszer használatos műanyagtermékek
  a becslések szerint az uniós tengerpartokon elvégzett számlálások során talált egyszer használatos műanyagok körülbelül 86 %-át teszik ki.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | Ez az irányelv nem érinti a 94/62/EK irányelv egyszer használatos – a 94/62/EK irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott csomagolásnak minősülő – műanyagtermékekre vonatkozó rendelkezéseit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

Ez az irányelv nem érinti a 94/62/EK irányelv egyszer használatos – a 94/62/EK irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott csomagolásnak minősülő – műanyagtermékekre vonatkozó rendelkezéseit.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

7 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7b) | A Bizottság vizsgálati jelentésének ki kell térnie arra, hogy a hatály kiszélesíthető-e általánosságban az egyszer használatos termékekre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7b)

A Bizottság vizsgálati jelentésének ki kell térnie arra, hogy a hatály kiszélesíthető-e általánosságban az egyszer használatos termékekre.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

7 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7c) | A nagyméretű műanyagokkal, valamint az azokból keletkező kisebb darabokkal vagy mikroműanyagokkal való szárazföldi, illetve talajszennyezés jelentős lehet helyi vagy regionális szinten. A helyi szintű szennyezés a műanyagok intenzív mezőgazdasági felhasználása miatt lehet nagymértékű. A műanyaghulladék környezetre, valamint az emberi és állati egészségre gyakorolt hatásának csökkentése érdekében alaposan meg kell vizsgálni a mezőgazdasági területekről származó műanyagszennyezést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7c)

A nagyméretű műanyagokkal, valamint az azokból keletkező kisebb darabokkal vagy mikroműanyagokkal való szárazföldi, illetve talajszennyezés jelentős lehet helyi vagy regionális szinten. A helyi szintű szennyezés a műanyagok intenzív mezőgazdasági felhasználása miatt lehet nagymértékű. A műanyaghulladék környezetre, valamint az emberi és állati egészségre gyakorolt hatásának csökkentése érdekében alaposan meg kell vizsgálni a mezőgazdasági területekről származó műanyagszennyezést.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | A műanyagtermékek gyártása során azok teljes élettartamát figyelembe kell venni. A műanyagtermékek környezettudatos tervezésének mindig ki kell terjednie a gyártási szakaszra, valamint a termék újrafeldolgozhatóságára és lehetőség szerint annak újrafelhasználhatóságára is. A gyártókat ösztönözni kell arra, hogy a termékeik gyártásához adott esetben egykomponensű vagy kompatibilis polimereket használjanak a válogatás megkönnyítése és az újrafeldolgozhatóság növelése érdekében, különösen a műanyag csomagolóanyagok esetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

A műanyagtermékek gyártása során azok teljes élettartamát figyelembe kell venni. A műanyagtermékek környezettudatos tervezésének mindig ki kell terjednie a gyártási szakaszra, valamint a termék újrafeldolgozhatóságára és lehetőség szerint annak újrafelhasználhatóságára is. A gyártókat ösztönözni kell arra, hogy a termékeik gyártásához adott esetben egykomponensű vagy kompatibilis polimereket használjanak a válogatás megkönnyítése és az újrafeldolgozhatóság növelése érdekében, különösen a műanyag csomagolóanyagok esetében.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | A termékek és anyagok értékének a lehető leghosszabb ideig való megőrzésével, illetve a kevesebb hulladék termelésével az Unió gazdasága még versenyképesebbé és ellenállóbbá válhat, ugyanakkor csökkenhet az értékes erőforrásokra és a környezetre nehezedő nyomás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

A termékek és anyagok értékének a lehető leghosszabb ideig való megőrzésével, illetve a kevesebb hulladék termelésével az Unió gazdasága még versenyképesebbé és ellenállóbbá válhat, ugyanakkor csökkenhet az értékes erőforrásokra és a környezetre nehezedő nyomás.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Az egyszer használatos műanyagtermékekre több tényezőtől függően egy vagy több intézkedésnek kell
  vonatkozni,
  ilyen
  a
  tényezők a megfelelő és fenntarthatóbb alternatívák elérhetősége, a fogyasztási szerkezet megváltoztatásának kivitelezhetősége, illetve az, hogy a már meglévő uniós jogszabályok mennyire fedik le azokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Az egyszer használatos műanyagtermékekre több tényezőtől függően egy vagy több intézkedésnek kell
  vonatkozni,
  ilyen
  a
  tényezők a megfelelő és fenntarthatóbb alternatívák elérhetősége, a fogyasztási szerkezet megváltoztatásának kivitelezhetősége, illetve az, hogy a már meglévő uniós jogszabályok mennyire fedik le azokat.

| (10) | Az egyszer használatos műanyagtermékekre több tényezőtől függően egy vagy több intézkedésnek kell
  vonatkoznia;
  ilyen tényezők a megfelelő és fenntarthatóbb alternatívák elérhetősége
  – az életciklus-alapelveket figyelembe véve –
  , a fogyasztási szerkezet megváltoztatásának kivitelezhetősége, illetve az, hogy a már meglévő uniós jogszabályok mennyire fedik le azokat. |
| --- | --- |

(10)

Az egyszer használatos műanyagtermékekre több tényezőtől függően egy vagy több intézkedésnek kell
  vonatkoznia;
  ilyen tényezők a megfelelő és fenntarthatóbb alternatívák elérhetősége
  – az életciklus-alapelveket figyelembe véve –
  , a fogyasztási szerkezet megváltoztatásának kivitelezhetősége, illetve az, hogy a már meglévő uniós jogszabályok mennyire fedik le azokat.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Bizonyos egyszer használatos műanyagtermékek esetén nem állnak még rendelkezésre megfelelő és fenntarthatóbb alternatívák, és a legtöbb ilyen jellegű egyszer használatos műanyagtermék fogyasztása várhatóan növekedni fog. Ennek a trendnek a megfordítása és a 
  fenntarthatóbb
  megoldások felé történő elmozdulás támogatása érdekében elő kell írni, hogy a tagállamok hozzák meg a szükséges intézkedéseket e termékek fogyasztásának
  jelentős
  csökkentése érdekében,
  mégpedig
  úgy, hogy az ne veszélyeztesse az
  élelmiszerhigiéniát
  és az
  élelmiszerbiztonságot
  , a helyes higiéniai gyakorlatokat, a helyes gyártási gyakorlatokat, a fogyasztók tájékoztatását, vagy az Unió élelmiszerekről szóló jogszabályaiban
  meghatározott
  nyomon követhetőséget (44). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Bizonyos egyszer használatos műanyagtermékek esetén nem állnak még rendelkezésre megfelelő és fenntarthatóbb alternatívák, és a legtöbb ilyen jellegű egyszer használatos műanyagtermék fogyasztása várhatóan növekedni fog. Ennek a trendnek a megfordítása és a 
  fenntarthatóbb
  megoldások felé történő elmozdulás támogatása érdekében elő kell írni, hogy a tagállamok hozzák meg a szükséges intézkedéseket e termékek fogyasztásának
  jelentős
  csökkentése érdekében,
  mégpedig
  úgy, hogy az ne veszélyeztesse az
  élelmiszerhigiéniát
  és az
  élelmiszerbiztonságot
  , a helyes higiéniai gyakorlatokat, a helyes gyártási gyakorlatokat, a fogyasztók tájékoztatását, vagy az Unió élelmiszerekről szóló jogszabályaiban
  meghatározott
  nyomon követhetőséget (44).

| (11) | Bizonyos egyszer használatos műanyagtermékek esetén nem állnak még rendelkezésre megfelelő és fenntarthatóbb alternatívák, és a legtöbb ilyen jellegű egyszer használatos műanyagtermék fogyasztása várhatóan növekedni fog. Ennek a trendnek a megfordítása és a 
  biztonságos és fenntartható
  megoldások felé történő elmozdulás támogatása érdekében elő kell írni, hogy a tagállamok hozzák meg a szükséges intézkedéseket e termékek fogyasztásának
  nagymértékű és folyamatos
  csökkentése érdekében,
  amint ez a műanyag tasakok esetében történik az (EU) 2015/720 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel

   (43a)

  módosított 94/62/EK irányelv keretében
  úgy, hogy az ne veszélyeztesse az
  élelmiszer-higiéniát
  és az
  élelmiszer-biztonságot
  , a helyes higiéniai gyakorlatokat, a helyes gyártási gyakorlatokat, a fogyasztók tájékoztatását vagy az Unió élelmiszerekről szóló jogszabályaiban (44)

  előírt
  nyomon követhetőséget
  . Ezeknek az intézkedéseknek azokra az ételtároló edényekre kell vonatkozniuk, amelyek megfelelnek az összes alábbi kritériumnak: a szóban forgó ételt az ételtartóból történő, további előkészítés nélküli, azonnali fogyasztásra szánták. A tagállamoknak a lehető legambiciózusabbnak kell lenniük a fenti intézkedések tekintetében, amelyeknek arányosaknak kell lenniük a különféle termékekből és felhasználásokból eredő hulladékképződés jelentőségével. A tagállamoknak nemzeti célértékeket kell elfogadniuk az ambiciózus és folyamatos csökkentés megvalósítása érdekében tett intézkedések hatásainak számszerűsítésére. A tagállamoknak ösztönözniük kell az olyan termékek használatát, amelyek többféle felhasználásra is alkalmasak, és amelyek a hulladékká válásukat követően az áruk szabad belső piaci áramlásának veszélyeztetése nélkül alkalmasak az újrafelhasználásra és újrafeldolgozásra történő előkészítésre. Az említett intézkedéseknek figyelembe kell venniük a termékek teljes életcikluson át – többek között a tengeri környezetben – kifejtett hatását, és meg kell felelniük a hulladékhierarchiának. |
| --- | --- |

(11)

Bizonyos egyszer használatos műanyagtermékek esetén nem állnak még rendelkezésre megfelelő és fenntarthatóbb alternatívák, és a legtöbb ilyen jellegű egyszer használatos műanyagtermék fogyasztása várhatóan növekedni fog. Ennek a trendnek a megfordítása és a 
  biztonságos és fenntartható
  megoldások felé történő elmozdulás támogatása érdekében elő kell írni, hogy a tagállamok hozzák meg a szükséges intézkedéseket e termékek fogyasztásának
  nagymértékű és folyamatos
  csökkentése érdekében,
  amint ez a műanyag tasakok esetében történik az (EU) 2015/720 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel

   (43a)

  módosított 94/62/EK irányelv keretében
  úgy, hogy az ne veszélyeztesse az
  élelmiszer-higiéniát
  és az
  élelmiszer-biztonságot
  , a helyes higiéniai gyakorlatokat, a helyes gyártási gyakorlatokat, a fogyasztók tájékoztatását vagy az Unió élelmiszerekről szóló jogszabályaiban (44)

  előírt
  nyomon követhetőséget
  . Ezeknek az intézkedéseknek azokra az ételtároló edényekre kell vonatkozniuk, amelyek megfelelnek az összes alábbi kritériumnak: a szóban forgó ételt az ételtartóból történő, további előkészítés nélküli, azonnali fogyasztásra szánták. A tagállamoknak a lehető legambiciózusabbnak kell lenniük a fenti intézkedések tekintetében, amelyeknek arányosaknak kell lenniük a különféle termékekből és felhasználásokból eredő hulladékképződés jelentőségével. A tagállamoknak nemzeti célértékeket kell elfogadniuk az ambiciózus és folyamatos csökkentés megvalósítása érdekében tett intézkedések hatásainak számszerűsítésére. A tagállamoknak ösztönözniük kell az olyan termékek használatát, amelyek többféle felhasználásra is alkalmasak, és amelyek a hulladékká válásukat követően az áruk szabad belső piaci áramlásának veszélyeztetése nélkül alkalmasak az újrafelhasználásra és újrafeldolgozásra történő előkészítésre. Az említett intézkedéseknek figyelembe kell venniük a termékek teljes életcikluson át – többek között a tengeri környezetben – kifejtett hatását, és meg kell felelniük a hulladékhierarchiának.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | A dohánytermékekhez használt szűrők a második legszennyezőbb egyszer használatos műanyagtermékek. Bár a dohánytermékekhez használt növényi cellulózszűrők piaci részesedése növekedni látszik, az elérhető alternatívák elfogadhatósága nem egyértelmű. Továbbá, a szűrővel rendelkező dohánytermékek környezetre gyakorolt jelentős hatását nem lehet figyelmen kívül hagyni, mivel ezek a szűrők kisebb műanyag darabokra törhetnek. A használt dohányszűrők ezenkívül tartalmaznak számos, a környezetre ártalmas vegyi anyagot, amelyek közül legalább 50 az emberre ismerten rákkeltő hatású, valamint nehézfémeket is, amelyek átjuthatnak a szűrőn és károsíthatják a környező földeket, levegőt és vízi környezetet. A fogyasztás utáni hulladék környezeti hatásának kezelése érdekében intézkedések széles körére van szükség a szűrővel rendelkező dohánytermékek esetében, a műanyagot tartalmazó egyszer használatos, eldobható szűrők használatának csökkentésétől kezdve egészen a kiterjesztett gyártói felelősségig, biztosítva a hulladék felelősségteljes ártalmatlanítását és eltakarítási költségeinek fedezését. A jelenleg az adófizetők által viselt jelentős gyűjtési és válogatási költségek kezelése érdekében a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszereknek fedezniük kell a hulladéktakarítás és a megfelelő hulladékgyűjtési infrastruktúrák költségeit. Ezen intézkedések részeként a tagállamok ösztönzőket hozhatnának létre egy cigarettacsikk-visszagyűjtő lánc kialakítása érdekében, amelynek során a cigarettaszűrők összetételének 60 %-át alkotó műanyagot, a cellulóz-acetátot eltávolítják, majd új műanyagtárgyakká alakítják át. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

A dohánytermékekhez használt szűrők a második legszennyezőbb egyszer használatos műanyagtermékek. Bár a dohánytermékekhez használt növényi cellulózszűrők piaci részesedése növekedni látszik, az elérhető alternatívák elfogadhatósága nem egyértelmű. Továbbá, a szűrővel rendelkező dohánytermékek környezetre gyakorolt jelentős hatását nem lehet figyelmen kívül hagyni, mivel ezek a szűrők kisebb műanyag darabokra törhetnek. A használt dohányszűrők ezenkívül tartalmaznak számos, a környezetre ártalmas vegyi anyagot, amelyek közül legalább 50 az emberre ismerten rákkeltő hatású, valamint nehézfémeket is, amelyek átjuthatnak a szűrőn és károsíthatják a környező földeket, levegőt és vízi környezetet. A fogyasztás utáni hulladék környezeti hatásának kezelése érdekében intézkedések széles körére van szükség a szűrővel rendelkező dohánytermékek esetében, a műanyagot tartalmazó egyszer használatos, eldobható szűrők használatának csökkentésétől kezdve egészen a kiterjesztett gyártói felelősségig, biztosítva a hulladék felelősségteljes ártalmatlanítását és eltakarítási költségeinek fedezését. A jelenleg az adófizetők által viselt jelentős gyűjtési és válogatási költségek kezelése érdekében a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszereknek fedezniük kell a hulladéktakarítás és a megfelelő hulladékgyűjtési infrastruktúrák költségeit. Ezen intézkedések részeként a tagállamok ösztönzőket hozhatnának létre egy cigarettacsikk-visszagyűjtő lánc kialakítása érdekében, amelynek során a cigarettaszűrők összetételének 60 %-át alkotó műanyagot, a cellulóz-acetátot eltávolítják, majd új műanyagtárgyakká alakítják át.

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Egyéb egyszer használatos műanyagtermékek esetén már léteznek megfelelő, fenntarthatóbb és egyben megfizethető alternatívák. Az ilyen termékek környezetre gyakorolt káros hatásainak korlátozása érdekében elő kell írni, hogy a tagállamok tiltsák meg ezek forgalomba hozatalát az Unió
  piacain
  . Ezzel a már elérhető és fenntarthatóbb alternatívák használatát, valamint a fenntarthatóbb üzleti modellekre,
  újrahasznosítási
  alternatívákra és az anyagok kiváltására irányuló innovatív megoldásokat támogatnák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Egyéb egyszer használatos műanyagtermékek esetén már léteznek megfelelő, fenntarthatóbb és egyben megfizethető alternatívák. Az ilyen termékek környezetre gyakorolt káros hatásainak korlátozása érdekében elő kell írni, hogy a tagállamok tiltsák meg ezek forgalomba hozatalát az Unió
  piacain
  . Ezzel a már elérhető és fenntarthatóbb alternatívák használatát, valamint a fenntarthatóbb üzleti modellekre,
  újrahasznosítási
  alternatívákra és az anyagok kiváltására irányuló innovatív megoldásokat támogatnák.

| (12) | Egyéb egyszer használatos műanyagtermékek esetén már léteznek megfelelő, fenntarthatóbb és egyben megfizethető alternatívák. Az ilyen termékek környezetre gyakorolt káros hatásainak korlátozása érdekében elő kell írni, hogy a tagállamok tiltsák meg ezek forgalomba hozatalát az Unió
  piacán
  . Ezzel a már elérhető és fenntarthatóbb
  , a meglévő előírásoknak és uniós jogszabályoknak megfelelő
  alternatívák használatát, valamint a fenntarthatóbb üzleti modellekre,
  az újrafelhasználási
  alternatívákra és az anyagok kiváltására irányuló innovatív megoldásokat támogatnák
  , a 2008/98/EK irányelv 4
  .
  cikkében meghatározott hulladékhierarchiával összhangban. Az ebben az irányelvben bevezetett forgalombahozatali korlátozásoknak ki kell terjedniük az oxidatív biológiai úton lebontható műanyagból készült termékekre is, mivel az ilyen típusú műanyag biológiailag nem megfelelően bomlik le, így hozzájárul a környezet mikroműanyag-szennyezéséhez, nem komposztálható, negatívan befolyásolja a hagyományos műanyag újrafeldolgozását, és nem jár bizonyított környezeti haszonnal. Korlátozni kell az expandált polisztirolból készült, egyszer használatos étel- és italtároló edények használatát is, tekintettel a tengeri környezetben található polisztirol-hulladék jelentős előfordulására és a rendelkezésre álló alternatívákra. |
| --- | --- |

(12)

Egyéb egyszer használatos műanyagtermékek esetén már léteznek megfelelő, fenntarthatóbb és egyben megfizethető alternatívák. Az ilyen termékek környezetre gyakorolt káros hatásainak korlátozása érdekében elő kell írni, hogy a tagállamok tiltsák meg ezek forgalomba hozatalát az Unió
  piacán
  . Ezzel a már elérhető és fenntarthatóbb
  , a meglévő előírásoknak és uniós jogszabályoknak megfelelő
  alternatívák használatát, valamint a fenntarthatóbb üzleti modellekre,
  az újrafelhasználási
  alternatívákra és az anyagok kiváltására irányuló innovatív megoldásokat támogatnák
  , a 2008/98/EK irányelv 4
  .
  cikkében meghatározott hulladékhierarchiával összhangban. Az ebben az irányelvben bevezetett forgalombahozatali korlátozásoknak ki kell terjedniük az oxidatív biológiai úton lebontható műanyagból készült termékekre is, mivel az ilyen típusú műanyag biológiailag nem megfelelően bomlik le, így hozzájárul a környezet mikroműanyag-szennyezéséhez, nem komposztálható, negatívan befolyásolja a hagyományos műanyag újrafeldolgozását, és nem jár bizonyított környezeti haszonnal. Korlátozni kell az expandált polisztirolból készült, egyszer használatos étel- és italtároló edények használatát is, tekintettel a tengeri környezetben található polisztirol-hulladék jelentős előfordulására és a rendelkezésre álló alternatívákra.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | A műanyag tányérok és evőeszközök esetében, még ha rendelkezésre állnak is megfelelő és fenntarthatóbb alternatívák, indokolt esetben és elkerülendő bizonyos társadalmi szolgáltatások, például az oktatási és egészségügyi intézményekben nyújtott étkeztetés folyamatosságának megszakadását, helyénvaló korlátozott haladékot biztosítani az e termékek uniós piacon való forgalomba hozatalára vonatkozó tilalom alkalmazása tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

A műanyag tányérok és evőeszközök esetében, még ha rendelkezésre állnak is megfelelő és fenntarthatóbb alternatívák, indokolt esetben és elkerülendő bizonyos társadalmi szolgáltatások, például az oktatási és egészségügyi intézményekben nyújtott étkeztetés folyamatosságának megszakadását, helyénvaló korlátozott haladékot biztosítani az e termékek uniós piacon való forgalomba hozatalára vonatkozó tilalom alkalmazása tekintetében.

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

12 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12c) | Az ebben az irányelvben foglalt, a nem műanyag alternatívák használatát elősegítő intézkedések semmilyen körülmények között sem okozhatják a környezetre és az éghajlatra káros hatások – például a szén-dioxid-kibocsátás vagy az értékes erőforrások kizsákmányolásának – növekedését. Bár számos nem műanyag alternatíva természetes alapanyagokból készül és minden valószínűség szerint a biogazdaságból származik, különösen fontos gondoskodni ezeknek az anyagoknak a fenntarthatóságáról. A hulladékhierarchia tekintetében az ezen irányelvben meghatározott intézkedéseknek és végrehajtásuknak mindig a megelőzést vagy az újrafelhasználható termékekre való áttérést kell előtérbe helyezniük más, egyszer használatos alternatívákkal szemben, még akkor is, ha azok nem műanyagból készülnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12c)

Az ebben az irányelvben foglalt, a nem műanyag alternatívák használatát elősegítő intézkedések semmilyen körülmények között sem okozhatják a környezetre és az éghajlatra káros hatások – például a szén-dioxid-kibocsátás vagy az értékes erőforrások kizsákmányolásának – növekedését. Bár számos nem műanyag alternatíva természetes alapanyagokból készül és minden valószínűség szerint a biogazdaságból származik, különösen fontos gondoskodni ezeknek az anyagoknak a fenntarthatóságáról. A hulladékhierarchia tekintetében az ezen irányelvben meghatározott intézkedéseknek és végrehajtásuknak mindig a megelőzést vagy az újrafelhasználható termékekre való áttérést kell előtérbe helyezniük más, egyszer használatos alternatívákkal szemben, még akkor is, ha azok nem műanyagból készülnek.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Az italpalackok kupakjai és fedelei, amelyeknek jelentős része műanyagból készült, az egyik leggyakrabban előforduló egyszer használatos műanyaghulladék az Unió tengerpartjain. Ezért az egyszer használatos műanyagterméknek minősülő italtartók forgalomba hozatala csak akkor lenne megengedett, ha teljesítik a rájuk vonatkozó termékkialakítási követelményeket, amelyekkel jelentősen lehetne csökkenteni az italtartók kupakjainak és fedeleinek a környezetbe történő szivárgását. Az egyszer használatos terméknek és csomagolásnak minősülő italtartók esetén ez a követelmény a 94/62/
  EGK
  irányelv II. mellékletében előírt, összetételre vonatkozó alapvető követelménynek, illetve a csomagolás újrafelhasználható és hasznosítható, többek között újrahasznosítható jellegére vonatkozó követelménynek a kiegészítése. A termékkialakítási követelményeknek való megfelelés elősegítése és a belső piac zavartalan működésének a biztosítása érdekében az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (45) megfelelően elfogadott harmonizált szabványt kell kialakítani, és e szabvány betartása esetén vélelmezni kell az említett követelményeknek való megfelelést. Elég időt kell előirányozni a harmonizált szabvány kidolgozásához és annak lehetővé tételéhez, hogy a termelők a termékkialakítási követelmények alkalmazásával összefüggésben kiigazítsák termelési láncaikat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Az italpalackok kupakjai és fedelei, amelyeknek jelentős része műanyagból készült, az egyik leggyakrabban előforduló egyszer használatos műanyaghulladék az Unió tengerpartjain. Ezért az egyszer használatos műanyagterméknek minősülő italtartók forgalomba hozatala csak akkor lenne megengedett, ha teljesítik a rájuk vonatkozó termékkialakítási követelményeket, amelyekkel jelentősen lehetne csökkenteni az italtartók kupakjainak és fedeleinek a környezetbe történő szivárgását. Az egyszer használatos terméknek és csomagolásnak minősülő italtartók esetén ez a követelmény a 94/62/
  EGK
  irányelv II. mellékletében előírt, összetételre vonatkozó alapvető követelménynek, illetve a csomagolás újrafelhasználható és hasznosítható, többek között újrahasznosítható jellegére vonatkozó követelménynek a kiegészítése. A termékkialakítási követelményeknek való megfelelés elősegítése és a belső piac zavartalan működésének a biztosítása érdekében az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (45) megfelelően elfogadott harmonizált szabványt kell kialakítani, és e szabvány betartása esetén vélelmezni kell az említett követelményeknek való megfelelést. Elég időt kell előirányozni a harmonizált szabvány kidolgozásához és annak lehetővé tételéhez, hogy a termelők a termékkialakítási követelmények alkalmazásával összefüggésben kiigazítsák termelési láncaikat.

| (13) | Az italpalackok műanyagból készült kupakjai és fedelei az egyik leggyakrabban előforduló egyszer használatos műanyaghulladék az Unió tengerpartjain. Ezért az egyszer használatos műanyagterméknek minősülő italtartók forgalomba hozatala csak akkor engedélyezhető, ha teljesítik a rájuk vonatkozó termékkialakítási követelményeket, amelyekkel jelentősen csökkenthető a környezetbe jutó italtartó-kupakok és -fedelek száma, és növelhető az újrafeldolgozott mennyiség. Az egyszer használatos műanyagterméknek és -csomagolásnak minősülő italtartók esetében ez a követelmény a 94/62/
  EK
  irányelv II. mellékletében előírt, a csomagolás összetételére, valamint újrafelhasználható és újrahasznosítható, többek között újrafeldolgozható jellegére vonatkozó lényegi követelmények kiegészítése. A termékkialakítási követelményeknek való megfelelés elősegítése és a belső piac zavartalan működésének a biztosítása érdekében az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (45) megfelelően elfogadott harmonizált szabványt kell kialakítani, és e szabvány betartása esetén vélelmezni kell az említett követelményeknek való megfelelést. Elég időt kell előirányozni a harmonizált szabvány kidolgozásához és annak lehetővé tételéhez, hogy a termelők a termékkialakítási követelmények alkalmazásával összefüggésben kiigazítsák termelési láncaikat.
  A műanyagok körforgásos használatának biztosítása érdekében gondoskodni kell az újrafeldolgozott anyagok piaci elterjedéséről. Ezért célszerű olyan követelményt bevezetni, amely meghatározza, hogy bizonyos termékeknek legalább milyen arányban kell újrafeldolgozható műanyagot tartalmazniuk. |
| --- | --- |

(13)

Az italpalackok műanyagból készült kupakjai és fedelei az egyik leggyakrabban előforduló egyszer használatos műanyaghulladék az Unió tengerpartjain. Ezért az egyszer használatos műanyagterméknek minősülő italtartók forgalomba hozatala csak akkor engedélyezhető, ha teljesítik a rájuk vonatkozó termékkialakítási követelményeket, amelyekkel jelentősen csökkenthető a környezetbe jutó italtartó-kupakok és -fedelek száma, és növelhető az újrafeldolgozott mennyiség. Az egyszer használatos műanyagterméknek és -csomagolásnak minősülő italtartók esetében ez a követelmény a 94/62/
  EK
  irányelv II. mellékletében előírt, a csomagolás összetételére, valamint újrafelhasználható és újrahasznosítható, többek között újrafeldolgozható jellegére vonatkozó lényegi követelmények kiegészítése. A termékkialakítási követelményeknek való megfelelés elősegítése és a belső piac zavartalan működésének a biztosítása érdekében az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (45) megfelelően elfogadott harmonizált szabványt kell kialakítani, és e szabvány betartása esetén vélelmezni kell az említett követelményeknek való megfelelést. Elég időt kell előirányozni a harmonizált szabvány kidolgozásához és annak lehetővé tételéhez, hogy a termelők a termékkialakítási követelmények alkalmazásával összefüggésben kiigazítsák termelési láncaikat.
  A műanyagok körforgásos használatának biztosítása érdekében gondoskodni kell az újrafeldolgozott anyagok piaci elterjedéséről. Ezért célszerű olyan követelményt bevezetni, amely meghatározza, hogy bizonyos termékeknek legalább milyen arányban kell újrafeldolgozható műanyagot tartalmazniuk.

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | A 94/62/EK irányelv 9. cikkének (5) bekezdése értelmében elvégzendő felülvizsgálattal összefüggésben a Bizottságnak figyelembe kell vennie a különböző csomagolóanyagok – többek között a kompozit anyagok – relatív tulajdonságait az életciklus-értékelések alapján, különösen a megelőzésre és a körforgásos gazdaságra való tervezésre összpontosítva. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

A 94/62/EK irányelv 9. cikkének (5) bekezdése értelmében elvégzendő felülvizsgálattal összefüggésben a Bizottságnak figyelembe kell vennie a különböző csomagolóanyagok – többek között a kompozit anyagok – relatív tulajdonságait az életciklus-értékelések alapján, különösen a megelőzésre és a körforgásos gazdaságra való tervezésre összpontosítva.

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

13 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13b) | A nők egészségének védelme érdekében kerülni kell a veszélyes vegyi anyagok jelenlétét az egészségügyi betétekben és tamponokban, valamint a tampon-applikátorokban. Ugyanígy a nők társadalmi életben való teljes körű részvételének biztosítása érdekében alapvető fontosságú, hogy többször használható és gazdaságilag fenntarthatóbb megoldások álljanak rendelkezésre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13b)

A nők egészségének védelme érdekében kerülni kell a veszélyes vegyi anyagok jelenlétét az egészségügyi betétekben és tamponokban, valamint a tampon-applikátorokban. Ugyanígy a nők társadalmi életben való teljes körű részvételének biztosítása érdekében alapvető fontosságú, hogy többször használható és gazdaságilag fenntarthatóbb megoldások álljanak rendelkezésre.

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Bizonyos egyszer használatos műanyagtermékek
  azért kerülnek
  a környezetbe,
  mert
  nem megfelelő a 
  hulladékkezelésük, például
  a 
  csatornarendszerbe kerülnek vagy más helytelen módon kerülnek ki
  a 
  környezetbe
  . Ezért azoknál az egyszer használatos műanyagtermékeknél, amelyeket gyakran
  ürítenek
  a csatornarendszerbe vagy
  hulladékként történő kezelésük más
  módon
  helytelen
  , jelölési követelményt kell támasztani. A jelölésnek
  tájékoztatni
  kell a 
  fogyasztót
  a megfelelő
  hulladékártalmatlanítási
  lehetőségekről és/vagy a kerülendő
  hulladékártalmatlanítási opciókról és/vagy
  a 
  helytelen hulladékkezelés miatt jelentkező
  negatív környezeti
  hatásokról
  . A Bizottságot fel kell hatalmazni a jelölés harmonizált formátumának kialakítására, amelynek során, adott esetben, reprezentatív fogyasztói csoportokkal
  tesztelni
  kell a javasolt
  jelölést
  annak biztosítása érdekében, hogy az hatékony és közérthető legyen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Bizonyos egyszer használatos műanyagtermékek
  azért kerülnek
  a környezetbe,
  mert
  nem megfelelő a 
  hulladékkezelésük, például
  a 
  csatornarendszerbe kerülnek vagy más helytelen módon kerülnek ki
  a 
  környezetbe
  . Ezért azoknál az egyszer használatos műanyagtermékeknél, amelyeket gyakran
  ürítenek
  a csatornarendszerbe vagy
  hulladékként történő kezelésük más
  módon
  helytelen
  , jelölési követelményt kell támasztani. A jelölésnek
  tájékoztatni
  kell a 
  fogyasztót
  a megfelelő
  hulladékártalmatlanítási
  lehetőségekről és/vagy a kerülendő
  hulladékártalmatlanítási opciókról és/vagy
  a 
  helytelen hulladékkezelés miatt jelentkező
  negatív környezeti
  hatásokról
  . A Bizottságot fel kell hatalmazni a jelölés harmonizált formátumának kialakítására, amelynek során, adott esetben, reprezentatív fogyasztói csoportokkal
  tesztelni
  kell a javasolt
  jelölést
  annak biztosítása érdekében, hogy az hatékony és közérthető legyen.

| (14) | Bizonyos egyszer használatos műanyagtermékek
  a nem megfelelő elhelyezésük miatt jutnak
  a környezetbe,
  például a csatornarendszeren keresztül vagy más
  nem megfelelő
  eljárás útján.
   A 
  csatornarendszerbe jutásuk jelentős gazdasági károkat is okozhat a csatornahálózatokban a szivattyúk és
  a 
  csővezetékek eltömítésével. E termékek esetében gyakran jelentős információhiány van a termékek lényeges jellemzőit és a megfelelő hulladékelhelyezést illetően.
  Ezért azoknál az egyszer használatos műanyagtermékeknél, amelyeket gyakran
  dobnak ki
  a csatornarendszerbe vagy
  egyéb nem megfelelő
  módon, jelölési követelményt kell támasztani
  , és intézkedésekkel kell növelni a témával kapcsolatos tájékozottságot
  . A jelölésnek
  tájékoztatnia
  kell a 
  fogyasztókat
  a megfelelő
  hulladékelhelyezési
  lehetőségekről és/vagy a kerülendő
  hulladékelhelyezési módokról, a hulladéknak
  a 
  nem megfelelő elhelyezés miatti
  negatív környezeti
  hatásairól, valamint a termék műanyagtartalmáról és újrafeldolgozhatóságáról
  . A Bizottságot fel kell hatalmazni a jelölés harmonizált formátumának kialakítására, amelynek során – adott esetben – reprezentatív fogyasztói csoportokkal kell
  tesztelnie
  a javasolt
  jelölés megítélését
  annak biztosítása érdekében, hogy az hatékony és közérthető
  , ne pedig félrevezető
  legyen
  , továbbá mérlegelnie kell a már meglévő önkéntes megállapodásokat is. |
| --- | --- |

(14)

Bizonyos egyszer használatos műanyagtermékek
  a nem megfelelő elhelyezésük miatt jutnak
  a környezetbe,
  például a csatornarendszeren keresztül vagy más
  nem megfelelő
  eljárás útján.
   A 
  csatornarendszerbe jutásuk jelentős gazdasági károkat is okozhat a csatornahálózatokban a szivattyúk és
  a 
  csővezetékek eltömítésével. E termékek esetében gyakran jelentős információhiány van a termékek lényeges jellemzőit és a megfelelő hulladékelhelyezést illetően.
  Ezért azoknál az egyszer használatos műanyagtermékeknél, amelyeket gyakran
  dobnak ki
  a csatornarendszerbe vagy
  egyéb nem megfelelő
  módon, jelölési követelményt kell támasztani
  , és intézkedésekkel kell növelni a témával kapcsolatos tájékozottságot
  . A jelölésnek
  tájékoztatnia
  kell a 
  fogyasztókat
  a megfelelő
  hulladékelhelyezési
  lehetőségekről és/vagy a kerülendő
  hulladékelhelyezési módokról, a hulladéknak
  a 
  nem megfelelő elhelyezés miatti
  negatív környezeti
  hatásairól, valamint a termék műanyagtartalmáról és újrafeldolgozhatóságáról
  . A Bizottságot fel kell hatalmazni a jelölés harmonizált formátumának kialakítására, amelynek során – adott esetben – reprezentatív fogyasztói csoportokkal kell
  tesztelnie
  a javasolt
  jelölés megítélését
  annak biztosítása érdekében, hogy az hatékony és közérthető
  , ne pedig félrevezető
  legyen
  , továbbá mérlegelnie kell a már meglévő önkéntes megállapodásokat is.

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Azon egyszer használatos műanyagtermékek
  esetén
  ,
  ahol
  még nem állnak rendelkezésre megfelelő és fenntarthatóbb alternatívák, a tagállamoknak „a szennyező fizet” elv alapján kiterjesztett gyártói felelősségi rendszereket is be kell
  vezetni
  , amelyek fedezik a hulladékgazdálkodás és a 
  szeméttakarítás
  költségeit, valamint azoknak a figyelemfelkeltő intézkedéseknek a költségeit, amelyek az ilyen jellegű
  szemetelés
  megelőzésére és
  csökkentésére
  irányulnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Azon egyszer használatos műanyagtermékek
  esetén
  ,
  ahol
  még nem állnak rendelkezésre megfelelő és fenntarthatóbb alternatívák, a tagállamoknak „a szennyező fizet” elv alapján kiterjesztett gyártói felelősségi rendszereket is be kell
  vezetni
  , amelyek fedezik a hulladékgazdálkodás és a 
  szeméttakarítás
  költségeit, valamint azoknak a figyelemfelkeltő intézkedéseknek a költségeit, amelyek az ilyen jellegű
  szemetelés
  megelőzésére és
  csökkentésére
  irányulnak.

| (15) | Azon egyszer használatos műanyagtermékek
  esetében
  ,
  amelyeknél
  még nem állnak rendelkezésre megfelelő és fenntarthatóbb alternatívák, a tagállamoknak „a szennyező fizet” elv alapján kiterjesztett gyártói felelősségi rendszereket is be kell
  vezetniük
  , amelyek fedezik a hulladékgazdálkodás és a 
  hulladéktakarítás
  költségeit, valamint azoknak a figyelemfelkeltő intézkedéseknek a költségeit, amelyek az ilyen jellegű
  szennyezés
  megelőzésére és
  a helytelen fogyasztói magatartás kezelésére
  irányulnak.
  Ezek a költségek nem haladhatják meg a szolgáltatások költséghatékony módon történő nyújtásához szükséges mértéket, és azokat átlátható módon kell megállapítani az érintett szereplők között. A hulladéktakarítási költségeknek arányosaknak kell lenniük, és a 2008/98/EK irányelv 8a. cikkének (1) bekezdésével összhangban meghatározott egyértelmű célkitűzéseken kell alapulniuk. Ezeknek a célkitűzéseknek meg kell határozniuk a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer által fedezett takarítási tevékenységek tartalmát és mértékét az uniós jogszabályokban a hulladékképződés megelőzésére és a tengeri hulladékra vonatkozóan előírt megfelelő kötelezettségekkel összhangban. E tevékenységek közé kell tartoznia például az utcákon, piacokon és egyéb közterületeken, valamint nyilvános rendezvényeken a szemetelés megelőzésének és a hulladék összegyűjtésének, de nem terjedhetnek ki a nem a közhatóságok felelősségi körébe tartozó műveletekre, például a tenger- és óceántakarításra. |
| --- | --- |

(15)

Azon egyszer használatos műanyagtermékek
  esetében
  ,
  amelyeknél
  még nem állnak rendelkezésre megfelelő és fenntarthatóbb alternatívák, a tagállamoknak „a szennyező fizet” elv alapján kiterjesztett gyártói felelősségi rendszereket is be kell
  vezetniük
  , amelyek fedezik a hulladékgazdálkodás és a 
  hulladéktakarítás
  költségeit, valamint azoknak a figyelemfelkeltő intézkedéseknek a költségeit, amelyek az ilyen jellegű
  szennyezés
  megelőzésére és
  a helytelen fogyasztói magatartás kezelésére
  irányulnak.
  Ezek a költségek nem haladhatják meg a szolgáltatások költséghatékony módon történő nyújtásához szükséges mértéket, és azokat átlátható módon kell megállapítani az érintett szereplők között. A hulladéktakarítási költségeknek arányosaknak kell lenniük, és a 2008/98/EK irányelv 8a. cikkének (1) bekezdésével összhangban meghatározott egyértelmű célkitűzéseken kell alapulniuk. Ezeknek a célkitűzéseknek meg kell határozniuk a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer által fedezett takarítási tevékenységek tartalmát és mértékét az uniós jogszabályokban a hulladékképződés megelőzésére és a tengeri hulladékra vonatkozóan előírt megfelelő kötelezettségekkel összhangban. E tevékenységek közé kell tartoznia például az utcákon, piacokon és egyéb közterületeken, valamint nyilvános rendezvényeken a szemetelés megelőzésének és a hulladék összegyűjtésének, de nem terjedhetnek ki a nem a közhatóságok felelősségi körébe tartozó műveletekre, például a tenger- és óceántakarításra.

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15a) | A gazdasági ösztönzők képesek befolyásolni a fogyasztói döntéseket, ösztönözhetnek bizonyos fogyasztói szokásokat, vagy visszatarthatják a fogyasztókat azoktól, és ennélfogva hatékony megelőző intézkedésként alkalmazhatók az egyes műanyagok környezetre gyakorolt hatásának csökkentése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15a)

A gazdasági ösztönzők képesek befolyásolni a fogyasztói döntéseket, ösztönözhetnek bizonyos fogyasztói szokásokat, vagy visszatarthatják a fogyasztókat azoktól, és ennélfogva hatékony megelőző intézkedésként alkalmazhatók az egyes műanyagok környezetre gyakorolt hatásának csökkentése érdekében.

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Az hátrahagyott, elveszített vagy más módon a környezetbe juttatott, műanyag-tartalmú halászeszközökből származó műanyag nagy aránya azt jelzi, hogy a jelenleg létező jogi követelmények (46) nem nyújtanak elég ösztönzést arra, hogy az ilyen halászeszközöket összegyűjtés és hulladékkezelés céljából visszajuttassák a partra. A kikötői befogadólétesítményeknél a hajókról történő hulladékleadás uniós jog alapján tervezett közvetett díjrendszere megszünteti a hajók esetében azt az ösztönzést, hogy a hulladékaikat a tengerbe ürítsék, és biztosítja a hulladékleadás jogát. A rendszert azonban további pénzügyi ösztönzőkkel kell kiegészíteni a halászok esetében, hogy a halászeszközökből származó hulladékaikat partra hozzák, és el kell kerülni, hogy a fizetendő közvetett hulladékdíj esetleg növekedjen. Mivel a halászeszközökben lévő műanyag alkatrészek magas újrahasznosítási potenciállal rendelkeznek, a tagállamoknak „a szennyező fizet” elv alapján kiterjesztett gyártói felelősségi rendszereket is be kell vezetni a műanyagot tartalmazó halászeszközökre, ezzel elősegítve a hulladékká vált halászeszközök elkülönített gyűjtését, valamint az ilyen halászeszközök eredményes hulladékgazdálkodásának, különösen az újrahasznosításnak a finanszírozását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Az hátrahagyott, elveszített vagy más módon a környezetbe juttatott, műanyag-tartalmú halászeszközökből származó műanyag nagy aránya azt jelzi, hogy a jelenleg létező jogi követelmények (46) nem nyújtanak elég ösztönzést arra, hogy az ilyen halászeszközöket összegyűjtés és hulladékkezelés céljából visszajuttassák a partra. A kikötői befogadólétesítményeknél a hajókról történő hulladékleadás uniós jog alapján tervezett közvetett díjrendszere megszünteti a hajók esetében azt az ösztönzést, hogy a hulladékaikat a tengerbe ürítsék, és biztosítja a hulladékleadás jogát. A rendszert azonban további pénzügyi ösztönzőkkel kell kiegészíteni a halászok esetében, hogy a halászeszközökből származó hulladékaikat partra hozzák, és el kell kerülni, hogy a fizetendő közvetett hulladékdíj esetleg növekedjen. Mivel a halászeszközökben lévő műanyag alkatrészek magas újrahasznosítási potenciállal rendelkeznek, a tagállamoknak „a szennyező fizet” elv alapján kiterjesztett gyártói felelősségi rendszereket is be kell vezetni a műanyagot tartalmazó halászeszközökre, ezzel elősegítve a hulladékká vált halászeszközök elkülönített gyűjtését, valamint az ilyen halászeszközök eredményes hulladékgazdálkodásának, különösen az újrahasznosításnak a finanszírozását.

| (16) | A tengeri hulladékban található hátrahagyott, elveszített vagy más módon a környezetbe juttatott műanyagtartalmú halászeszközökből származó műanyag nagy aránya azt jelzi, hogy a jelenleg létező jogi követelmények (46) nem nyújtanak elég ösztönzést arra, hogy az ilyen halászeszközöket összegyűjtés és hulladékkezelés céljából visszajuttassák a partra.
  Az 1224/2009/EK rendelet értelmében amennyiben az elveszített halászeszközt nem lehet kiemelni, a hajó parancsnoka köteles értesíteni a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságát. A harmonizált nyomon követés érdekében az elveszített halászeszközökre vonatkozó adatokat a tagállamok összegyűjtik, rögzítik, és minden évben továbbítják a Bizottságnak.
   A kikötői befogadólétesítményekkel kapcsolatos uniós jogszabályokban a hajókról történő hulladékleadásra vonatkozóan tervezett közvetett díjrendszer megszünteti az arra való ösztönzést, hogy a hajók hulladékaikat a tengerbe ürítsék, és biztosítja a hulladékleadás jogát. A rendszert azonban további pénzügyi ösztönzőkkel kell kiegészíteni a halászok esetében, hogy a halászeszközökből származó hulladékaikat partra hozzák, hogy elkerüljék a fizetendő közvetett hulladékdíj esetleges növekedését. Mivel a halászeszközökben lévő műanyag alkatrészek magas újrahasznosítási potenciállal rendelkeznek, a tagállamoknak „a szennyező fizet” elv alapján kiterjesztett gyártói felelősségi rendszereket is be kell vezetni a műanyagot tartalmazó halászeszközökre, ezzel elősegítve a hulladékká vált halászeszközök elkülönített gyűjtését, valamint az ilyen halászeszközök eredményes hulladékgazdálkodásának, különösen az újrahasznosításnak a finanszírozását.
  A tagállamoknak el kell fogadniuk az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a műanyagot tartalmazó halászeszközök gyártóinak a gyártói felelősségből adódó kötelezettségeik teljesítése keretében fizetett pénzügyi hozzájárulása differenciált legyen, tekintettel különösen a halászeszközök élettartamára, javíthatóságára, újrafelhasználhatóságára és újrafeldolgozhatóságára. |
| --- | --- |

(16)

A tengeri hulladékban található hátrahagyott, elveszített vagy más módon a környezetbe juttatott műanyagtartalmú halászeszközökből származó műanyag nagy aránya azt jelzi, hogy a jelenleg létező jogi követelmények (46) nem nyújtanak elég ösztönzést arra, hogy az ilyen halászeszközöket összegyűjtés és hulladékkezelés céljából visszajuttassák a partra.
  Az 1224/2009/EK rendelet értelmében amennyiben az elveszített halászeszközt nem lehet kiemelni, a hajó parancsnoka köteles értesíteni a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságát. A harmonizált nyomon követés érdekében az elveszített halászeszközökre vonatkozó adatokat a tagállamok összegyűjtik, rögzítik, és minden évben továbbítják a Bizottságnak.
   A kikötői befogadólétesítményekkel kapcsolatos uniós jogszabályokban a hajókról történő hulladékleadásra vonatkozóan tervezett közvetett díjrendszer megszünteti az arra való ösztönzést, hogy a hajók hulladékaikat a tengerbe ürítsék, és biztosítja a hulladékleadás jogát. A rendszert azonban további pénzügyi ösztönzőkkel kell kiegészíteni a halászok esetében, hogy a halászeszközökből származó hulladékaikat partra hozzák, hogy elkerüljék a fizetendő közvetett hulladékdíj esetleges növekedését. Mivel a halászeszközökben lévő műanyag alkatrészek magas újrahasznosítási potenciállal rendelkeznek, a tagállamoknak „a szennyező fizet” elv alapján kiterjesztett gyártói felelősségi rendszereket is be kell vezetni a műanyagot tartalmazó halászeszközökre, ezzel elősegítve a hulladékká vált halászeszközök elkülönített gyűjtését, valamint az ilyen halászeszközök eredményes hulladékgazdálkodásának, különösen az újrahasznosításnak a finanszírozását.
  A tagállamoknak el kell fogadniuk az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a műanyagot tartalmazó halászeszközök gyártóinak a gyártói felelősségből adódó kötelezettségeik teljesítése keretében fizetett pénzügyi hozzájárulása differenciált legyen, tekintettel különösen a halászeszközök élettartamára, javíthatóságára, újrafelhasználhatóságára és újrafeldolgozhatóságára.

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a) | A műanyagot tartalmazó halászeszközökre vonatkozó kiterjesztett gyártói felelősség keretében a tagállamok kötelesek a halászeszközöket nyomon követni, értékelni, összegyűjteni és újrafeldolgozni az ebben az irányelvben a műanyagot tartalmazó halászeszközök összegyűjtésére és újrafeldolgozására meghatározott mennyiségi célértékek elérése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a)

A műanyagot tartalmazó halászeszközökre vonatkozó kiterjesztett gyártói felelősség keretében a tagállamok kötelesek a halászeszközöket nyomon követni, értékelni, összegyűjteni és újrafeldolgozni az ebben az irányelvben a műanyagot tartalmazó halászeszközök összegyűjtésére és újrafeldolgozására meghatározott mennyiségi célértékek elérése érdekében.

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17a) | A közös agrárpolitikára (KAP) vonatkozó stratégiai tervekben foglalkozni kell a mezőgazdasági műanyaghulladék problémájával, az Európai Bizottságnak pedig adott esetben középtávon, 2023-ig a megerősített feltételesség új elemeként szabványt kell bevezetnie a termőföldek műanyaghulladék szempontjából vett jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozóan. A mezőgazdasági termelők az új kölcsönös megfelelési követelmény értelmében kötelesek engedélyezett hulladékgazdálkodási vállalkozás igénybe vételével gondoskodni a műanyag összegyűjtéséről és újrafeldolgozásáról, és meg kell őrizniük a műanyaghulladék megfelelő kezelésére vonatkozó bizonyítékokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

A közös agrárpolitikára (KAP) vonatkozó stratégiai tervekben foglalkozni kell a mezőgazdasági műanyaghulladék problémájával, az Európai Bizottságnak pedig adott esetben középtávon, 2023-ig a megerősített feltételesség új elemeként szabványt kell bevezetnie a termőföldek műanyaghulladék szempontjából vett jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozóan. A mezőgazdasági termelők az új kölcsönös megfelelési követelmény értelmében kötelesek engedélyezett hulladékgazdálkodási vállalkozás igénybe vételével gondoskodni a műanyag összegyűjtéséről és újrafeldolgozásáról, és meg kell őrizniük a műanyaghulladék megfelelő kezelésére vonatkozó bizonyítékokat.

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | A műanyagtartalmú tengeri hulladékot eredményező szemetelés és a 
  hulladékártalmatlanítás
  egyéb helytelen formáinak elkerülése érdekében a fogyasztókat megfelelően tájékoztatni kell a rendelkezésre álló legmegfelelőbb
  hulladékkezelési
  lehetőségekről és/vagy a kerülendő
  hulladékkezelési opciókról
  , a 
  hulladék ártalmatlanításával kapcsolatos bevált
  gyakorlatokról
  és
  a helytelen
  ártalmatlanítási
  gyakorlatok
  környezetre gyakorolt hatásáról
  , valamint
  az egyes
  egyszer használatos műanyagtermékek és halászeszközök műanyagtartalmáról. Ezért elő kell írni, hogy a tagállamok tegyenek
  tudatosságot növelő
  figyelemfelkeltő intézkedéseket, gondoskodva arról, hogy ezek az információk eljussanak a fogyasztókhoz. A tájékoztatás nem tartalmazhat az egyszer használatos műanyagtermékek használatára buzdító reklámelemeket. A 
  tagállamoknak kell megválasztani
  azokat az intézkedéseket, amelyek a termék jellege vagy használata alapján a legmegfelelőbbek. Az egyszer használatos műanyagtermékek és a műanyagtartalmú halászeszközök gyártóinak kell
  fedezni
  a 
  figyelemfelkeltő intézkedések költségeit
  , a 
  kiterjesztett gyártói felelősségvállalási kötelezettségükön keresztül
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

A műanyagtartalmú tengeri hulladékot eredményező szemetelés és a 
  hulladékártalmatlanítás
  egyéb helytelen formáinak elkerülése érdekében a fogyasztókat megfelelően tájékoztatni kell a rendelkezésre álló legmegfelelőbb
  hulladékkezelési
  lehetőségekről és/vagy a kerülendő
  hulladékkezelési opciókról
  , a 
  hulladék ártalmatlanításával kapcsolatos bevált
  gyakorlatokról
  és
  a helytelen
  ártalmatlanítási
  gyakorlatok
  környezetre gyakorolt hatásáról
  , valamint
  az egyes
  egyszer használatos műanyagtermékek és halászeszközök műanyagtartalmáról. Ezért elő kell írni, hogy a tagállamok tegyenek
  tudatosságot növelő
  figyelemfelkeltő intézkedéseket, gondoskodva arról, hogy ezek az információk eljussanak a fogyasztókhoz. A tájékoztatás nem tartalmazhat az egyszer használatos műanyagtermékek használatára buzdító reklámelemeket. A 
  tagállamoknak kell megválasztani
  azokat az intézkedéseket, amelyek a termék jellege vagy használata alapján a legmegfelelőbbek. Az egyszer használatos műanyagtermékek és a műanyagtartalmú halászeszközök gyártóinak kell
  fedezni
  a 
  figyelemfelkeltő intézkedések költségeit
  , a 
  kiterjesztett gyártói felelősségvállalási kötelezettségükön keresztül
  .

| (18) | A műanyagtartalmú tengeri hulladékot eredményező szemetelés és a 
  hulladékelhelyezés
  egyéb helytelen formáinak elkerülése érdekében a fogyasztókat megfelelően tájékoztatni kell a rendelkezésre álló legmegfelelőbb
  hulladékelhelyezési
  lehetőségekről és/vagy a kerülendő
  hulladékelhelyezési módokról
  , a 
  legjobb hulladékelhelyezési
  gyakorlatokról, a helytelen
  elhelyezési
  gyakorlatok
  környezeti hatásairól
  , valamint
  bizonyos
  egyszer használatos műanyagtermékek és halászeszközök műanyagtartalmáról
  a helyes hulladékelhelyezésre irányuló felelős fogyasztói magatartás ösztönzése érdekében
  . Ezért elő kell írni, hogy a tagállamok tegyenek figyelemfelkeltő intézkedéseket, gondoskodva arról, hogy ezek az információk eljussanak a fogyasztókhoz.
  A tájékoztatásnak tartalmaznia kell a helytelen hulladékelhelyezés csatornahálózatra gyakorolt hatását is. A
  tájékoztatás nem tartalmazhat az egyszer használatos műanyagtermékek használatára buzdító reklámelemeket. A 
  tagállamok választhatják meg
  azokat az intézkedéseket, amelyek a termék jellege vagy használata alapján a legmegfelelőbbek.
  A hulladék elleni küzdelem az illetékes hatóságok, a gyártók és a fogyasztók közös erőfeszítése. A figyelemfelkeltő intézkedések költségeit
  az egyszer használatos műanyagtermékek és a műanyagtartalmú halászeszközök gyártóinak kell
  fedezniük, a kiterjesztett gyártói felelősségen alapuló kötelezettségük keretében. A gyártókat arra kell ösztönözni, hogy marketingerejüket felhasználva népszerűsítsék és segítsék a termékek fenntartható, körforgásos fogyasztását és felhasználását. |
| --- | --- |

(18)

A műanyagtartalmú tengeri hulladékot eredményező szemetelés és a 
  hulladékelhelyezés
  egyéb helytelen formáinak elkerülése érdekében a fogyasztókat megfelelően tájékoztatni kell a rendelkezésre álló legmegfelelőbb
  hulladékelhelyezési
  lehetőségekről és/vagy a kerülendő
  hulladékelhelyezési módokról
  , a 
  legjobb hulladékelhelyezési
  gyakorlatokról, a helytelen
  elhelyezési
  gyakorlatok
  környezeti hatásairól
  , valamint
  bizonyos
  egyszer használatos műanyagtermékek és halászeszközök műanyagtartalmáról
  a helyes hulladékelhelyezésre irányuló felelős fogyasztói magatartás ösztönzése érdekében
  . Ezért elő kell írni, hogy a tagállamok tegyenek figyelemfelkeltő intézkedéseket, gondoskodva arról, hogy ezek az információk eljussanak a fogyasztókhoz.
  A tájékoztatásnak tartalmaznia kell a helytelen hulladékelhelyezés csatornahálózatra gyakorolt hatását is. A
  tájékoztatás nem tartalmazhat az egyszer használatos műanyagtermékek használatára buzdító reklámelemeket. A 
  tagállamok választhatják meg
  azokat az intézkedéseket, amelyek a termék jellege vagy használata alapján a legmegfelelőbbek.
  A hulladék elleni küzdelem az illetékes hatóságok, a gyártók és a fogyasztók közös erőfeszítése. A figyelemfelkeltő intézkedések költségeit
  az egyszer használatos műanyagtermékek és a műanyagtartalmú halászeszközök gyártóinak kell
  fedezniük, a kiterjesztett gyártói felelősségen alapuló kötelezettségük keretében. A gyártókat arra kell ösztönözni, hogy marketingerejüket felhasználva népszerűsítsék és segítsék a termékek fenntartható, körforgásos fogyasztását és felhasználását.

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

18 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18a) | Az uniós jogszabályoknak megfelelően a Bizottságnak – akár az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) által nyújtott támogatások útján – segítenie kell a tagállamokat a halászeszközökből származó hulladék tengerbe kerülésének csökkentésére irányuló stratégiák és tervek kidolgozásában. Ezek az erőfeszítések jelenthetnek a hulladék tengeri ökoszisztémára gyakorolt hatásaira figyelmeztető kampányokat és programokat, a biológiailag lebontható/komposztálható halászeszközök megvalósíthatóságára irányuló kutatásokat, halászok számára létrehozott oktatási projekteket, valamint a nyilvánosságnak szóló, a műanyag és egyéb tárgyak tengeri környezetből történő eltávolítását célzó specifikus programokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18a)

Az uniós jogszabályoknak megfelelően a Bizottságnak – akár az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) által nyújtott támogatások útján – segítenie kell a tagállamokat a halászeszközökből származó hulladék tengerbe kerülésének csökkentésére irányuló stratégiák és tervek kidolgozásában. Ezek az erőfeszítések jelenthetnek a hulladék tengeri ökoszisztémára gyakorolt hatásaira figyelmeztető kampányokat és programokat, a biológiailag lebontható/komposztálható halászeszközök megvalósíthatóságára irányuló kutatásokat, halászok számára létrehozott oktatási projekteket, valamint a nyilvánosságnak szóló, a műanyag és egyéb tárgyak tengeri környezetből történő eltávolítását célzó specifikus programokat.

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | Az egyszer használatos műanyagterméknek minősülő italpalackok az egyik leggyakrabban előforduló tengeri hulladékelemek az Unió tengerpartjain. Ez annak tudható be, hogy
  az
  elkülönített gyűjtőrendszerek nem hatékonyak, valamint annak, hogy a fogyasztók kevéssé vesznek részt ezekben a rendszerekben. Támogatni kell a hatékonyabb elkülönített gyűjtőrendszereket
  ,
  és
  ezért minimális elkülönített gyűjtési célt kell meghatározni az egyszer használatos műanyagtermékeknek minősülő italpalackok esetében. A tagállamoknak úgy kell
  elérni
  a minimumcélt, hogy elkülönített gyűjtési célokat határoznak meg az egyszer használatos műanyagtermékeknek minősülő italpalackokra a kiterjesztett gyártói felelősségvállalási rendszerek keretén belül, vagy betétdíjas rendszert alakítanak ki, vagy egyéb olyan intézkedést hoznak, amelyet
  alkalmasnak
  találnak.
  Ennek
  közvetlen pozitív
  hatása lesz
  a 
  hulladékgyűjtési
  arányra, az összegyűjtött
  anyagok minőségére
  és
  az újrahasznosítás
  minőségére, így új lehetőségeket
  kínál
  az újrafeldolgozási
  iparnak
  és az
  újrahasznosított termékek piacának
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

Az egyszer használatos műanyagterméknek minősülő italpalackok az egyik leggyakrabban előforduló tengeri hulladékelemek az Unió tengerpartjain. Ez annak tudható be, hogy
  az
  elkülönített gyűjtőrendszerek nem hatékonyak, valamint annak, hogy a fogyasztók kevéssé vesznek részt ezekben a rendszerekben. Támogatni kell a hatékonyabb elkülönített gyűjtőrendszereket
  ,
  és
  ezért minimális elkülönített gyűjtési célt kell meghatározni az egyszer használatos műanyagtermékeknek minősülő italpalackok esetében. A tagállamoknak úgy kell
  elérni
  a minimumcélt, hogy elkülönített gyűjtési célokat határoznak meg az egyszer használatos műanyagtermékeknek minősülő italpalackokra a kiterjesztett gyártói felelősségvállalási rendszerek keretén belül, vagy betétdíjas rendszert alakítanak ki, vagy egyéb olyan intézkedést hoznak, amelyet
  alkalmasnak
  találnak.
  Ennek
  közvetlen pozitív
  hatása lesz
  a 
  hulladékgyűjtési
  arányra, az összegyűjtött
  anyagok minőségére
  és
  az újrahasznosítás
  minőségére, így új lehetőségeket
  kínál
  az újrafeldolgozási
  iparnak
  és az
  újrahasznosított termékek piacának
  .

| (20) | Az egyszer használatos műanyagtermékeknek minősülő italpalackok
  (a kupakokkal és fedelekkel együtt)
  az egyik leggyakrabban előforduló tengeri hulladék az Unió tengerpartjain. Ez annak tudható be, hogy az elkülönített gyűjtőrendszerek nem hatékonyak, valamint hogy a fogyasztók kevéssé vesznek részt ezekben a rendszerekben. Támogatni kell a hatékonyabb elkülönített gyűjtőrendszereket,
  és növelni kell
  az
  újrafeldolgozott tartalomból történő gyártás mértékét
  , ezért minimális elkülönített gyűjtési célt kell meghatározni az egyszer használatos műanyagtermékeknek minősülő italpalackok esetében. A tagállamoknak úgy kell
  elérniük
  a minimumcélt, hogy elkülönített gyűjtési célokat határoznak meg az egyszer használatos műanyagtermékeknek minősülő italpalackokra a kiterjesztett gyártói felelősségvállalási rendszerek keretén belül, vagy betétdíjas rendszert alakítanak ki, vagy egyéb olyan intézkedést hoznak, amelyet
  megfelelőnek
  találnak.
  Ezt a minimális gyűjtési célt a műanyagpalackokra vonatkozó egyedi, újrafeldolgozott tartalommal kapcsolatos követelménnyel kell kiegészíteni annak biztosítása érdekében, hogy a megnövekedett mennyiségű összegyűjtött műanyag újrafelhasználásra vagy újrafeldolgozásra kerüljön, és ezáltal újra bekerüljön a körforgásos gazdaságba. Ezen intézkedések
  közvetlen pozitív
  hatással lesznek
  a 
  gyűjtési és feldolgozási
  arányra,
  illetve
  az összegyűjtött és
  újrafeldolgozott anyagok
  minőségére, így új lehetőségeket
  kínálnak
  az újrafeldolgozási
  ipar
  és az
  újrafeldolgozott anyagok piaca számára. Az elkülönített gyűjtési minimumcél elérésére irányuló intézkedések végrehajtása során a tagállamoknak gondoskodniuk kell a meglévő kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek folyamatos stabil működéséről. A Bizottságnak a betétdíjas rendszerek működésére vonatkozó iránymutatásokat kell kidolgoznia azon tagállamok számára, amelyek ilyen rendszerek kialakítása mellett döntenek. |
| --- | --- |

(20)

Az egyszer használatos műanyagtermékeknek minősülő italpalackok
  (a kupakokkal és fedelekkel együtt)
  az egyik leggyakrabban előforduló tengeri hulladék az Unió tengerpartjain. Ez annak tudható be, hogy az elkülönített gyűjtőrendszerek nem hatékonyak, valamint hogy a fogyasztók kevéssé vesznek részt ezekben a rendszerekben. Támogatni kell a hatékonyabb elkülönített gyűjtőrendszereket,
  és növelni kell
  az
  újrafeldolgozott tartalomból történő gyártás mértékét
  , ezért minimális elkülönített gyűjtési célt kell meghatározni az egyszer használatos műanyagtermékeknek minősülő italpalackok esetében. A tagállamoknak úgy kell
  elérniük
  a minimumcélt, hogy elkülönített gyűjtési célokat határoznak meg az egyszer használatos műanyagtermékeknek minősülő italpalackokra a kiterjesztett gyártói felelősségvállalási rendszerek keretén belül, vagy betétdíjas rendszert alakítanak ki, vagy egyéb olyan intézkedést hoznak, amelyet
  megfelelőnek
  találnak.
  Ezt a minimális gyűjtési célt a műanyagpalackokra vonatkozó egyedi, újrafeldolgozott tartalommal kapcsolatos követelménnyel kell kiegészíteni annak biztosítása érdekében, hogy a megnövekedett mennyiségű összegyűjtött műanyag újrafelhasználásra vagy újrafeldolgozásra kerüljön, és ezáltal újra bekerüljön a körforgásos gazdaságba. Ezen intézkedések
  közvetlen pozitív
  hatással lesznek
  a 
  gyűjtési és feldolgozási
  arányra,
  illetve
  az összegyűjtött és
  újrafeldolgozott anyagok
  minőségére, így új lehetőségeket
  kínálnak
  az újrafeldolgozási
  ipar
  és az
  újrafeldolgozott anyagok piaca számára. Az elkülönített gyűjtési minimumcél elérésére irányuló intézkedések végrehajtása során a tagállamoknak gondoskodniuk kell a meglévő kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek folyamatos stabil működéséről. A Bizottságnak a betétdíjas rendszerek működésére vonatkozó iránymutatásokat kell kidolgoznia azon tagállamok számára, amelyek ilyen rendszerek kialakítása mellett döntenek.

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

20 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (20a) | A 2008/98/EK irányelv úgy határozza meg az „elkülönített gyűjtést”, mint olyan gyűjtést, amelynek során a hulladékáramot a hulladék fajtája és jellege szerint elkülönítik a különleges kezelés elősegítésére. A 2008/98/EK irányelvet módosító (EU) 2018/851 európai parlament és tanácsi irányelv

   (1a)

  megjegyzi, hogy az elkülönített gyűjtés megvalósítható házhoz menő szelektív hulladékgyűjtéssel, hulladékátvételi rendszerekkel vagy egyéb gyűjtési megoldásokkal. A 2008/98/EK irányelv 10. cikke (3) bekezdésének a) pontja eltérést engedélyez, lehetővé téve bizonyos hulladéktípusok együtt történő gyűjtését, feltéve, hogy ez nem gátolja a hulladék magas minőségű újrafeldolgozását vagy egyéb jellegű újrahasznosítását a hulladékhierarchiának megfelelően, és e műveletek eredményei az elkülönített gyűjtés révén elért eredményekkel összehasonlítható minőségűek. Ezt az eltérési lehetőséget ezen irányelv végrehajtása során is biztosítani kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20a)

A 2008/98/EK irányelv úgy határozza meg az „elkülönített gyűjtést”, mint olyan gyűjtést, amelynek során a hulladékáramot a hulladék fajtája és jellege szerint elkülönítik a különleges kezelés elősegítésére. A 2008/98/EK irányelvet módosító (EU) 2018/851 európai parlament és tanácsi irányelv

   (1a)

  megjegyzi, hogy az elkülönített gyűjtés megvalósítható házhoz menő szelektív hulladékgyűjtéssel, hulladékátvételi rendszerekkel vagy egyéb gyűjtési megoldásokkal. A 2008/98/EK irányelv 10. cikke (3) bekezdésének a) pontja eltérést engedélyez, lehetővé téve bizonyos hulladéktípusok együtt történő gyűjtését, feltéve, hogy ez nem gátolja a hulladék magas minőségű újrafeldolgozását vagy egyéb jellegű újrahasznosítását a hulladékhierarchiának megfelelően, és e műveletek eredményei az elkülönített gyűjtés révén elért eredményekkel összehasonlítható minőségűek. Ezt az eltérési lehetőséget ezen irányelv végrehajtása során is biztosítani kell.

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | Az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (48) 22. pontja értelmében a Bizottság elvégzi ennek az irányelvnek az értékelését. Az értékelésnek az ezen irányelv végrehajtása során összegyűlt tapasztalaton és összegyűjtött adatokon, valamint a 2008/56/EK irányelv és a 2008/98/EK irányelv értelmében gyűjtött adatokon kell alapulnia. Az értékelés alapján kell felmérni, hogy szükség van-e további intézkedésekre,
  illetve arra, hogy az Unión belüli tengeri hulladék nyomon követése céljából felül kell-e vizsgálni az egyszer használatos műanyagtermékek mellékletben szereplő listáját. Ez az értékelés méri fel azt is, hogy az időközben végbement tudományos és műszaki haladás – beleértve a biológiailag lebontható anyagok fejlődését, a műanyagok tengeri környezetben történő biológiai lebonthatóságára vonatkozó kritériumok vagy szabványok fejlődését is – lehetővé teszi-e egyes egyszer használatos műanyagtermékek tengeri környezetben történő biodegradációjára vonatkozó szabványok felállítását. Ez a szabvány egy ellenőrzési szabványt tartalmazna annak megállapítására, hogy a tengeri környezetben történő fizikai és biológiai lebomlás eredményeképpen a műanyag teljesen lebomlik-e szén-dioxidra (CO2), biomasszára és vízre, mégpedig olyan rövid idő alatt, hogy a műanyag ne tudjon károkat okozni a tengeri életben, és a műanyag ne tudjon összegyűlni a környezetben. Ebben az esetben a fenti szabványt teljesítő egyszer használatos műanyagtermékek mentességet kaphatnak a forgalomba hozatal tilalma alól. Bár a műanyagokra vonatkozó európai stratégia már tervez lépéseket ezen a területen, ugyanakkor felismeri, hogy a biodegradábilis tulajdonságokkal rendelkező műanyagok szabályozási keretének meghatározásával kapcsolatban nehézségek merülnek fel, mivel a tengeri környezet tengerenként különbözik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

Az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (48) 22. pontja értelmében a Bizottság elvégzi ennek az irányelvnek az értékelését. Az értékelésnek az ezen irányelv végrehajtása során összegyűlt tapasztalaton és összegyűjtött adatokon, valamint a 2008/56/EK irányelv és a 2008/98/EK irányelv értelmében gyűjtött adatokon kell alapulnia. Az értékelés alapján kell felmérni, hogy szükség van-e további intézkedésekre,
  illetve arra, hogy az Unión belüli tengeri hulladék nyomon követése céljából felül kell-e vizsgálni az egyszer használatos műanyagtermékek mellékletben szereplő listáját. Ez az értékelés méri fel azt is, hogy az időközben végbement tudományos és műszaki haladás – beleértve a biológiailag lebontható anyagok fejlődését, a műanyagok tengeri környezetben történő biológiai lebonthatóságára vonatkozó kritériumok vagy szabványok fejlődését is – lehetővé teszi-e egyes egyszer használatos műanyagtermékek tengeri környezetben történő biodegradációjára vonatkozó szabványok felállítását. Ez a szabvány egy ellenőrzési szabványt tartalmazna annak megállapítására, hogy a tengeri környezetben történő fizikai és biológiai lebomlás eredményeképpen a műanyag teljesen lebomlik-e szén-dioxidra (CO2), biomasszára és vízre, mégpedig olyan rövid idő alatt, hogy a műanyag ne tudjon károkat okozni a tengeri életben, és a műanyag ne tudjon összegyűlni a környezetben. Ebben az esetben a fenti szabványt teljesítő egyszer használatos műanyagtermékek mentességet kaphatnak a forgalomba hozatal tilalma alól. Bár a műanyagokra vonatkozó európai stratégia már tervez lépéseket ezen a területen, ugyanakkor felismeri, hogy a biodegradábilis tulajdonságokkal rendelkező műanyagok szabályozási keretének meghatározásával kapcsolatban nehézségek merülnek fel, mivel a tengeri környezet tengerenként különbözik.

| (22) | Az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (48) 22. pontja értelmében a Bizottság elvégzi ennek az irányelvnek az értékelését. Az értékelésnek az ezen irányelv végrehajtása során összegyűlt tapasztalaton és összegyűjtött adatokon, valamint a 2008/56/EK irányelv és a 2008/98/EK irányelv értelmében gyűjtött adatokon kell alapulnia. Az értékelés alapján kell felmérni, hogy szükség van-e további intézkedésekre, beleértve a 
  2030-ra
  és
  az azt követő időszakra szóló uniós szintű csökkentési célértékek meghatározását
  ,
  illetve
  hogy
  szükség van-e az Unión belüli
  tengeri
  hulladék nyomon követése céljából
  az egyszer használatos
  műanyagtermékeket felsoroló melléklet felülvizsgálatára
  . |
| --- | --- |

(22)

Az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (48) 22. pontja értelmében a Bizottság elvégzi ennek az irányelvnek az értékelését. Az értékelésnek az ezen irányelv végrehajtása során összegyűlt tapasztalaton és összegyűjtött adatokon, valamint a 2008/56/EK irányelv és a 2008/98/EK irányelv értelmében gyűjtött adatokon kell alapulnia. Az értékelés alapján kell felmérni, hogy szükség van-e további intézkedésekre, beleértve a 
  2030-ra
  és
  az azt követő időszakra szóló uniós szintű csökkentési célértékek meghatározását
  ,
  illetve
  hogy
  szükség van-e az Unión belüli
  tengeri
  hulladék nyomon követése céljából
  az egyszer használatos
  műanyagtermékeket felsoroló melléklet felülvizsgálatára
  .

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | A tagállamok megállapítják az ezen irányelv rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókat és biztosítják azok végrehajtását. A szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

A tagállamok megállapítják az ezen irányelv rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókat és biztosítják azok végrehajtását. A szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

| (23) | A tagállamok megállapítják az ezen irányelv rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókat és biztosítják azok végrehajtását. A szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.
  A fogyasztókat szintén ösztönözni vagy szankcionálni kell magatartásuk függvényében. |
| --- | --- |

(23)

A tagállamok megállapítják az ezen irányelv rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókat és biztosítják azok végrehajtását. A szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.
  A fogyasztókat szintén ösztönözni vagy szankcionálni kell magatartásuk függvényében.

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | Mivel
  ennek az irányelvnek a célkitűzéseit
  , nevezetesen az egyes egyszer használatos műanyagtermékek és műanyagot tartalmazó halászeszközök környezetre gyakorolt hatásainak megelőzését és csökkentését, a körforgásos gazdaságra történő átmenet elősegítését, beleértve az innovatív üzleti modellek, termékek és anyagok támogatását (hozzájárulva ezáltal a belső piac hatékony működéséhez is) a tagállamok nem tudják
  megfelelő módon
  megvalósítani,
  ezzel szemben azok mértéke és hatásai miatt ezek a célok uniós szinten
  jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az
  e
  cikkben
  meghatározott
  arányosság
  elve szerint
  ez az irányelv az e célok eléréséhez szükséges
  mértéken nem lép túl, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

Mivel
  ennek az irányelvnek a célkitűzéseit
  , nevezetesen az egyes egyszer használatos műanyagtermékek és műanyagot tartalmazó halászeszközök környezetre gyakorolt hatásainak megelőzését és csökkentését, a körforgásos gazdaságra történő átmenet elősegítését, beleértve az innovatív üzleti modellek, termékek és anyagok támogatását (hozzájárulva ezáltal a belső piac hatékony működéséhez is) a tagállamok nem tudják
  megfelelő módon
  megvalósítani,
  ezzel szemben azok mértéke és hatásai miatt ezek a célok uniós szinten
  jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az
  e
  cikkben
  meghatározott
  arányosság
  elve szerint
  ez az irányelv az e célok eléréséhez szükséges
  mértéken nem lép túl,

| (25) | Mivel
  ezen irányelv céljait
  , nevezetesen az egyes egyszer használatos műanyagtermékek és műanyagot tartalmazó halászeszközök
  és akvakultúrában használt eszközök
  környezetre
  és az emberi egészségre
  gyakorolt hatásainak megelőzését és csökkentését,
  valamint
  a körforgásos gazdaságra történő átmenet elősegítését, beleértve az innovatív üzleti modellek, termékek és anyagok támogatását (hozzájárulva ezáltal a belső piac hatékony működéséhez is) a tagállamok nem tudják
  kielégítően
  megvalósítani,
  az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e célok
  jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az
  említett
  cikkben
  foglalt
  arányosság
  elvének megfelelően
  ez az irányelv
  nem lépi túl
  az e célok eléréséhez szükséges
  mértéket. |
| --- | --- |

(25)

Mivel
  ezen irányelv céljait
  , nevezetesen az egyes egyszer használatos műanyagtermékek és műanyagot tartalmazó halászeszközök
  és akvakultúrában használt eszközök
  környezetre
  és az emberi egészségre
  gyakorolt hatásainak megelőzését és csökkentését,
  valamint
  a körforgásos gazdaságra történő átmenet elősegítését, beleértve az innovatív üzleti modellek, termékek és anyagok támogatását (hozzájárulva ezáltal a belső piac hatékony működéséhez is) a tagállamok nem tudják
  kielégítően
  megvalósítani,
  az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e célok
  jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az
  említett
  cikkben
  foglalt
  arányosság
  elvének megfelelően
  ez az irányelv
  nem lépi túl
  az e célok eléréséhez szükséges
  mértéket.

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

25 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (25a) | Mivel a tengeri műanyaghulladék nem korlátozódik az Uniót körülvevő tengeri környezetre, és a világ más részein is hatalmas mennyiségű tengeri műanyaghulladék észlelhető, a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a harmadik országokba irányuló hulladékexportok ne járuljanak hozzá máshol a tengeri műanyaghulladék-szennyezéshez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25a)

Mivel a tengeri műanyaghulladék nem korlátozódik az Uniót körülvevő tengeri környezetre, és a világ más részein is hatalmas mennyiségű tengeri műanyaghulladék észlelhető, a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a harmadik országokba irányuló hulladékexportok ne járuljanak hozzá máshol a tengeri műanyaghulladék-szennyezéshez.

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

25 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (25b) | A tagállamok fontos szerepet játszhatnak a tengeri szennyezés megfékezésében azzal is, hogy a fenntartható anyaggazdálkodás területén szerzett ismereteiket és szakértelmüket megosztják harmadik országokkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25b)

A tagállamok fontos szerepet játszhatnak a tengeri szennyezés megfékezésében azzal is, hogy a fenntartható anyaggazdálkodás területén szerzett ismereteiket és szakértelmüket megosztják harmadik országokkal.

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

25 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (25c) | Az állami hatóságoknak – köztük az uniós intézményeknek is – jó példával kell elöl járniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25c)

Az állami hatóságoknak – köztük az uniós intézményeknek is – jó példával kell elöl járniuk.

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezen irányelv célja egyes műanyagtermékek környezetre, különösen a vízi környezetre és az emberi egészségre gyakorolt hatásának megelőzése és csökkentése, valamint a körforgásos gazdaságra történő átmenet támogatása innovatív üzleti modellekkel, termékekkel és anyagokkal, hozzájárulva ezáltal a belső piac hatékony működéséhez is. | Ezen irányelv célja egyes műanyagtermékek környezetre, különösen a vízi
  élővilágra és
  környezetre és az emberi egészségre gyakorolt hatásának megelőzése és csökkentése, valamint a körforgásos gazdaságra történő átmenet támogatása innovatív
  és fenntartható
  üzleti modellekkel, termékekkel és anyagokkal, hozzájárulva ezáltal a belső piac hatékony működéséhez is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ezen irányelv célja egyes műanyagtermékek környezetre, különösen a vízi környezetre és az emberi egészségre gyakorolt hatásának megelőzése és csökkentése, valamint a körforgásos gazdaságra történő átmenet támogatása innovatív üzleti modellekkel, termékekkel és anyagokkal, hozzájárulva ezáltal a belső piac hatékony működéséhez is.

Ezen irányelv célja egyes műanyagtermékek környezetre, különösen a vízi
  élővilágra és
  környezetre és az emberi egészségre gyakorolt hatásának megelőzése és csökkentése, valamint a körforgásos gazdaságra történő átmenet támogatása innovatív
  és fenntartható
  üzleti modellekkel, termékekkel és anyagokkal, hozzájárulva ezáltal a belső piac hatékony működéséhez is.

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez az irányelv a mellékletben felsorolt egyszer használatos műanyagtermékekre
  és
  a műanyagot tartalmazó halászeszközökre alkalmazandó. | Ez az irányelv a mellékletben felsorolt egyszer használatos műanyagtermékekre
  , valamint
  a műanyagot tartalmazó halászeszközökre
  és akvakultúrában használt eszközökre
  alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez az irányelv a mellékletben felsorolt egyszer használatos műanyagtermékekre
  és
  a műanyagot tartalmazó halászeszközökre alkalmazandó.

Ez az irányelv a mellékletben felsorolt egyszer használatos műanyagtermékekre
  , valamint
  a műanyagot tartalmazó halászeszközökre
  és akvakultúrában használt eszközökre
  alkalmazandó.

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | „műanyag”: az 1907/2006/EK rendelet 3. cikkének 5. pontja értelmében vett polimert tartalmazó anyag, amelyhez esetleg adalékanyagokat vagy egyéb anyagokat adtak, és amely a késztermék fő szerkezeti alkotóelemeként funkcionálhat, kivéve a kémiailag nem módosított természetes polimereket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1.

„műanyag”: az 1907/2006/EK rendelet 3. cikkének 5. pontja értelmében vett polimert tartalmazó anyag, amelyhez esetleg adalékanyagokat vagy egyéb anyagokat adtak, és amely a késztermék fő szerkezeti alkotóelemeként funkcionálhat, kivéve a kémiailag nem módosított természetes polimereket;

| 1. | „műanyag”: az 1907/2006/EK rendelet 3. cikkének 5. pontja értelmében vett polimert tartalmazó anyag, amelyhez esetleg adalékanyagokat vagy egyéb anyagokat adtak, és amely a késztermék fő szerkezeti alkotóelemeként
  funkcionál vagy
  funkcionálhat, kivéve a kémiailag nem módosított természetes polimereket; |
| --- | --- |

1.

„műanyag”: az 1907/2006/EK rendelet 3. cikkének 5. pontja értelmében vett polimert tartalmazó anyag, amelyhez esetleg adalékanyagokat vagy egyéb anyagokat adtak, és amely a késztermék fő szerkezeti alkotóelemeként
  funkcionál vagy
  funkcionálhat, kivéve a kémiailag nem módosított természetes polimereket;

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | „nagyon könnyű műanyag hordtasak”: olyan, a 94/62/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott könnyű műanyag hordtasak, amelynek falvastagsága 15 mikronnál kevesebb; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2a.

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | „halászeszközök”: a halászatban vagy akvakultúrában használt felszerelések minden darabja vagy eleme, amelyeket a tengerek biológiai erőforrásainak célba vételére vagy
  kifogására
  használnak, vagy amelyek a tenger felszínén lebegnek, és azzal a céllal lettek telepítve, hogy a tengerek biológiai erőforrásait magukhoz vonzzák
  és kifogják
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

3.

„halászeszközök”: a halászatban vagy akvakultúrában használt felszerelések minden darabja vagy eleme, amelyeket a tengerek biológiai erőforrásainak célba vételére vagy
  kifogására
  használnak, vagy amelyek a tenger felszínén lebegnek, és azzal a céllal lettek telepítve, hogy a tengerek biológiai erőforrásait magukhoz vonzzák
  és kifogják
  ;

| 3. | „halászeszközök”: a halászatban vagy akvakultúrában használt felszerelések minden darabja vagy eleme, amelyeket a tengerek biológiai erőforrásainak célba vételére
  , kifogására
  vagy
  tenyésztés céljából történő megtartására
  használnak, vagy amelyek a tenger felszínén lebegnek, és azzal a céllal lettek telepítve, hogy a tengerek biológiai erőforrásait magukhoz vonzzák
  , kifogják vagy megtartsák
  ; |
| --- | --- |

3.

„halászeszközök”: a halászatban vagy akvakultúrában használt felszerelések minden darabja vagy eleme, amelyeket a tengerek biológiai erőforrásainak célba vételére
  , kifogására
  vagy
  tenyésztés céljából történő megtartására
  használnak, vagy amelyek a tenger felszínén lebegnek, és azzal a céllal lettek telepítve, hogy a tengerek biológiai erőforrásait magukhoz vonzzák
  , kifogják vagy megtartsák
  ;

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | „hulladékká vált halászeszközök”: a hulladék 2008/98/EK irányelv szerinti fogalommeghatározása alá eső minden halászeszköz, beleértve minden olyan különálló alkotórészt vagy anyagot, amely ennek a halászeszköznek a része vagy tartozéka volt, amikor azt eldobták; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4.

„hulladékká vált halászeszközök”: a hulladék 2008/98/EK irányelv szerinti fogalommeghatározása alá eső minden halászeszköz, beleértve minden olyan különálló alkotórészt vagy anyagot, amely ennek a halászeszköznek a része vagy tartozéka volt, amikor azt eldobták;

| 4. | „hulladékká vált halászeszközök”: a hulladék 2008/98/EK irányelv szerinti fogalommeghatározása alá eső minden halászeszköz, beleértve minden olyan különálló alkotórészt vagy anyagot, amely ennek a halászeszköznek a része vagy tartozéka volt, amikor azt eldobták
  vagy elveszítették
  ; |
| --- | --- |

4.

„hulladékká vált halászeszközök”: a hulladék 2008/98/EK irányelv szerinti fogalommeghatározása alá eső minden halászeszköz, beleértve minden olyan különálló alkotórészt vagy anyagot, amely ennek a halászeszköznek a része vagy tartozéka volt, amikor azt eldobták
  vagy elveszítették
  ;

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 10 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 10. | „gyártó”:
  mindazon
  természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az alkalmazott értékesítési technikától függetlenül – beleértve a 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (50) meghatározott, távollevők között kötött szerződést is – egyszer használatos
  műanyagtermékeket
  és műanyagot tartalmazó
  halászeszközöket
  forgalomba
  hoz
  , kivéve az 1380/2013/
  EK
  európai parlamenti és tanácsi rendelet (51) 4. cikkének 28. pontja szerinti halászati
  tevékenységet
  folytató személyeket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

10.

„gyártó”:
  mindazon
  természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az alkalmazott értékesítési technikától függetlenül – beleértve a 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (50) meghatározott, távollevők között kötött szerződést is – egyszer használatos
  műanyagtermékeket
  és műanyagot tartalmazó
  halászeszközöket
  forgalomba
  hoz
  , kivéve az 1380/2013/
  EK
  európai parlamenti és tanácsi rendelet (51) 4. cikkének 28. pontja szerinti halászati
  tevékenységet
  folytató személyeket;

| 10. | „gyártó”:
  minden olyan
  természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az alkalmazott értékesítési technikától függetlenül – beleértve a 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (50) meghatározott, távollevők között kötött szerződést is – egyszer használatos
  műanyagtermékek
  és műanyagot tartalmazó
  halászeszközök hivatásszerű fejlesztésével, gyártásával, átalakításával, kezelésével, értékelésével vagy importálásával, és ily módon
  forgalomba
  hozatalával foglalkozik
  , kivéve az 1380/2013/
  EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelet (51) 4. cikkének
  25. és
  28. pontja szerinti halászati
  vagy akvakultúra-tevékenységet
  folytató személyeket; |
| --- | --- |

10.

„gyártó”:
  minden olyan
  természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az alkalmazott értékesítési technikától függetlenül – beleértve a 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (50) meghatározott, távollevők között kötött szerződést is – egyszer használatos
  műanyagtermékek
  és műanyagot tartalmazó
  halászeszközök hivatásszerű fejlesztésével, gyártásával, átalakításával, kezelésével, értékelésével vagy importálásával, és ily módon
  forgalomba
  hozatalával foglalkozik
  , kivéve az 1380/2013/
  EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelet (51) 4. cikkének
  25. és
  28. pontja szerinti halászati
  vagy akvakultúra-tevékenységet
  folytató személyeket;

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 11 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11a. | „elkülönített gyűjtés”: a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 11. pontjában meghatározott elkülönített gyűjtés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

11a.

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 13 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 13a. | „biológiailag lebontható műanyag”: olyan műanyag, amely fizikai és biológiai bomlásra képes úgy, hogy végül szén-dioxiddá (CO2), biomasszává és vízzé bomoljon le, a komposztálás és anaerob lebontás útján visszanyerhető csomagolásra vonatkozó európai szabványokkal összhangban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

13a.

Módosítás 53

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 14 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 14a. | „dohánytermék”: a 2014/40/EU irányelv 2. cikkének 4. pontjában meghatározott dohánytermék; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

14a.

Módosítás 118, 54 és 119

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4.cikk | 4.cikk |
| Alacsonyabb fogyasztás | Alacsonyabb fogyasztás |
| (1)   A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket
  a melléklet A. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek fogyasztásának jelentős csökkentése érdekében
  a 
  saját területükön ..
  .
  dátumig [hat évvel az irányelv átültetésének végső határidejét követően]
  . | (1)   A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket
  annak érdekében, hogy 2025-re ambiciózus és tartós módon legalább 25 %-kal csökkentsék
  a 
  melléklet A
  .
  részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek fogyasztását a saját területükön
  . |
| Ezen intézkedések közé tartozhatnak
  a nemzeti fogyasztáscsökkentési célok és
  intézkedések
  annak érdekében
  , hogy az ilyen termékek újrafelhasználható alternatívái rendelkezésére álljanak a végfogyasztó vásárlási helyén. Ezen intézkedések az első albekezdésben hivatkozott termékek környezetre gyakorolt hatásaitól függően eltérőek lehetnek. | Ezen intézkedések közé tartozhatnak
  az annak biztosítását célzó
  intézkedések, hogy az ilyen termékek újrafelhasználható alternatívái rendelkezésére álljanak a végfogyasztó vásárlási helyén
  , valamint egyes gazdasági eszközök, például annak biztosítása, hogy az egyszer használatos műanyagokat ne bocsássák ingyenesen rendelkezésre a végfogyasztó vásárlási helyén
  . Ezen intézkedések az első albekezdésben hivatkozott termékek környezetre gyakorolt hatásaitól függően eltérőek lehetnek
  , a termékek teljes életciklusát – az eldobásuk utáni időszakot is – figyelembe véve
  . |
| | A tagállamok nemzeti terveket dolgoznak ki, melyekben részletezik az e bekezdés szerint elfogadott intézkedéseket. A tagállamok értesítik a Bizottságot a tervekről, és szükség esetén aktualizálják azokat. A Bizottság az említett tervekkel kapcsolatban ajánlásokat tehet. |
| | A tagállamok nemzeti mennyiségi csökkentési célértékeket állapítanak meg az e bekezdés első albekezdésében meghatározott cél elérése érdekében. E célértékeket legkésőbb ... [az irányelv átültetésének határideje]-ig el kell fogadni. |
| | Az e bekezdés értelmében elfogadott intézkedéseknek arányosaknak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük. A tagállamok az (EU) 2015/1535 irányelvvel

   (1a)

  összhangban értesítik a Bizottságot ezekről az intézkedésekről, ha ezt az említett irányelv megköveteli. |
| (2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktust
  fogadhat
  el, amelyben meghatározza az (1) bekezdésben foglalt egyszer használatos műanyagtermékek
  jelentős
  fogyasztáscsökkenését kiszámító és ellenőrző módszertant. Az említett végrehajtási jogi aktust a 16. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | (2)   A Bizottság
  ... [12 hónappal az irányelv hatálybalépését követően]-ig
  végrehajtási jogi aktust
  fogad
  el, amelyben meghatározza az (1) bekezdésben foglalt egyszer használatos műanyagtermékek
  ambiciózus és tartós
  fogyasztáscsökkenését kiszámító és ellenőrző módszertant. Az említett végrehajtási jogi aktust a 16. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |
| | (2a)
     
  A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket a dohánytermékekből – és különösen a dohánytermékekhez tartozó, műanyagot tartalmazó szűrőkből – származó hulladék környezeti hatásának tartós csökkentése érdekében, az alábbiak szerint csökkentve a dohánytermékekhez tartozó, műanyagot tartalmazó szűrőkből fogyasztás után keletkező hulladékot: a 2014 és 2016 között forgalomba hozott, dohánytermékekhez tartozó szűrők súlyozott átlagához viszonyítva 2025-re 50 %-kal, 2030-ra pedig 80 %-kal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4.cikk

4.cikk

Alacsonyabb fogyasztás

Alacsonyabb fogyasztás

(1)   A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket
  a melléklet A. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek fogyasztásának jelentős csökkentése érdekében
  a 
  saját területükön ..
  .
  dátumig [hat évvel az irányelv átültetésének végső határidejét követően]
  .

(1)   A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket
  annak érdekében, hogy 2025-re ambiciózus és tartós módon legalább 25 %-kal csökkentsék
  a 
  melléklet A
  .
  részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek fogyasztását a saját területükön
  .

Ezen intézkedések közé tartozhatnak
  a nemzeti fogyasztáscsökkentési célok és
  intézkedések
  annak érdekében
  , hogy az ilyen termékek újrafelhasználható alternatívái rendelkezésére álljanak a végfogyasztó vásárlási helyén. Ezen intézkedések az első albekezdésben hivatkozott termékek környezetre gyakorolt hatásaitól függően eltérőek lehetnek.

a nemzeti fogyasztáscsökkentési célok és

annak érdekében

Ezen intézkedések közé tartozhatnak
  az annak biztosítását célzó
  intézkedések, hogy az ilyen termékek újrafelhasználható alternatívái rendelkezésére álljanak a végfogyasztó vásárlási helyén
  , valamint egyes gazdasági eszközök, például annak biztosítása, hogy az egyszer használatos műanyagokat ne bocsássák ingyenesen rendelkezésre a végfogyasztó vásárlási helyén
  . Ezen intézkedések az első albekezdésben hivatkozott termékek környezetre gyakorolt hatásaitól függően eltérőek lehetnek
  , a termékek teljes életciklusát – az eldobásuk utáni időszakot is – figyelembe véve
  .

az annak biztosítását célzó

, valamint egyes gazdasági eszközök, például annak biztosítása, hogy az egyszer használatos műanyagokat ne bocsássák ingyenesen rendelkezésre a végfogyasztó vásárlási helyén

, a termékek teljes életciklusát – az eldobásuk utáni időszakot is – figyelembe véve

A tagállamok nemzeti terveket dolgoznak ki, melyekben részletezik az e bekezdés szerint elfogadott intézkedéseket. A tagállamok értesítik a Bizottságot a tervekről, és szükség esetén aktualizálják azokat. A Bizottság az említett tervekkel kapcsolatban ajánlásokat tehet.

A tagállamok nemzeti terveket dolgoznak ki, melyekben részletezik az e bekezdés szerint elfogadott intézkedéseket. A tagállamok értesítik a Bizottságot a tervekről, és szükség esetén aktualizálják azokat. A Bizottság az említett tervekkel kapcsolatban ajánlásokat tehet.

A tagállamok nemzeti mennyiségi csökkentési célértékeket állapítanak meg az e bekezdés első albekezdésében meghatározott cél elérése érdekében. E célértékeket legkésőbb ... [az irányelv átültetésének határideje]-ig el kell fogadni.

A tagállamok nemzeti mennyiségi csökkentési célértékeket állapítanak meg az e bekezdés első albekezdésében meghatározott cél elérése érdekében. E célértékeket legkésőbb ... [az irányelv átültetésének határideje]-ig el kell fogadni.

Az e bekezdés értelmében elfogadott intézkedéseknek arányosaknak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük. A tagállamok az (EU) 2015/1535 irányelvvel

   (1a)

  összhangban értesítik a Bizottságot ezekről az intézkedésekről, ha ezt az említett irányelv megköveteli.

Az e bekezdés értelmében elfogadott intézkedéseknek arányosaknak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük. A tagállamok az (EU) 2015/1535 irányelvvel

1a

összhangban értesítik a Bizottságot ezekről az intézkedésekről, ha ezt az említett irányelv megköveteli.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktust
  fogadhat
  el, amelyben meghatározza az (1) bekezdésben foglalt egyszer használatos műanyagtermékek
  jelentős
  fogyasztáscsökkenését kiszámító és ellenőrző módszertant. Az említett végrehajtási jogi aktust a 16. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(2)   A Bizottság
  ... [12 hónappal az irányelv hatálybalépését követően]-ig
  végrehajtási jogi aktust
  fogad
  el, amelyben meghatározza az (1) bekezdésben foglalt egyszer használatos műanyagtermékek
  ambiciózus és tartós
  fogyasztáscsökkenését kiszámító és ellenőrző módszertant. Az említett végrehajtási jogi aktust a 16. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(2a)
     
  A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket a dohánytermékekből – és különösen a dohánytermékekhez tartozó, műanyagot tartalmazó szűrőkből – származó hulladék környezeti hatásának tartós csökkentése érdekében, az alábbiak szerint csökkentve a dohánytermékekhez tartozó, műanyagot tartalmazó szűrőkből fogyasztás után keletkező hulladékot: a 2014 és 2016 között forgalomba hozott, dohánytermékekhez tartozó szűrők súlyozott átlagához viszonyítva 2025-re 50 %-kal, 2030-ra pedig 80 %-kal.

Módosítás 55

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a melléklet C. részében felsorolt,
  jelentős részben
  műanyagból készült kupakkal és fedéllel ellátott egyszer használatos műanyagtermékek csak akkor
  hozhatók
  forgalomba, ha a fedelek és kupakok az italtartóhoz rögzítve maradnak a termék rendeltetésszerű felhasználása során. | (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a melléklet C. részében felsorolt, műanyagból készült kupakkal és fedéllel ellátott egyszer használatos műanyagtermékek csak akkor
  kerülhessenek
  forgalomba, ha a fedelek és kupakok az italtartóhoz rögzítve maradnak a termék rendeltetésszerű felhasználása során. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a melléklet C. részében felsorolt,
  jelentős részben
  műanyagból készült kupakkal és fedéllel ellátott egyszer használatos műanyagtermékek csak akkor
  hozhatók
  forgalomba, ha a fedelek és kupakok az italtartóhoz rögzítve maradnak a termék rendeltetésszerű felhasználása során.

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a melléklet C. részében felsorolt, műanyagból készült kupakkal és fedéllel ellátott egyszer használatos műanyagtermékek csak akkor
  kerülhessenek
  forgalomba, ha a fedelek és kupakok az italtartóhoz rögzítve maradnak a termék rendeltetésszerű felhasználása során.

Módosítás 56

Módosítás 56

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 1 a bekezdés (új)

6 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy 2025-re a melléklet C. részében felsorolt italpalackok csak akkor kerülhessenek forgalomba, ha legalább 35 %-ban újrafeldolgozott anyagokból készülnek, és újrafeldolgozhatók. |
| | 2022. január 1-jéig a Bizottság elfogadja az újrafeldolgozott tartalom kiszámításának módszertanát meghatározó végrehajtási jogi aktusokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a Bizottság a 16. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében fogadja el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy 2025-re a melléklet C. részében felsorolt italpalackok csak akkor kerülhessenek forgalomba, ha legalább 35 %-ban újrafeldolgozott anyagokból készülnek, és újrafeldolgozhatók.

2022. január 1-jéig a Bizottság elfogadja az újrafeldolgozott tartalom kiszámításának módszertanát meghatározó végrehajtási jogi aktusokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a Bizottság a 16. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében fogadja el.

2022. január 1-jéig a Bizottság elfogadja az újrafeldolgozott tartalom kiszámításának módszertanát meghatározó végrehajtási jogi aktusokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a Bizottság a 16. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében fogadja el.

Módosítás 57

Módosítás 57

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés

6 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   E cikk alkalmazásában a műanyag tömítéssel ellátott fémkupakok esetében nem tekintendő úgy, hogy azok
  jelentős részben
  műanyagból készültek. | (2)   E cikk alkalmazásában a műanyag tömítéssel ellátott fémkupakok esetében nem tekintendő úgy, hogy azok műanyagból készültek.
  E cikk nem terjed ki azokra az üveg és fém italtárolókra, amelyeknek fedele vagy kupakja műanyagból készült. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   E cikk alkalmazásában a műanyag tömítéssel ellátott fémkupakok esetében nem tekintendő úgy, hogy azok
  jelentős részben
  műanyagból készültek.

(2)   E cikk alkalmazásában a műanyag tömítéssel ellátott fémkupakok esetében nem tekintendő úgy, hogy azok műanyagból készültek.
  E cikk nem terjed ki azokra az üveg és fém italtárolókra, amelyeknek fedele vagy kupakja műanyagból készült.

Módosítás 58

Módosítás 58

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 3 bekezdés

6 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság felkéri az európai szabványügyi szervezetet, hogy készítsen harmonizált szabványt az (1) bekezdésben szereplő követelménnyel kapcsolatban. | (3)   A Bizottság
  ... [3 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően]-ig
  felkéri az európai szabványügyi szervezetet, hogy készítsen harmonizált szabványt az (1) bekezdésben szereplő követelménnyel kapcsolatban.
  E szabványok különös figyelmet fordítanak arra, hogy a palackok – többek között a szén-dioxiddal dúsított italokat tartalmazó palackok – záróelemeinek szükséges erősségét, megbízhatóságát és biztonságát biztosítani kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A Bizottság felkéri az európai szabványügyi szervezetet, hogy készítsen harmonizált szabványt az (1) bekezdésben szereplő követelménnyel kapcsolatban.

(3)   A Bizottság
  ... [3 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően]-ig
  felkéri az európai szabványügyi szervezetet, hogy készítsen harmonizált szabványt az (1) bekezdésben szereplő követelménnyel kapcsolatban.
  E szabványok különös figyelmet fordítanak arra, hogy a palackok – többek között a szén-dioxiddal dúsított italokat tartalmazó palackok – záróelemeinek szükséges erősségét, megbízhatóságát és biztonságát biztosítani kell.

Módosítás 59 és 140

Módosítás 59 és 140

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk

7 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7. cikk | 7. cikk |
| Jelölési előírások | Jelölési előírások |
| (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a melléklet D. részében felsorolt minden egyes forgalomba hozott egyszer használatos
  műanyagterméken
  szembetűnő, tisztán olvasható és eltávolíthatatlan jelzés legyen, amelyen a fogyasztót az alábbi
  információk közül legalább egyről
  tájékoztatják: | (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a melléklet D. részében felsorolt minden egyes forgalomba hozott egyszer használatos
  műanyagtermék fogyasztói csomagolásán
  szembetűnő, tisztán olvasható és eltávolíthatatlan jelzés legyen,
  mind a több egységet tartalmazó csomagolásokon, különálló csomagolások esetén pedig minden különálló egységen,
  amelyen a fogyasztót az alábbi
  információkról
  tájékoztatják: |
| a) | a termék megfelelő
  hulladékártalmatlanítási
  lehetőségei, vagy a termék esetén kerülendő
  hulladékártalmatlanítási
  módok, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7. cikk

7. cikk

Jelölési előírások

Jelölési előírások

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a melléklet D. részében felsorolt minden egyes forgalomba hozott egyszer használatos
  műanyagterméken
  szembetűnő, tisztán olvasható és eltávolíthatatlan jelzés legyen, amelyen a fogyasztót az alábbi
  információk közül legalább egyről
  tájékoztatják:

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a melléklet D. részében felsorolt minden egyes forgalomba hozott egyszer használatos
  műanyagtermék fogyasztói csomagolásán
  szembetűnő, tisztán olvasható és eltávolíthatatlan jelzés legyen,
  mind a több egységet tartalmazó csomagolásokon, különálló csomagolások esetén pedig minden különálló egységen,
  amelyen a fogyasztót az alábbi
  információkról
  tájékoztatják:

a)

a termék megfelelő
  hulladékártalmatlanítási
  lehetőségei, vagy a termék esetén kerülendő
  hulladékártalmatlanítási
  módok,

hulladékártalmatlanítási

hulladékártalmatlanítási

| a) | a termék megfelelő
  hulladékelhelyezési
  lehetőségei,
  és/
  vagy a termék esetén kerülendő
  hulladékelhelyezési
  módok; |
| --- | --- |

a)

a termék megfelelő
  hulladékelhelyezési
  lehetőségei,
  és/
  vagy a termék esetén kerülendő
  hulladékelhelyezési
  módok;

hulladékelhelyezési

és/

hulladékelhelyezési

| b) | negatív környezeti hatások a termék eldobása vagy egyéb helytelen
  hulladékkezelése
  esetén,
  vagy |
| --- | --- |

b)

negatív környezeti hatások a termék eldobása vagy egyéb helytelen
  hulladékkezelése
  esetén,
  vagy

hulladékkezelése

vagy

| b) | negatív környezeti hatások a termék eldobása vagy egyéb helytelen
  elhelyezése
  esetén; |
| --- | --- |

b)

negatív környezeti hatások a termék eldobása vagy egyéb helytelen
  elhelyezése
  esetén;

elhelyezése

| c) | a termékben lévő műanyagok. |
| --- | --- |

c)

a termékben lévő műanyagok.

| c) | a termékben lévő műanyagok;
  és |
| --- | --- |

c)

a termékben lévő műanyagok;
  és

és

| ca) | aggodalomra okot adó vegyi anyagok, például veszélyes fémek, ftalátok, perfluor-tartalmú alkil-szulfonátok (PFAS), biszfenolok, valamint endokrin károsító anyagok és az 1907/2006/EK rendelet szerinti, különös aggodalomra okot adó egyéb anyagok (SVHC) jelenléte a termékben. |
| --- | --- |

ca)

ca)

aggodalomra okot adó vegyi anyagok, például veszélyes fémek, ftalátok, perfluor-tartalmú alkil-szulfonátok (PFAS), biszfenolok, valamint endokrin károsító anyagok és az 1907/2006/EK rendelet szerinti, különös aggodalomra okot adó egyéb anyagok (SVHC) jelenléte a termékben.

aggodalomra okot adó vegyi anyagok, például veszélyes fémek, ftalátok, perfluor-tartalmú alkil-szulfonátok (PFAS), biszfenolok, valamint endokrin károsító anyagok és az 1907/2006/EK rendelet szerinti, különös aggodalomra okot adó egyéb anyagok (SVHC) jelenléte a termékben.

A tagállamok ezenkívül gondoskodnak arról, hogy a szűrővel ellátott dohánytermékek, valamint a dohánytermékekkel történő együttes használatra forgalomba hozott szűrők kivételével a melléklet D. részében felsorolt minden egyes forgalomba hozott egyszer használatos műanyagtermék fogyasztói csomagolásán szembetűnő, tisztán olvasható és eltávolíthatatlan jelzés legyen, mind a több egységet tartalmazó csomagolásokon, különálló csomagolások esetén pedig minden különálló egységen, amelyen a fogyasztót tájékoztatják a termék újrafeldolgozhatóságáról.

A tagállamok ezenkívül gondoskodnak arról, hogy a szűrővel ellátott dohánytermékek, valamint a dohánytermékekkel történő együttes használatra forgalomba hozott szűrők kivételével a melléklet D. részében felsorolt minden egyes forgalomba hozott egyszer használatos műanyagtermék fogyasztói csomagolásán szembetűnő, tisztán olvasható és eltávolíthatatlan jelzés legyen, mind a több egységet tartalmazó csomagolásokon, különálló csomagolások esetén pedig minden különálló egységen, amelyen a fogyasztót tájékoztatják a termék újrafeldolgozhatóságáról.

(2)   A Bizottság ...
  dátumig
  [12 hónappal az irányelv átültetésének végső határidejét megelőzően] végrehajtási jogi aktust fogad el, amelyben meghatározza az (1) bekezdésben szereplő jelölés előírásait. Az említett végrehajtási jogi aktust a 16. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(2)   A Bizottság ... [12 hónappal az irányelv átültetésének végső határidejét megelőzően]
  -ig
  végrehajtási jogi aktust fogad el, amelyben meghatározza az (1) bekezdésben szereplő jelölés előírásait
  , és ennek során figyelembe veszi a már meglévő önkéntes ágazati megállapodásokat, és különös figyelmet fordít arra, hogy el kell kerülni a fogyasztókat félrevezető tájékoztatást
  . Az említett végrehajtási jogi aktust a 16. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Módosítás 146

Módosítás 146

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 a cikk (új)

7 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7a. cikk |
| | Az egészségügyi cikkekre vonatkozó rendelkezések |
| | A tagállamok megelőzik a veszélyes vegyi anyagoknak a melléklet D. részében felsorolt egészségügyi betétek, tamponok és tamponapplikátorok előállításához történő felhasználását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7a. cikk

7a. cikk

Az egészségügyi cikkekre vonatkozó rendelkezések

Az egészségügyi cikkekre vonatkozó rendelkezések

A tagállamok megelőzik a veszélyes vegyi anyagoknak a melléklet D. részében felsorolt egészségügyi betétek, tamponok és tamponapplikátorok előállításához történő felhasználását.

A tagállamok megelőzik a veszélyes vegyi anyagoknak a melléklet D. részében felsorolt egészségügyi betétek, tamponok és tamponapplikátorok előállításához történő felhasználását.

Módosítás 60

Módosítás 60

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

8 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az (1) bekezdés értelmében kialakított rendszerekkel kapcsolatban a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a melléklet E. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek gyártói
  fedezik
  az ezen egyszer használatos műanyagtermékekből álló hulladékok összegyűjtésének, majd szállításának és kezelésének költségeit,
  ide értve
  a 
  szeméttakarítás
  költségeit, valamint a termékekkel kapcsolatban a 10. cikkben leírt figyelemfelkeltő intézkedések költségeit is. | Az (1) bekezdés értelmében kialakított rendszerekkel kapcsolatban a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a melléklet E. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek gyártói
  fedezzék
  az ezen egyszer használatos műanyagtermékekből álló hulladékok összegyűjtésének, majd szállításának és kezelésének költségeit,
  ideértve
  a 
  hulladéktakarítás
  költségeit, valamint a termékekkel kapcsolatban a 10. cikkben leírt figyelemfelkeltő intézkedések költségeit is.
  A gyártók által az e kötelezettségeknek való megfelelés céljából kifizetett pénzügyi hozzájárulások nem haladhatják meg a szolgáltatások költséghatékony módon történő nyújtásához szükséges költségeket, és átlátható módon kell őket meghatározni az érintett szereplők között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az (1) bekezdés értelmében kialakított rendszerekkel kapcsolatban a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a melléklet E. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek gyártói
  fedezik
  az ezen egyszer használatos műanyagtermékekből álló hulladékok összegyűjtésének, majd szállításának és kezelésének költségeit,
  ide értve
  a 
  szeméttakarítás
  költségeit, valamint a termékekkel kapcsolatban a 10. cikkben leírt figyelemfelkeltő intézkedések költségeit is.

fedezik

ide értve

szeméttakarítás

Az (1) bekezdés értelmében kialakított rendszerekkel kapcsolatban a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a melléklet E. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek gyártói
  fedezzék
  az ezen egyszer használatos műanyagtermékekből álló hulladékok összegyűjtésének, majd szállításának és kezelésének költségeit,
  ideértve
  a 
  hulladéktakarítás
  költségeit, valamint a termékekkel kapcsolatban a 10. cikkben leírt figyelemfelkeltő intézkedések költségeit is.
  A gyártók által az e kötelezettségeknek való megfelelés céljából kifizetett pénzügyi hozzájárulások nem haladhatják meg a szolgáltatások költséghatékony módon történő nyújtásához szükséges költségeket, és átlátható módon kell őket meghatározni az érintett szereplők között.

fedezzék

ideértve

hulladéktakarítás

A gyártók által az e kötelezettségeknek való megfelelés céljából kifizetett pénzügyi hozzájárulások nem haladhatják meg a szolgáltatások költséghatékony módon történő nyújtásához szükséges költségeket, és átlátható módon kell őket meghatározni az érintett szereplők között.

Módosítás 61

Módosítás 61

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

8 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A hulladéktakarítás első albekezdésben említett költségeivel kapcsolatban a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a gyártók által fizetett pénzügyi hozzájárulásokat arányos módon állapítsák meg és a 2008/98/EK irányelv 8a. cikkének (4) bekezdésével összhangban modulálják, valamint figyelembe veszik az egyes termékek vagy termékcsoportok eltakarításának költségeit. A költségeket a hatóságok által vagy azok nevében rendszeresen végzett tevékenységekre kell korlátozni, amelyek magukban foglalják a hulladék keletkezésének megelőzésére és a környezetvédelemre vonatkozó, az Unió jogi aktusai szerinti kötelezettségek teljesítését célzó hulladékeltakarítási tevékenységeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A hulladéktakarítás első albekezdésben említett költségeivel kapcsolatban a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a gyártók által fizetett pénzügyi hozzájárulásokat arányos módon állapítsák meg és a 2008/98/EK irányelv 8a. cikkének (4) bekezdésével összhangban modulálják, valamint figyelembe veszik az egyes termékek vagy termékcsoportok eltakarításának költségeit. A költségeket a hatóságok által vagy azok nevében rendszeresen végzett tevékenységekre kell korlátozni, amelyek magukban foglalják a hulladék keletkezésének megelőzésére és a környezetvédelemre vonatkozó, az Unió jogi aktusai szerinti kötelezettségek teljesítését célzó hulladékeltakarítási tevékenységeket.

A hulladéktakarítás első albekezdésben említett költségeivel kapcsolatban a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a gyártók által fizetett pénzügyi hozzájárulásokat arányos módon állapítsák meg és a 2008/98/EK irányelv 8a. cikkének (4) bekezdésével összhangban modulálják, valamint figyelembe veszik az egyes termékek vagy termékcsoportok eltakarításának költségeit. A költségeket a hatóságok által vagy azok nevében rendszeresen végzett tevékenységekre kell korlátozni, amelyek magukban foglalják a hulladék keletkezésének megelőzésére és a környezetvédelemre vonatkozó, az Unió jogi aktusai szerinti kötelezettségek teljesítését célzó hulladékeltakarítási tevékenységeket.

Módosítás 62

Módosítás 62

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés – 1 b albekezdés (új)

8 cikk – 2 bekezdés – 1 b albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság a tagállamokkal konzultálva iránymutatást dolgoz ki a kiterjesztett gyártói felelősségvállalási rendszerek hatálya alá tartozó hulladékeltakarítási költségek felosztásáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság a tagállamokkal konzultálva iránymutatást dolgoz ki a kiterjesztett gyártói felelősségvállalási rendszerek hatálya alá tartozó hulladékeltakarítási költségek felosztásáról.

A Bizottság a tagállamokkal konzultálva iránymutatást dolgoz ki a kiterjesztett gyártói felelősségvállalási rendszerek hatálya alá tartozó hulladékeltakarítási költségek felosztásáról.

Módosítás 63

Módosítás 63

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 2 a bekezdés (új)

8 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a dohánytermékekhez tartozó, műanyagot tartalmazó szűrők tekintetében e cikk (1) bekezdése szerint létrehozott kiterjesztett gyártói felelősségvállalási rendszerek hozzájáruljanak a 4. cikk (2a) bekezdésében meghatározott környezeti célkitűzés eléréséhez, többek között annak biztosításával, hogy a dohánytermékekhez tartozó, műanyagot tartalmazó szűrőkből származó hulladék összegyűjtésének, azt követő elszállításának és kezelésének költségei a szűrők gyártóját terheljék, beleértve a hulladékeltakarítás, valamint az e termékekkel kapcsolatos, 10. cikkben említett figyelemfelkeltő intézkedések költségeit is. E cél elérése érdekében a tagállamok többek között előírhatják a kiterjesztett gyártói felelősségvállalási rendszerek számára, hogy a használt szűrők tekintetében hozzanak létre gyűjtési rendszereket vagy finanszírozzák gyűjtési infrastruktúra kiépítését, vagy egy hulladékhasznosítási lánc létrehozása révén mozdítsák elő a használt szűrők fertőtlenítését és újrafeldolgozását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a dohánytermékekhez tartozó, műanyagot tartalmazó szűrők tekintetében e cikk (1) bekezdése szerint létrehozott kiterjesztett gyártói felelősségvállalási rendszerek hozzájáruljanak a 4. cikk (2a) bekezdésében meghatározott környezeti célkitűzés eléréséhez, többek között annak biztosításával, hogy a dohánytermékekhez tartozó, műanyagot tartalmazó szűrőkből származó hulladék összegyűjtésének, azt követő elszállításának és kezelésének költségei a szűrők gyártóját terheljék, beleértve a hulladékeltakarítás, valamint az e termékekkel kapcsolatos, 10. cikkben említett figyelemfelkeltő intézkedések költségeit is. E cél elérése érdekében a tagállamok többek között előírhatják a kiterjesztett gyártói felelősségvállalási rendszerek számára, hogy a használt szűrők tekintetében hozzanak létre gyűjtési rendszereket vagy finanszírozzák gyűjtési infrastruktúra kiépítését, vagy egy hulladékhasznosítási lánc létrehozása révén mozdítsák elő a használt szűrők fertőtlenítését és újrafeldolgozását.

Módosítás 64

Módosítás 64

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés

8 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a Unió piacán forgalomba hozott műanyagtartalmú halászeszközökre kiterjesztett gyártói felelősségvállalási rendszereket alkotnak meg, a 2008/98/EK irányelv kiterjesztett gyártói felelősségre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően. | (3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a Unió piacán forgalomba hozott műanyagtartalmú halászeszközökre kiterjesztett gyártói felelősségvállalási rendszereket alkotnak meg, a 2008/98/EK irányelv kiterjesztett gyártói felelősségre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően.
  A tagállamok ez alapján gondoskodnak arról, hogy évente elérjék a műanyagot tartalmazó halászeszközök minimális gyűjtési arányát. 2025-től a minimális gyűjtési arány 50 %-os, melynek kiszámításához az egy adott évben az érintett tagállamban műanyagot tartalmazó halászeszközök össztömegét kell alapul venni, a tárgyévet megelőző három évben az adott tagállamban forgalomba hozott, műanyagot tartalmazó halászeszközök átlagos tömegéhez viszonyított százalékos arányban kifejezve. |
| | A tagállamok biztosítják ezenkívül, hogy a műanyagot tartalmazó halászeszközök esetében az említett kiterjesztett gyártói felelősségvállalási rendszerek 2025-re elérjék a legalább 15 %-os újrafeldolgozási célértéket. E cél elérése érdekében a tagállamok kiegészítésképpen előírhatják a rendszerek számára többek között, hogy: |
| | a) | az újrafelhasználásra és újrafeldolgozásra tervezett halászeszközök forgalomba hozatalának előmozdítása érdekében a 2008/98/EK irányelv 8a. cikkének (4) bekezdésének megfelelően modulálják a pénzügyi hozzájárulásokat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a Unió piacán forgalomba hozott műanyagtartalmú halászeszközökre kiterjesztett gyártói felelősségvállalási rendszereket alkotnak meg, a 2008/98/EK irányelv kiterjesztett gyártói felelősségre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően.

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a Unió piacán forgalomba hozott műanyagtartalmú halászeszközökre kiterjesztett gyártói felelősségvállalási rendszereket alkotnak meg, a 2008/98/EK irányelv kiterjesztett gyártói felelősségre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően.
  A tagállamok ez alapján gondoskodnak arról, hogy évente elérjék a műanyagot tartalmazó halászeszközök minimális gyűjtési arányát. 2025-től a minimális gyűjtési arány 50 %-os, melynek kiszámításához az egy adott évben az érintett tagállamban műanyagot tartalmazó halászeszközök össztömegét kell alapul venni, a tárgyévet megelőző három évben az adott tagállamban forgalomba hozott, műanyagot tartalmazó halászeszközök átlagos tömegéhez viszonyított százalékos arányban kifejezve.

A tagállamok biztosítják ezenkívül, hogy a műanyagot tartalmazó halászeszközök esetében az említett kiterjesztett gyártói felelősségvállalási rendszerek 2025-re elérjék a legalább 15 %-os újrafeldolgozási célértéket. E cél elérése érdekében a tagállamok kiegészítésképpen előírhatják a rendszerek számára többek között, hogy:

A tagállamok biztosítják ezenkívül, hogy a műanyagot tartalmazó halászeszközök esetében az említett kiterjesztett gyártói felelősségvállalási rendszerek 2025-re elérjék a legalább 15 %-os újrafeldolgozási célértéket. E cél elérése érdekében a tagállamok kiegészítésképpen előírhatják a rendszerek számára többek között, hogy:

a)

a)

az újrafelhasználásra és újrafeldolgozásra tervezett halászeszközök forgalomba hozatalának előmozdítása érdekében a 2008/98/EK irányelv 8a. cikkének (4) bekezdésének megfelelően modulálják a pénzügyi hozzájárulásokat;

az újrafelhasználásra és újrafeldolgozásra tervezett halászeszközök forgalomba hozatalának előmozdítása érdekében a 2008/98/EK irányelv 8a. cikkének (4) bekezdésének megfelelően modulálják a pénzügyi hozzájárulásokat;

| b) | a régi, rossz állapotban lévő vagy használhatatlan halászeszközök visszaváltásának ösztönzése érdekében alakítsanak ki betétdíjas rendszereket; |
| --- | --- |

b)

b)

a régi, rossz állapotban lévő vagy használhatatlan halászeszközök visszaváltásának ösztönzése érdekében alakítsanak ki betétdíjas rendszereket;

a régi, rossz állapotban lévő vagy használhatatlan halászeszközök visszaváltásának ösztönzése érdekében alakítsanak ki betétdíjas rendszereket;

| c) | vezessenek be ellenőrzési, nyomonkövetési és jelentéstételi programokat. |
| --- | --- |

c)

c)

vezessenek be ellenőrzési, nyomonkövetési és jelentéstételi programokat.

vezessenek be ellenőrzési, nyomonkövetési és jelentéstételi programokat.

Módosítás 65

Módosítás 65

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 4 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

8 cikk – 4 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A 850/98/EK tanácsi rendeletben

   (1a)

  foglalt technikai intézkedések sérelme nélkül a Bizottság felkéri az európai szabványügyi szervezeteket, hogy dolgozzanak ki harmonizált szabványokat a halászeszközök körforgásos tervezésével kapcsolatban annak érdekében, hogy ösztönözzék az újrafelhasználásra való előkészítést és az életciklus végén megkönnyítsék az újrafeldolgozhatóságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 850/98/EK tanácsi rendeletben

   (1a)

  foglalt technikai intézkedések sérelme nélkül a Bizottság felkéri az európai szabványügyi szervezeteket, hogy dolgozzanak ki harmonizált szabványokat a halászeszközök körforgásos tervezésével kapcsolatban annak érdekében, hogy ösztönözzék az újrafelhasználásra való előkészítést és az életciklus végén megkönnyítsék az újrafeldolgozhatóságot.

A 850/98/EK tanácsi rendeletben

1a

foglalt technikai intézkedések sérelme nélkül a Bizottság felkéri az európai szabványügyi szervezeteket, hogy dolgozzanak ki harmonizált szabványokat a halászeszközök körforgásos tervezésével kapcsolatban annak érdekében, hogy ösztönözzék az újrafelhasználásra való előkészítést és az életciklus végén megkönnyítsék az újrafeldolgozhatóságot.

Módosítás 66

Módosítás 66

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

9 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy 2025-re elkülönítetten gyűjtsék össze az adott évben forgalomba hozott, a melléklet F. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek 90 %-ának megfelelő, keletkező hulladékot. E cél elérése érdekében a tagállamok többek között: | A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy 2025-re elkülönítetten gyűjtsék össze az adott évben forgalomba hozott, a melléklet F. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek 90 %-ának megfelelő, keletkező hulladékot
  , és biztosítják azok későbbi újrafeldolgozását
  . E cél elérése érdekében a tagállamok többek között: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy 2025-re elkülönítetten gyűjtsék össze az adott évben forgalomba hozott, a melléklet F. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek 90 %-ának megfelelő, keletkező hulladékot. E cél elérése érdekében a tagállamok többek között:

A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy 2025-re elkülönítetten gyűjtsék össze az adott évben forgalomba hozott, a melléklet F. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek 90 %-ának megfelelő, keletkező hulladékot
  , és biztosítják azok későbbi újrafeldolgozását
  . E cél elérése érdekében a tagállamok többek között:

, és biztosítják azok későbbi újrafeldolgozását

Módosítás 67

Módosítás 67

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – 1a albekezdés (új)

9 cikk – 1 bekezdés – 1a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az első albekezdést a 2008/98/EK irányelv 10. cikke (3) bekezdése a) pontjának sérelme nélkül kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az első albekezdést a 2008/98/EK irányelv 10. cikke (3) bekezdése a) pontjának sérelme nélkül kell alkalmazni.

Az első albekezdést a 2008/98/EK irányelv 10. cikke (3) bekezdése a) pontjának sérelme nélkül kell alkalmazni.

Módosítás 68

Módosítás 68

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 1 a bekezdés (új)

9 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság a tagállamokkal egyeztetve iránymutatást dolgoz ki a betétdíjas rendszerek működéséről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság a tagállamokkal egyeztetve iránymutatást dolgoz ki a betétdíjas rendszerek működéséről.

A Bizottság a tagállamokkal egyeztetve iránymutatást dolgoz ki a betétdíjas rendszerek működéséről.

Módosítás 69

Módosítás 69

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk

10 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 10. cikk | 10. cikk |
| Figyelemfelkeltő intézkedések | Figyelemfelkeltő intézkedések |
| (1)   A tagállamok intézkedéseket hoznak abból a célból, hogy a 
  fogyasztókat tájékoztassák a
  melléklet G. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek és műanyagtartalmú halászeszközök tekintetében az alábbiakról: | (1)   A tagállamok intézkedéseket hoznak abból a célból, hogy a melléklet G. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek és műanyagtartalmú halászeszközök tekintetében
  ösztönözzék a fogyasztók felelős magatartását és tájékoztassák őket
  az alábbiakról: |
| a) | rendelkezésre álló
  újrafelhasználási
  rendszerekről
  és hulladékgazdálkodási
  lehetőségekről
  ezekre a termékekre és a műanyagtartalmú halászeszközökre vonatkozóan, valamint a 2008/98/EK irányelv 13. cikkének megfelelően végrehajtott eredményes hulladékgazdálkodás bevált gyakorlatairól; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10. cikk

10. cikk

Figyelemfelkeltő intézkedések

Figyelemfelkeltő intézkedések

(1)   A tagállamok intézkedéseket hoznak abból a célból, hogy a 
  fogyasztókat tájékoztassák a
  melléklet G. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek és műanyagtartalmú halászeszközök tekintetében az alábbiakról:

(1)   A tagállamok intézkedéseket hoznak abból a célból, hogy a melléklet G. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek és műanyagtartalmú halászeszközök tekintetében
  ösztönözzék a fogyasztók felelős magatartását és tájékoztassák őket
  az alábbiakról:

a)

rendelkezésre álló
  újrafelhasználási
  rendszerekről
  és hulladékgazdálkodási
  lehetőségekről
  ezekre a termékekre és a műanyagtartalmú halászeszközökre vonatkozóan, valamint a 2008/98/EK irányelv 13. cikkének megfelelően végrehajtott eredményes hulladékgazdálkodás bevált gyakorlatairól;

rendelkezésre álló

rendszerekről

lehetőségekről

| a) | az újrafelhasználható alternatívák,
  újrafelhasználási
  rendszerek
  és hulladékgazdálkodási
  lehetőségek rendelkezésre állásáról
  ezekre a termékekre és a műanyagtartalmú halászeszközökre vonatkozóan, valamint a 2008/98/EK irányelv 13. cikkének megfelelően végrehajtott eredményes hulladékgazdálkodás bevált gyakorlatairól; |
| --- | --- |

a)

az újrafelhasználható alternatívák,
  újrafelhasználási
  rendszerek
  és hulladékgazdálkodási
  lehetőségek rendelkezésre állásáról
  ezekre a termékekre és a műanyagtartalmú halászeszközökre vonatkozóan, valamint a 2008/98/EK irányelv 13. cikkének megfelelően végrehajtott eredményes hulladékgazdálkodás bevált gyakorlatairól;

az újrafelhasználható alternatívák,

rendszerek

lehetőségek rendelkezésre állásáról

| b) | ezen
  termékek és a műanyagtartalmú halászeszközök kidobásának és egyéb helytelen
  hulladékártalmatlanítási
  módjainak környezetre, különösen a tengeri környezetre gyakorolt hatásáról. |
| --- | --- |

b)

ezen
  termékek és a műanyagtartalmú halászeszközök kidobásának és egyéb helytelen
  hulladékártalmatlanítási
  módjainak környezetre, különösen a tengeri környezetre gyakorolt hatásáról.

ezen

hulladékártalmatlanítási

| b) | az e
  termékek és a műanyagtartalmú halászeszközök kidobásának és egyéb helytelen
  elhelyezési
  módjainak környezetre, különösen a tengeri környezetre gyakorolt hatásáról; |
| --- | --- |

b)

az e
  termékek és a műanyagtartalmú halászeszközök kidobásának és egyéb helytelen
  elhelyezési
  módjainak környezetre, különösen a tengeri környezetre gyakorolt hatásáról;

az e

elhelyezési

| ba) | az e termékek nem megfelelő elhelyezésének a csatornahálózatra gyakorolt hatásáról. |
| --- | --- |

ba)

ba)

az e termékek nem megfelelő elhelyezésének a csatornahálózatra gyakorolt hatásáról.

az e termékek nem megfelelő elhelyezésének a csatornahálózatra gyakorolt hatásáról.

Módosítás 70

Módosítás 70

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés

11 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 4–9. cikkek átültetése során a tagállamok által hozott intézkedéseknek meg kell
  felelni
  az uniós élelmiszerjognak, hogy az élelmiszerhigiénia és élelmiszerbiztonság ne kerüljön veszélybe. | A 4–9. cikkek átültetése során a tagállamok által hozott intézkedéseknek meg kell
  felelniük egyrészt
  az uniós élelmiszerjognak, hogy az élelmiszerhigiénia és élelmiszerbiztonság ne kerüljön veszélybe
  , másrészt az Európai Parlament és a Tanács 1935/2004/EK rendeletének

   (1a).
  A tagállamoknak az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok esetében ösztönözniük kell a műanyag fenntartható, biztonságosabb alternatíváinak lehetőség szerinti használatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 4–9. cikkek átültetése során a tagállamok által hozott intézkedéseknek meg kell
  felelni
  az uniós élelmiszerjognak, hogy az élelmiszerhigiénia és élelmiszerbiztonság ne kerüljön veszélybe.

felelni

A 4–9. cikkek átültetése során a tagállamok által hozott intézkedéseknek meg kell
  felelniük egyrészt
  az uniós élelmiszerjognak, hogy az élelmiszerhigiénia és élelmiszerbiztonság ne kerüljön veszélybe
  , másrészt az Európai Parlament és a Tanács 1935/2004/EK rendeletének

   (1a).
  A tagállamoknak az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok esetében ösztönözniük kell a műanyag fenntartható, biztonságosabb alternatíváinak lehetőség szerinti használatát.

felelniük egyrészt

, másrészt az Európai Parlament és a Tanács 1935/2004/EK rendeletének

1a

A tagállamoknak az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok esetében ösztönözniük kell a műanyag fenntartható, biztonságosabb alternatíváinak lehetőség szerinti használatát.

Módosítás 71

Módosítás 71

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 2 a bekezdés (új)

11 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok biztosítják, hogy a harmadik országokba irányuló hulladékexport ne növelje más helyeken a műanyag tengeri hulladék mennyiségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok biztosítják, hogy a harmadik országokba irányuló hulladékexport ne növelje más helyeken a műanyag tengeri hulladék mennyiségét.

A tagállamok biztosítják, hogy a harmadik országokba irányuló hulladékexport ne növelje más helyeken a műanyag tengeri hulladék mennyiségét.

Módosítás 72

Módosítás 72

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

12 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a természetes vagy jogi személyek, és – a nemzeti jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban – azok társulásai, szervezetei vagy csoportjai hozzáférjenek a felülvizsgálati eljárás lehetőségéhez bíróság vagy más, a jogszabályok által kijelölt független és pártatlan testület előtt, hogy megtámadják bármely döntés, intézkedés vagy mulasztás anyagi vagy eljárási törvényességét
  az
  5., 6., 7. és
  8
  . cikk végrehajtásával kapcsolatban, amennyiben az alábbi feltételek közül valamelyik teljesül: | (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a természetes vagy jogi személyek, és – a nemzeti jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban – azok társulásai, szervezetei vagy csoportjai hozzáférjenek a felülvizsgálati eljárás lehetőségéhez bíróság vagy más, a jogszabályok által kijelölt független és pártatlan testület előtt, hogy megtámadják bármely döntés, intézkedés vagy mulasztás anyagi vagy eljárási törvényességét
  a 4.,
  5., 6., 7.
  , 8., 9.
  és
  10
  . cikk végrehajtásával kapcsolatban, amennyiben az alábbi feltételek közül valamelyik teljesül: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a természetes vagy jogi személyek, és – a nemzeti jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban – azok társulásai, szervezetei vagy csoportjai hozzáférjenek a felülvizsgálati eljárás lehetőségéhez bíróság vagy más, a jogszabályok által kijelölt független és pártatlan testület előtt, hogy megtámadják bármely döntés, intézkedés vagy mulasztás anyagi vagy eljárási törvényességét
  az
  5., 6., 7. és
  8
  . cikk végrehajtásával kapcsolatban, amennyiben az alábbi feltételek közül valamelyik teljesül:

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a természetes vagy jogi személyek, és – a nemzeti jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban – azok társulásai, szervezetei vagy csoportjai hozzáférjenek a felülvizsgálati eljárás lehetőségéhez bíróság vagy más, a jogszabályok által kijelölt független és pártatlan testület előtt, hogy megtámadják bármely döntés, intézkedés vagy mulasztás anyagi vagy eljárási törvényességét
  a 4.,
  5., 6., 7.
  , 8., 9.
  és
  10
  . cikk végrehajtásával kapcsolatban, amennyiben az alábbi feltételek közül valamelyik teljesül:

Módosítás 73

Módosítás 73

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk

13 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 13. cikk | 13. cikk |
| A végrehajtás nyomon követésére vonatkozó információk | A végrehajtás nyomon követésére vonatkozó információk |
| (1)   Az Európai Parlament és a Tanács 2003/4/EK irányelve (52) és az Európai Parlament és a Tanács 2007/2/EK irányelve (53) sérelme nélkül, a tagállamok az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segítségével összeállítanak egy adatkészletet, amely az alábbiakat tartalmazza: | (1)   Az Európai Parlament és a Tanács 2003/4/EK irányelve (52) és az Európai Parlament és a Tanács 2007/2/EK irányelve (53) sérelme nélkül, a tagállamok az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segítségével összeállítanak egy adatkészletet, amely az alábbiakat tartalmazza: |
| a) | a melléklet A. részében felsorolt, az Unió piacán évente forgalomba hozott egyszer használatos műanyagtermékekre vonatkozó adatok a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban megvalósuló fogyasztáscsökkenés bemutatása céljából; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

13. cikk

13. cikk

A végrehajtás nyomon követésére vonatkozó információk

A végrehajtás nyomon követésére vonatkozó információk

(1)   Az Európai Parlament és a Tanács 2003/4/EK irányelve (52) és az Európai Parlament és a Tanács 2007/2/EK irányelve (53) sérelme nélkül, a tagállamok az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segítségével összeállítanak egy adatkészletet, amely az alábbiakat tartalmazza:

(1)   Az Európai Parlament és a Tanács 2003/4/EK irányelve (52) és az Európai Parlament és a Tanács 2007/2/EK irányelve (53) sérelme nélkül, a tagállamok az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segítségével összeállítanak egy adatkészletet, amely az alábbiakat tartalmazza:

a)

a melléklet A. részében felsorolt, az Unió piacán évente forgalomba hozott egyszer használatos műanyagtermékekre vonatkozó adatok a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban megvalósuló fogyasztáscsökkenés bemutatása céljából;

| a) | a melléklet A. részében felsorolt, az Unió piacán évente forgalomba hozott egyszer használatos műanyagtermékekre vonatkozó adatok a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban megvalósuló fogyasztáscsökkenés bemutatása céljából; |
| --- | --- |

a)

a melléklet A. részében felsorolt, az Unió piacán évente forgalomba hozott egyszer használatos műanyagtermékekre vonatkozó adatok a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban megvalósuló fogyasztáscsökkenés bemutatása céljából;

| aa) | a melléklet F. részében felsorolt termékek forgalomba hozatalára és külön gyűjtésére vonatkozó adatok a 9. cikkben meghatározott célszámok elérése irányába tanúsított fejlődés bizonyítása érdekében; |
| --- | --- |

aa)

aa)

a melléklet F. részében felsorolt termékek forgalomba hozatalára és külön gyűjtésére vonatkozó adatok a 9. cikkben meghatározott célszámok elérése irányába tanúsított fejlődés bizonyítása érdekében;

a melléklet F. részében felsorolt termékek forgalomba hozatalára és külön gyűjtésére vonatkozó adatok a 9. cikkben meghatározott célszámok elérése irányába tanúsított fejlődés bizonyítása érdekében;

| ab) | a melléklet G. részében felsorolt, az Unió piacán évente forgalomba hozott egyszer használatos műanyagtermékekre vonatkozó adatok az Unión belüli fogyasztásuk nyomon követése céljából; |
| --- | --- |

ab)

ab)

a melléklet G. részében felsorolt, az Unió piacán évente forgalomba hozott egyszer használatos műanyagtermékekre vonatkozó adatok az Unión belüli fogyasztásuk nyomon követése céljából;

a melléklet G. részében felsorolt, az Unió piacán évente forgalomba hozott egyszer használatos műanyagtermékekre vonatkozó adatok az Unión belüli fogyasztásuk nyomon követése céljából;

| ac) | a forgalomba hozott, műanyagtartalmú halászeszközökre és a halászeszközökből származó, összegyűjtött és kezelt hulladékra vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

ac)

ac)

a forgalomba hozott, műanyagtartalmú halászeszközökre és a halászeszközökből származó, összegyűjtött és kezelt hulladékra vonatkozó adatok;

a forgalomba hozott, műanyagtartalmú halászeszközökre és a halászeszközökből származó, összegyűjtött és kezelt hulladékra vonatkozó adatok;

| b) | a tagállamok által a 4. cikk (1) bekezdése céljából
  hozott
  intézkedésekről szóló információk. |
| --- | --- |

b)

a tagállamok által a 4. cikk (1) bekezdése céljából
  hozott
  intézkedésekről szóló információk.

hozott

| b) | a tagállamok által a 4. cikk (1) bekezdése céljából
  kidolgozott tervekről és megtett
  intézkedésekről szóló információk; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok által a 4. cikk (1) bekezdése céljából
  kidolgozott tervekről és megtett
  intézkedésekről szóló információk;

kidolgozott tervekről és megtett

| ba) | az ezen irányelv által lefedett termékekből származó tengeri hulladékra vonatkozó adatok a megtett intézkedések hatásainak nyomon követése érdekében. |
| --- | --- |

ba)

ba)

az ezen irányelv által lefedett termékekből származó tengeri hulladékra vonatkozó adatok a megtett intézkedések hatásainak nyomon követése érdekében.

az ezen irányelv által lefedett termékekből származó tengeri hulladékra vonatkozó adatok a megtett intézkedések hatásainak nyomon követése érdekében.

Az első albekezdés a) pontjában szereplő adatokat évente kell frissíteni, az adatgyűjtés tárgyévének végét követő 12 hónapon belül. Ha lehetséges, a 2007/2/EK irányelv 3. cikke (4) bekezdésében leírt térinformatikai szolgáltatásokat kell használni az adatkészletek bemutatásához.

Az első albekezdés a) pontjában szereplő
  adatokról először ... [az irányelv hatálybalépésétől számított 12 hónap]-ig kell jelentést tenni. Az első albekezdés a)–ac) pontjában szereplő
  adatokat évente kell frissíteni, az adatgyűjtés tárgyévének végét követő 12 hónapon belül. Ha lehetséges, a 2007/2/EK irányelv 3. cikke (4) bekezdésében leírt térinformatikai szolgáltatásokat kell használni az adatkészletek bemutatásához.

adatokról először ... [az irányelv hatálybalépésétől számított 12 hónap]-ig kell jelentést tenni. Az első albekezdés a)–ac) pontjában szereplő

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a Bizottság és az Európai Környezetvédelmi Ügynökség hozzáférjen az (1) bekezdésnek megfelelően létrehozott adatkészlethez.

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a Bizottság és az Európai Környezetvédelmi Ügynökség hozzáférjen az (1) bekezdésnek megfelelően létrehozott adatkészlethez.

(3)   Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség rendszeresen közzéteszi és frissíti a tagállamoktól összegyűjtött adatok alapján elkészített uniós-szintű összegzést. Az uniós szintű összegzésnek adott esetben tartalmaznia kell az irányelv hozadékát, eredményeit és hatásait, az uniós szintű összegző térképeket és a tagállamok összegző jelentéseit.

(3)   Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség rendszeresen közzéteszi és frissíti a tagállamoktól összegyűjtött adatok alapján elkészített uniós-szintű összegzést. Az uniós szintű összegzésnek adott esetben tartalmaznia kell az irányelv hozadékát, eredményeit és hatásait, az uniós szintű összegző térképeket és a tagállamok összegző jelentéseit.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat
  fogadhat
  el az (1) bekezdésben szereplő adatkészlet, információk és adatok formátumának meghatározása érdekében. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a Bizottság a 16. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében fogadja el.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat
  fogad
  el az (1) bekezdésben szereplő adatkészlet, információk és adatok formátumának meghatározása érdekében. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a Bizottság a 16. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében fogadja el.

Módosítás 74 és 150

Módosítás 74 és 150

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk

15 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 15. cikk | 15. cikk |
| Értékelés és felülvizsgálat | Értékelés és felülvizsgálat |
| (1)   A Bizottság ...
  dátumig [hat
  évvel az irányelv átültetésének végső határidejét követően] elvégzi az irányelv értékelését. Az értékelés a 13. cikkben foglaltak szerint rendelkezésre álló információkon alapul. A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátanak a (2) bekezdésben említett jelentés kiértékeléséhez és elkészítéséhez szükséges minden további információt. | (1)   A Bizottság ...
  [öt
  évvel az irányelv átültetésének végső határidejét követően]
  -ig
  elvégzi az irányelv értékelését. Az értékelés a 13. cikkben foglaltak szerint rendelkezésre álló információkon alapul. A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátanak a (2) bekezdésben említett jelentés kiértékeléséhez és elkészítéséhez szükséges minden további információt. |
| (2)   A Bizottság az (1) bekezdésben foglaltak szerint lefolytatott értékelés fő vizsgálati eredményeiről jelentést küld az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. | (2)   A Bizottság az (1) bekezdésben foglaltak szerint lefolytatott értékelés fő vizsgálati eredményeiről jelentést küld az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak.
  A jelentéshez adott esetben jogalkotási javaslatot is csatolni kell. A javaslatnak adott esetben kötelező erejű uniós mennyiségi fogyasztáscsökkentési célértékeket kell meghatároznia a melléklet A. részében felsorolt termékekre vonatkozóan. |
| | (2a)
     
  A Bizottság és a tagállamok legkésőbb 2020. július 31-ig az egész Unióra kiterjedő programot hoznak létre az óceánok műanyaghulladéktól való megtisztítására, és ezt a kezdeményezést nemzetközi szinten népszerűsítik. |
| (3)   A
  jelentésben azt is fel
  kell
  tüntetni, hogy
  : | (3)   A
  jelentésnek tartalmaznia
  kell
  az alábbiakat
  : |
| a) | az
  egyszer használatos műanyagtermékek mellékletben szereplő listáját
  felül kell-e vizsgálni
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

15. cikk

15. cikk

Értékelés és felülvizsgálat

Értékelés és felülvizsgálat

(1)   A Bizottság ...
  dátumig [hat
  évvel az irányelv átültetésének végső határidejét követően] elvégzi az irányelv értékelését. Az értékelés a 13. cikkben foglaltak szerint rendelkezésre álló információkon alapul. A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátanak a (2) bekezdésben említett jelentés kiértékeléséhez és elkészítéséhez szükséges minden további információt.

(1)   A Bizottság ...
  [öt
  évvel az irányelv átültetésének végső határidejét követően]
  -ig
  elvégzi az irányelv értékelését. Az értékelés a 13. cikkben foglaltak szerint rendelkezésre álló információkon alapul. A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátanak a (2) bekezdésben említett jelentés kiértékeléséhez és elkészítéséhez szükséges minden további információt.

(2)   A Bizottság az (1) bekezdésben foglaltak szerint lefolytatott értékelés fő vizsgálati eredményeiről jelentést küld az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak.

(2)   A Bizottság az (1) bekezdésben foglaltak szerint lefolytatott értékelés fő vizsgálati eredményeiről jelentést küld az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak.
  A jelentéshez adott esetben jogalkotási javaslatot is csatolni kell. A javaslatnak adott esetben kötelező erejű uniós mennyiségi fogyasztáscsökkentési célértékeket kell meghatároznia a melléklet A. részében felsorolt termékekre vonatkozóan.

(2a)
     
  A Bizottság és a tagállamok legkésőbb 2020. július 31-ig az egész Unióra kiterjedő programot hoznak létre az óceánok műanyaghulladéktól való megtisztítására, és ezt a kezdeményezést nemzetközi szinten népszerűsítik.

(3)   A
  jelentésben azt is fel
  kell
  tüntetni, hogy
  :

(3)   A
  jelentésnek tartalmaznia
  kell
  az alábbiakat
  :

a)

az
  egyszer használatos műanyagtermékek mellékletben szereplő listáját
  felül kell-e vizsgálni
  ;

az

felül kell-e vizsgálni

| a) | értékelés arról, hogy felül kell-e vizsgálni az
  egyszer használatos műanyagtermékek mellékletben szereplő listáját; |
| --- | --- |

a)

értékelés arról, hogy felül kell-e vizsgálni az
  egyszer használatos műanyagtermékek mellékletben szereplő listáját;

értékelés arról, hogy felül kell-e vizsgálni az

| b) | kivitelezhető-e
  kötelező erejű számszerűsített uniós
  célokat meghatározni
  a fogyasztáscsökkentéshez, különös tekintettel a melléklet A. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek esetén; |
| --- | --- |

b)

kivitelezhető-e
  kötelező erejű számszerűsített uniós
  célokat meghatározni
  a fogyasztáscsökkentéshez, különös tekintettel a melléklet A. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek esetén;

kivitelezhető-e

célokat meghatározni

| b) | vizsgálat arról, hogy megvalósítható-e a
  kötelező erejű számszerűsített uniós
  célok meghatározása
  a fogyasztáscsökkentéshez, különös tekintettel a melléklet A. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek esetén;
  e tekintetben a jelentésnek értékelnie kell a célértékek abszolút számokban kifejezett meghatározását, figyelembe véve a tagállamokban a fogyasztás szintjét és a már elért csökkentéseket; |
| --- | --- |

b)

vizsgálat arról, hogy megvalósítható-e a
  kötelező erejű számszerűsített uniós
  célok meghatározása
  a fogyasztáscsökkentéshez, különös tekintettel a melléklet A. részében felsorolt egyszer használatos műanyagtermékek esetén;
  e tekintetben a jelentésnek értékelnie kell a célértékek abszolút számokban kifejezett meghatározását, figyelembe véve a tagállamokban a fogyasztás szintjét és a már elért csökkentéseket;

vizsgálat arról, hogy megvalósítható-e a

célok meghatározása

e tekintetben a jelentésnek értékelnie kell a célértékek abszolút számokban kifejezett meghatározását, figyelembe véve a tagállamokban a fogyasztás szintjét és a már elért csökkentéseket;

| ba) | értékelés az irányelvben foglalt termékekben felhasznált anyagok terén történt változásról, valamint az ezen termékek újrafelhasználható alternatíváival kapcsolatos új szállítási rendszerekre irányuló innovációról; ebbe beletartozik ezen anyagok és a felmerülő alternatívák átfogó környezeti életciklus-elemzése; |
| --- | --- |

ba)

ba)

értékelés az irányelvben foglalt termékekben felhasznált anyagok terén történt változásról, valamint az ezen termékek újrafelhasználható alternatíváival kapcsolatos új szállítási rendszerekre irányuló innovációról; ebbe beletartozik ezen anyagok és a felmerülő alternatívák átfogó környezeti életciklus-elemzése;

értékelés az irányelvben foglalt termékekben felhasznált anyagok terén történt változásról, valamint az ezen termékek újrafelhasználható alternatíváival kapcsolatos új szállítási rendszerekre irányuló innovációról; ebbe beletartozik ezen anyagok és a felmerülő alternatívák átfogó környezeti életciklus-elemzése;

| c) | elegendő tudományos és műszaki haladás történt-e, és kialakítottak-e az egyszer használatos műanyagtermékekre ezen irányelv hatálya alatt alkalmazható kritériumokat vagy szabványt a tengeri környezetben történő biológiai lebonthatóságra vonatkozóan, és kifejlesztették-e azok egyszer használatos helyettesítő termékeit annak érdekében, hogy meg lehessen határozni, mely termékekre nem kell már adott esetben alkalmazni a forgalomba hozatali korlátozásokat. |
| --- | --- |

c)

c)

elegendő tudományos és műszaki haladás történt-e, és kialakítottak-e az egyszer használatos műanyagtermékekre ezen irányelv hatálya alatt alkalmazható kritériumokat vagy szabványt a tengeri környezetben történő biológiai lebonthatóságra vonatkozóan, és kifejlesztették-e azok egyszer használatos helyettesítő termékeit annak érdekében, hogy meg lehessen határozni, mely termékekre nem kell már adott esetben alkalmazni a forgalomba hozatali korlátozásokat.

elegendő tudományos és műszaki haladás történt-e, és kialakítottak-e az egyszer használatos műanyagtermékekre ezen irányelv hatálya alatt alkalmazható kritériumokat vagy szabványt a tengeri környezetben történő biológiai lebonthatóságra vonatkozóan, és kifejlesztették-e azok egyszer használatos helyettesítő termékeit annak érdekében, hogy meg lehessen határozni, mely termékekre nem kell már adott esetben alkalmazni a forgalomba hozatali korlátozásokat.

Módosítás 75

Módosítás 75

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

17 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | E bekezdés első albekezdésétől eltérve a tagállamok ... [12 hónappal az irányelv hatálybalépését követően]-ig hatályba léptetik a 13. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott jelentéstételi kötelezettségeknek való megfeleléshez szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

E bekezdés első albekezdésétől eltérve a tagállamok ... [12 hónappal az irányelv hatálybalépését követően]-ig hatályba léptetik a 13. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott jelentéstételi kötelezettségeknek való megfeleléshez szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket.

E bekezdés első albekezdésétől eltérve a tagállamok ... [12 hónappal az irányelv hatálybalépését követően]-ig hatályba léptetik a 13. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott jelentéstételi kötelezettségeknek való megfeleléshez szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket.

Módosítás 76

Módosítás 76

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

17 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamoknak azonban meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy ...
  -tól/-től
  [az irányelv
  hatályba lépését
  követő 2 évvel] kezdődően megfeleljenek az 5. cikknek és a 7. cikk (1) bekezdésének, valamint [az irányelv
  hatályba lépését
  követő 3 évvel] a 6. cikk (1) bekezdésének. | A tagállamoknak azonban meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy ... [az irányelv
  hatálybalépését
  követő 2 évvel]
  -tól/-től
  kezdődően megfeleljenek az 5. cikknek és a 7. cikk (1) bekezdésének, valamint [az irányelv
  hatálybalépését
  követő 3 évvel] a 6. cikk (1) bekezdésének
  , kivéve a 6. cikk (1) bekezdésében említett kötelezettségnek a szénsavas italok italtartói tekintetében történő megfeleléshez szükséges intézkedéseket, melyeket a tagállamoknak ... [az irányelv hatálybalépését követő 5 évvel]-tól/től kell alkalmazniuk
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamoknak azonban meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy ...
  -tól/-től
  [az irányelv
  hatályba lépését
  követő 2 évvel] kezdődően megfeleljenek az 5. cikknek és a 7. cikk (1) bekezdésének, valamint [az irányelv
  hatályba lépését
  követő 3 évvel] a 6. cikk (1) bekezdésének.

-tól/-től

hatályba lépését

hatályba lépését

A tagállamoknak azonban meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy ... [az irányelv
  hatálybalépését
  követő 2 évvel]
  -tól/-től
  kezdődően megfeleljenek az 5. cikknek és a 7. cikk (1) bekezdésének, valamint [az irányelv
  hatálybalépését
  követő 3 évvel] a 6. cikk (1) bekezdésének
  , kivéve a 6. cikk (1) bekezdésében említett kötelezettségnek a szénsavas italok italtartói tekintetében történő megfeleléshez szükséges intézkedéseket, melyeket a tagállamoknak ... [az irányelv hatálybalépését követő 5 évvel]-tól/től kell alkalmazniuk
  .

hatálybalépését

-tól/-től

hatálybalépését

, kivéve a 6. cikk (1) bekezdésében említett kötelezettségnek a szénsavas italok italtartói tekintetében történő megfeleléshez szükséges intézkedéseket, melyeket a tagállamoknak ... [az irányelv hatálybalépését követő 5 évvel]-tól/től kell alkalmazniuk

Módosítás 77

Módosítás 77

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

17 cikk – 2 bekezdés

17 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon
  főbb
  rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el. | (2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
  A Bizottság ellenőrzi, hogy ezek a rendelkezések nem jelentenek-e indokolatlanul nagy akadályokat az egységes piac működésére nézve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon
  főbb
  rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
  A Bizottság ellenőrzi, hogy ezek a rendelkezések nem jelentenek-e indokolatlanul nagy akadályokat az egységes piac működésére nézve.

Módosítás 78 és 124/rev

Módosítás 78 és 124/rev

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – A rész

I melléklet – A rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A fogyasztás csökkentéséről szóló 4. cikkben szereplő egyszer használatos műanyag termékek | A fogyasztás csökkentéséről szóló 4. cikkben szereplő egyszer használatos műanyag termékek |
| | — | Italtartó poharak, beleértve azok tetejét és fedelét |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A fogyasztás csökkentéséről szóló 4. cikkben szereplő egyszer használatos műanyag termékek

A fogyasztás csökkentéséről szóló 4. cikkben szereplő egyszer használatos műanyag termékek

—

Italtartó poharak, beleértve azok tetejét és fedelét

Italtartó poharak, beleértve azok tetejét és fedelét

| — | Ételtároló edények, azaz ételtartók, például dobozok fedéllel vagy anélkül, amelyek olyan ételek tárolására szolgálnak, amelyeket vagy a helyszínen azonnal elfogyasztanak az ételtartóból, vagy elvitelre magukkal visznek
  készételként
  , például a gyorsételekhez használt ételtároló edények, kivéve az italtartókat, tányérokat és tasakokat, valamint az ételt tartalmazó csomagolásokat |
| --- | --- |

—

Ételtároló edények, azaz ételtartók, például dobozok fedéllel vagy anélkül, amelyek olyan ételek tárolására szolgálnak, amelyeket vagy a helyszínen azonnal elfogyasztanak az ételtartóból, vagy elvitelre magukkal visznek
  készételként
  , például a gyorsételekhez használt ételtároló edények, kivéve az italtartókat, tányérokat és tasakokat, valamint az ételt tartalmazó csomagolásokat

készételként

| — | Ételtároló edények, azaz ételtartók, például dobozok fedéllel vagy anélkül, amelyek olyan ételek tárolására szolgálnak, amelyeket
  további előkészítés nélkül
  vagy a helyszínen azonnal elfogyasztanak az ételtartóból, vagy elvitelre magukkal visznek, például a gyorsételekhez használt ételtároló edények, kivéve az italtartókat, tányérokat és tasakokat, valamint az ételt tartalmazó csomagolásokat |
| --- | --- |

—

Ételtároló edények, azaz ételtartók, például dobozok fedéllel vagy anélkül, amelyek olyan ételek tárolására szolgálnak, amelyeket
  további előkészítés nélkül
  vagy a helyszínen azonnal elfogyasztanak az ételtartóból, vagy elvitelre magukkal visznek, például a gyorsételekhez használt ételtároló edények, kivéve az italtartókat, tányérokat és tasakokat, valamint az ételt tartalmazó csomagolásokat

további előkészítés nélkül

Az élelmiszer egyszemélyes adagnak szánt ételtároló edényben vagy evőeszközzel ellátott ételtároló edényben történő értékesítése azt jelzi, hogy a szóban forgó ételt közvetlenül az ételtároló edényből kellene elfogyasztani.

Az élelmiszer egyszemélyes adagnak szánt ételtároló edényben vagy evőeszközzel ellátott ételtároló edényben történő értékesítése azt jelzi, hogy a szóban forgó ételt közvetlenül az ételtároló edényből kellene elfogyasztani.

A további előkészítés fogalma olyan tevékenységeket foglal magában, mint a melegítés, a forró víz hozzáadása, a mosás, a szeletelés és a darabolás.

A további előkészítés fogalma olyan tevékenységeket foglal magában, mint a melegítés, a forró víz hozzáadása, a mosás, a szeletelés és a darabolás.

Példák az e melléklet A., E. és G. részében szereplő egyszer használatos műanyag ételtároló edényekre:

Példák az e melléklet A., E. és G. részében szereplő egyszer használatos műanyag ételtároló edényekre:

| — | Gyorsételek tárolására szánt tárolóedények, például hidegen történő fogyasztásra szánt élelmiszert tartalmazó ételdobozok vagy salátásdobozok |
| --- | --- |

—

Gyorsételek tárolására szánt tárolóedények, például hidegen történő fogyasztásra szánt élelmiszert tartalmazó ételdobozok vagy salátásdobozok

Gyorsételek tárolására szánt tárolóedények, például hidegen történő fogyasztásra szánt élelmiszert tartalmazó ételdobozok vagy salátásdobozok

| — | Gyorsételek tárolására szánt tárolóedények, például melegen történő fogyasztásra szánt élelmiszert tartalmazó ételdobozok vagy salátásdobozok, kivéve, ha az élelmiszert a fogyasztónak kell a vásárlást követően felmelegítenie |
| --- | --- |

—

Gyorsételek tárolására szánt tárolóedények, például melegen történő fogyasztásra szánt élelmiszert tartalmazó ételdobozok vagy salátásdobozok, kivéve, ha az élelmiszert a fogyasztónak kell a vásárlást követően felmelegítenie

Gyorsételek tárolására szánt tárolóedények, például melegen történő fogyasztásra szánt élelmiszert tartalmazó ételdobozok vagy salátásdobozok, kivéve, ha az élelmiszert a fogyasztónak kell a vásárlást követően felmelegítenie

| — | Hamburger, szendvics vagy wrap tárolására szánt dobozok |
| --- | --- |

—

Hamburger, szendvics vagy wrap tárolására szánt dobozok

Hamburger, szendvics vagy wrap tárolására szánt dobozok

| — | Egyszemélyes adagnak szánt ételtároló edények további előkészítést nem igénylő, friss vagy feldolgozott élelmiszerek, például gyümölcsök, zöldségek, desszertek vagy fagylaltok tárolására, melyeket egyenként kiszerelve értékesítenek |
| --- | --- |

—

Egyszemélyes adagnak szánt ételtároló edények további előkészítést nem igénylő, friss vagy feldolgozott élelmiszerek, például gyümölcsök, zöldségek, desszertek vagy fagylaltok tárolására, melyeket egyenként kiszerelve értékesítenek

Egyszemélyes adagnak szánt ételtároló edények további előkészítést nem igénylő, friss vagy feldolgozott élelmiszerek, például gyümölcsök, zöldségek, desszertek vagy fagylaltok tárolására, melyeket egyenként kiszerelve értékesítenek

Példák az e melléklet A., E. és G. részében szereplő egyszer használatos műanyag ételtároló edényektől eltérő ételtároló edényekre:

Példák az e melléklet A., E. és G. részében szereplő egyszer használatos műanyag ételtároló edényektől eltérő ételtároló edényekre:

| — | További előkészítést igénylő, szárított vagy hidegen értékesített élelmiszert tartalmazó ételtároló edények |
| --- | --- |

—

További előkészítést igénylő, szárított vagy hidegen értékesített élelmiszert tartalmazó ételtároló edények

További előkészítést igénylő, szárított vagy hidegen értékesített élelmiszert tartalmazó ételtároló edények

| — | Az egyszemélyesnél nagyobb adagnak szánt ételtároló edények |
| --- | --- |

—

Az egyszemélyesnél nagyobb adagnak szánt ételtároló edények

Az egyszemélyesnél nagyobb adagnak szánt ételtároló edények

| — | Egyszemélyes adagnak szánt ételtároló edények, melyeket nem egyenként kiszerelve értékesítenek |
| --- | --- |

—

Egyszemélyes adagnak szánt ételtároló edények, melyeket nem egyenként kiszerelve értékesítenek

Egyszemélyes adagnak szánt ételtároló edények, melyeket nem egyenként kiszerelve értékesítenek

| — | Italtartó poharak |
| --- | --- |

—

Italtartó poharak

Italtartó poharak

Módosítás 79

Módosítás 79

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – B rész – 2 franciabekezdés

I melléklet – B rész – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Evőeszközök (villák, kések, kanalak, evőpálcikák) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Evőeszközök (villák, kések, kanalak, evőpálcikák)

| — | Evőeszközök (villák, kések, kanalak, evőpálcikák)
  , kivéve 2023-ig az oktatási létesítmények vagy egészségügyi intézmények számára biztosított evőeszközöket, amelyeket az intézmények a 2014/24/EU irányelv 2. cikkének 8. pontjában meghatározott, 2018. december 31. előtt odaítélt, árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések

   (1a)

  keretében szereznek be |
| --- | --- |

—

Evőeszközök (villák, kések, kanalak, evőpálcikák)
  , kivéve 2023-ig az oktatási létesítmények vagy egészségügyi intézmények számára biztosított evőeszközöket, amelyeket az intézmények a 2014/24/EU irányelv 2. cikkének 8. pontjában meghatározott, 2018. december 31. előtt odaítélt, árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések

   (1a)

  keretében szereznek be

, kivéve 2023-ig az oktatási létesítmények vagy egészségügyi intézmények számára biztosított evőeszközöket, amelyeket az intézmények a 2014/24/EU irányelv 2. cikkének 8. pontjában meghatározott, 2018. december 31. előtt odaítélt, árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések

1a

keretében szereznek be

Módosítás 80

Módosítás 80

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – B rész – 3 franciabekezdés

I melléklet – B rész – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Tányérok |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Tányérok

| — | Tányérok
  , kivéve 2023-ig az oktatási létesítmények vagy egészségügyi intézmények számára biztosított evőeszközöket, amelyeket az intézmények a 2014/24/EU irányelv 2. cikkének 8. pontjában meghatározott, 2018. december 31. előtt odaítélt, árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések

   (1a)

  keretében szereznek be. |
| --- | --- |

—

Tányérok
  , kivéve 2023-ig az oktatási létesítmények vagy egészségügyi intézmények számára biztosított evőeszközöket, amelyeket az intézmények a 2014/24/EU irányelv 2. cikkének 8. pontjában meghatározott, 2018. december 31. előtt odaítélt, árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések

   (1a)

  keretében szereznek be.

, kivéve 2023-ig az oktatási létesítmények vagy egészségügyi intézmények számára biztosított evőeszközöket, amelyeket az intézmények a 2014/24/EU irányelv 2. cikkének 8. pontjában meghatározott, 2018. december 31. előtt odaítélt, árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések

1a

keretében szereznek be.

Módosítás 81

Módosítás 81

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – B rész – 6 franciabekezdés

I melléklet – B rész – 6 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Léggömbökhöz – kivéve az ipari vagy más foglalkozásszerű felhasználásra szánt ballonokat, valamint a fogyasztók számára nem értékesített alkalmazásokat – rögzítendő és azokat tartó pálcák,
  beleértve
  e pálcák
  mechanizmusait |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Léggömbökhöz – kivéve az ipari vagy más foglalkozásszerű felhasználásra szánt ballonokat, valamint a fogyasztók számára nem értékesített alkalmazásokat – rögzítendő és azokat tartó pálcák,
  beleértve
  e pálcák
  mechanizmusait

beleértve

mechanizmusait

| — | Léggömbökhöz – kivéve az ipari vagy más foglalkozásszerű felhasználásra szánt ballonokat, valamint a fogyasztók számára nem értékesített alkalmazásokat – rögzítendő és azokat tartó pálcák, e pálcák
  mechanizmusai nélkül |
| --- | --- |

—

Léggömbökhöz – kivéve az ipari vagy más foglalkozásszerű felhasználásra szánt ballonokat, valamint a fogyasztók számára nem értékesített alkalmazásokat – rögzítendő és azokat tartó pálcák, e pálcák
  mechanizmusai nélkül

mechanizmusai nélkül

Módosítás 83 és 117

Módosítás 83 és 117

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – B rész – 6 a franciabekezdés (új)

I melléklet – B rész – 6 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Oxidatív biológiai úton lebontható műanyagból készült termékek |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Oxidatív biológiai úton lebontható műanyagból készült termékek

Oxidatív biológiai úton lebontható műanyagból készült termékek

Módosítás 84

Módosítás 84

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – B rész – 6 b franciabekezdés (új)

I melléklet – B rész – 6 b franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Expandált polisztirolból készült étel- és italtartók, amelyek olyan ételek tárolására szolgálnak, amelyeket vagy a helyszínen, vagy elvitel után azonnal, további előkészítés nélkül elfogyasztanak a tartályból |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Expandált polisztirolból készült étel- és italtartók, amelyek olyan ételek tárolására szolgálnak, amelyeket vagy a helyszínen, vagy elvitel után azonnal, további előkészítés nélkül elfogyasztanak a tartályból

Expandált polisztirolból készült étel- és italtartók, amelyek olyan ételek tárolására szolgálnak, amelyeket vagy a helyszínen, vagy elvitel után azonnal, további előkészítés nélkül elfogyasztanak a tartályból

Módosítás 85

Módosítás 85

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – C rész – 1 franciabekezdés

I melléklet – C rész – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Italtárolók, vagyis folyadék tárolására használatos tárolóedények, például italpalackok, beleértve a fedelüket és kupakjukat is |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Italtárolók, vagyis folyadék tárolására használatos tárolóedények, például italpalackok, beleértve a fedelüket és kupakjukat is

| — | Italtárolók, vagyis folyadék tárolására használatos tárolóedények, például italpalackok, beleértve a fedelüket és kupakjukat is
  , kivéve a 609/2013/EU rendelet 2. cikkének g) pontjában meghatározott, speciális gyógyászati célra szánt, folyékony formában elfogyasztandó ételekhez szánt és használt speciális tartályokat |
| --- | --- |

—

Italtárolók, vagyis folyadék tárolására használatos tárolóedények, például italpalackok, beleértve a fedelüket és kupakjukat is
  , kivéve a 609/2013/EU rendelet 2. cikkének g) pontjában meghatározott, speciális gyógyászati célra szánt, folyékony formában elfogyasztandó ételekhez szánt és használt speciális tartályokat

, kivéve a 609/2013/EU rendelet 2. cikkének g) pontjában meghatározott, speciális gyógyászati célra szánt, folyékony formában elfogyasztandó ételekhez szánt és használt speciális tartályokat

Módosítás 125

Módosítás 125

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – D rész – 3 franciabekezdés

I melléklet – D rész – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Léggömbök, kivéve az ipari vagy más foglalkozásszerű felhasználásra szánt ballonokat, valamint a fogyasztók számára nem értékesített alkalmazásokat |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Léggömbök, kivéve az ipari vagy más foglalkozásszerű felhasználásra szánt ballonokat, valamint a fogyasztók számára nem értékesített alkalmazásokat

Léggömbök, kivéve az ipari vagy más foglalkozásszerű felhasználásra szánt ballonokat, valamint a fogyasztók számára nem értékesített alkalmazásokat

törölve

törölve

Módosítás 86

Módosítás 86

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – D rész – 3 a franciabekezdés (új)

I melléklet – D rész – 3 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Dohánytermékek szűrővel, valamint azok a szűrők, amelyeket dohánytermékekkel történő együttes használathoz hoznak forgalomba |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Dohánytermékek szűrővel, valamint azok a szűrők, amelyeket dohánytermékekkel történő együttes használathoz hoznak forgalomba

Dohánytermékek szűrővel, valamint azok a szűrők, amelyeket dohánytermékekkel történő együttes használathoz hoznak forgalomba

Módosítás 87

Módosítás 87

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – D rész – 3 b franciabekezdés (új)

I melléklet – D rész – 3 b franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Rugalmas anyagból készült dobozok és csomagolóanyagok olyan élelmiszerek tárolására, amelyeket a zacskóból vagy csomagolásból további előkészítés nélküli, azonnali fogyasztásra szánnak |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Rugalmas anyagból készült dobozok és csomagolóanyagok olyan élelmiszerek tárolására, amelyeket a zacskóból vagy csomagolásból további előkészítés nélküli, azonnali fogyasztásra szánnak

Rugalmas anyagból készült dobozok és csomagolóanyagok olyan élelmiszerek tárolására, amelyeket a zacskóból vagy csomagolásból további előkészítés nélküli, azonnali fogyasztásra szánnak

Módosítás 88

Módosítás 88

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – D rész – 3 c franciabekezdés (új)

I melléklet – D rész – 3 c franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Italtartó poharak |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Italtartó poharak

Italtartó poharak

Módosítás 89

Módosítás 89

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – E rész – 4 franciabekezdés

I melléklet – E rész – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Italtartó poharak |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Italtartó poharak

| — | Italtartó poharak
  , beleértve azok tetejét és fedelét |
| --- | --- |

—

Italtartó poharak
  , beleértve azok tetejét és fedelét

, beleértve azok tetejét és fedelét

Módosítás 90

Módosítás 90

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – F rész – 1 franciabekezdés

I melléklet – F rész – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Italpalackok |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Italpalackok

| — | Italpalackok
  , beleértve azok kupakját és fedelét |
| --- | --- |

—

Italpalackok
  , beleértve azok kupakját és fedelét

, beleértve azok kupakját és fedelét

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0317/2018).

1

(32)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának
  Az
  anyagkörforgás megvalósítása – a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési
  terv
  (COM(2015)0614).

32

Az

terv

(33)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának
  A
  műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai
  stratégia
  (COM(2018)0028).

33

A

stratégia

(32)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának
  : „Az
  anyagkörforgás megvalósítása – a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési
  terv”
  (COM(2015)0614).

32

: „Az

terv”

(33)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának
  : „A
  műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai
  stratégia”
  (COM(2018)0028).

33

: „A

stratégia”

(34)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

34

(35)  Az Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlésén 2015. szeptember 25-én elfogadott 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend.

35

(34)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

34

(35)  Az Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlésén 2015. szeptember 25-én elfogadott
  , a
  2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend.

35

, a

(36)  Az Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlésén 2015. szeptember 25-én elfogadott 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend.

36

(36)  Az Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlésén 2015. szeptember 25-én elfogadott
  , a
  2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend.

36

, a

(40)  2008/98/EK irányelv, 2000/59/EK irányelv, 2000/60/EK irányelv, 2008/56/EK irányelv, valamint a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

40

(41)  Az Európai Parlament és a Tanács 94/62/EK irányelve (1994. december 20.) a csomagolásról és a csomagolási hulladékról (HL L 365., 1994.12.31., 10. o.).

41

(42)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia (COM(2018)0028).

42

(40)  2008/98/EK irányelv, 2000/59/EK irányelv, 2000/60/EK irányelv, 2008/56/EK irányelv, valamint a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

40

(41)  Az Európai Parlament és a Tanács 94/62/EK irányelve (1994. december 20.) a csomagolásról és a csomagolási hulladékról (HL L 365., 1994.12.31., 10. o.).

41

(42)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” (COM(2018)0028).

42

(44)  Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről szóló 178/2002/EK rendelet (HL L 31., 2002.2.1., 1
  –24
  . o.), az élelmiszer-higiéniáról szóló 852/2004/EK rendelet (HL L 139., 2004.4.30., 1
  –54
  . o.), az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról szóló 1935/2004/EK rendelet,
  és
  az
  élelmiszerbiztonságról
  , higiéniáról és címkézésről szóló egyéb vonatkozó jogszabályok (HL L 338., 2004.11.13., 4
  –17
  . o.).

44

–24

–54

és

élelmiszerbiztonságról

–17

(43a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/720 irányelve (2015. április 29.) a 94/62/EK irányelvnek a könnyű műanyag hordtasakok felhasználásának csökkentése tekintetében történő módosításáról (HL L 115., 2015.5.6., 11. o.).

43a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/720 irányelve (2015. április 29.) a 94/62/EK irányelvnek a könnyű műanyag hordtasakok felhasználásának csökkentése tekintetében történő módosításáról (HL L 115., 2015.5.6., 11. o.).

(44)  Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről szóló 178/2002/EK rendelet (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.), az élelmiszer-higiéniáról szóló 852/2004/EK rendelet (HL L 139., 2004.4.30., 1. o.), az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról szóló 1935/2004/EK rendelet,
  valamint
  az
  élelmiszer-biztonságról
  , higiéniáról és címkézésről szóló egyéb vonatkozó jogszabályok (HL L 338., 2004.11.13., 4. o.).

44

valamint

élelmiszer-biztonságról

(45)  Az Európai Parlament és a Tanács 1025/2012/EU rendelete (2012. október 25.) az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 316., 2012.11.14., 12. o.).

45

(45)  Az Európai Parlament és a Tanács 1025/2012/EU rendelete (2012. október 25.) az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 316., 2012.11.14., 12. o.).

45

(46)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete, a 2000/59/EK irányelv és a 2008/98/EK irányelv.

46

(46)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete, a 2000/59/EK irányelv és a 2008/98/EK irányelv.

46

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/851 irányelve (2018. május 30.) a hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv módosításáról (HL L 150., 2018.6.14., 109. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/851 irányelve (2018. május 30.) a hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv módosításáról (HL L 150., 2018.6.14., 109. o.).

(48)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

48

(48)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

48

(50)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

50

Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

(51)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

51

(50)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/83/EU irányelve (2011. október 25.) a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 304., 2011.11.22., 64. o.).

50

Az Európai Parlament és a Tanács 2011/83/EU irányelve (2011. október 25.) a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 304., 2011.11.22., 64. o.).

(51)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

51

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1535 irányelve (2015. szeptember 9.) a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról (kodifikált szöveg) (HL L 241., 2015.9.17., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1535 irányelve (2015. szeptember 9.) a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról (kodifikált szöveg) (HL L 241., 2015.9.17., 1. o.).

(1a)  
  A Tanács 850/98/EK rendelete (1998. március 30.) a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról (HL L 125., 1998.4.27., 1. o.).

1a

A Tanács 850/98/EK rendelete (1998. március 30.) a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról (HL L 125., 1998.4.27., 1. o.).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1935/2004/EK rendelete (2004. október 27.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2004.11.13., 4. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 1935/2004/EK rendelete (2004. október 27.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2004.11.13., 4. o.).

(52)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/4/EK irányelve (2003. január 28.) a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről és a 90/313/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 41., 2003.2.14., 26. o.).

52

(53)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/2/EK irányelve (2007. március 14.) az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról (HL L 108., 2007.4.25., 1. o.).

53

(52)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/4/EK irányelve (2003. január 28.) a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről és a 90/313/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 41., 2003.2.14., 26. o.).

52

(53)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/2/EK irányelve (2007. március 14.) az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról (HL L 108., 2007.4.25., 1. o.).

53

(1a)  
  „árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés”: olyan közbeszerzési szerződés, amelynek tárgya termékek megvásárlása, lízingje, bérlete vagy részletvétele, vételi joggal vagy anélkül. Az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés mellékesen beállítási és üzembe helyezési műveletekre is kiterjedhet.

1a

„árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés”: olyan közbeszerzési szerződés, amelynek tárgya termékek megvásárlása, lízingje, bérlete vagy részletvétele, vételi joggal vagy anélkül. Az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés mellékesen beállítási és üzembe helyezési műveletekre is kiterjedhet.

(1a)  
  „árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés”: olyan közbeszerzési szerződés, amelynek tárgya termékek megvásárlása, lízingje, bérlete vagy részletvétele, vételi joggal vagy anélkül. Az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés mellékesen beállítási és üzembe helyezési műveletekre is kiterjedhet.

1a

„árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés”: olyan közbeszerzési szerződés, amelynek tárgya termékek megvásárlása, lízingje, bérlete vagy részletvétele, vételi joggal vagy anélkül. Az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés mellékesen beállítási és üzembe helyezési műveletekre is kiterjedhet.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/284 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/284

---

P8_TA(2018)0412

A Schengeni Információs Rendszernek a határforgalom-ellenőrzés terén történő létrehozása, működése és használata ***I

Az Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a határforgalom-ellenőrzés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, az 515/2014/EU rendelet módosításáról, valamint az 1987/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0882 – C8-0533/2016 – 2016/0408(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 345/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0882), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0882),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjára és 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0533/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjára és 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0533/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. június 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. június 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A8-0347/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A8-0347/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0408

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 24-én került elfogadásra a határforgalom-ellenőrzés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény módosításáról, valamint az 1987/2006/EK rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/1861 rendelettel.)

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/285 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/285

---

P8_TA(2018)0413

A Schengeni Információs Rendszernek a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén történő létrehozásáról, működéséről és használatáról ***I

Az Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, valamint az 515/2014/EU rendelet módosításáról, továbbá az 1986/2006/EK rendelet, a 2007/533/IB tanácsi határozat és a 2010/261/EU bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0883 – C8-0530/2016 – 2016/0409(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 345/42)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0883), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0883),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 82. cikke (1) bekezdése második albekezdésének d) pontjára, 85. cikkének (1) bekezdésére, 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, valamint 88. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0530/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 82. cikke (1) bekezdése második albekezdésének d) pontjára, 85. cikkének (1) bekezdésére, 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, valamint 88. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0530/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. június 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. június 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0349/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0349/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0409

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 24-én került elfogadásra a rendőrségi együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról, a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1986/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2010/261/EU bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/1862 rendelettel.)

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/286 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/286

---

P8_TA(2018)0414

A Schengeni Információs Rendszernek a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszatérése céljából történő használata ***I

Az Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a Schengeni Információs Rendszernek a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszatérése céljából történő használatáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0881 – C8-0532/2016 – 2016/0407(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 345/43)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0881), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0881),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0532/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0532/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. június 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. június 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A8-0348/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A8-0348/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | jóváhagyja az Európai Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2016)0407

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 24-én került elfogadásra a Schengeni Információs Rendszernek a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldése céljából történő használatáról szóló, (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/1860 rendelettel.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament és a Tanács nyilatkozata (Írországról/a visszatérésről)

Az Európai Parlament és a Tanács felkéri a Bizottságot, hogy – kezdeményezési jogának sérelme nélkül – amint Írország részt vesz a 2008/115/EK irányelvben, a Szerződésekkel és a megfelelő jegyzőkönyvekkel összhangban értékelje a jogi helyzetet, és szükség szerint terjesszen elő jogalkotási javaslatot annak érdekében, hogy lehetővé tegye a visszatéréssel kapcsolatos, Írország és a többi tagállam közötti együttműködés SIS-en keresztül történő végrehajtását.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/288 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/288

---

P8_TA(2018)0415

Az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedéki adója szerkezetének összehangolása *

Az Európai Parlament 2018. október 24-i jogalkotási állásfoglalása az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedéki adója szerkezetének összehangolásáról szóló 92/83/EGK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2018)0334 – C8-0269/2018 – 2018/0173(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

(2020/C 345/44)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0334), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0334),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0269/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0269/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0307/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0307/2018),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | A C-30/17. sz., Kompania Piwowarska ügyben 2018. május 17-én hozott ítéletében

   (1a)

  a Bíróság a Plato-fok mértékének kiszámításáról rendelkezett. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

A C-30/17. sz., Kompania Piwowarska ügyben 2018. május 17-én hozott ítéletében

   (1a)

  a Bíróság a Plato-fok mértékének kiszámításáról rendelkezett.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

92/83/EGK irányelv

3 cikk – 1 bekezdés – 1a albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Plato-fok mérése céljából a sör minden összetevőjét figyelembe kell venni,
  beleértve
  az
  erjesztést
  követően hozzáadott összetevőket
  is
  .; | A Plato-fok mérése céljából a sör minden összetevőjét figyelembe kell venni,
  kivéve
  az
  erjesztés befejeződését
  követően hozzáadott összetevőket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Plato-fok mérése céljából a sör minden összetevőjét figyelembe kell venni,
  beleértve
  az
  erjesztést
  követően hozzáadott összetevőket
  is
  .;

A Plato-fok mérése céljából a sör minden összetevőjét figyelembe kell venni,
  kivéve
  az
  erjesztés befejeződését
  követően hozzáadott összetevőket.

---

(1a)  
  A Bíróságnak a C-30/17. sz., Kompania Piwowarska ügyben, 2018. május 17-én hozott ítélete, ECLI:EU:C:2018:325.

---

2018. október 25., csütörtök

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/290 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/290

---

P8_TA(2018)0418

Kulturális javak behozatala ***I

Az Európai Parlament 2018. október 25-én elfogadott módosításai a kulturális javak behozataláról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 345/45)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A Tanácsnak a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemről szóló, 2016. február 12-i következtetései, a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem fokozásáról szóló közleménye (24) és a terrorizmus elleni küzdelemről szóló irányelv (25) fényében a harmadik országokkal folytatott kereskedelemre vonatkozóan közös szabályokat kell elfogadni, hogy biztosítva legyen a kulturális javak elvesztése elleni hatékony védelem, az emberiség kulturális örökségének megőrzése és a fosztogatással szerzett, kulturális örökséget képező javak Unión belüli vevőknek történő értékesítésével megvalósuló terrorizmusfinanszírozás megelőzése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A Tanácsnak a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemről szóló, 2016. február 12-i következtetései, a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem fokozásáról szóló közleménye (24) és a terrorizmus elleni küzdelemről szóló irányelv (25) fényében a harmadik országokkal folytatott kereskedelemre vonatkozóan közös szabályokat kell elfogadni, hogy biztosítva legyen a kulturális javak elvesztése elleni hatékony védelem, az emberiség kulturális örökségének megőrzése és a fosztogatással szerzett, kulturális örökséget képező javak Unión belüli vevőknek történő értékesítésével megvalósuló terrorizmusfinanszírozás megelőzése.

| (1) | A Tanácsnak a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemről szóló, 2016. február 12-i következtetései, a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem fokozásáról szóló közleménye (24) és a terrorizmus elleni küzdelemről szóló irányelv (25) fényében a harmadik országokkal folytatott kereskedelemre vonatkozóan közös szabályokat kell elfogadni, hogy biztosítva legyen
  az illegális kereskedelem, illetve
  a kulturális javak elvesztése
  vagy elpusztítása
  elleni hatékony védelem, az emberiség kulturális örökségének megőrzése és a fosztogatással szerzett, kulturális örökséget képező javak Unión belüli vevőknek történő értékesítésével megvalósuló terrorizmusfinanszírozás
  és pénzmosás
  megelőzése. |
| --- | --- |

(1)

A Tanácsnak a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemről szóló, 2016. február 12-i következtetései, a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem fokozásáról szóló közleménye (24) és a terrorizmus elleni küzdelemről szóló irányelv (25) fényében a harmadik országokkal folytatott kereskedelemre vonatkozóan közös szabályokat kell elfogadni, hogy biztosítva legyen
  az illegális kereskedelem, illetve
  a kulturális javak elvesztése
  vagy elpusztítása
  elleni hatékony védelem, az emberiség kulturális örökségének megőrzése és a fosztogatással szerzett, kulturális örökséget képező javak Unión belüli vevőknek történő értékesítésével megvalósuló terrorizmusfinanszírozás
  és pénzmosás
  megelőzése.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | tekintettel az Uniónak a tisztességes eljárások és az áldozatok kártalanítása iránti elkötelezettségére, valamint az Egyesült Nemzetek Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezete (UNESCO) alkotmányára és a kulturális örökség védelméről szóló egyezményeire, biztosítani kell a kereskedelem tárgyát képező, illegális ásatással szerzett vagy illegális úton beszerzett tárgyak visszaszolgáltatását. A népek és területek kizsákmányolása tekintetében – ami általában a kulturális javak illegális kereskedelméhez vagy csempészéséhez vezet, különösen, ha a kulturális javak illegális kereskedelmére vagy csempészésére fegyveres konfliktussal összefüggésben kerül sor – e rendeletnek a kulturális termék piaci értéke helyett inkább a lakosság és a terület regionális és helyi jellemzőit kell figyelembe vennie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

tekintettel az Uniónak a tisztességes eljárások és az áldozatok kártalanítása iránti elkötelezettségére, valamint az Egyesült Nemzetek Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezete (UNESCO) alkotmányára és a kulturális örökség védelméről szóló egyezményeire, biztosítani kell a kereskedelem tárgyát képező, illegális ásatással szerzett vagy illegális úton beszerzett tárgyak visszaszolgáltatását. A népek és területek kizsákmányolása tekintetében – ami általában a kulturális javak illegális kereskedelméhez vagy csempészéséhez vezet, különösen, ha a kulturális javak illegális kereskedelmére vagy csempészésére fegyveres konfliktussal összefüggésben kerül sor – e rendeletnek a kulturális termék piaci értéke helyett inkább a lakosság és a terület regionális és helyi jellemzőit kell figyelembe vennie.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A kulturális örökség a civilizáció egyik alapvető
  elemét
  képezi, minden nép kulturális életét gazdagítja, ezért védeni kell a jogellenes eltulajdonítással és háborús fosztogatással szemben. A Uniónak ennek megfelelően tiltania kell a harmadik országokból jogellenesen exportált kulturális javak Unió vámterületére való
  belépését
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

A kulturális örökség a civilizáció egyik alapvető
  elemét
  képezi, minden nép kulturális életét gazdagítja, ezért védeni kell a jogellenes eltulajdonítással és háborús fosztogatással szemben. A Uniónak ennek megfelelően tiltania kell a harmadik országokból jogellenesen exportált kulturális javak Unió vámterületére való
  belépését
  .

| (2) | A kulturális javak gyakran komoly kulturális, művészi, történelmi és tudományos jelentőséggel bírnak. A kulturális
  örökség a civilizáció egyik alapvető
  részét
  képezi,
  többek között szimbolikus értékkel bír, és kulturális emlék az emberiség számára.
  Minden nép kulturális életét gazdagítja,
  és a civilizáció közös emléke, ismerete és fejlődése révén egyesíti az embereket.
  Ezért védeni kell a jogellenes eltulajdonítással és háborús fosztogatással szemben.
  A régészeti lelőhelyeken mindig előfordultak fosztogatások, de ez mára ipari méreteket öltött. Mindaddig, amíg az illegálisan feltárt kulturális javakat jól el lehet adni, és abból nyereségre lehet szert tenni jelentős kockázatok nélkül, ezek a feltárások és fosztogatások a jövőben is folytatódni fognak. A kulturális örökség gazdasági és művészi értéke komoly keresletet támaszt a nemzetközi piacon, azonban erős nemzetközi jogi intézkedések megléte és hatékony végrehajtása nélkül a szóban forgó áruk az árnyékgazdaságba kerülnek át. A régészeti lelőhelyek fosztogatása és az illegálisan feltárt javakkal folytatott kereskedelem súlyos bűncselekmény, amely komoly szenvedést okoz a közvetve vagy közvetlenül érintettek számára. A kulturális javak tiltott kereskedelme sok esetben hozzájárul az erőszakos kulturális homogenizáláshoz vagy kirekesztéshez, míg a kulturális javak fosztogatása és zsákmányolása többek között kultúrák széthullásához vezet. Az
  Uniónak ennek megfelelően tiltania kell a harmadik országokból jogellenesen exportált kulturális javak Unió vámterületére való
  importálását, különös hangsúlyt helyezve azokra a kulturális javakra, amelyek terrorista vagy más bűnöző szervezetek részvételével folyó nemzeti vagy regionális fegyveres konfliktusok által sújtott harmadik országokból származnak
  . |
| --- | --- |

(2)

A kulturális javak gyakran komoly kulturális, művészi, történelmi és tudományos jelentőséggel bírnak. A kulturális
  örökség a civilizáció egyik alapvető
  részét
  képezi,
  többek között szimbolikus értékkel bír, és kulturális emlék az emberiség számára.
  Minden nép kulturális életét gazdagítja,
  és a civilizáció közös emléke, ismerete és fejlődése révén egyesíti az embereket.
  Ezért védeni kell a jogellenes eltulajdonítással és háborús fosztogatással szemben.
  A régészeti lelőhelyeken mindig előfordultak fosztogatások, de ez mára ipari méreteket öltött. Mindaddig, amíg az illegálisan feltárt kulturális javakat jól el lehet adni, és abból nyereségre lehet szert tenni jelentős kockázatok nélkül, ezek a feltárások és fosztogatások a jövőben is folytatódni fognak. A kulturális örökség gazdasági és művészi értéke komoly keresletet támaszt a nemzetközi piacon, azonban erős nemzetközi jogi intézkedések megléte és hatékony végrehajtása nélkül a szóban forgó áruk az árnyékgazdaságba kerülnek át. A régészeti lelőhelyek fosztogatása és az illegálisan feltárt javakkal folytatott kereskedelem súlyos bűncselekmény, amely komoly szenvedést okoz a közvetve vagy közvetlenül érintettek számára. A kulturális javak tiltott kereskedelme sok esetben hozzájárul az erőszakos kulturális homogenizáláshoz vagy kirekesztéshez, míg a kulturális javak fosztogatása és zsákmányolása többek között kultúrák széthullásához vezet. Az
  Uniónak ennek megfelelően tiltania kell a harmadik országokból jogellenesen exportált kulturális javak Unió vámterületére való
  importálását, különös hangsúlyt helyezve azokra a kulturális javakra, amelyek terrorista vagy más bűnöző szervezetek részvételével folyó nemzeti vagy regionális fegyveres konfliktusok által sújtott harmadik országokból származnak
  .

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | A harmadik országok illetékes hatóságai nem mindig rendelkeznek elegendő kapacitással a kulturális javak csempészése és illegális kereskedelme elleni küzdelemhez. Az ilyen hatóságoknál felmerülhet korrupció vagy egyéb hivatali visszaélés is. Ha a kulturális javakat kiragadják eredeti környezetükből, ezzel a lakosságot is megfosztják hagyományaitól, valamint kegyeleti és vallási helyeitől. A tárgyak történelmi összefüggése és tudományos értéke elvész, ha a kapcsolódó tételeket külön értékesítik. Tekintettel a kulturális javak pótolhatatlan jellegére és a közérdekre, ezek birtoklása csak feltételes lehet. A behozatali eljárás részét kell képeznie a későbbi megfelelő tárolás, dokumentáció, a tudományos intézmények és az állami múzeumok hozzáférése garantálásának, akárcsak indokolt visszaszolgáltatási igények esetén az együttműködésnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

A harmadik országok illetékes hatóságai nem mindig rendelkeznek elegendő kapacitással a kulturális javak csempészése és illegális kereskedelme elleni küzdelemhez. Az ilyen hatóságoknál felmerülhet korrupció vagy egyéb hivatali visszaélés is. Ha a kulturális javakat kiragadják eredeti környezetükből, ezzel a lakosságot is megfosztják hagyományaitól, valamint kegyeleti és vallási helyeitől. A tárgyak történelmi összefüggése és tudományos értéke elvész, ha a kapcsolódó tételeket külön értékesítik. Tekintettel a kulturális javak pótolhatatlan jellegére és a közérdekre, ezek birtoklása csak feltételes lehet. A behozatali eljárás részét kell képeznie a későbbi megfelelő tárolás, dokumentáció, a tudományos intézmények és az állami múzeumok hozzáférése garantálásának, akárcsak indokolt visszaszolgáltatási igények esetén az együttműködésnek.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A kulturális javaknak az Unió vámterületére történő
  belépésére
  a tagállamokban alkalmazandó különböző szabályokra tekintettel intézkedéseket kell tenni különösen annak biztosítása érdekében, hogy
  a
  kulturális
  javak behozatalára
  egységes ellenőrzések legyenek érvényesek
  azok belépésekor
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A kulturális javaknak az Unió vámterületére történő
  belépésére
  a tagállamokban alkalmazandó különböző szabályokra tekintettel intézkedéseket kell tenni különösen annak biztosítása érdekében, hogy
  a
  kulturális
  javak behozatalára
  egységes ellenőrzések legyenek érvényesek
  azok belépésekor
  .

| (3) | A kulturális javaknak az Unió vámterületére történő
  behozatalára
  a tagállamokban alkalmazandó különböző szabályokra tekintettel intézkedéseket kell tenni különösen annak biztosítása érdekében, hogy
  bizonyos
  kulturális
  javaknak az Unió vámterületére való belépésére
  egységes ellenőrzések legyenek érvényesek
  , a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egységes végrehajtását célzó meglévő folyamatok, eljárások és adminisztratív eszközök alapján

   (1a). |
| --- | --- |

(3)

A kulturális javaknak az Unió vámterületére történő
  behozatalára
  a tagállamokban alkalmazandó különböző szabályokra tekintettel intézkedéseket kell tenni különösen annak biztosítása érdekében, hogy
  bizonyos
  kulturális
  javaknak az Unió vámterületére való belépésére
  egységes ellenőrzések legyenek érvényesek
  , a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egységes végrehajtását célzó meglévő folyamatok, eljárások és adminisztratív eszközök alapján

   (1a).

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A közös szabályoknak
  le kell fedniük az Unió vámterületére belépő
  nem uniós kulturális javak
  vámkezelését, azaz a szabad forgalomba bocsátásukat
  és
  az árutovábbítástól eltérő különleges vámeljárások alá helyezésüket egyaránt
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A közös szabályoknak
  le kell fedniük az Unió vámterületére belépő
  nem uniós kulturális javak
  vámkezelését, azaz a szabad forgalomba bocsátásukat
  és
  az árutovábbítástól eltérő különleges vámeljárások alá helyezésüket egyaránt
  .

| (4) | A közös szabályoknak
  a
  nem uniós kulturális javak
  Unió vámterületére történő beléptetésére és behozatalára
  és
  kell vonatkozniuk
  . |
| --- | --- |

(4)

A közös szabályoknak
  a
  nem uniós kulturális javak
  Unió vámterületére történő beléptetésére és behozatalára
  és
  kell vonatkozniuk
  .

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Tekintettel a
  vámszabad
  területek
  (és az úgy nevezett „vámszabad kikötők”)
  ismert lehetőségeire a kulturális javak tárolása terén, a
  bevezetendő ellenőrzési intézkedéseknek a lehető legszélesebb hatókörrel kell rendelkezniük az érintett vámeljárások tekintetében. Ezeknek az ellenőrzési intézkedéseknek ezért nem csupán a szabad forgalomba bocsátott árukra, de a különleges vámeljárások alá helyezett árukra is vonatkozniuk kell. Az ilyen széles hatókör azonban nem
  állhat szemben a szabad árutovábbítás elvével, és nem
  léphet túl a törvénytelenül exportált kulturális javaknak az Unió vámterületére történő belépése megakadályozásának célkitűzésén
  . Ennek megfelelően
  ,
  bár
  az
  ellenőrzési intézkedések magukban foglalják az Unió vámterületére belépő áruk kezelésére szolgáló különleges vámeljárásokat, nem terjedhetnek
  ki
  az árutovábbításra
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Tekintettel a
  vámszabad
  területek
  (és az úgy nevezett „vámszabad kikötők”)
  ismert lehetőségeire a kulturális javak tárolása terén, a
  bevezetendő ellenőrzési intézkedéseknek a lehető legszélesebb hatókörrel kell rendelkezniük az érintett vámeljárások tekintetében. Ezeknek az ellenőrzési intézkedéseknek ezért nem csupán a szabad forgalomba bocsátott árukra, de a különleges vámeljárások alá helyezett árukra is vonatkozniuk kell. Az ilyen széles hatókör azonban nem
  állhat szemben a szabad árutovábbítás elvével, és nem
  léphet túl a törvénytelenül exportált kulturális javaknak az Unió vámterületére történő belépése megakadályozásának célkitűzésén
  . Ennek megfelelően
  ,
  bár
  az
  ellenőrzési intézkedések magukban foglalják az Unió vámterületére belépő áruk kezelésére szolgáló különleges vámeljárásokat, nem terjedhetnek
  ki
  az árutovábbításra
  .

| (5) | A
  vámszabad
  területekre
  (és az úgynevezett „vámszabad kikötők”)
  vonatkozó
  bevezetendő ellenőrzési intézkedéseknek a lehető legszélesebb hatókörrel kell rendelkezniük az érintett vámeljárások tekintetében
  annak érdekében, hogy megakadályozzák e rendelet megkerülését a vámszabad területek kihasználásával, amelyek hátteret biztosíthatnak az illegális termékek uniós kereskedelmének további elharapózásához
  . Ezeknek az ellenőrzési intézkedéseknek ezért nem csupán a szabad forgalomba bocsátott árukra, de a különleges vámeljárások alá helyezett árukra is vonatkozniuk kell. Az ilyen széles hatókör azonban nem léphet túl a törvénytelenül exportált kulturális javaknak az Unió vámterületére történő belépése megakadályozásának célkitűzésén,
  kivéve amennyiben
  az
  illetékes hatóságok alapos okkal feltételezik, hogy a kulturális javakat a forrásország vagy a harmadik ország törvényeit és jogszabályait megsértve vitték
  ki
  a forrásország vagy a harmadik ország területéről
  . |
| --- | --- |

(5)

A
  vámszabad
  területekre
  (és az úgynevezett „vámszabad kikötők”)
  vonatkozó
  bevezetendő ellenőrzési intézkedéseknek a lehető legszélesebb hatókörrel kell rendelkezniük az érintett vámeljárások tekintetében
  annak érdekében, hogy megakadályozzák e rendelet megkerülését a vámszabad területek kihasználásával, amelyek hátteret biztosíthatnak az illegális termékek uniós kereskedelmének további elharapózásához
  . Ezeknek az ellenőrzési intézkedéseknek ezért nem csupán a szabad forgalomba bocsátott árukra, de a különleges vámeljárások alá helyezett árukra is vonatkozniuk kell. Az ilyen széles hatókör azonban nem léphet túl a törvénytelenül exportált kulturális javaknak az Unió vámterületére történő belépése megakadályozásának célkitűzésén,
  kivéve amennyiben
  az
  illetékes hatóságok alapos okkal feltételezik, hogy a kulturális javakat a forrásország vagy a harmadik ország törvényeit és jogszabályait megsértve vitték
  ki
  a forrásország vagy a harmadik ország területéről
  .

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A rendeletben azokat a fogalommeghatározásokat kell alkalmazni, amelyek a kulturális javak jogtalan importjának, exportjának és tulajdonjog-átruházásának tilalmát és megakadályozását szolgáló eszközökről szóló, 1970. november 14-én Párizsban a tagállamok jelentős száma által aláírt UNESCO-egyezményben és a lopott vagy illegálisan exportált kulturális javakról szóló, 1995. június 24-én Rómában aláírt UNIDROIT-egyezményben használtakon alapulnak, figyelembe véve, hogy ezek és rendelkezéseik számos harmadik ország és a legtöbb tagállam számára ismerősek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A rendeletben azokat a fogalommeghatározásokat kell alkalmazni, amelyek a kulturális javak jogtalan importjának, exportjának és tulajdonjog-átruházásának tilalmát és megakadályozását szolgáló eszközökről szóló, 1970. november 14-én Párizsban a tagállamok jelentős száma által aláírt UNESCO-egyezményben és a lopott vagy illegálisan exportált kulturális javakról szóló, 1995. június 24-én Rómában aláírt UNIDROIT-egyezményben használtakon alapulnak, figyelembe véve, hogy ezek és rendelkezéseik számos harmadik ország és a legtöbb tagállam számára ismerősek.

| (6) | A rendeletben azokat a fogalommeghatározásokat kell alkalmazni, amelyek a kulturális javak jogtalan importjának, exportjának és tulajdonjog-átruházásának tilalmát és megakadályozását szolgáló eszközökről szóló, 1970. november 14-én Párizsban a tagállamok jelentős száma által aláírt UNESCO-egyezményben
  (az „1970. évi UNESCO-egyezmény”)
  és a lopott vagy illegálisan exportált kulturális javakról szóló, 1995. június 24-én Rómában aláírt UNIDROIT-egyezményben használtakon alapulnak, figyelembe véve, hogy ezek és rendelkezéseik számos harmadik ország és a legtöbb tagállam számára ismerősek. |
| --- | --- |

(6)

A rendeletben azokat a fogalommeghatározásokat kell alkalmazni, amelyek a kulturális javak jogtalan importjának, exportjának és tulajdonjog-átruházásának tilalmát és megakadályozását szolgáló eszközökről szóló, 1970. november 14-én Párizsban a tagállamok jelentős száma által aláírt UNESCO-egyezményben
  (az „1970. évi UNESCO-egyezmény”)
  és a lopott vagy illegálisan exportált kulturális javakról szóló, 1995. június 24-én Rómában aláírt UNIDROIT-egyezményben használtakon alapulnak, figyelembe véve, hogy ezek és rendelkezéseik számos harmadik ország és a legtöbb tagállam számára ismerősek.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A kivitel jogszerűségét annak az országnak a törvényei és rendeletei alapján kell vizsgálni, ahol a kulturális javakat felfedezték vagy létrehozták („forrásország”). Az előírások megkerülésének megakadályozása érdekében, amikor a kulturális javakat az Unióba eltérő harmadik országból léptetik be, az azokat az Unió vámterületére bejuttatni szándékozó személynek igazolnia kell
  , hogy azok kivitele jogszerűen történt
  ,
  ha
  a 
  szóban forgó harmadik ország
  az 1970
  . évi UNESCO-egyezmény aláíró fele
  , és
  ennélfogva kötelezett
  a kulturális javak
  tiltott csempészete elleni küzdelemre. Egyéb esetekben
  az
  adott személynek igazolnia kell
  a 
  forrásországból történő jogszerű kivitelt
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A kivitel jogszerűségét annak az országnak a törvényei és rendeletei alapján kell vizsgálni, ahol a kulturális javakat felfedezték vagy létrehozták („forrásország”). Az előírások megkerülésének megakadályozása érdekében, amikor a kulturális javakat az Unióba eltérő harmadik országból léptetik be, az azokat az Unió vámterületére bejuttatni szándékozó személynek igazolnia kell
  , hogy azok kivitele jogszerűen történt
  ,
  ha
  a 
  szóban forgó harmadik ország
  az 1970
  . évi UNESCO-egyezmény aláíró fele
  , és
  ennélfogva kötelezett
  a kulturális javak
  tiltott csempészete elleni küzdelemre. Egyéb esetekben
  az
  adott személynek igazolnia kell
  a 
  forrásországból történő jogszerű kivitelt
  .

| (7) | A kivitel jogszerűségét annak az országnak a törvényei és rendeletei alapján kell vizsgálni, ahol a kulturális javakat felfedezték
  , létrehozták
  vagy
  jelenlegi szárazföldi vagy víz alatti területéről kivitték, kiásták vagy ellopták, illetve amely olyan kulturális javakkal áll szoros kapcsolatban, amelyeket az adott ország nemzeti kulturális tulajdonként véd, és a területéről történő kivitelüket szabályozza abból az országból történő jogszerű elszállításukat követően, ahol a kulturális javakat
  létrehozták
  vagy felfedezték
  („forrásország”). Az előírások megkerülésének megakadályozása érdekében, amikor a kulturális javakat az Unióba eltérő harmadik országból léptetik be, az azokat az Unió vámterületére bejuttatni szándékozó személynek igazolnia kell
  a forrásországból történő jogszerű kivitelt. Olyan kivételes esetekben, amikor a kulturális javak forrásországa megbízható módon nem állapítható meg, és ezt a körülményt az illetékes hatóság jól dokumentáltnak és bizonyítékok által alátámasztottnak tekinti, vagy a kulturális javakat 1970 előtt vitték ki a forrásországból, és az Unió vámterületére való behozatala előtt egy harmadik országban tárolták ideiglenes felhasználástól, árutovábbítástól, kiviteltől vagy feladástól eltérő célokból, de a birtokos nem tudja bemutatni az előírt dokumentumokat, mivel azok a kulturális javak forrásországból való kivitelének időpontjában még nem voltak használatosak, a kérelemhez csatolni kell a megfelelő igazoló dokumentumokat és az azt igazoló információkat, hogy a szóban forgó kulturális javak kivitele a harmadik országból annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban történt, vagy arra vonatkozó bizonyítékot, hogy nem állnak rendelkezésre ilyen törvények és jogszabályok. |
| --- | --- |

(7)

A kivitel jogszerűségét annak az országnak a törvényei és rendeletei alapján kell vizsgálni, ahol a kulturális javakat felfedezték
  , létrehozták
  vagy
  jelenlegi szárazföldi vagy víz alatti területéről kivitték, kiásták vagy ellopták, illetve amely olyan kulturális javakkal áll szoros kapcsolatban, amelyeket az adott ország nemzeti kulturális tulajdonként véd, és a területéről történő kivitelüket szabályozza abból az országból történő jogszerű elszállításukat követően, ahol a kulturális javakat
  létrehozták
  vagy felfedezték
  („forrásország”). Az előírások megkerülésének megakadályozása érdekében, amikor a kulturális javakat az Unióba eltérő harmadik országból léptetik be, az azokat az Unió vámterületére bejuttatni szándékozó személynek igazolnia kell
  a forrásországból történő jogszerű kivitelt. Olyan kivételes esetekben, amikor a kulturális javak forrásországa megbízható módon nem állapítható meg, és ezt a körülményt az illetékes hatóság jól dokumentáltnak és bizonyítékok által alátámasztottnak tekinti, vagy a kulturális javakat 1970 előtt vitték ki a forrásországból, és az Unió vámterületére való behozatala előtt egy harmadik országban tárolták ideiglenes felhasználástól, árutovábbítástól, kiviteltől vagy feladástól eltérő célokból, de a birtokos nem tudja bemutatni az előírt dokumentumokat, mivel azok a kulturális javak forrásországból való kivitelének időpontjában még nem voltak használatosak, a kérelemhez csatolni kell a megfelelő igazoló dokumentumokat és az azt igazoló információkat, hogy a szóban forgó kulturális javak kivitele a harmadik országból annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban történt, vagy arra vonatkozó bizonyítékot, hogy nem állnak rendelkezésre ilyen törvények és jogszabályok.

Módosítás 10 és 11

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | Az 1970. évi UNESCO-egyezmény 5. cikke szorgalmazza, hogy az egyezményhez csatlakozott tagállamok kulturális javainak a jogellenes behozatallal, kivitellel és tulajdonjog-átruházással szembeni védelme érdekében hozzanak létre legalább egy nemzeti szervet. Ezen egyezmény alapján, az említett nemzeti szerveknek megfelelő létszámú képzett személyzettel kell rendelkeznie annak biztosítása érdekében, hogy az egyezményhez csatlakozott tagállamok illetékes hatóságai aktívan együtt tudjanak működni egymással a kulturális javak biztonsága és a jogellenes behozataluk elleni küzdelem terén, különösen a válság sújtotta területeken. Az egyezményhez csatlakozott tagállamoknak eleget kell tenniük az egyezmény keretében tett kötelezettségvállalásaiknak, azon tagállamoknak pedig, akik még nem tették meg, haladéktalanul ratifikálniuk kell az egyezményt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

Az 1970. évi UNESCO-egyezmény 5. cikke szorgalmazza, hogy az egyezményhez csatlakozott tagállamok kulturális javainak a jogellenes behozatallal, kivitellel és tulajdonjog-átruházással szembeni védelme érdekében hozzanak létre legalább egy nemzeti szervet. Ezen egyezmény alapján, az említett nemzeti szerveknek megfelelő létszámú képzett személyzettel kell rendelkeznie annak biztosítása érdekében, hogy az egyezményhez csatlakozott tagállamok illetékes hatóságai aktívan együtt tudjanak működni egymással a kulturális javak biztonsága és a jogellenes behozataluk elleni küzdelem terén, különösen a válság sújtotta területeken. Az egyezményhez csatlakozott tagállamoknak eleget kell tenniük az egyezmény keretében tett kötelezettségvállalásaiknak, azon tagállamoknak pedig, akik még nem tették meg, haladéktalanul ratifikálniuk kell az egyezményt.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A
  külső
  határon
  keresztüli árukereskedelem aránytalan akadályozásának elkerülése érdekében, ezt a rendeletet csak bizonyos
  korhatárt
  elérő javak esetében kell alkalmazni. E célból célszerűnek látszik a korra
  vonatkozóan a 250 éves
  minimális küszöbérték meghatározása a kulturális javak
  minden
  kategóriájára.
  Ez
  a korra vonatkozó minimális küszöbérték biztosítja, hogy az e rendeletben előírt intézkedések a konfliktusok jellemezte területeken a fosztogatók által legvalószínűbben megcélzott kulturális javakra összpontosítsanak, anélkül hogy kizárnák a kulturális örökség védelmének biztosítása érdekében ellenőrizni szükséges egyéb javakat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A
  külső
  határon
  keresztüli árukereskedelem aránytalan akadályozásának elkerülése érdekében, ezt a rendeletet csak bizonyos
  korhatárt
  elérő javak esetében kell alkalmazni. E célból célszerűnek látszik a korra
  vonatkozóan a 250 éves
  minimális küszöbérték meghatározása a kulturális javak
  minden
  kategóriájára.
  Ez
  a korra vonatkozó minimális küszöbérték biztosítja, hogy az e rendeletben előírt intézkedések a konfliktusok jellemezte területeken a fosztogatók által legvalószínűbben megcélzott kulturális javakra összpontosítsanak, anélkül hogy kizárnák a kulturális örökség védelmének biztosítása érdekében ellenőrizni szükséges egyéb javakat.

| (8) | Az uniós
  külső
  határokon
  keresztüli árukereskedelem aránytalan akadályozásának elkerülése érdekében ezt a rendeletet csak bizonyos
  kor- és értékhatárt
  elérő javak esetében kell alkalmazni. E célból célszerűnek látszik a korra
  vonatkozó
  minimális küszöbérték meghatározása a kulturális javak
  legtöbb
  kategóriájára
  a 116/2009/EK rendelettel, valamint az 1970
  .
  évi UNESCO-egyezményben és az 1995. évi UNIDROIT-egyezményben foglalt rendelkezésekkel összhangban, továbbá a mellékletben megállapítottaknak megfelelően a kulturális javak bizonyos kategóriáira vonatkozó, pénzben kifejezett értékhatárokat is célszerű megállapítani. A kulturális javak bizonyos kategóriáira nem vonatkozhatnak pénzben kifejezett értékhatárok, mivel esetükben a fosztogatás, az elvesztés és a megsemmisítés fokozott veszélye miatt megerősített védelemre van szükség.
   A korra vonatkozó minimális küszöbérték biztosítja, hogy az e rendeletben előírt intézkedések a konfliktusok jellemezte területeken a fosztogatók által legvalószínűbben megcélzott kulturális javakra összpontosítsanak, anélkül hogy kizárnák a kulturális örökség védelmének biztosítása érdekében ellenőrizni szükséges egyéb javakat. |
| --- | --- |

(8)

Az uniós
  külső
  határokon
  keresztüli árukereskedelem aránytalan akadályozásának elkerülése érdekében ezt a rendeletet csak bizonyos
  kor- és értékhatárt
  elérő javak esetében kell alkalmazni. E célból célszerűnek látszik a korra
  vonatkozó
  minimális küszöbérték meghatározása a kulturális javak
  legtöbb
  kategóriájára
  a 116/2009/EK rendelettel, valamint az 1970
  .
  évi UNESCO-egyezményben és az 1995. évi UNIDROIT-egyezményben foglalt rendelkezésekkel összhangban, továbbá a mellékletben megállapítottaknak megfelelően a kulturális javak bizonyos kategóriáira vonatkozó, pénzben kifejezett értékhatárokat is célszerű megállapítani. A kulturális javak bizonyos kategóriáira nem vonatkozhatnak pénzben kifejezett értékhatárok, mivel esetükben a fosztogatás, az elvesztés és a megsemmisítés fokozott veszélye miatt megerősített védelemre van szükség.
   A korra vonatkozó minimális küszöbérték biztosítja, hogy az e rendeletben előírt intézkedések a konfliktusok jellemezte területeken a fosztogatók által legvalószínűbben megcélzott kulturális javakra összpontosítsanak, anélkül hogy kizárnák a kulturális örökség védelmének biztosítása érdekében ellenőrizni szükséges egyéb javakat.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A kulturális javak bizonyos kategóriái, nevezetesen a régészeti tárgyak
  , műemlékek részei, ritka kéziratok és ősnyomtatványok
  különösen ki vannak téve a háborús fosztogatás és megsemmisítés veszélyének, ezért szükségesnek tűnik az Unió vámterületére történő belépésük előtti fokozott ellenőrzést biztosító rendszert kialakítani. Egy ilyen rendszer
  a javak szabad forgalomba bocsátásához vagy az árutovábbítástól eltérő különleges vámeljárás alá helyezéséhez előírná a belépési
  tagállam illetékes hatósága által kibocsátott engedély bemutatását. Az ilyen engedélyt megszerezni kívánó személyeknek képesnek kell lenniük
  arra
  , hogy a forrásországból történő legális kivitelt a megfelelő
  alátámasztó
  dokumentumokkal és bizonyítékokkal igazolják
  , különösen az exportáló harmadik ország
  által kibocsátott kiviteli igazolással vagy engedéllyel, tulajdonosi jogcímmel, számlákkal, adásvételi szerződésekkel, biztosítási dokumentumokkal, fuvarokmányokkal és szakértői véleményekkel. A teljes körű és pontos kérelmek alapján a tagállamok illetékes hatóságai döntenek az engedély indokolatlan késedelem nélküli kibocsátásáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A kulturális javak bizonyos kategóriái, nevezetesen a régészeti tárgyak
  , műemlékek részei, ritka kéziratok és ősnyomtatványok
  különösen ki vannak téve a háborús fosztogatás és megsemmisítés veszélyének, ezért szükségesnek tűnik az Unió vámterületére történő belépésük előtti fokozott ellenőrzést biztosító rendszert kialakítani. Egy ilyen rendszer
  a javak szabad forgalomba bocsátásához vagy az árutovábbítástól eltérő különleges vámeljárás alá helyezéséhez előírná a belépési
  tagállam illetékes hatósága által kibocsátott engedély bemutatását. Az ilyen engedélyt megszerezni kívánó személyeknek képesnek kell lenniük
  arra
  , hogy a forrásországból történő legális kivitelt a megfelelő
  alátámasztó
  dokumentumokkal és bizonyítékokkal igazolják
  , különösen az exportáló harmadik ország
  által kibocsátott kiviteli igazolással vagy engedéllyel, tulajdonosi jogcímmel, számlákkal, adásvételi szerződésekkel, biztosítási dokumentumokkal, fuvarokmányokkal és szakértői véleményekkel. A teljes körű és pontos kérelmek alapján a tagállamok illetékes hatóságai döntenek az engedély indokolatlan késedelem nélküli kibocsátásáról.

| (10) | A kulturális javak bizonyos kategóriái, nevezetesen a régészeti tárgyak
  és a műemlékek részei
  különösen ki vannak téve a háborús fosztogatás és megsemmisítés veszélyének, ezért szükségesnek tűnik az Unió vámterületére történő belépésük előtti fokozott ellenőrzést biztosító rendszert kialakítani. Egy ilyen rendszer
  előírná a tervezett behozatal szerinti első
  tagállam illetékes hatósága által kibocsátott engedély bemutatását
  az áruk Unió vámterületére történő behozatalát megelőzően
  . Az ilyen engedélyt megszerezni kívánó személyeknek képesnek kell lenniük
  annak igazolására
  , hogy a 
  kulturális javak
  forrásországból
  , vagy – kivételes esetekben – harmadik országból történő kivitelére az adott forrásország vagy harmadik ország törvényeivel és jogszabályaival összhangban került sor, vagy azt, hogy nem állnak rendelkezésre ilyen törvények és jogszabályok. A kockázatok kellő figyelembe vétele mellett és a kellő gondosság elvét alkalmazva a forrásországból vagy – kivételes esetekben – a harmadik országból
  történő legális kivitelt a megfelelő
  igazoló
  dokumentumokkal és bizonyítékokkal igazolják
  (a forrásország
  által kibocsátott kiviteli igazolással vagy
  kiviteli
  engedéllyel,
  objektumazonosító, vagyis a kulturális javak leírására szolgáló nemzetközi szabványt követő szabványosított dokumentummal,
  tulajdonosi jogcímmel, számlákkal, adásvételi szerződésekkel, biztosítási dokumentumokkal, fuvarokmányokkal és szakértői véleményekkel
  ), amelyek azt igazolják, hogy a szóban forgó kulturális javak kivitele a forrásországból történt annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban. Amennyiben nem állnak rendelkezésre igazoló dokumentumok, a kérelemnek szakértői értékelést kell tartalmaznia, amennyiben azt az illetékes hatóság szükségesnek ítéli
  . A teljes körű és pontos kérelmek alapján a tagállamok illetékes hatóságai döntenek az engedély indokolatlan késedelem nélküli
  és a meghatározott időkorlátokon belüli
  kibocsátásáról. |
| --- | --- |

(10)

A kulturális javak bizonyos kategóriái, nevezetesen a régészeti tárgyak
  és a műemlékek részei
  különösen ki vannak téve a háborús fosztogatás és megsemmisítés veszélyének, ezért szükségesnek tűnik az Unió vámterületére történő belépésük előtti fokozott ellenőrzést biztosító rendszert kialakítani. Egy ilyen rendszer
  előírná a tervezett behozatal szerinti első
  tagállam illetékes hatósága által kibocsátott engedély bemutatását
  az áruk Unió vámterületére történő behozatalát megelőzően
  . Az ilyen engedélyt megszerezni kívánó személyeknek képesnek kell lenniük
  annak igazolására
  , hogy a 
  kulturális javak
  forrásországból
  , vagy – kivételes esetekben – harmadik országból történő kivitelére az adott forrásország vagy harmadik ország törvényeivel és jogszabályaival összhangban került sor, vagy azt, hogy nem állnak rendelkezésre ilyen törvények és jogszabályok. A kockázatok kellő figyelembe vétele mellett és a kellő gondosság elvét alkalmazva a forrásországból vagy – kivételes esetekben – a harmadik országból
  történő legális kivitelt a megfelelő
  igazoló
  dokumentumokkal és bizonyítékokkal igazolják
  (a forrásország
  által kibocsátott kiviteli igazolással vagy
  kiviteli
  engedéllyel,
  objektumazonosító, vagyis a kulturális javak leírására szolgáló nemzetközi szabványt követő szabványosított dokumentummal,
  tulajdonosi jogcímmel, számlákkal, adásvételi szerződésekkel, biztosítási dokumentumokkal, fuvarokmányokkal és szakértői véleményekkel
  ), amelyek azt igazolják, hogy a szóban forgó kulturális javak kivitele a forrásországból történt annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban. Amennyiben nem állnak rendelkezésre igazoló dokumentumok, a kérelemnek szakértői értékelést kell tartalmaznia, amennyiben azt az illetékes hatóság szükségesnek ítéli
  . A teljes körű és pontos kérelmek alapján a tagállamok illetékes hatóságai döntenek az engedély indokolatlan késedelem nélküli
  és a meghatározott időkorlátokon belüli
  kibocsátásáról.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | Figyelembe véve az áruk különleges jellegét, a vámhatóságokon belül a kulturális szakértők szerepe rendkívüli fontos, mivel nekik, adott esetben, képesnek kell lenniük arra, hogy további információkat kérjenek a bejelentőtől, és fizikai vizsgálat révén elemezzék a kulturális javakat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

Figyelembe véve az áruk különleges jellegét, a vámhatóságokon belül a kulturális szakértők szerepe rendkívüli fontos, mivel nekik, adott esetben, képesnek kell lenniük arra, hogy további információkat kérjenek a bejelentőtől, és fizikai vizsgálat révén elemezzék a kulturális javakat.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A kulturális javak egyéb kategóriái esetében az azokat az Unió vámterületére bejuttatni kívánó személyeknek nyilatkozat formájában kell tanúsítaniuk a javak harmadik országból történő jogszerű kivitelét, és azért felelősséget kell vállalniuk, valamint kellő információt kell rendelkezésre bocsátaniuk az adott javakra vonatkozóan, hogy azokat a vámhatóságok azonosítani tudják. Az eljárás egyszerűsítése érdekében és jogbiztonsági okokból a kulturális javakra vonatkozó információkat egy szabványosított dokumentum segítségével kell rendelkezésre bocsátani. A kulturális javak leírására az UNESCO által javasolt objektumazonosító
  szabványt
  kell használni. A 
  vámhatóságoknak nyilvántartásba kell venniük e
  kulturális
  javak belépését
  ,
  meg kell őrizniük
  a 
  vonatkozó dokumentumok eredeti példányait
  , és
  át
  kell
  adniuk azok
  másolatát a nyilatkozattevőnek, a javak belső piacra történő belépését követő nyomon követhetőségének biztosítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A kulturális javak egyéb kategóriái esetében az azokat az Unió vámterületére bejuttatni kívánó személyeknek nyilatkozat formájában kell tanúsítaniuk a javak harmadik országból történő jogszerű kivitelét, és azért felelősséget kell vállalniuk, valamint kellő információt kell rendelkezésre bocsátaniuk az adott javakra vonatkozóan, hogy azokat a vámhatóságok azonosítani tudják. Az eljárás egyszerűsítése érdekében és jogbiztonsági okokból a kulturális javakra vonatkozó információkat egy szabványosított dokumentum segítségével kell rendelkezésre bocsátani. A kulturális javak leírására az UNESCO által javasolt objektumazonosító
  szabványt
  kell használni. A 
  vámhatóságoknak nyilvántartásba kell venniük e
  kulturális
  javak belépését
  ,
  meg kell őrizniük
  a 
  vonatkozó dokumentumok eredeti példányait
  , és
  át
  kell
  adniuk azok
  másolatát a nyilatkozattevőnek, a javak belső piacra történő belépését követő nyomon követhetőségének biztosítása érdekében.

| (11) | A kulturális javak egyéb kategóriái esetében az azokat az Unió vámterületére bejuttatni kívánó személyeknek
  elektronikus
  nyilatkozat formájában kell tanúsítaniuk a javak
  forrásországból vagy – kivételes esetekben –
  harmadik országból történő jogszerű kivitelét, és azért felelősséget kell vállalniuk, valamint kellő információt kell rendelkezésre bocsátaniuk az adott javakra vonatkozóan, hogy azokat a vámhatóságok azonosítani tudják. Az eljárás egyszerűsítése érdekében és jogbiztonsági okokból a kulturális javakra vonatkozó információkat egy szabványosított
  elektronikus
  dokumentum segítségével kell rendelkezésre bocsátani. A kulturális javak leírására az UNESCO által javasolt objektumazonosító
  szabványt követő szabványosított dokumentumot
  kell használni.
  Az elektronikus nyilatkozatnak tartalmaznia kell továbbá
  a 
  származási ország által kiállított kiviteli igazolásokat vagy engedélyeket, illetve – kivételes esetekben – a harmadik országból származó engedélyeket, amelyek bizonyítják, hogy a szóban forgó
  kulturális
  javakat az adott származási ország vagy harmadik ország törvényeivel és rendeleteivel összhangban exportálták
  ,
  vagy bizonyítékot szolgáltatnak e jogszabályok és rendelkezések hiányára. Amennyiben a forrásország vagy a harmadik ország törvényei és jogszabályai nem írják elő kiviteli engedélyek vagy igazolások kiállítását, az importőr nyilatkozatának minden egyéb megfelelő igazoló dokumentumot és bizonyítékot is tartalmaznia kell, a tulajdonosi jogcímet, számlákat, adásvételi szerződéseket, biztosítási dokumentumokat, fuvarokmányokat is beleértve. E kulturális javakat elektronikus úton nyilvántartásba kell venni, és az adott dokumentumok
  másolatát
  át kell adni
  a nyilatkozattevőnek, a javak belső piacra történő belépését követő nyomon követhetőségének biztosítása érdekében.
  Az illetékes hatóságoknak elektronikus formában benyújtott dokumentumoknak lehetővé kell tenniük e hatóságok számára további intézkedések meghozatalát, amennyiben kockázatelemzés alapján feltételezik, hogy az adott árukat jogellenesen tervezik behozni. |
| --- | --- |

(11)

A kulturális javak egyéb kategóriái esetében az azokat az Unió vámterületére bejuttatni kívánó személyeknek
  elektronikus
  nyilatkozat formájában kell tanúsítaniuk a javak
  forrásországból vagy – kivételes esetekben –
  harmadik országból történő jogszerű kivitelét, és azért felelősséget kell vállalniuk, valamint kellő információt kell rendelkezésre bocsátaniuk az adott javakra vonatkozóan, hogy azokat a vámhatóságok azonosítani tudják. Az eljárás egyszerűsítése érdekében és jogbiztonsági okokból a kulturális javakra vonatkozó információkat egy szabványosított
  elektronikus
  dokumentum segítségével kell rendelkezésre bocsátani. A kulturális javak leírására az UNESCO által javasolt objektumazonosító
  szabványt követő szabványosított dokumentumot
  kell használni.
  Az elektronikus nyilatkozatnak tartalmaznia kell továbbá
  a 
  származási ország által kiállított kiviteli igazolásokat vagy engedélyeket, illetve – kivételes esetekben – a harmadik országból származó engedélyeket, amelyek bizonyítják, hogy a szóban forgó
  kulturális
  javakat az adott származási ország vagy harmadik ország törvényeivel és rendeleteivel összhangban exportálták
  ,
  vagy bizonyítékot szolgáltatnak e jogszabályok és rendelkezések hiányára. Amennyiben a forrásország vagy a harmadik ország törvényei és jogszabályai nem írják elő kiviteli engedélyek vagy igazolások kiállítását, az importőr nyilatkozatának minden egyéb megfelelő igazoló dokumentumot és bizonyítékot is tartalmaznia kell, a tulajdonosi jogcímet, számlákat, adásvételi szerződéseket, biztosítási dokumentumokat, fuvarokmányokat is beleértve. E kulturális javakat elektronikus úton nyilvántartásba kell venni, és az adott dokumentumok
  másolatát
  át kell adni
  a nyilatkozattevőnek, a javak belső piacra történő belépését követő nyomon követhetőségének biztosítása érdekében.
  Az illetékes hatóságoknak elektronikus formában benyújtott dokumentumoknak lehetővé kell tenniük e hatóságok számára további intézkedések meghozatalát, amennyiben kockázatelemzés alapján feltételezik, hogy az adott árukat jogellenesen tervezik behozni.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | A kulturális javak oktatási, tudományos
  vagy
  kutatási célokra történő ideiglenes behozatalához nem szükséges engedély vagy nyilatkozat bemutatása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

A kulturális javak oktatási, tudományos
  vagy
  kutatási célokra történő ideiglenes behozatalához nem szükséges engedély vagy nyilatkozat bemutatása.

| (12) | A kulturális javak oktatási, tudományos
  , előadóművészeti, megőrzési, restaurálási, digitalizálási és
  kutatási célokra
  vagy múzeumok, illetve egyéb nonprofit intézmények között kulturális kiállítások szervezése terén folytatott együttműködés céljából
  történő ideiglenes behozatalához nem szükséges engedély vagy nyilatkozat bemutatása.
  A kereskedelmi vásárokon és nemzetközi művészeti tárlatokon történő bemutatásra szánt kulturális javak esetében nem szükséges behozatali engedély vagy behozatali nyilatkozat bemutatása. Amennyiben azonban a kulturális javakra az Unió területén belül tettek szert, és azon belül maradnak, a kulturális javak kategóriájának függvényében szükséges a behozatali engedély vagy behozatali nyilatkozat bemutatása. |
| --- | --- |

(12)

A kulturális javak oktatási, tudományos
  , előadóművészeti, megőrzési, restaurálási, digitalizálási és
  kutatási célokra
  vagy múzeumok, illetve egyéb nonprofit intézmények között kulturális kiállítások szervezése terén folytatott együttműködés céljából
  történő ideiglenes behozatalához nem szükséges engedély vagy nyilatkozat bemutatása.
  A kereskedelmi vásárokon és nemzetközi művészeti tárlatokon történő bemutatásra szánt kulturális javak esetében nem szükséges behozatali engedély vagy behozatali nyilatkozat bemutatása. Amennyiben azonban a kulturális javakra az Unió területén belül tettek szert, és azon belül maradnak, a kulturális javak kategóriájának függvényében szükséges a behozatali engedély vagy behozatali nyilatkozat bemutatása.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | A fegyveres konfliktus által érintett vagy természeti katasztrófa által sújtott országokból származó kulturális javak tárolása szintén engedélyezendő engedély vagy nyilatkozat bemutatása nélkül a biztonságuk garantálása és a megőrzésük céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

A fegyveres konfliktus által érintett vagy természeti katasztrófa által sújtott országokból származó kulturális javak tárolása szintén engedélyezendő engedély vagy nyilatkozat bemutatása nélkül a biztonságuk garantálása és a megőrzésük céljából.

| (13) | A fegyveres konfliktus által érintett vagy természeti katasztrófa által sújtott országokból származó kulturális javak
  annak érdekében történő
  tárolása
  , hogy – amint a helyzet engedi – visszaszállítsák őket a forrásországukba vagy abba a harmadik országba, ahonnan jogszerűen exportálták őket,
  szintén engedélyezendő
  behozatali
  engedély vagy
  behozatali
  nyilatkozat bemutatása nélkül a biztonságuk garantálása és a megőrzésük céljából. |
| --- | --- |

(13)

A fegyveres konfliktus által érintett vagy természeti katasztrófa által sújtott országokból származó kulturális javak
  annak érdekében történő
  tárolása
  , hogy – amint a helyzet engedi – visszaszállítsák őket a forrásországukba vagy abba a harmadik országba, ahonnan jogszerűen exportálták őket,
  szintén engedélyezendő
  behozatali
  engedély vagy
  behozatali
  nyilatkozat bemutatása nélkül a biztonságuk garantálása és a megőrzésük céljából.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Az e rendelet végrehajtása során szerzett tapasztalatok és a változó geopolitikai és egyéb, a kulturális javak tekintetében kockázatot jelentő körülmények figyelembevétele, valamint a harmadik országokkal folytatott kereskedelem aránytalan korlátozásának elkerülése érdekében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban a jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört kell a Bizottságra ruházni a kulturális javak különböző kategóriáinak korára vonatkozó minimális küszöbérték
  kritériumának
  módosítása tekintetében. Ennek a 
  felhatalmazásnak
  lehetővé kell tennie
  , hogy
  a Bizottság
  a Mellékletet
  a Kombinált Nómenklatúra
  módosításait
  követően naprakésszé tegye. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (27) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Az e rendelet végrehajtása során szerzett tapasztalatok és a változó geopolitikai és egyéb, a kulturális javak tekintetében kockázatot jelentő körülmények figyelembevétele, valamint a harmadik országokkal folytatott kereskedelem aránytalan korlátozásának elkerülése érdekében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban a jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört kell a Bizottságra ruházni a kulturális javak különböző kategóriáinak korára vonatkozó minimális küszöbérték
  kritériumának
  módosítása tekintetében. Ennek a 
  felhatalmazásnak
  lehetővé kell tennie
  , hogy
  a Bizottság
  a Mellékletet
  a Kombinált Nómenklatúra
  módosításait
  követően naprakésszé tegye. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (27) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (14) | Az e rendelet végrehajtása során szerzett tapasztalatok és a változó geopolitikai és egyéb, a kulturális javak tekintetében kockázatot jelentő körülmények figyelembevétele, valamint a harmadik országokkal folytatott kereskedelem aránytalan korlátozásának elkerülése érdekében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban a jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört kell a Bizottságra ruházni a kulturális javak különböző kategóriáinak korára
  és pénzben kifejezett értékére
  vonatkozó minimális küszöbérték
  kritériumainak
  módosítása tekintetében. Ennek a 
  küldöttségnek
  lehetővé kell tennie a Bizottság
  számára, hogy
  a Kombinált Nómenklatúra
  módosítását
  követően naprakésszé tegye
  az I. mellékletet, és a Múzeumok Nemzetközi Tanácsa (ICOM) által összeállított és módosított „A veszélyeztetett kulturális javak vörös listái” alapján létrehozzon egy második, az országok jegyzékét és a Kombinált Nómenklatúra szerinti kódokat tartalmazó mellékletet (II. melléklet)
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten
  is
  , és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor (27). A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(14)

Az e rendelet végrehajtása során szerzett tapasztalatok és a változó geopolitikai és egyéb, a kulturális javak tekintetében kockázatot jelentő körülmények figyelembevétele, valamint a harmadik országokkal folytatott kereskedelem aránytalan korlátozásának elkerülése érdekében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban a jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört kell a Bizottságra ruházni a kulturális javak különböző kategóriáinak korára
  és pénzben kifejezett értékére
  vonatkozó minimális küszöbérték
  kritériumainak
  módosítása tekintetében. Ennek a 
  küldöttségnek
  lehetővé kell tennie a Bizottság
  számára, hogy
  a Kombinált Nómenklatúra
  módosítását
  követően naprakésszé tegye
  az I. mellékletet, és a Múzeumok Nemzetközi Tanácsa (ICOM) által összeállított és módosított „A veszélyeztetett kulturális javak vörös listái” alapján létrehozzon egy második, az országok jegyzékét és a Kombinált Nómenklatúra szerinti kódokat tartalmazó mellékletet (II. melléklet)
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten
  is
  , és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor (27). A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében végrehajtási hatáskört kell a Bizottságra ruházni a kulturális javak Unió vámterületére történő ideiglenes behozatalának sajátos módozatainak, a behozatali engedély iránti kérelmek és űrlapok, valamint az importőri nyilatkozatok és azok kísérő
  dokumentumai sablonjainak
  , illetve az azok benyújtására és feldolgozására vonatkozó további eljárási
  szabályoknak az elfogadására
  . Végrehajtási hatáskört kell a Bizottságra ruházni az információk tárolására és tagállamok közötti cseréjére szolgáló elektronikus adatbázisok létrehozásának megszervezésére is. E hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (28) megfelelően kell gyakorolni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében végrehajtási hatáskört kell a Bizottságra ruházni a kulturális javak Unió vámterületére történő ideiglenes behozatalának sajátos módozatainak, a behozatali engedély iránti kérelmek és űrlapok, valamint az importőri nyilatkozatok és azok kísérő
  dokumentumai sablonjainak
  , illetve az azok benyújtására és feldolgozására vonatkozó további eljárási
  szabályoknak az elfogadására
  . Végrehajtási hatáskört kell a Bizottságra ruházni az információk tárolására és tagállamok közötti cseréjére szolgáló elektronikus adatbázisok létrehozásának megszervezésére is. E hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (28) megfelelően kell gyakorolni.

| (15) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében végrehajtási hatáskört kell a Bizottságra ruházni a kulturális javak Unió vámterületére történő ideiglenes behozatalának sajátos módozatainak
  elfogadására
  ,
  garantálva mindeközben a megfelelő megőrzési feltételeket, kellő tekintettel a kulturális áruk sajátos jellegére. Ezeket az eljárásokat
  a behozatali engedély iránti
  szabványosított elektronikus
  kérelmek és űrlapok,
  a kérelem elutasításának okait tartalmazó indikatív jegyzék,
  valamint az
  elektronikus
  importőri nyilatkozatok és azok kísérő
  dokumentumainak sablonjai
  , illetve az azok
  elektronikus
  benyújtására és feldolgozására vonatkozó további eljárási
  szabályok vonatkozásában is alkalmazni kell
  .
  A 952/2013/EU rendelet keretében
  végrehajtási hatáskört kell a Bizottságra ruházni az információk tárolására és tagállamok közötti cseréjére szolgáló elektronikus adatbázisok létrehozásának megszervezésére is
  . Ezek kialakítása az említett rendelet 280. cikke alapján létrehozott munkaprogram részét képezheti
  . E hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (28) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(15)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében végrehajtási hatáskört kell a Bizottságra ruházni a kulturális javak Unió vámterületére történő ideiglenes behozatalának sajátos módozatainak
  elfogadására
  ,
  garantálva mindeközben a megfelelő megőrzési feltételeket, kellő tekintettel a kulturális áruk sajátos jellegére. Ezeket az eljárásokat
  a behozatali engedély iránti
  szabványosított elektronikus
  kérelmek és űrlapok,
  a kérelem elutasításának okait tartalmazó indikatív jegyzék,
  valamint az
  elektronikus
  importőri nyilatkozatok és azok kísérő
  dokumentumainak sablonjai
  , illetve az azok
  elektronikus
  benyújtására és feldolgozására vonatkozó további eljárási
  szabályok vonatkozásában is alkalmazni kell
  .
  A 952/2013/EU rendelet keretében
  végrehajtási hatáskört kell a Bizottságra ruházni az információk tárolására és tagállamok közötti cseréjére szolgáló elektronikus adatbázisok létrehozásának megszervezésére is
  . Ezek kialakítása az említett rendelet 280. cikke alapján létrehozott munkaprogram részét képezheti
  . E hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (28) megfelelően kell gyakorolni.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15a) | E rendelet végrehajtása tekintetében a vámellenőrzésre és megerősítésre vonatkozó rendelkezéseket a 952/2013/EU rendelet tartalmazza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15a)

E rendelet végrehajtása tekintetében a vámellenőrzésre és megerősítésre vonatkozó rendelkezéseket a 952/2013/EU rendelet tartalmazza.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A rendelet végrehajtásának hatékony támogatása és jövőbeni értékelése alapjának biztosítása érdekében be kell
  gyűjteni
  a kulturális javak kereskedelmi forgalmára vonatkozó fontos információkat. A kulturális javak kereskedelmi forgalma nem követhető hatékonyan nyomon csupán az értékük vagy súlyuk alapján, mivel ez a két mérték ingadozhat. Létfontosságú a bejelentett tételek számára vonatkozó információk gyűjtése. Mivel az Egységes Nómenklatúra nem ad meg a kulturális javakra vonatkozóan kiegészítő mértékegységet, elő kell írni a tételek számának bejelentését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A rendelet végrehajtásának hatékony támogatása és jövőbeni értékelése alapjának biztosítása érdekében be kell
  gyűjteni
  a kulturális javak kereskedelmi forgalmára vonatkozó fontos információkat. A kulturális javak kereskedelmi forgalma nem követhető hatékonyan nyomon csupán az értékük vagy súlyuk alapján, mivel ez a két mérték ingadozhat. Létfontosságú a bejelentett tételek számára vonatkozó információk gyűjtése. Mivel az Egységes Nómenklatúra nem ad meg a kulturális javakra vonatkozóan kiegészítő mértékegységet, elő kell írni a tételek számának bejelentését.

| (16) | A rendelet végrehajtásának hatékony támogatása és jövőbeni értékelése alapjának biztosítása érdekében
  a tagállamoknak és a Bizottságnak elektronikusan
  be kell
  gyűjteniük és meg kell osztaniuk
  a kulturális javak kereskedelmi forgalmára vonatkozó fontos információkat.
  Az átláthatóság és a nyilvános ellenőrzés érdekében a lehető legtöbb információt nyilvánosságra kell hozni.
   A kulturális javak kereskedelmi forgalma nem követhető hatékonyan nyomon csupán az értékük vagy súlyuk alapján, mivel ez a két mérték ingadozhat.
  Létfontosságú a bejelentett tételek számára vonatkozó információk elektronikus
  gyűjtése. Mivel az Egységes Nómenklatúra nem ad meg a kulturális javakra vonatkozóan kiegészítő mértékegységet, elő kell írni a tételek számának bejelentését. |
| --- | --- |

(16)

A rendelet végrehajtásának hatékony támogatása és jövőbeni értékelése alapjának biztosítása érdekében
  a tagállamoknak és a Bizottságnak elektronikusan
  be kell
  gyűjteniük és meg kell osztaniuk
  a kulturális javak kereskedelmi forgalmára vonatkozó fontos információkat.
  Az átláthatóság és a nyilvános ellenőrzés érdekében a lehető legtöbb információt nyilvánosságra kell hozni.
   A kulturális javak kereskedelmi forgalma nem követhető hatékonyan nyomon csupán az értékük vagy súlyuk alapján, mivel ez a két mérték ingadozhat.
  Létfontosságú a bejelentett tételek számára vonatkozó információk elektronikus
  gyűjtése. Mivel az Egységes Nómenklatúra nem ad meg a kulturális javakra vonatkozóan kiegészítő mértékegységet, elő kell írni a tételek számának bejelentését.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | A vámügyi kockázatkezelési stratégia és cselekvési terv (29) célja többek között a vámhatóságok képességeinek megerősítése, hogy javítható legyen a kulturális javak területét érintő kockázatokkal kapcsolatos reakciókészség. A 952/2013/EU rendeletben meghatározott közös kockázatkezelési keretrendszert kell használni, és a vonatkozó kockázati információkat ki kell cserélni a vámhatóságok között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

A vámügyi kockázatkezelési stratégia és cselekvési terv (29) célja többek között a vámhatóságok képességeinek megerősítése, hogy javítható legyen a kulturális javak területét érintő kockázatokkal kapcsolatos reakciókészség. A 952/2013/EU rendeletben meghatározott közös kockázatkezelési keretrendszert kell használni, és a vonatkozó kockázati információkat ki kell cserélni a vámhatóságok között.

| (17) | A vámügyi kockázatkezelési stratégia és cselekvési terv (29) célja többek között a vámhatóságok
  képzésének és
  képességeinek megerősítése, hogy javítható legyen a kulturális javak területét érintő kockázatokkal kapcsolatos reakciókészség. A 952/2013/EU rendeletben meghatározott közös kockázatkezelési keretrendszert kell használni, és a vonatkozó kockázati információkat ki kell cserélni a vámhatóságok között. |
| --- | --- |

(17)

A vámügyi kockázatkezelési stratégia és cselekvési terv (29) célja többek között a vámhatóságok
  képzésének és
  képességeinek megerősítése, hogy javítható legyen a kulturális javak területét érintő kockázatokkal kapcsolatos reakciókészség. A 952/2013/EU rendeletben meghatározott közös kockázatkezelési keretrendszert kell használni, és a vonatkozó kockázati információkat ki kell cserélni a vámhatóságok között.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17a) | Célzott tájékoztató kampányok révén fel kell hívni a kulturális javak vásárlóinak figyelmét a tiltott árukhoz kapcsolódó kockázatokra, és segítséget kell nyújtani a piaci szereplőknek e rendelet értelmezésében és alkalmazásában. A tagállamoknak be kell vonniuk a megfelelő nemzeti kapcsolattartó pontokat és egyéb tájékoztató szolgálatokat ezen információk terjesztésébe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

Célzott tájékoztató kampányok révén fel kell hívni a kulturális javak vásárlóinak figyelmét a tiltott árukhoz kapcsolódó kockázatokra, és segítséget kell nyújtani a piaci szereplőknek e rendelet értelmezésében és alkalmazásában. A tagállamoknak be kell vonniuk a megfelelő nemzeti kapcsolattartó pontokat és egyéb tájékoztató szolgálatokat ezen információk terjesztésébe.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

17 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17b) | E rendelet hatékony végrehajtása érdekében a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a mikro-, kis- és középvállalkozások („mkkv-k”) kellő technikai és pénzügyi segítségben részesüljenek, és elő kell segítenie az információcserét. Az Unióban letelepedett, kulturális javakat importáló mikro-, kis- és középvállalkozásoknak ezért részesülniük kell az Európai Parlament és a Tanács 1287/2013/EU rendelet által létrehozott COSME program előnyeiből

   (1a)

  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17b)

E rendelet hatékony végrehajtása érdekében a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a mikro-, kis- és középvállalkozások („mkkv-k”) kellő technikai és pénzügyi segítségben részesüljenek, és elő kell segítenie az információcserét. Az Unióban letelepedett, kulturális javakat importáló mikro-, kis- és középvállalkozásoknak ezért részesülniük kell az Európai Parlament és a Tanács 1287/2013/EU rendelet által létrehozott COSME program előnyeiből

   (1a)

  .

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | A tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat kell bevezetniük a rendelet rendelkezéseinek megsértése esetére, és ezekről a szankciókról tájékoztatniuk kell a Bizottságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

A tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat kell bevezetniük a rendelet rendelkezéseinek megsértése esetére, és ezekről a szankciókról tájékoztatniuk kell a Bizottságot.

| (18) | A tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat kell bevezetniük a rendelet rendelkezéseinek megsértése esetére, és ezekről a szankciókról tájékoztatniuk kell a Bizottságot.
  A tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot is, amikor ezeket a szankciókat alkalmazzák. Mivel kívánatos az egyenlő versenyfeltételek és a következetes megközelítés elérése, helyénvaló, hogy az egyes tagállamokban alkalmazott szankciók jellegükben és hatásukban hasonlóak legyenek. |
| --- | --- |

(18)

A tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat kell bevezetniük a rendelet rendelkezéseinek megsértése esetére, és ezekről a szankciókról tájékoztatniuk kell a Bizottságot.
  A tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot is, amikor ezeket a szankciókat alkalmazzák. Mivel kívánatos az egyenlő versenyfeltételek és a következetes megközelítés elérése, helyénvaló, hogy az egyes tagállamokban alkalmazott szankciók jellegükben és hatásukban hasonlóak legyenek.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | A
  Bizottság számára kellő időt
  kell
  biztosítani
  az e rendelet végrehajtását szolgáló
  szabályok elfogadására
  , különös tekintettel a behozatali engedély kérelmezéséhez vagy az importőri nyilatkozat elkészítéséhez használandó megfelelő űrlapokkal kapcsolatos szabályokra.
  Következésképpen e rendelet alkalmazását el kell halasztani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

A
  Bizottság számára kellő időt
  kell
  biztosítani
  az e rendelet végrehajtását szolgáló
  szabályok elfogadására
  , különös tekintettel a behozatali engedély kérelmezéséhez vagy az importőri nyilatkozat elkészítéséhez használandó megfelelő űrlapokkal kapcsolatos szabályokra.
  Következésképpen e rendelet alkalmazását el kell halasztani.

| (19) | A
  Bizottságnak késedelem nélkül el
  kell
  fogadnia
  az e rendelet végrehajtását szolgáló
  szabályokat
  , különös tekintettel a behozatali engedély kérelmezéséhez vagy az importőri nyilatkozat elkészítéséhez használandó megfelelő
  szabványosított elektronikus
  űrlapokkal kapcsolatos szabályokra. |
| --- | --- |

(19)

A
  Bizottságnak késedelem nélkül el
  kell
  fogadnia
  az e rendelet végrehajtását szolgáló
  szabályokat
  , különös tekintettel a behozatali engedély kérelmezéséhez vagy az importőri nyilatkozat elkészítéséhez használandó megfelelő
  szabványosított elektronikus
  űrlapokkal kapcsolatos szabályokra.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a rendelet meghatározza a kulturális javaknak az Unió vámterületére történő
  belépésére
  vonatkozó feltételeket és eljárást. | Ez a rendelet meghatározza a kulturális javaknak az Unió vámterületére történő
  beléptetésére és behozatalára
  vonatkozó feltételeket és eljárást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez a rendelet meghatározza a kulturális javaknak az Unió vámterületére történő
  belépésére
  vonatkozó feltételeket és eljárást.

Ez a rendelet meghatározza a kulturális javaknak az Unió vámterületére történő
  beléptetésére és behozatalára
  vonatkozó feltételeket és eljárást.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a rendelet
  nem
  alkalmazandó az Unió vámterületén árutovábbítási eljárás alatt álló kulturális javakra. | Ez a rendelet alkalmazandó az Unió vámterületén árutovábbítási eljárás alatt álló kulturális javakra
  , amennyiben az illetékes hatóságok alapos okkal feltételezik, hogy a kulturális javakat a forrásország vagy a harmadik ország törvényeit és jogszabályait megsértve vitték ki a forrásország vagy a harmadik ország területéről
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez a rendelet
  nem
  alkalmazandó az Unió vámterületén árutovábbítási eljárás alatt álló kulturális javakra.

Ez a rendelet alkalmazandó az Unió vámterületén árutovábbítási eljárás alatt álló kulturális javakra
  , amennyiben az illetékes hatóságok alapos okkal feltételezik, hogy a kulturális javakat a forrásország vagy a harmadik ország törvényeit és jogszabályait megsértve vitték ki a forrásország vagy a harmadik ország területéről
  .

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | „kulturális javak”: bármely olyan
  objektum
  , amely régészeti, őstörténeti, történeti, irodalmi, művészeti vagy tudományos jelentőséggel rendelkezik, és amely a 
  Mellékletben
  található táblázatban felsorolt kategóriákba tartozik, valamint megfelel a korra vonatkozóan ott meghatározott minimális küszöbértéknek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

„kulturális javak”: bármely olyan
  objektum
  , amely régészeti, őstörténeti, történeti, irodalmi, művészeti vagy tudományos jelentőséggel rendelkezik, és amely a 
  Mellékletben
  található táblázatban felsorolt kategóriákba tartozik, valamint megfelel a korra vonatkozóan ott meghatározott minimális küszöbértéknek;

| a) | „kulturális javak”: bármely olyan
  tárgy
  , amely régészeti, őstörténeti, történeti, irodalmi, művészeti vagy tudományos jelentőséggel rendelkezik, és amely a 
  mellékletekben
  található táblázatban felsorolt kategóriákba tartozik, valamint megfelel a korra
  és pénzben kifejezett értékre
  vonatkozóan ott meghatározott minimális küszöbértéknek; |
| --- | --- |

a)

„kulturális javak”: bármely olyan
  tárgy
  , amely régészeti, őstörténeti, történeti, irodalmi, művészeti vagy tudományos jelentőséggel rendelkezik, és amely a 
  mellékletekben
  található táblázatban felsorolt kategóriákba tartozik, valamint megfelel a korra
  és pénzben kifejezett értékre
  vonatkozóan ott meghatározott minimális küszöbértéknek;

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | „kulturális javak behozatala”:










  i. | a 952/2013/EU rendelet 201. cikke szerinti szabad forgalomba bocsátás; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

aa)

„kulturális javak behozatala”:

i.

a 952/2013/EU rendelet 201. cikke szerinti szabad forgalomba bocsátás; vagy

| ii. | a javaknak a 952/2013/EU rendelet 210. cikkében említett, az alábbi kategóriák valamelyikébe tartozó különleges eljárás alá vonása:










  a) | tárolás, amely a vámraktározást és a vámszabad területeket foglalja magában; |
| --- | --- | --- |

ii.

a javaknak a 952/2013/EU rendelet 210. cikkében említett, az alábbi kategóriák valamelyikébe tartozó különleges eljárás alá vonása:

a)

tárolás, amely a vámraktározást és a vámszabad területeket foglalja magában;

| b) | különleges felhasználás, amely ideiglenes behozatalt és meghatározott célra történő felhasználást foglal magában; |
| --- | --- |

b)

különleges felhasználás, amely ideiglenes behozatalt és meghatározott célra történő felhasználást foglal magában;

| c) | aktív feldolgozás; |
| --- | --- |

c)

aktív feldolgozás;

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | „forrásország”: az az ország, amelynek a jelenlegi területén a kulturális javakat létrehozták vagy felfedezték; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

„forrásország”: az az ország, amelynek a jelenlegi területén a kulturális javakat létrehozták vagy felfedezték;

| b) | „forrásország”: az az ország, amelynek a jelenlegi területén a kulturális javakat létrehozták vagy felfedezték
  vagy jelenlegi szárazföldi vagy víz alatti területéről kivitték, kiásták vagy ellopták, vagy amely olyan kulturális javakkal áll szoros kapcsolatban, amelyeket az adott ország nemzeti kulturális tulajdonként véd, és a területéről történő kivitelüket szabályozza abból az országból történő jogszerű elszállításukat követően, ahol a kulturális javakat létrehozták vagy felfedezték
  ; |
| --- | --- |

b)

„forrásország”: az az ország, amelynek a jelenlegi területén a kulturális javakat létrehozták vagy felfedezték
  vagy jelenlegi szárazföldi vagy víz alatti területéről kivitték, kiásták vagy ellopták, vagy amely olyan kulturális javakkal áll szoros kapcsolatban, amelyeket az adott ország nemzeti kulturális tulajdonként véd, és a területéről történő kivitelüket szabályozza abból az országból történő jogszerű elszállításukat követően, ahol a kulturális javakat létrehozták vagy felfedezték
  ;

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | „exportáló
  ország”:
  az az
  ország, ahol a kulturális javakat
  állandó jelleggel
  őrizték az
  Unióba
  való szállításuk előtt
  az adott ország törvényeivel és jogszabályaival összhangban
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

„exportáló
  ország”:
  az az
  ország, ahol a kulturális javakat
  állandó jelleggel
  őrizték az
  Unióba
  való szállításuk előtt
  az adott ország törvényeivel és jogszabályaival összhangban
  ;

| c) | „harmadik
  ország”:
  a forrásországtól eltérő utolsó
  ország, ahol a kulturális javakat őrizték az
  Unió vámterületére
  való szállításuk előtt; |
| --- | --- |

c)

„harmadik
  ország”:
  a forrásországtól eltérő utolsó
  ország, ahol a kulturális javakat őrizték az
  Unió vámterületére
  való szállításuk előtt;

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | „állandó jelleggel”: legalább egy hónapos időtartamig, és az ideiglenes felhasználástól, árutovábbítástól, kiviteltől vagy feladástól eltérő célra; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

„állandó jelleggel”: legalább egy hónapos időtartamig, és az ideiglenes felhasználástól, árutovábbítástól, kiviteltől vagy feladástól eltérő célra;

törölve

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – h a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ha) | „objektumazonosító”: az UNESCO által elfogadott, a kulturális javakat leíró és a rájuk vonatkozó adatokat tartalmazó szabványosított nemzetközi dokumentum; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ha)

„objektumazonosító”: az UNESCO által elfogadott, a kulturális javakat leíró és a rájuk vonatkozó adatokat tartalmazó szabványosított nemzetközi dokumentum;

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – h b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | hb) | „illetékes hatóságok”: a tagállamok által az importőri engedélyek kiadására, valamint az importőri nyilatkozatok nyilvántartására kijelölt hatóságok
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

hb)

„illetékes hatóságok”: a tagállamok által az importőri engedélyek kiadására, valamint az importőri nyilatkozatok nyilvántartására kijelölt hatóságok
  .

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 12. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  a
  Mellékletben található táblázat második oszlopának módosítására a Kombinált Nómenklatúra módosításait követően, valamint a Mellékletben található
  táblázat harmadik oszlopában a korra
  vonatkozó minimális küszöbérték módosítására az e rendelet végrehajtása során szerzett tapasztalatok fényében. | (2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 12. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  az I.
  mellékletben található táblázat második oszlopának módosítására a Kombinált Nómenklatúra módosításait követően, valamint a mellékletben található
  korra és értékre
  vonatkozó minimális küszöbérték módosítására az e 
  rendelet és a 116/2009/EK
  rendelet végrehajtása során szerzett tapasztalatok fényében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 12. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  a
  Mellékletben található táblázat második oszlopának módosítására a Kombinált Nómenklatúra módosításait követően, valamint a Mellékletben található
  táblázat harmadik oszlopában a korra
  vonatkozó minimális küszöbérték módosítására az e rendelet végrehajtása során szerzett tapasztalatok fényében.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 12. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  az I.
  mellékletben található táblázat második oszlopának módosítására a Kombinált Nómenklatúra módosításait követően, valamint a mellékletben található
  korra és értékre
  vonatkozó minimális küszöbérték módosítására az e 
  rendelet és a 116/2009/EK
  rendelet végrehajtása során szerzett tapasztalatok fényében.

Módosítás 37

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 a bekezdés (új)

2 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 12. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy módosítsa a II. mellékletet, amely felsorolja azokat az országokat és objektumkategóriákat, amelyek tekintetében a Múzeumok Nemzetközi Tanácsa (ICOM) által közzétett, a veszélyeztetett kulturális javak vörös listáinak adatbázisa alapján fennáll a tiltott kereskedelem különös kockázata. A Bizottság gondoskodik arról, hogy a II. melléklet rendszeresen frissítve legyen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 12. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy módosítsa a II. mellékletet, amely felsorolja azokat az országokat és objektumkategóriákat, amelyek tekintetében a Múzeumok Nemzetközi Tanácsa (ICOM) által közzétett, a veszélyeztetett kulturális javak vörös listáinak adatbázisa alapján fennáll a tiltott kereskedelem különös kockázata. A Bizottság gondoskodik arról, hogy a II. melléklet rendszeresen frissítve legyen.

Módosítás 38

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – cím

3 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Unió vámterületére
  belépő kulturális javak | A kulturális javaknak
  az Unió vámterületére
  történő beléptetése vagy behozatala |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Unió vámterületére
  belépő kulturális javak

belépő kulturális javak

A kulturális javaknak
  az Unió vámterületére
  történő beléptetése vagy behozatala

A kulturális javaknak

történő beléptetése vagy behozatala

Módosítás 39

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A
  kulturális javak szabad forgalomba bocsátása
  és a 
  kulturális javak árutovábbítástól eltérő különleges vámeljárás alá vonása csak
  a 
  4. cikkel összhangban kibocsátott behozatali engedély vagy az 5. cikkel összhangban kiállított importőri nyilatkozat bemutatását követően engedélyezhető
  . | (1)   A
  forrásország területéről a nemzetközi jog
  és a 
  forrásország vagy
  a 
  harmadik ország törvényeinek és jogszabályainak megsértése mellett kivitt kulturális javak beléptetése tilos
  . |
| | A kulturális javaknak az Unió vámterületére történő behozatala csak a 4. cikkel összhangban kibocsátott behozatali engedély vagy az 5. cikkel összhangban kiállított importőri nyilatkozat bemutatását követően engedélyezhető. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A
  kulturális javak szabad forgalomba bocsátása
  és a 
  kulturális javak árutovábbítástól eltérő különleges vámeljárás alá vonása csak
  a 
  4. cikkel összhangban kibocsátott behozatali engedély vagy az 5. cikkel összhangban kiállított importőri nyilatkozat bemutatását követően engedélyezhető
  .

(1)   A
  forrásország területéről a nemzetközi jog
  és a 
  forrásország vagy
  a 
  harmadik ország törvényeinek és jogszabályainak megsértése mellett kivitt kulturális javak beléptetése tilos
  .

A kulturális javaknak az Unió vámterületére történő behozatala csak a 4. cikkel összhangban kibocsátott behozatali engedély vagy az 5. cikkel összhangban kiállított importőri nyilatkozat bemutatását követően engedélyezhető.

A kulturális javaknak az Unió vámterületére történő behozatala csak a 4. cikkel összhangban kibocsátott behozatali engedély vagy az 5. cikkel összhangban kiállított importőri nyilatkozat bemutatását követően engedélyezhető.

Módosítás 40

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 a bekezdés (új)

3 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A kulturális javak sikeres behozatala nem tekinthető a jogszerű beléptetés vagy tulajdon bizonyítékának. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A kulturális javak sikeres behozatala nem tekinthető a jogszerű beléptetés vagy tulajdon bizonyítékának.

Módosítás 41

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – a pont

3 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a kulturális javaknak a 952/2013/EU rendelet 250. cikke szerinti ideiglenes behozatala az Unió vámterületére oktatási, tudományos és kutatási célokból; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a kulturális javaknak a 952/2013/EU rendelet 250. cikke szerinti ideiglenes behozatala az Unió vámterületére oktatási, tudományos és kutatási célokból;

| a) | a kulturális javaknak a 952/2013/EU rendelet 250. cikke szerinti ideiglenes behozatala az Unió vámterületére oktatási, tudományos, előadóművészeti, megőrzési, restaurációs, digitalizációs és kutatási célokból és a múzeumok vagy egyéb nonprofit intézmények között kulturális kiállítások szervezése terén történő együttműködés céljából; |
| --- | --- |

a)

a)

a kulturális javaknak a 952/2013/EU rendelet 250. cikke szerinti ideiglenes behozatala az Unió vámterületére oktatási, tudományos, előadóművészeti, megőrzési, restaurációs, digitalizációs és kutatási célokból és a múzeumok vagy egyéb nonprofit intézmények között kulturális kiállítások szervezése terén történő együttműködés céljából;

a kulturális javaknak a 952/2013/EU rendelet 250. cikke szerinti ideiglenes behozatala az Unió vámterületére oktatási, tudományos, előadóművészeti, megőrzési, restaurációs, digitalizációs és kutatási célokból és a múzeumok vagy egyéb nonprofit intézmények között kulturális kiállítások szervezése terén történő együttműködés céljából;

Módosítás 42

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

3 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | A kereskedelmi vásárokon és nemzetközi művészeti tárlatokon történő bemutatásra szánt kulturális javak, kivéve ha azokra az Unió területén belül tettek szert, és azon belül is maradnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

A kereskedelmi vásárokon és nemzetközi művészeti tárlatokon történő bemutatásra szánt kulturális javak, kivéve ha azokra az Unió területén belül tettek szert, és azon belül is maradnak;

A kereskedelmi vásárokon és nemzetközi művészeti tárlatokon történő bemutatásra szánt kulturális javak, kivéve ha azokra az Unió területén belül tettek szert, és azon belül is maradnak;

Módosítás 43

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – b pont

3 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a kulturális javaknak a 952/2013/EU rendelet 237. cikke szerinti, valamely hatóság által vagy annak felügyelete alatt történő tárolása a javak megőrzésének
  kifejezett céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a kulturális javaknak a 952/2013/EU rendelet 237. cikke szerinti, valamely hatóság által vagy annak felügyelete alatt történő tárolása a javak megőrzésének
  kifejezett céljából.

kifejezett céljából.

| b) | a kulturális javaknak a 952/2013/EU rendelet 237. cikke szerinti, valamely hatóság által vagy annak felügyelete alatt történő tárolása a javak
  biztonságának vagy
  megőrzésének
  céljából azzal a szándékkal, hogy – amint a helyzet engedi – visszaszállítsák őket a származási országukba vagy abba a harmadik országba, ahova jogszerűen exportálták őket; |
| --- | --- |

b)

a kulturális javaknak a 952/2013/EU rendelet 237. cikke szerinti, valamely hatóság által vagy annak felügyelete alatt történő tárolása a javak
  biztonságának vagy
  megőrzésének
  céljából azzal a szándékkal, hogy – amint a helyzet engedi – visszaszállítsák őket a származási országukba vagy abba a harmadik országba, ahova jogszerűen exportálták őket;

biztonságának vagy

céljából azzal a szándékkal, hogy – amint a helyzet engedi – visszaszállítsák őket a származási országukba vagy abba a harmadik országba, ahova jogszerűen exportálták őket;

Módosítás 44

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

3 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a 2014/60/EU irányelv 2. cikke szerinti visszaszolgáltatott kulturális javak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a 2014/60/EU irányelv 2. cikke szerinti visszaszolgáltatott kulturális javak
  .

a 2014/60/EU irányelv 2. cikke szerinti visszaszolgáltatott kulturális javak

Módosítás 45

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés

3 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhat a kulturális javak (2) bekezdésben említett ideiglenes behozatalára vagy tárolására vonatkozó sajátos módozatokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | (3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhat a kulturális javak
  és visszaszolgáltatott kulturális javak
  (2) bekezdésben említett ideiglenes behozatalára vagy tárolására vonatkozó sajátos módozatokat
  azok védelme érdekében
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhat a kulturális javak (2) bekezdésben említett ideiglenes behozatalára vagy tárolására vonatkozó sajátos módozatokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhat a kulturális javak
  és visszaszolgáltatott kulturális javak
  (2) bekezdésben említett ideiglenes behozatalára vagy tárolására vonatkozó sajátos módozatokat
  azok védelme érdekében
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Módosítás 46

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  A Melléklet c), d)
  és
  h)
  pontjában említett kulturális
  javak szabad forgalomba bocsátása és
  az
  árutovábbítási eljárástól eltérő különleges eljárás alá vonása az Unióban
  a behozatali engedély vámhatóságoknak történő bemutatásával történhet meg. | (1)   
  Az I. melléklet A1.
  és
  A2.
  pontjában említett kulturális
  javaknak
  az
  Unióba történő behozatala
  a behozatali engedély vámhatóságoknak történő bemutatásával történhet meg. |
| | Ez a cikk csak abban az esetben alkalmazandó az első albekezdésben említett árukra, ha azok szerepelnek az országok jegyzékében és a II. mellékletben meghatározott Kombinált Nómenklatúra szerinti kódok jegyzékében, amennyiben ilyen jegyzék használatban van azon forrásország vonatkozásában, amelyből a kulturális javakat exportálták, illetve amennyiben ismert a kulturális javak forrásországa. |
| | Ezt a cikket azokra az Unió vámterületére valamely forrásországból vagy harmadik országból importált kulturális javakra is alkalmazni kell, amelyek csak a II. mellékletben szerepelnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  A Melléklet c), d)
  és
  h)
  pontjában említett kulturális
  javak szabad forgalomba bocsátása és
  az
  árutovábbítási eljárástól eltérő különleges eljárás alá vonása az Unióban
  a behozatali engedély vámhatóságoknak történő bemutatásával történhet meg.

(1)   
  Az I. melléklet A1.
  és
  A2.
  pontjában említett kulturális
  javaknak
  az
  Unióba történő behozatala
  a behozatali engedély vámhatóságoknak történő bemutatásával történhet meg.

Ez a cikk csak abban az esetben alkalmazandó az első albekezdésben említett árukra, ha azok szerepelnek az országok jegyzékében és a II. mellékletben meghatározott Kombinált Nómenklatúra szerinti kódok jegyzékében, amennyiben ilyen jegyzék használatban van azon forrásország vonatkozásában, amelyből a kulturális javakat exportálták, illetve amennyiben ismert a kulturális javak forrásországa.

Ez a cikk csak abban az esetben alkalmazandó az első albekezdésben említett árukra, ha azok szerepelnek az országok jegyzékében és a II. mellékletben meghatározott Kombinált Nómenklatúra szerinti kódok jegyzékében, amennyiben ilyen jegyzék használatban van azon forrásország vonatkozásában, amelyből a kulturális javakat exportálták, illetve amennyiben ismert a kulturális javak forrásországa.

Ezt a cikket azokra az Unió vámterületére valamely forrásországból vagy harmadik országból importált kulturális javakra is alkalmazni kell, amelyek csak a II. mellékletben szerepelnek.

Ezt a cikket azokra az Unió vámterületére valamely forrásországból vagy harmadik országból importált kulturális javakra is alkalmazni kell, amelyek csak a II. mellékletben szerepelnek.

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

4 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az áru birtokosának a behozatali engedélyt a 
  belépési
  tagállam illetékes hatóságánál kell kérelmeznie. A kérelemhez csatolni kell
  az esetleges
  alátámasztó dokumentumokat és az azt igazoló információkat, hogy a szóban forgó kulturális javak kivitele a forrásországból történt annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban
  . Amennyiben azonban az exportáló ország a kulturális javak jogtalan importjának
  ,
  exportjának és tulajdonjog-átruházásának tilalmát és megakadályozását szolgáló eszközökről szóló
  ,
  1970. november 14-én Párizsban aláírt UNESCO-egyezmény („az 1970
  .
  évi UNESCO-egyezmény”) aláíró fele,
  a 
  kérelemhez mellékelni kell azokat az alátámasztó dokumentumokat és információkat, amelyek igazolják, hogy
  a 
  kulturális javak kivitele az adott országból történt annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban. | (2)   Az áru birtokosának a behozatali engedélyt a 
  tervezett behozatal szerinti első
  tagállam illetékes hatóságánál kell kérelmeznie. A kérelemhez csatolni kell
  a megfelelő
  igazoló dokumentumokat és az azt igazoló információkat, hogy a szóban forgó kulturális javak kivitele a forrásországból történt annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban,
  vagy bizonyítékokat kell szolgáltatni arra
  ,
  hogy nem állnak rendelkezésre ilyen törvények és jogszabályok
  .
  A kérelemnek a következőket kell tartalmaznia: |
| | — | kiviteli igazolások vagy kiviteli engedélyek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az áru birtokosának a behozatali engedélyt a 
  belépési
  tagállam illetékes hatóságánál kell kérelmeznie. A kérelemhez csatolni kell
  az esetleges
  alátámasztó dokumentumokat és az azt igazoló információkat, hogy a szóban forgó kulturális javak kivitele a forrásországból történt annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban
  . Amennyiben azonban az exportáló ország a kulturális javak jogtalan importjának
  ,
  exportjának és tulajdonjog-átruházásának tilalmát és megakadályozását szolgáló eszközökről szóló
  ,
  1970. november 14-én Párizsban aláírt UNESCO-egyezmény („az 1970
  .
  évi UNESCO-egyezmény”) aláíró fele,
  a 
  kérelemhez mellékelni kell azokat az alátámasztó dokumentumokat és információkat, amelyek igazolják, hogy
  a 
  kulturális javak kivitele az adott országból történt annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban.

(2)   Az áru birtokosának a behozatali engedélyt a 
  tervezett behozatal szerinti első
  tagállam illetékes hatóságánál kell kérelmeznie. A kérelemhez csatolni kell
  a megfelelő
  igazoló dokumentumokat és az azt igazoló információkat, hogy a szóban forgó kulturális javak kivitele a forrásországból történt annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban,
  vagy bizonyítékokat kell szolgáltatni arra
  ,
  hogy nem állnak rendelkezésre ilyen törvények és jogszabályok
  .
  A kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:

—

kiviteli igazolások vagy kiviteli engedélyek;

kiviteli igazolások vagy kiviteli engedélyek;

| — | az objektumazonosító szabványt követő szabványosított dokumentum, amely kellő részletességgel bemutatja a szóban forgó kulturális javakat, hogy azokat a vámhatóság azonosítani tudja; |
| --- | --- |

—

az objektumazonosító szabványt követő szabványosított dokumentum, amely kellő részletességgel bemutatja a szóban forgó kulturális javakat, hogy azokat a vámhatóság azonosítani tudja;

az objektumazonosító szabványt követő szabványosított dokumentum, amely kellő részletességgel bemutatja a szóban forgó kulturális javakat, hogy azokat a vámhatóság azonosítani tudja;

| — | tulajdonosi jogcím; |
| --- | --- |

—

tulajdonosi jogcím;

tulajdonosi jogcím;

| — | számlák; |
| --- | --- |

—

számlák;

számlák;

| — | adásvételi szerződések; |
| --- | --- |

—

adásvételi szerződések;

adásvételi szerződések;

| — | biztosítási dokumentumok vagy fuvarokmányok. |
| --- | --- |

—

biztosítási dokumentumok vagy fuvarokmányok.

biztosítási dokumentumok vagy fuvarokmányok.

Amennyiben nem állnak rendelkezésre igazoló dokumentumok, a kérelemnek tartalmaznia kell egy szakértői értékelést is, amennyiben azt az illetékes hatóság szükségesnek ítéli.

Amennyiben nem állnak rendelkezésre igazoló dokumentumok, a kérelemnek tartalmaznia kell egy szakértői értékelést is, amennyiben azt az illetékes hatóság szükségesnek ítéli.

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 a bekezdés (új)

4 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A (2) bekezdéstől eltérve azokban a kivételes esetekben, amelyekben: |
| | a) | a kulturális javak forrásországa megbízható módon nem állapítható meg, és ezt a körülményt az illetékes hatóság jól dokumentáltnak és bizonyítékok által alátámasztottnak tekinti; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A (2) bekezdéstől eltérve azokban a kivételes esetekben, amelyekben:

a)

a)

a kulturális javak forrásországa megbízható módon nem állapítható meg, és ezt a körülményt az illetékes hatóság jól dokumentáltnak és bizonyítékok által alátámasztottnak tekinti; vagy

a kulturális javak forrásországa megbízható módon nem állapítható meg, és ezt a körülményt az illetékes hatóság jól dokumentáltnak és bizonyítékok által alátámasztottnak tekinti; vagy

| b) | a kulturális javakat 1970 előtt vitték ki a forrásországból, és az Unió vámterületére való behozatala előtt egy harmadik országban tárolták ideiglenes felhasználástól, árutovábbítástól, kiviteltől vagy feladástól eltérő célokból, de a birtokos nem tudja bemutatni a (2) bekezdésben előírt dokumentumokat, mivel azok a kulturális javak forrásországból való kivitelének időpontjában még nem voltak használatosak, |
| --- | --- |

b)

b)

a kulturális javakat 1970 előtt vitték ki a forrásországból, és az Unió vámterületére való behozatala előtt egy harmadik országban tárolták ideiglenes felhasználástól, árutovábbítástól, kiviteltől vagy feladástól eltérő célokból, de a birtokos nem tudja bemutatni a (2) bekezdésben előírt dokumentumokat, mivel azok a kulturális javak forrásországból való kivitelének időpontjában még nem voltak használatosak,

a kulturális javakat 1970 előtt vitték ki a forrásországból, és az Unió vámterületére való behozatala előtt egy harmadik országban tárolták ideiglenes felhasználástól, árutovábbítástól, kiviteltől vagy feladástól eltérő célokból, de a birtokos nem tudja bemutatni a (2) bekezdésben előírt dokumentumokat, mivel azok a kulturális javak forrásországból való kivitelének időpontjában még nem voltak használatosak,

a kérelemhez csatolni kell a megfelelő igazoló dokumentumokat és az azt igazoló információkat, hogy a szóban forgó kulturális javak kivitele a harmadik országból történt annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban, vagy bizonyítékokat kell szolgáltatni arra, hogy nem állnak rendelkezésre ilyen törvények és jogszabályok.

a kérelemhez csatolni kell a megfelelő igazoló dokumentumokat és az azt igazoló információkat, hogy a szóban forgó kulturális javak kivitele a harmadik országból történt annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban, vagy bizonyítékokat kell szolgáltatni arra, hogy nem állnak rendelkezésre ilyen törvények és jogszabályok.

Az igazoló dokumentumok a következőket tartalmazzák:

Az igazoló dokumentumok a következőket tartalmazzák:

| — | kiviteli igazolások vagy kiviteli engedélyek; |
| --- | --- |

—

kiviteli igazolások vagy kiviteli engedélyek;

kiviteli igazolások vagy kiviteli engedélyek;

| — | az objektumazonosító szabványt követő szabványosított dokumentum, amely kellő részletességgel bemutatja a szóban forgó kulturális javakat, hogy azokat a vámhatóság azonosítani tudja; |
| --- | --- |

—

az objektumazonosító szabványt követő szabványosított dokumentum, amely kellő részletességgel bemutatja a szóban forgó kulturális javakat, hogy azokat a vámhatóság azonosítani tudja;

az objektumazonosító szabványt követő szabványosított dokumentum, amely kellő részletességgel bemutatja a szóban forgó kulturális javakat, hogy azokat a vámhatóság azonosítani tudja;

| — | tulajdonosi jogcím; |
| --- | --- |

—

tulajdonosi jogcím;

tulajdonosi jogcím;

| — | számlák; |
| --- | --- |

—

számlák;

számlák;

| — | adásvételi szerződések; továbbá |
| --- | --- |

—

adásvételi szerződések; továbbá

adásvételi szerződések; továbbá

| — | biztosítási dokumentumok vagy fuvarokmányok; |
| --- | --- |

—

biztosítási dokumentumok vagy fuvarokmányok;

biztosítási dokumentumok vagy fuvarokmányok;

Amennyiben nem állnak rendelkezésre igazoló dokumentumok, a kérelemnek tartalmaznia kell egy szakértői értékelést is, amennyiben azt az illetékes hatóság szükségesnek ítéli.

Amennyiben nem állnak rendelkezésre igazoló dokumentumok, a kérelemnek tartalmaznia kell egy szakértői értékelést is, amennyiben azt az illetékes hatóság szükségesnek ítéli.

Módosítás 49

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 3 bekezdés

4 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállam illetékes hatósága ellenőrzi, hogy a kérelem teljes-e. Az esetlegesen hiányzó információkat vagy dokumentumokat a kérelem kézhezvételétől számított
  30
  napon belül bekéri a kérelmezőtől. | (3)   A
  tervezett behozatal szerinti első
  tagállam illetékes hatósága ellenőrzi, hogy a kérelem teljes-e. Az esetlegesen hiányzó
  vagy kiegészítő
  információkat vagy dokumentumokat a kérelem kézhezvételétől számított
  21
  napon belül bekéri a kérelmezőtől. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tagállam illetékes hatósága ellenőrzi, hogy a kérelem teljes-e. Az esetlegesen hiányzó információkat vagy dokumentumokat a kérelem kézhezvételétől számított
  30
  napon belül bekéri a kérelmezőtől.

(3)   A
  tervezett behozatal szerinti első
  tagállam illetékes hatósága ellenőrzi, hogy a kérelem teljes-e. Az esetlegesen hiányzó
  vagy kiegészítő
  információkat vagy dokumentumokat a kérelem kézhezvételétől számított
  21
  napon belül bekéri a kérelmezőtől.

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 bekezdés – bevezető rész

4 cikk – 4 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Az illetékes hatóság a teljes kérelem benyújtásától számított 90 napon belül megvizsgálja a kérelmet, és dönt a behozatali engedély kibocsátásáról vagy a kérelem elutasításáról. A 
  kérelem elutasítására
  az alábbi okok miatt
  kerülhet sor
  : | (4)   Az illetékes hatóság a teljes kérelem benyújtásától számított 90 napon belül megvizsgálja a kérelmet, és dönt a behozatali engedély kibocsátásáról vagy a kérelem elutasításáról.
  Amennyiben a behozatali engedélyt kiadják, az illetékes hatóság az adott engedélyt elektronikusan nyilvántartásba veszi. Az illetékes hatóság
  az alábbi okok miatt
  utasítja el a kérelmet
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Az illetékes hatóság a teljes kérelem benyújtásától számított 90 napon belül megvizsgálja a kérelmet, és dönt a behozatali engedély kibocsátásáról vagy a kérelem elutasításáról. A 
  kérelem elutasítására
  az alábbi okok miatt
  kerülhet sor
  :

(4)   Az illetékes hatóság a teljes kérelem benyújtásától számított 90 napon belül megvizsgálja a kérelmet, és dönt a behozatali engedély kibocsátásáról vagy a kérelem elutasításáról.
  Amennyiben a behozatali engedélyt kiadják, az illetékes hatóság az adott engedélyt elektronikusan nyilvántartásba veszi. Az illetékes hatóság
  az alábbi okok miatt
  utasítja el a kérelmet
  :

Módosítás 51

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 bekezdés – a pont

4 cikk – 4 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | amennyiben az exportáló ország nem aláíró fele az 1970. évi UNESCO-egyezménynek,
  és
  nincs igazolva
  ,
  hogy
  a 
  kulturális javak kivitele
  a 
  forrásországból annak
  törvényeivel és jogszabályaival összhangban
  történt
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

amennyiben az exportáló ország nem aláíró fele az 1970. évi UNESCO-egyezménynek,
  és
  nincs igazolva
  ,
  hogy
  a 
  kulturális javak kivitele
  a 
  forrásországból annak
  törvényeivel és jogszabályaival összhangban
  történt
  ;

amennyiben az exportáló ország nem aláíró fele az 1970. évi UNESCO-egyezménynek,

nincs igazolva

hogy

kulturális javak kivitele

forrásországból annak

történt

| a) | ha nincs igazolva, hogy a kulturális javak kivitele a forrásországból annak a kivitel időpontjában hatályos törvényeivel
  és
  jogszabályaival összhangban történt
  ,
  illetve ilyen törvények vagy jogszabályok hiányában; vagy a 4. cikk (2a) bekezdésében felsorolt kivételes esetekben a harmadik országból az adott harmadik országnak a kivitel időpontjában hatályos törvényeivel és jogszabályaival összhangban történő kivitel esetén, illetve ilyen törvények vagy jogszabályok hiányában; |
| --- | --- |

a)

ha nincs igazolva, hogy a kulturális javak kivitele a forrásországból annak a kivitel időpontjában hatályos törvényeivel
  és
  jogszabályaival összhangban történt
  ,
  illetve ilyen törvények vagy jogszabályok hiányában; vagy a 4. cikk (2a) bekezdésében felsorolt kivételes esetekben a harmadik országból az adott harmadik országnak a kivitel időpontjában hatályos törvényeivel és jogszabályaival összhangban történő kivitel esetén, illetve ilyen törvények vagy jogszabályok hiányában;

ha nincs igazolva, hogy a kulturális javak kivitele a forrásországból annak a kivitel időpontjában hatályos törvényeivel

jogszabályaival összhangban történt

illetve ilyen törvények vagy jogszabályok hiányában; vagy a 4. cikk (2a) bekezdésében felsorolt kivételes esetekben a harmadik országból az adott harmadik országnak a kivitel időpontjában hatályos törvényeivel és jogszabályaival összhangban történő kivitel esetén, illetve ilyen törvények vagy jogszabályok hiányában;

Módosítás 52

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 bekezdés – b pont

4 cikk – 4 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | amennyiben az exportáló ország aláíró fele az 1970. évi UNESCO-egyezménynek, és nincs igazolva, hogy a kulturális javak kivitele az exportáló országból annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban történt; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

b)

amennyiben az exportáló ország aláíró fele az 1970. évi UNESCO-egyezménynek, és nincs igazolva, hogy a kulturális javak kivitele az exportáló országból annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban történt;

amennyiben az exportáló ország aláíró fele az 1970. évi UNESCO-egyezménynek, és nincs igazolva, hogy a kulturális javak kivitele az exportáló országból annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban történt;

törölve

törölve

Módosítás 53

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 bekezdés – c pont

4 cikk – 4 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az illetékes hatóság alapos okkal feltételezheti, hogy az áru birtokosa ahhoz nem jogszerűen jutott hozzá. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az illetékes hatóság alapos okkal feltételezheti, hogy az áru birtokosa ahhoz nem jogszerűen jutott hozzá.

| c) | az illetékes hatóság alapos
  és ellenőrizhető
  okkal feltételezheti, hogy az áru birtokosa ahhoz nem jogszerűen jutott hozzá. |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóság alapos
  és ellenőrizhető
  okkal feltételezheti, hogy az áru birtokosa ahhoz nem jogszerűen jutott hozzá.

és ellenőrizhető

Módosítás 54

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 bekezdés – c a pont (új)

4 cikk – 4 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | ha a kulturális javakra vonatkozó behozatali engedély iránti kérelmet ugyanazon kulturális javak esetében az Unió egy másik tagállamának illetékes hatóságai korábban elutasították, és az elutasított kérelemmel összefüggésben nem került sor újabb bizonyíték benyújtására a korábban már átadottakhoz képest; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

ha a kulturális javakra vonatkozó behozatali engedély iránti kérelmet ugyanazon kulturális javak esetében az Unió egy másik tagállamának illetékes hatóságai korábban elutasították, és az elutasított kérelemmel összefüggésben nem került sor újabb bizonyíték benyújtására a korábban már átadottakhoz képest;

ha a kulturális javakra vonatkozó behozatali engedély iránti kérelmet ugyanazon kulturális javak esetében az Unió egy másik tagállamának illetékes hatóságai korábban elutasították, és az elutasított kérelemmel összefüggésben nem került sor újabb bizonyíték benyújtására a korábban már átadottakhoz képest;

Módosítás 55

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 bekezdés – c b pont (új)

4 cikk – 4 bekezdés – c b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cb) | amennyiben a közvetlenül a forrásországból történő legális kivitelt nem lehet igazolni a megfelelő alátámasztó dokumentumokkal és bizonyítékokkal, különösen az exportáló ország által kiállított kiviteli igazolással vagy kiviteli engedéllyel, tulajdonosi jogcímmel, számlákkal, adásvételi szerződésekkel, amennyiben lehetséges, objektumazonosítóval, biztosítási dokumentumokkal, fuvarokmányokkal és szakértői véleményekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

cb)

cb)

amennyiben a közvetlenül a forrásországból történő legális kivitelt nem lehet igazolni a megfelelő alátámasztó dokumentumokkal és bizonyítékokkal, különösen az exportáló ország által kiállított kiviteli igazolással vagy kiviteli engedéllyel, tulajdonosi jogcímmel, számlákkal, adásvételi szerződésekkel, amennyiben lehetséges, objektumazonosítóval, biztosítási dokumentumokkal, fuvarokmányokkal és szakértői véleményekkel.

amennyiben a közvetlenül a forrásországból történő legális kivitelt nem lehet igazolni a megfelelő alátámasztó dokumentumokkal és bizonyítékokkal, különösen az exportáló ország által kiállított kiviteli igazolással vagy kiviteli engedéllyel, tulajdonosi jogcímmel, számlákkal, adásvételi szerződésekkel, amennyiben lehetséges, objektumazonosítóval, biztosítási dokumentumokkal, fuvarokmányokkal és szakértői véleményekkel.

Módosítás 56

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 a bekezdés (új)

4 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Az illetékes hatóság elutasíthatja a kérelmet, amennyiben a forrásország hatóságai által benyújtott, visszaszolgáltatás vagy kártérítés iránti kereset van folyamatban a bíróságon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  Az illetékes hatóság elutasíthatja a kérelmet, amennyiben a forrásország hatóságai által benyújtott, visszaszolgáltatás vagy kártérítés iránti kereset van folyamatban a bíróságon.

Módosítás 57

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 b bekezdés (új)

4 cikk – 4 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b)
     
  A kérelem elutasítása esetén a (4) bekezdésben említett közigazgatási határozatot indokolással kell ellátni, és emellett információval kell szolgálni a fellebbezési eljárásról is, valamint azt a határozat meghozatalának időpontjában közölni kell az érintett kérelmezővel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4b)
     
  A kérelem elutasítása esetén a (4) bekezdésben említett közigazgatási határozatot indokolással kell ellátni, és emellett információval kell szolgálni a fellebbezési eljárásról is, valamint azt a határozat meghozatalának időpontjában közölni kell az érintett kérelmezővel.

Módosítás 58

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 c bekezdés (új)

4 cikk – 4 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4c)
     
  A kérelem nyilatkozatot tartalmaz arról, hogy a tételek korábban nem képezték kérelem tárgyát, illetve – korábbi elutasítás esetén – tartalmazzák azokat a kiegészítő bizonyítékokat, amelyek a kérelem korábbi elbírálásakor nem álltak rendelkezésre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4c)
     
  A kérelem nyilatkozatot tartalmaz arról, hogy a tételek korábban nem képezték kérelem tárgyát, illetve – korábbi elutasítás esetén – tartalmazzák azokat a kiegészítő bizonyítékokat, amelyek a kérelem korábbi elbírálásakor nem álltak rendelkezésre.

Módosítás 59

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 d bekezdés (új)

4 cikk – 4 d bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4d)
     
  Elektronikus kérelem tagállam általi elutasítása esetén az elutasításról, valamint annak indokairól tájékoztatni kell a többi tagállamot és a Bizottságot. Tiltott kereskedelem gyanúja esetén a tagállamok más illetékes hatóságokat, például az INTERPOL-t és az EUROPOL-t is tájékoztatják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4d)
     
  Elektronikus kérelem tagállam általi elutasítása esetén az elutasításról, valamint annak indokairól tájékoztatni kell a többi tagállamot és a Bizottságot. Tiltott kereskedelem gyanúja esetén a tagállamok más illetékes hatóságokat, például az INTERPOL-t és az EUROPOL-t is tájékoztatják.

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés

4 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok kijelölik az e cikkel összhangban behozatali engedély kibocsátására jogosult hatóságokat. A tagállamok az ilyen hatóságokra vonatkozó adatokat, valamint azok változását bejelentik a Bizottság számára. | A tagállamok
  késedelem nélkül
  kijelölik az e cikkel összhangban behozatali engedély kibocsátására jogosult hatóságokat. A tagállamok az ilyen hatóságokra vonatkozó adatokat, valamint azok változását bejelentik a Bizottság számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok kijelölik az e cikkel összhangban behozatali engedély kibocsátására jogosult hatóságokat. A tagállamok az ilyen hatóságokra vonatkozó adatokat, valamint azok változását bejelentik a Bizottság számára.

A tagállamok
  késedelem nélkül
  kijelölik az e cikkel összhangban behozatali engedély kibocsátására jogosult hatóságokat. A tagállamok az ilyen hatóságokra vonatkozó adatokat, valamint azok változását bejelentik a Bizottság számára.

késedelem nélkül

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 6 bekezdés

4 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén
  létrehozhat
  sablonokat a behozatali engedély iránti kérelemhez, valamint eljárási szabályokat az ilyen kérelmek benyújtására és feldolgozására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | (6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén
  létrehozza a szabványosított elektronikus
  sablonokat a behozatali engedély iránti kérelemhez, valamint
  az
  eljárási szabályokat az ilyen kérelmek
  elektronikus
  benyújtására és feldolgozására vonatkozóan
  , illetve a vonatkozó alátámasztó dokumentumokat, ami elektronikus úton történik
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén
  létrehozhat
  sablonokat a behozatali engedély iránti kérelemhez, valamint eljárási szabályokat az ilyen kérelmek benyújtására és feldolgozására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén
  létrehozza a szabványosított elektronikus
  sablonokat a behozatali engedély iránti kérelemhez, valamint
  az
  eljárási szabályokat az ilyen kérelmek
  elektronikus
  benyújtására és feldolgozására vonatkozóan
  , illetve a vonatkozó alátámasztó dokumentumokat, ami elektronikus úton történik
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

5 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  A
  Melléklet a
  ), b), e), f), g), i), j), k) és l) pontjában
  említett kulturális
  javak szabad forgalomba bocsátása és
  az
  árutovábbítási eljárástól eltérő különleges eljárás alá vonása
  az
  Unióban az importőr
  nyilatkozatának a 
  belépési
  tagállam vámhatóságának való benyújtásával történhet meg. | (1)   
  Az I.
  melléklet A
  . pontjának 3–14. pontjában említett
  kulturális
  javaknak
  az
  Unió vámterületére való behozatala
  az
  áru birtokosa elektronikus
  nyilatkozatának a 
  tervezett behozatal szerinti első
  tagállam vámhatóságának való benyújtásával történhet meg. |
| | Ez a cikk azokra az A1. és A2. pontban említett kulturális javakra is alkalmazandó, amelyeknek Kombinált Nómenklatúra szerinti kódja nem szerepel a II. mellékletben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  A
  Melléklet a
  ), b), e), f), g), i), j), k) és l) pontjában
  említett kulturális
  javak szabad forgalomba bocsátása és
  az
  árutovábbítási eljárástól eltérő különleges eljárás alá vonása
  az
  Unióban az importőr
  nyilatkozatának a 
  belépési
  tagállam vámhatóságának való benyújtásával történhet meg.

(1)   
  Az I.
  melléklet A
  . pontjának 3–14. pontjában említett
  kulturális
  javaknak
  az
  Unió vámterületére való behozatala
  az
  áru birtokosa elektronikus
  nyilatkozatának a 
  tervezett behozatal szerinti első
  tagállam vámhatóságának való benyújtásával történhet meg.

Ez a cikk azokra az A1. és A2. pontban említett kulturális javakra is alkalmazandó, amelyeknek Kombinált Nómenklatúra szerinti kódja nem szerepel a II. mellékletben.

Ez a cikk azokra az A1. és A2. pontban említett kulturális javakra is alkalmazandó, amelyeknek Kombinált Nómenklatúra szerinti kódja nem szerepel a II. mellékletben.

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés

5 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az importőr
  nyilatkozatának tartalmaznia
  kell
  az áru birtokosa által aláírt nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy az áruk kivitelére a forrásországból annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban került sor
  .
  Amennyiben azonban az exportáló ország a kulturális javakról szóló UNESCO-egyezmény aláíró fele, az importőr nyilatkozatának tartalmaznia kell az áru birtokosa által aláírt nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy az áruk kivitelére az adott országból annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban került sor. | (2)   Az importőr
  nyilatkozatát elektronikusan
  kell
  nyilvántartásba venni
  .
  A nyilatkozat az alábbiakat tartalmazza: |
| | a) | az áru birtokosa által aláírt nyilatkozat arról, hogy a kulturális javak forrásországból történő kivitelére annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban került sor, vagy bizonyíték benyújtása arról, hogy ilyen törvények vagy jogszabályok nincsenek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az importőr
  nyilatkozatának tartalmaznia
  kell
  az áru birtokosa által aláírt nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy az áruk kivitelére a forrásországból annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban került sor
  .
  Amennyiben azonban az exportáló ország a kulturális javakról szóló UNESCO-egyezmény aláíró fele, az importőr nyilatkozatának tartalmaznia kell az áru birtokosa által aláírt nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy az áruk kivitelére az adott országból annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban került sor.

(2)   Az importőr
  nyilatkozatát elektronikusan
  kell
  nyilvántartásba venni
  .
  A nyilatkozat az alábbiakat tartalmazza:

a)

a)

az áru birtokosa által aláírt nyilatkozat arról, hogy a kulturális javak forrásországból történő kivitelére annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban került sor, vagy bizonyíték benyújtása arról, hogy ilyen törvények vagy jogszabályok nincsenek;

az áru birtokosa által aláírt nyilatkozat arról, hogy a kulturális javak forrásországból történő kivitelére annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban került sor, vagy bizonyíték benyújtása arról, hogy ilyen törvények vagy jogszabályok nincsenek;

| b) | az objektumazonosító szabványt követő szabványosított dokumentum, amely kellő részletességgel bemutatja a szóban forgó kulturális javakat, hogy azokat a vámhatóság azonosítani tudja; |
| --- | --- |

b)

b)

az objektumazonosító szabványt követő szabványosított dokumentum, amely kellő részletességgel bemutatja a szóban forgó kulturális javakat, hogy azokat a vámhatóság azonosítani tudja;

az objektumazonosító szabványt követő szabványosított dokumentum, amely kellő részletességgel bemutatja a szóban forgó kulturális javakat, hogy azokat a vámhatóság azonosítani tudja;

| c) | a forrásország által kiállított kiviteli igazolások vagy engedélyek, amelyek bizonyítják, hogy a szóban forgó kulturális javak kivitele a forrásországból történt annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban. |
| --- | --- |

c)

c)

a forrásország által kiállított kiviteli igazolások vagy engedélyek, amelyek bizonyítják, hogy a szóban forgó kulturális javak kivitele a forrásországból történt annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban.

a forrásország által kiállított kiviteli igazolások vagy engedélyek, amelyek bizonyítják, hogy a szóban forgó kulturális javak kivitele a forrásországból történt annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban.

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 a bekezdés (új)

5 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A (2) bekezdéstől eltérve azokban a kivételes esetekben, amelyekben: |
| | a) | a kulturális javak forrásországa megbízható módon nem állapítható meg, és ezt a körülményt az illetékes hatóság jól dokumentáltnak és bizonyítékok által alátámasztottnak tekinti; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A (2) bekezdéstől eltérve azokban a kivételes esetekben, amelyekben:

a)

a)

a kulturális javak forrásországa megbízható módon nem állapítható meg, és ezt a körülményt az illetékes hatóság jól dokumentáltnak és bizonyítékok által alátámasztottnak tekinti; vagy

a kulturális javak forrásországa megbízható módon nem állapítható meg, és ezt a körülményt az illetékes hatóság jól dokumentáltnak és bizonyítékok által alátámasztottnak tekinti; vagy

| b) | a kulturális javakat 1970 előtt vitték ki a forrásországból, és az Unió vámterületére való behozatala előtt egy harmadik országban tárolták ideiglenes felhasználástól, árutovábbítástól, kiviteltől vagy feladástól eltérő célokból, de a birtokos nem tudja bemutatni a (2) bekezdésben előírt dokumentumokat, mivel azok a kulturális javak forrásországból való kivitelének időpontjában még nem voltak használatosak, |
| --- | --- |

b)

b)

a kulturális javakat 1970 előtt vitték ki a forrásországból, és az Unió vámterületére való behozatala előtt egy harmadik országban tárolták ideiglenes felhasználástól, árutovábbítástól, kiviteltől vagy feladástól eltérő célokból, de a birtokos nem tudja bemutatni a (2) bekezdésben előírt dokumentumokat, mivel azok a kulturális javak forrásországból való kivitelének időpontjában még nem voltak használatosak,

a kulturális javakat 1970 előtt vitték ki a forrásországból, és az Unió vámterületére való behozatala előtt egy harmadik országban tárolták ideiglenes felhasználástól, árutovábbítástól, kiviteltől vagy feladástól eltérő célokból, de a birtokos nem tudja bemutatni a (2) bekezdésben előírt dokumentumokat, mivel azok a kulturális javak forrásországból való kivitelének időpontjában még nem voltak használatosak,

az importőr nyilatkozata az alábbiakat tartalmazza:

az importőr nyilatkozata az alábbiakat tartalmazza:

| a) | az áru birtokosa által aláírt nyilatkozat arról, hogy a kulturális javak harmadik országból történő kivitelére annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban került sor, vagy bizonyíték benyújtása arról, hogy ilyen törvények vagy jogszabályok nincsenek; |
| --- | --- |

a)

a)

az áru birtokosa által aláírt nyilatkozat arról, hogy a kulturális javak harmadik országból történő kivitelére annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban került sor, vagy bizonyíték benyújtása arról, hogy ilyen törvények vagy jogszabályok nincsenek;

az áru birtokosa által aláírt nyilatkozat arról, hogy a kulturális javak harmadik országból történő kivitelére annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban került sor, vagy bizonyíték benyújtása arról, hogy ilyen törvények vagy jogszabályok nincsenek;

| b) | az objektumazonosító szabványt követő szabványosított dokumentum, amely kellő részletességgel bemutatja a szóban forgó kulturális javakat, hogy azokat a vámhatóság azonosítani tudja; továbbá |
| --- | --- |

b)

b)

az objektumazonosító szabványt követő szabványosított dokumentum, amely kellő részletességgel bemutatja a szóban forgó kulturális javakat, hogy azokat a vámhatóság azonosítani tudja; továbbá

az objektumazonosító szabványt követő szabványosított dokumentum, amely kellő részletességgel bemutatja a szóban forgó kulturális javakat, hogy azokat a vámhatóság azonosítani tudja; továbbá

| c) | a harmadik ország által kiállított kiviteli igazolások vagy engedélyek, amelyek bizonyítják, hogy a szóban forgó kulturális javak kivitele a harmadik országból történt annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban. |
| --- | --- |

c)

c)

a harmadik ország által kiállított kiviteli igazolások vagy engedélyek, amelyek bizonyítják, hogy a szóban forgó kulturális javak kivitele a harmadik országból történt annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban.

a harmadik ország által kiállított kiviteli igazolások vagy engedélyek, amelyek bizonyítják, hogy a szóban forgó kulturális javak kivitele a harmadik országból történt annak törvényeivel és jogszabályaival összhangban.

Amennyiben a forrásország vagy a harmadik ország törvényei és jogszabályai nem írják elő kiviteli engedélyek vagy igazolások kiállítását, az importőr nyilatkozatának minden egyéb megfelelő alátámasztó dokumentumot és bizonyítékot is tartalmaznia kell, a tulajdonosi jogcímet, számlákat, adásvételi szerződéseket, biztosítási dokumentumokat, fuvarokmányokat is beleértve.

Amennyiben a forrásország vagy a harmadik ország törvényei és jogszabályai nem írják elő kiviteli engedélyek vagy igazolások kiállítását, az importőr nyilatkozatának minden egyéb megfelelő alátámasztó dokumentumot és bizonyítékot is tartalmaznia kell, a tulajdonosi jogcímet, számlákat, adásvételi szerződéseket, biztosítási dokumentumokat, fuvarokmányokat is beleértve.

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 3 bekezdés

5 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén
  elfogadhat
  sablonokat az importőr nyilatkozatára, valamint eljárási szabályokat az importőr nyilatkozatának benyújtására és feldolgozására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | (3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén
  elfogadja a szabványosított elektronikus
  sablonokat az importőr nyilatkozatára, valamint eljárási szabályokat az importőr nyilatkozatának
  elektronikus úton történő
  benyújtására és feldolgozására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén
  elfogadhat
  sablonokat az importőr nyilatkozatára, valamint eljárási szabályokat az importőr nyilatkozatának benyújtására és feldolgozására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén
  elfogadja a szabványosított elektronikus
  sablonokat az importőr nyilatkozatára, valamint eljárási szabályokat az importőr nyilatkozatának
  elektronikus úton történő
  benyújtására és feldolgozására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 a cikk (új)

5 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a. cikk




  Mikro-, kis- és középvállalkozások




  A Bizottság biztosítja, hogy a mikro-, kis- és középvállalkozások (mkkv-k) megfelelő technikai és pénzügyi segítségnyújtásban részesüljenek, beleértve a nemzeti kapcsolattartó pontok tagállamokkal együttműködésben történő népszerűsítését, valamint egy kifejezetten erre a célra létrehozandó olyan weboldal kialakítását, amely az összes vonatkozó információt tartalmazza, és elősegíti az mkkv-k és az illetékes nemzeti kapcsolattartó pontok között információkérések beérkezése esetén zajló információcserét e rendelet hatékony végrehajtása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5a. cikk

Mikro-, kis- és középvállalkozások

A Bizottság biztosítja, hogy a mikro-, kis- és középvállalkozások (mkkv-k) megfelelő technikai és pénzügyi segítségnyújtásban részesüljenek, beleértve a nemzeti kapcsolattartó pontok tagállamokkal együttműködésben történő népszerűsítését, valamint egy kifejezetten erre a célra létrehozandó olyan weboldal kialakítását, amely az összes vonatkozó információt tartalmazza, és elősegíti az mkkv-k és az illetékes nemzeti kapcsolattartó pontok között információkérések beérkezése esetén zajló információcserét e rendelet hatékony végrehajtása érdekében.

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 b cikk (új)

5 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5b. cikk |
| | Az elektronikus rendszer használata |
| | (1)
     
  Az illetékes hatóságok és nyilatkozattevők között a 4. és az 5. cikk szerint sorra kerülő valamennyi információcserét, például a nyilatkozatok, a kérelmek és a határozatok cseréjét elektronikusan kell végrehajtani. |
| | (2)
     
  A Bizottság létrehozza az (1) bekezdésben említett elektronikus rendszert. Végrehajtási aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza a következőket: |
| | — | az (1) bekezdésben említett elektronikus rendszer telepítésére, működtetésére és karbantartására vonatkozó rendelkezések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5b. cikk

5b. cikk

Az elektronikus rendszer használata

Az elektronikus rendszer használata

(1)
     
  Az illetékes hatóságok és nyilatkozattevők között a 4. és az 5. cikk szerint sorra kerülő valamennyi információcserét, például a nyilatkozatok, a kérelmek és a határozatok cseréjét elektronikusan kell végrehajtani.

(2)
     
  A Bizottság létrehozza az (1) bekezdésben említett elektronikus rendszert. Végrehajtási aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza a következőket:

—

az (1) bekezdésben említett elektronikus rendszer telepítésére, működtetésére és karbantartására vonatkozó rendelkezések;

az (1) bekezdésben említett elektronikus rendszer telepítésére, működtetésére és karbantartására vonatkozó rendelkezések;

| — | az információknak az elektronikus rendszer segítségével történő benyújtására, feldolgozására, tárolására és a tagállamok illetékes hatóságai közötti cseréjére vonatkozó részletes szabályok. |
| --- | --- |

—

az információknak az elektronikus rendszer segítségével történő benyújtására, feldolgozására, tárolására és a tagállamok illetékes hatóságai közötti cseréjére vonatkozó részletes szabályok.

az információknak az elektronikus rendszer segítségével történő benyújtására, feldolgozására, tárolására és a tagállamok illetékes hatóságai közötti cseréjére vonatkozó részletes szabályok.

A tagállamok e rendelettel összhangban együttműködnek a Bizottsággal az (1) bekezdésben említett elektronikus rendszer fejlesztése, karbantartása és alkalmazása, valamint az információ tárolása terén.

A tagállamok e rendelettel összhangban együttműködnek a Bizottsággal az (1) bekezdésben említett elektronikus rendszer fejlesztése, karbantartása és alkalmazása, valamint az információ tárolása terén.

(3)
     
  A személyes adatok e rendelet keretei között végzett feldolgozása tekintetében a nyilatkozattevők és az illetékes hatóságok feladataikat az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (1a)

  , valamint az (EU) .../...

   (*1)

  rendelettel összhangban végzik.

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk

6 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6. cikk | törölve |
| Vámellenőrzés és megerősítés | |
| (1)   
  A 4. cikkben említett behozatali engedély és az 5. cikkben említett importőri nyilatkozat az adott esetnek megfelelően a kulturális javak szabad forgalomba bocsátásában vagy az árutovábbítási eljárástól eltérő különleges eljárás alá vonásában illetékes vámhivatalhoz nyújtandó be. | |
| (2)
     
  Az Unió vámterületére történő belépéshez behozatali engedély kiadását igénylő kulturális javak esetén a vámhatóságok ellenőrzik, hogy a behozatali engedély megfelel-e a bemutatott árunak. E célból fizikai vizsgálatot végezhetnek a kulturális javakon, beleértve szakértői vizsgálat végrehajtását is. | |
| (3)
     
  Az Unió vámterületére történő belépéshez importőri nyilatkozat kiadását igénylő kulturális javak esetén a vámhatóságok ellenőrzik, hogy az importőri nyilatkozat megfelel-e az 5. cikkben vagy annak alapján előírt követelményeknek és a bemutatott árunak. E célból további információkat kérhetnek a bejelentőtől, és fizikai vizsgálatot végezhetnek a kulturális javakon, beleértve szakértői vizsgálat végrehajtását is. Az importőri nyilatkozatot egy sorszám és egy nyilvántartásba vételi dátum hozzárendelésével nyilvántartásba veszik az áru kibocsátásakor, és a bejelentő számára rendelkezésre bocsátják a nyilvántartásba vett importőri nyilatkozat egy példányát. | |
| (4)
     
  A kulturális javak szabad forgalomba bocsátásához vagy az árutovábbítási eljárástól eltérő különleges eljárás alá vonásához a nyilatkozat benyújtásakor a termékek mennyiségét a Mellékletben meghatározott kiegészítő mértékegység használatával kell megadni. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6. cikk

6. cikk

törölve

törölve

Vámellenőrzés és megerősítés

Vámellenőrzés és megerősítés

(1)   
  A 4. cikkben említett behozatali engedély és az 5. cikkben említett importőri nyilatkozat az adott esetnek megfelelően a kulturális javak szabad forgalomba bocsátásában vagy az árutovábbítási eljárástól eltérő különleges eljárás alá vonásában illetékes vámhivatalhoz nyújtandó be.

(2)
     
  Az Unió vámterületére történő belépéshez behozatali engedély kiadását igénylő kulturális javak esetén a vámhatóságok ellenőrzik, hogy a behozatali engedély megfelel-e a bemutatott árunak. E célból fizikai vizsgálatot végezhetnek a kulturális javakon, beleértve szakértői vizsgálat végrehajtását is.

(3)
     
  Az Unió vámterületére történő belépéshez importőri nyilatkozat kiadását igénylő kulturális javak esetén a vámhatóságok ellenőrzik, hogy az importőri nyilatkozat megfelel-e az 5. cikkben vagy annak alapján előírt követelményeknek és a bemutatott árunak. E célból további információkat kérhetnek a bejelentőtől, és fizikai vizsgálatot végezhetnek a kulturális javakon, beleértve szakértői vizsgálat végrehajtását is. Az importőri nyilatkozatot egy sorszám és egy nyilvántartásba vételi dátum hozzárendelésével nyilvántartásba veszik az áru kibocsátásakor, és a bejelentő számára rendelkezésre bocsátják a nyilvántartásba vett importőri nyilatkozat egy példányát.

(4)
     
  A kulturális javak szabad forgalomba bocsátásához vagy az árutovábbítási eljárástól eltérő különleges eljárás alá vonásához a nyilatkozat benyújtásakor a termékek mennyiségét a Mellékletben meghatározott kiegészítő mértékegység használatával kell megadni.

Módosítás 69

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

7 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben
  a tagállamok
  korlátozzák
  a kulturális javak
  szabad forgalomba bocsátásában vagy az árutovábbítási eljárástól eltérő különleges eljárás alá vonásában illetékes vámhivatalok számát
  , akkor e vámhivatalok adatairól, valamint az azokban bekövetkező változásokról tájékoztatják a Bizottságot. | A tagállamok
  korlátozhatják
  a kulturális javak
  behozatalát engedélyező vámhivatalok számát. Amennyiben a tagállamok alkalmazzák ezt a korlátozást
  , akkor e vámhivatalok adatairól, valamint az azokban bekövetkező változásokról tájékoztatják a Bizottságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben
  a tagállamok
  korlátozzák
  a kulturális javak
  szabad forgalomba bocsátásában vagy az árutovábbítási eljárástól eltérő különleges eljárás alá vonásában illetékes vámhivatalok számát
  , akkor e vámhivatalok adatairól, valamint az azokban bekövetkező változásokról tájékoztatják a Bizottságot.

Amennyiben

korlátozzák

szabad forgalomba bocsátásában vagy az árutovábbítási eljárástól eltérő különleges eljárás alá vonásában illetékes vámhivatalok számát

A tagállamok
  korlátozhatják
  a kulturális javak
  behozatalát engedélyező vámhivatalok számát. Amennyiben a tagállamok alkalmazzák ezt a korlátozást
  , akkor e vámhivatalok adatairól, valamint az azokban bekövetkező változásokról tájékoztatják a Bizottságot.

korlátozhatják

behozatalát engedélyező vámhivatalok számát. Amennyiben a tagállamok alkalmazzák ezt a korlátozást

Módosítás 70

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  A vámhatóságok
  lefoglalják és ideiglenesen visszatartják az Unió vámterületére
  behozott kulturális javakat, amennyiben a kulturális javak
  a 3. cikk (1) és (2) bekezdésében megállapított feltételek teljesülése nélkül
  kerültek behozatalra
  az
  Unió vámterületére
  . | (1)   
  Az illetékes hatóságok
  lefoglalják és ideiglenesen visszatartják az Unió vámterületére a 3. cikk (1) és (2) bekezdésében megállapított feltételek teljesülése nélkül
  behozott kulturális javakat. A kulturális javak visszatartása esetén megfelelő megőrzési feltételeket kell garantálni a 952/2013/EU rendelet 147. cikkében megállapított, az áruk átmeneti megőrzésére vonatkozó feltételekkel és az ezzel kapcsolatos feladatokkal összhangban, kellő figyelmet fordítva az áruk különleges jellegére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  A vámhatóságok
  lefoglalják és ideiglenesen visszatartják az Unió vámterületére
  behozott kulturális javakat, amennyiben a kulturális javak
  a 3. cikk (1) és (2) bekezdésében megállapított feltételek teljesülése nélkül
  kerültek behozatalra
  az
  Unió vámterületére
  .

(1)   
  Az illetékes hatóságok
  lefoglalják és ideiglenesen visszatartják az Unió vámterületére a 3. cikk (1) és (2) bekezdésében megállapított feltételek teljesülése nélkül
  behozott kulturális javakat. A kulturális javak visszatartása esetén megfelelő megőrzési feltételeket kell garantálni a 952/2013/EU rendelet 147. cikkében megállapított, az áruk átmeneti megőrzésére vonatkozó feltételekkel és az ezzel kapcsolatos feladatokkal összhangban, kellő figyelmet fordítva az áruk különleges jellegére.

Módosítás 71

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés

8 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett közigazgatási
  határozatot indokolással kell ellátni, azt közölni kell
  a 
  bejelentővel, és azzal szemben a nemzeti jogban meghatározott eljárásoknak megfelelően hatékony jogorvoslati lehetőségnek kell rendelkezésre állnia
  . | (2)   Az (1) bekezdésben említett közigazgatási
  határozatra
  a 
  952/2013/EU rendelet 22. cikke (7) bekezdésének rendelkezései vonatkoznak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdésben említett közigazgatási
  határozatot indokolással kell ellátni, azt közölni kell
  a 
  bejelentővel, és azzal szemben a nemzeti jogban meghatározott eljárásoknak megfelelően hatékony jogorvoslati lehetőségnek kell rendelkezésre állnia
  .

(2)   Az (1) bekezdésben említett közigazgatási
  határozatra
  a 
  952/2013/EU rendelet 22. cikke (7) bekezdésének rendelkezései vonatkoznak
  .

Módosítás 72

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés

8 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az ideiglenes visszatartás időszaka szigorúan arra az időtartamra korlátozódik, amely a vámhatóságok és egyéb bűnüldözési hatóságok számára annak meghatározásához szükséges, hogy az adott eset körülményei igazolják-e a visszatartást az Unió vagy a nemzeti jog egyéb rendelkezései értelmében. Az e cikk szerinti ideiglenes visszatartás maximális időtartama 6 hónap. Ha az illetékes hatóságok az említett időszakon belül nem hoznak határozatot a kulturális javak további visszatartásáról, vagy úgy határoznak, hogy az ügy körülményei nem teszik szükségessé a további visszatartást, a kulturális javakat haladéktalanul a nyilatkozattevő rendelkezésére kell bocsátani. | (3)   Az ideiglenes visszatartás időszaka szigorúan arra az időtartamra korlátozódik, amely a vámhatóságok és egyéb bűnüldözési hatóságok számára annak meghatározásához szükséges, hogy az adott eset körülményei igazolják-e a visszatartást az Unió vagy a nemzeti jog egyéb rendelkezései értelmében. Az e cikk szerinti ideiglenes visszatartás maximális időtartama 6 hónap
  , a vámhatóságok indokolt döntése alapján további három hónapos hosszabbítási lehetőséggel
  . Ha az illetékes hatóságok az említett időszakon belül nem hoznak határozatot a kulturális javak további visszatartásáról, vagy úgy határoznak, hogy az ügy körülményei nem teszik szükségessé a további visszatartást, a kulturális javakat haladéktalanul a nyilatkozattevő rendelkezésére kell bocsátani.
  Az uniós tagállamok hatóságainak biztosítaniuk kell, hogy a kulturális javak származási ország részére történő visszaszolgáltatásának időpontjában az adott országban nincs olyan fegyveres konfliktus, amely miatt a kulturális javak biztonsága nem garantálható. Ilyen esetben a kulturális javaknak az Unióban kell maradniuk, amíg a származási országban a helyzet nem stabilizálódik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az ideiglenes visszatartás időszaka szigorúan arra az időtartamra korlátozódik, amely a vámhatóságok és egyéb bűnüldözési hatóságok számára annak meghatározásához szükséges, hogy az adott eset körülményei igazolják-e a visszatartást az Unió vagy a nemzeti jog egyéb rendelkezései értelmében. Az e cikk szerinti ideiglenes visszatartás maximális időtartama 6 hónap. Ha az illetékes hatóságok az említett időszakon belül nem hoznak határozatot a kulturális javak további visszatartásáról, vagy úgy határoznak, hogy az ügy körülményei nem teszik szükségessé a további visszatartást, a kulturális javakat haladéktalanul a nyilatkozattevő rendelkezésére kell bocsátani.

(3)   Az ideiglenes visszatartás időszaka szigorúan arra az időtartamra korlátozódik, amely a vámhatóságok és egyéb bűnüldözési hatóságok számára annak meghatározásához szükséges, hogy az adott eset körülményei igazolják-e a visszatartást az Unió vagy a nemzeti jog egyéb rendelkezései értelmében. Az e cikk szerinti ideiglenes visszatartás maximális időtartama 6 hónap
  , a vámhatóságok indokolt döntése alapján további három hónapos hosszabbítási lehetőséggel
  . Ha az illetékes hatóságok az említett időszakon belül nem hoznak határozatot a kulturális javak további visszatartásáról, vagy úgy határoznak, hogy az ügy körülményei nem teszik szükségessé a további visszatartást, a kulturális javakat haladéktalanul a nyilatkozattevő rendelkezésére kell bocsátani.
  Az uniós tagállamok hatóságainak biztosítaniuk kell, hogy a kulturális javak származási ország részére történő visszaszolgáltatásának időpontjában az adott országban nincs olyan fegyveres konfliktus, amely miatt a kulturális javak biztonsága nem garantálható. Ilyen esetben a kulturális javaknak az Unióban kell maradniuk, amíg a származási országban a helyzet nem stabilizálódik.

Módosítás 73

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 3 a bekezdés (új)

8 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A vámhatóságok az (1) bekezdésben említett határozat meghozatala után haladéktalanul értesítik a forrásországot, illetve – azokban az esetekben, amikor a kulturális javak forrásországa megbízhatóan nem állapítható meg – a harmadik országot, valamint adott esetben az EUROPOL-t és az INTERPOL-t. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A vámhatóságok az (1) bekezdésben említett határozat meghozatala után haladéktalanul értesítik a forrásországot, illetve – azokban az esetekben, amikor a kulturális javak forrásországa megbízhatóan nem állapítható meg – a harmadik országot, valamint adott esetben az EUROPOL-t és az INTERPOL-t.

Módosítás 74

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 3 b bekezdés (új)

8 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  Amennyiben az illetékes hatóságok alapos okkal feltételezik, hogy az Unió vámterületén árutovábbítási eljárásban áthaladó kulturális javak kivitelére a forrásország törvényeit és jogszabályait megsértve került sor, utasítják a vámhatóságokat, hogy ideiglenesen foglalják le azokat az árukat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  Amennyiben az illetékes hatóságok alapos okkal feltételezik, hogy az Unió vámterületén árutovábbítási eljárásban áthaladó kulturális javak kivitelére a forrásország törvényeit és jogszabályait megsértve került sor, utasítják a vámhatóságokat, hogy ideiglenesen foglalják le azokat az árukat.

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – cím

9 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Közigazgatási együttműködés | Közigazgatási együttműködés
  és az elektronikus rendszer használata |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Közigazgatási együttműködés

Közigazgatási együttműködés
  és az elektronikus rendszer használata

és az elektronikus rendszer használata

Módosítás 76

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés

9 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   E rendelet végrehajtása érdekében a tagállamok biztosítják a 
  3
  . cikk (
  4
  ) bekezdésében említett illetékes hatóságaik közötti együttműködést. | (1)   E rendelet végrehajtása érdekében a tagállamok biztosítják a 
  4
  . cikk (
  5
  ) bekezdésében említett illetékes hatóságaik közötti együttműködést
  és információcserét
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   E rendelet végrehajtása érdekében a tagállamok biztosítják a 
  3
  . cikk (
  4
  ) bekezdésében említett illetékes hatóságaik közötti együttműködést.

(1)   E rendelet végrehajtása érdekében a tagállamok biztosítják a 
  4
  . cikk (
  5
  ) bekezdésében említett illetékes hatóságaik közötti együttműködést
  és információcserét
  .

Módosítás 77

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

9 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  Lehetőség van
  elektronikus
  rendszer kifejlesztésére
  az információk tárolása és azoknak a tagállamok hatóságai között cseréje céljából
  , különös tekintettel
  az importőri nyilatkozatokra és
  a
  behozatali engedélyekre. | (2)   
  A 952/2013/EU rendelet keretében
  elektronikus
  rendszert kell kifejleszteni
  az információk tárolása és azoknak a tagállamok hatóságai között cseréje céljából
  . A rendszernek különösen
  az importőri nyilatkozatokra és behozatali engedélyekre
  vonatkozó információk fogadásával, feldolgozásával, tárolásával és cseréjével kell foglalkoznia
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  Lehetőség van
  elektronikus
  rendszer kifejlesztésére
  az információk tárolása és azoknak a tagállamok hatóságai között cseréje céljából
  , különös tekintettel
  az importőri nyilatkozatokra és
  a
  behozatali engedélyekre.

(2)   
  A 952/2013/EU rendelet keretében
  elektronikus
  rendszert kell kifejleszteni
  az információk tárolása és azoknak a tagállamok hatóságai között cseréje céljából
  . A rendszernek különösen
  az importőri nyilatkozatokra és behozatali engedélyekre
  vonatkozó információk fogadásával, feldolgozásával, tárolásával és cseréjével kell foglalkoznia
  .

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 a bekezdés (új)

9 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A (2) bekezdésben említett elektronikus rendszernek képesnek kell lennie arra, hogy információval szolgáljon a tagállamok számára a 116/2009/EK rendelet által előírt kiviteli engedélyekkel kapcsolatban benyújtott kérelmek feldolgozása során. Ezek a kérelmek közvetlenül hivatkozhatnak az elektronikus rendszerben tárolt információkra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A (2) bekezdésben említett elektronikus rendszernek képesnek kell lennie arra, hogy információval szolgáljon a tagállamok számára a 116/2009/EK rendelet által előírt kiviteli engedélyekkel kapcsolatban benyújtott kérelmek feldolgozása során. Ezek a kérelmek közvetlenül hivatkozhatnak az elektronikus rendszerben tárolt információkra.

Módosítás 79

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

9 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján
  meghatározhatja
  az alábbiakat, | A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján
  meghatározza
  az alábbiakat: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján
  meghatározhatja
  az alábbiakat,

meghatározhatja

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján
  meghatározza
  az alábbiakat:

meghatározza

Módosítás 80

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

9 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13. cikkben említett eljárással összhangban kell elfogadni. | Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat ...
  [hat hónappal e rendelet hatálybalépése után]-ig
  a 13. cikkben említett eljárással összhangban kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13. cikkben említett eljárással összhangban kell elfogadni.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat ...
  [hat hónappal e rendelet hatálybalépése után]-ig
  a 13. cikkben említett eljárással összhangban kell elfogadni.

[hat hónappal e rendelet hatálybalépése után]-ig

Módosítás 81

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 a bekezdés (új)

9 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A személyes adatok e rendelet alapján történő kezelése kizárólag a kulturális javak elvesztése elleni hatékony védelem, az emberiség kulturális örökségének megőrzése és a fosztogatással szerzett, kulturális örökséget képező javak Unión belüli vevőknek történő értékesítésével megvalósuló terrorizmusfinanszírozás megelőzése céljából történik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A személyes adatok e rendelet alapján történő kezelése kizárólag a kulturális javak elvesztése elleni hatékony védelem, az emberiség kulturális örökségének megőrzése és a fosztogatással szerzett, kulturális örökséget képező javak Unión belüli vevőknek történő értékesítésével megvalósuló terrorizmusfinanszírozás megelőzése céljából történik.

Módosítás 82

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 b bekezdés (új)

9 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  A 4., az 5. és a 9. cikkel összhangban megszerzett valamennyi személyes adathoz kizárólag a hatóságok megfelelő felhatalmazással rendelkező alkalmazottai férhetnek hozzá, azokat csak ők kezelhetik, és ezeket az adatokat megfelelő módon meg kell védeni az illetéktelen hozzáféréssel, illetve közléssel szemben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  A 4., az 5. és a 9. cikkel összhangban megszerzett valamennyi személyes adathoz kizárólag a hatóságok megfelelő felhatalmazással rendelkező alkalmazottai férhetnek hozzá, azokat csak ők kezelhetik, és ezeket az adatokat megfelelő módon meg kell védeni az illetéktelen hozzáféréssel, illetve közléssel szemben.

Módosítás 83

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok megállapítják a 3., 4. és 5. cikk megsértése
  esetén alkalmazandó szankciókat
  ,
  különös tekintettel
  a kulturális javaknak az Unió vámterületére történő
  bejuttatása
  érdekében
  tett
  hamis
  nyilatkozattételre és hamis információk benyújtására
  , és a tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek e szankciók végrehajtásának biztosítására. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok a rendelet hatálybalépését követő
  18
  hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot ezekről a szabályokról és intézkedésekről, és ezt követően haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot az ezeket érintő bármely módosításokról. | A tagállamok megállapítják a 3., 4. és 5. cikk megsértése,
  különösen
  a kulturális javaknak az Unió vámterületére történő
  behozatala
  érdekében
  benyújtott
  hamis
  információk esetén alkalmazandó szankciókat
  , és a tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek e szankciók végrehajtásának biztosítására. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.
  Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása és a következetes megközelítés megteremtése érdekében a tagállamok jellegükben és hatásukban hasonló szankciókat alkalmaznak.
   A tagállamok a rendelet hatálybalépését követő
  12
  hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot ezekről a szabályokról és intézkedésekről, és ezt követően haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot az ezeket érintő bármely módosításokról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok megállapítják a 3., 4. és 5. cikk megsértése
  esetén alkalmazandó szankciókat
  ,
  különös tekintettel
  a kulturális javaknak az Unió vámterületére történő
  bejuttatása
  érdekében
  tett
  hamis
  nyilatkozattételre és hamis információk benyújtására
  , és a tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek e szankciók végrehajtásának biztosítására. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok a rendelet hatálybalépését követő
  18
  hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot ezekről a szabályokról és intézkedésekről, és ezt követően haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot az ezeket érintő bármely módosításokról.

esetén alkalmazandó szankciókat

különös tekintettel

bejuttatása

tett

nyilatkozattételre és hamis információk benyújtására

18

A tagállamok megállapítják a 3., 4. és 5. cikk megsértése,
  különösen
  a kulturális javaknak az Unió vámterületére történő
  behozatala
  érdekében
  benyújtott
  hamis
  információk esetén alkalmazandó szankciókat
  , és a tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek e szankciók végrehajtásának biztosítására. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.
  Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása és a következetes megközelítés megteremtése érdekében a tagállamok jellegükben és hatásukban hasonló szankciókat alkalmaznak.
   A tagállamok a rendelet hatálybalépését követő
  12
  hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot ezekről a szabályokról és intézkedésekről, és ezt követően haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot az ezeket érintő bármely módosításokról.

különösen

behozatala

benyújtott

információk esetén alkalmazandó szankciókat

Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása és a következetes megközelítés megteremtése érdekében a tagállamok jellegükben és hatásukban hasonló szankciókat alkalmaznak.

12

Módosítás 84

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – - 1 bekezdés (új)

11 cikk – - 1 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az e rendelet végrehajtására irányuló előkészítő munkájukban a Bizottságnak és a tagállamoknak együtt kell működniük nemzetközi szervezetekkel, például az UNESCO-val, az Interpollal, az EUROPOL-lal, a Vámigazgatások Világszervezetével, a Kulturális Javak Megőrzésének és Helyreállításának Nemzetközi Tudományos Központjával (ICCROM) és a Múzeumok Nemzetközi Tanácsával, hogy biztosítsák a hatékony képzést, a kapacitásépítést és a figyelemfelkeltő kampányokat, valamint adott esetben megbízásokat adnak idevágó kutatások elvégzésére és szabványok kidolgozására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az e rendelet végrehajtására irányuló előkészítő munkájukban a Bizottságnak és a tagállamoknak együtt kell működniük nemzetközi szervezetekkel, például az UNESCO-val, az Interpollal, az EUROPOL-lal, a Vámigazgatások Világszervezetével, a Kulturális Javak Megőrzésének és Helyreállításának Nemzetközi Tudományos Központjával (ICCROM) és a Múzeumok Nemzetközi Tanácsával, hogy biztosítsák a hatékony képzést, a kapacitásépítést és a figyelemfelkeltő kampányokat, valamint adott esetben megbízásokat adnak idevágó kutatások elvégzésére és szabványok kidolgozására.

Az e rendelet végrehajtására irányuló előkészítő munkájukban a Bizottságnak és a tagállamoknak együtt kell működniük nemzetközi szervezetekkel, például az UNESCO-val, az Interpollal, az EUROPOL-lal, a Vámigazgatások Világszervezetével, a Kulturális Javak Megőrzésének és Helyreállításának Nemzetközi Tudományos Központjával (ICCROM) és a Múzeumok Nemzetközi Tanácsával, hogy biztosítsák a hatékony képzést, a kapacitásépítést és a figyelemfelkeltő kampányokat, valamint adott esetben megbízásokat adnak idevágó kutatások elvégzésére és szabványok kidolgozására.

Módosítás 85

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés

11 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  tagállamok képzési és kapacitásépítő tevékenységeket végeznek e rendelet érintett hatóságok általi hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében. Figyelemfelkeltő kampányokat is alkalmazhatnak
  a 
  kulturális javak egyedi vásárlóinak szenzitivizálása céljából. | A
  Bizottság a tagállamokkal együttműködve biztosítja
  a 
  következőket: |
| | i. | képzési és kapacitásépítési tevékenységek és figyelemfelkeltő kampányok a hatóságok, a nemzeti kapcsolattartó pontok és az érintett szakemberek részére e rendelet hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A
  tagállamok képzési és kapacitásépítő tevékenységeket végeznek e rendelet érintett hatóságok általi hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében. Figyelemfelkeltő kampányokat is alkalmazhatnak
  a 
  kulturális javak egyedi vásárlóinak szenzitivizálása céljából.

tagállamok képzési és kapacitásépítő tevékenységeket végeznek e rendelet érintett hatóságok általi hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében. Figyelemfelkeltő kampányokat is alkalmazhatnak

kulturális javak egyedi vásárlóinak szenzitivizálása céljából.

A
  Bizottság a tagállamokkal együttműködve biztosítja
  a 
  következőket:

Bizottság a tagállamokkal együttműködve biztosítja

következőket:

i.

i.

képzési és kapacitásépítési tevékenységek és figyelemfelkeltő kampányok a hatóságok, a nemzeti kapcsolattartó pontok és az érintett szakemberek részére e rendelet hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében;

képzési és kapacitásépítési tevékenységek és figyelemfelkeltő kampányok a hatóságok, a nemzeti kapcsolattartó pontok és az érintett szakemberek részére e rendelet hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében;

| ii. | a forrásországok hatékony együttműködését elősegítő intézkedések; valamint |
| --- | --- |

ii.

ii.

a forrásországok hatékony együttműködését elősegítő intézkedések; valamint

a forrásországok hatékony együttműködését elősegítő intézkedések; valamint

| iii. | az e rendelet egységes végrehajtásának előmozdítását célzó bevált gyakorlatok megosztása, különös tekintettel azon tagállamok megfelelő gyakorlataira, amelyek e rendelet hatálybalépése előtt a kulturális javak behozatalára vonatkozó hatályos nemzeti jogszabályokkal rendelkeztek. |
| --- | --- |

iii.

iii.

az e rendelet egységes végrehajtásának előmozdítását célzó bevált gyakorlatok megosztása, különös tekintettel azon tagállamok megfelelő gyakorlataira, amelyek e rendelet hatálybalépése előtt a kulturális javak behozatalára vonatkozó hatályos nemzeti jogszabályokkal rendelkeztek.

az e rendelet egységes végrehajtásának előmozdítását célzó bevált gyakorlatok megosztása, különös tekintettel azon tagállamok megfelelő gyakorlataira, amelyek e rendelet hatálybalépése előtt a kulturális javak behozatalára vonatkozó hatályos nemzeti jogszabályokkal rendelkeztek.

Módosítás 86

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

11 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | E tevékenységeknek, kampányoknak és fellépéseknek a jelenleg meglévő programok tapasztalataira kell épülniük, beleértve a Vámigazgatások Világszervezete és a Bizottság által támogatott programokat is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

E tevékenységeknek, kampányoknak és fellépéseknek a jelenleg meglévő programok tapasztalataira kell épülniük, beleértve a Vámigazgatások Világszervezete és a Bizottság által támogatott programokat is.

E tevékenységeknek, kampányoknak és fellépéseknek a jelenleg meglévő programok tapasztalataira kell épülniük, beleértve a Vámigazgatások Világszervezete és a Bizottság által támogatott programokat is.

Módosítás 87

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 a cikk (új)

11 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11a. cikk




  Együttműködés harmadik országokkal




  A tevékenységeihez kapcsolódó ügyekben és az e rendelet szerinti feladatai végrehajtásához szükséges mértékben a Bizottság elősegíti és ösztönzi a tagállamok és harmadik országok közötti technikai és operatív együttműködést.




  A Bizottság a tagállamokkal és harmadik országokkal együttműködve képzési tevékenységeket szervezhet a területükön. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

11a. cikk

Együttműködés harmadik országokkal

A tevékenységeihez kapcsolódó ügyekben és az e rendelet szerinti feladatai végrehajtásához szükséges mértékben a Bizottság elősegíti és ösztönzi a tagállamok és harmadik országok közötti technikai és operatív együttműködést.

A Bizottság a tagállamokkal és harmadik országokkal együttműködve képzési tevékenységeket szervezhet a területükön.

Módosítás 88

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés

12 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottságnak a 2. cikk (2)
  bekezdése szerinti
  , felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása
  határozatlan időre
  szól [e
  jogi aktus hatálybalépésének napját
  a 
  Kiadóhivatal tölti ki]-tól/-től kezdődő hatállyal
  . | (2)   A Bizottságnak a 2. cikk (2)
  bekezdésében említett
  , felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása
  öt éves időtartamra
  szól [e
  rendelet hatálybalépésének napja]-tól/-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az... éves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottságnak a 2. cikk (2)
  bekezdése szerinti
  , felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása
  határozatlan időre
  szól [e
  jogi aktus hatálybalépésének napját
  a 
  Kiadóhivatal tölti ki]-tól/-től kezdődő hatállyal
  .

(2)   A Bizottságnak a 2. cikk (2)
  bekezdésében említett
  , felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása
  öt éves időtartamra
  szól [e
  rendelet hatálybalépésének napja]-tól/-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az... éves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.

Módosítás 89

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

14 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | információk e rendelet megsértésének eseteiről; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

információk e rendelet megsértésének eseteiről;

| b) | információk e rendelet megsértésének eseteiről
  , valamint az alkalmazott szankciókról
  ; |
| --- | --- |

b)

információk e rendelet megsértésének eseteiről
  , valamint az alkalmazott szankciókról
  ;

, valamint az alkalmazott szankciókról

Módosítás 90

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

14 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E célból a Bizottság vonatkozó kérdőíveket küld ki a tagállamok számára. A tagállamok számára 6 hónap áll rendelkezésre arra, hogy a kért információkat megadják a Bizottságnak. | E célból a Bizottság vonatkozó kérdőíveket küld ki a tagállamok számára. A tagállamok számára
  a kérdőív átvételét követően
  6 hónap áll rendelkezésre arra, hogy a kért információkat megadják a Bizottságnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

E célból a Bizottság vonatkozó kérdőíveket küld ki a tagállamok számára. A tagállamok számára 6 hónap áll rendelkezésre arra, hogy a kért információkat megadják a Bizottságnak.

E célból a Bizottság vonatkozó kérdőíveket küld ki a tagállamok számára. A tagállamok számára
  a kérdőív átvételét követően
  6 hónap áll rendelkezésre arra, hogy a kért információkat megadják a Bizottságnak.

a kérdőív átvételét követően

Módosítás 91

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

14 cikk – 1 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok (1) bekezdésben említett kérdőívre adott válaszai alapján a Bizottság felkérheti a tagállamokat, hogy adjanak további tájékoztatást a behozatali engedély iránti kérelmek feldolgozásáról. A tagállamok a lehető leggyorsabban megadják a kért tájékoztatást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok (1) bekezdésben említett kérdőívre adott válaszai alapján a Bizottság felkérheti a tagállamokat, hogy adjanak további tájékoztatást a behozatali engedély iránti kérelmek feldolgozásáról. A tagállamok a lehető leggyorsabban megadják a kért tájékoztatást.

A tagállamok (1) bekezdésben említett kérdőívre adott válaszai alapján a Bizottság felkérheti a tagállamokat, hogy adjanak további tájékoztatást a behozatali engedély iránti kérelmek feldolgozásáról. A tagállamok a lehető leggyorsabban megadják a kért tájékoztatást.

Módosítás 92

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés

14 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság e rendelet végrehajtásáról jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács részére e rendelet alkalmazási időpontját követően
  három
  év elteltével, majd ezt követően
  öt
  évente. | (2)   A Bizottság e rendelet végrehajtásáról jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács részére e rendelet alkalmazási időpontját követően
  két
  év elteltével, majd ezt követően
  négy
  évente.
  E jelentést nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni. A jelentés kitér a gyakorlati végrehajtással kapcsolatos megfontolásokra, többek között az uniós gazdasági szereplőkre, különösen az mkkv-kra gyakorolt hatásra. A jelentés összehasonlítja a tagállami végrehajtást, és ezen belül értékeli a rendelet egységes alkalmazásának mértékét az előző jelentés óta eltelt időben. Ezen értékelés megvizsgálja továbbá a szankciók megállapítására és alkalmazására vonatkozó rendelkezéseket, valamint azt is, hogy ezek milyen mértékben biztosítják az egyenlő versenyfeltételeket a tagállamok között. Szükség esetén a jelentés ajánlásokat fogalmaz meg a rendelet tagállamok általi elégtelen végrehajtásának kezelése céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság e rendelet végrehajtásáról jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács részére e rendelet alkalmazási időpontját követően
  három
  év elteltével, majd ezt követően
  öt
  évente.

(2)   A Bizottság e rendelet végrehajtásáról jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács részére e rendelet alkalmazási időpontját követően
  két
  év elteltével, majd ezt követően
  négy
  évente.
  E jelentést nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni. A jelentés kitér a gyakorlati végrehajtással kapcsolatos megfontolásokra, többek között az uniós gazdasági szereplőkre, különösen az mkkv-kra gyakorolt hatásra. A jelentés összehasonlítja a tagállami végrehajtást, és ezen belül értékeli a rendelet egységes alkalmazásának mértékét az előző jelentés óta eltelt időben. Ezen értékelés megvizsgálja továbbá a szankciók megállapítására és alkalmazására vonatkozó rendelkezéseket, valamint azt is, hogy ezek milyen mértékben biztosítják az egyenlő versenyfeltételeket a tagállamok között. Szükség esetén a jelentés ajánlásokat fogalmaz meg a rendelet tagállamok általi elégtelen végrehajtásának kezelése céljából.

Módosítás 93

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 2 a bekezdés (új)

14 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A (2) bekezdésben említett jelentés figyelembe veszi e rendelet helyi szinten kifejtett hatását, beleértve annak uniós gazdasági szereplőkre, többek között az mkkv-kra gyakorolt hatását is. A jelentés bizonyítékkal szolgál a különböző nemzeti teljesítményekről, és azt is értékeli, hogy az adott időszakban mennyire egységesen hajtották végre és alkalmazták e rendeletet, továbbá ajánlásokat fogalmaz meg a tagállamok hiányos végrehajtásának kezelésére vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A (2) bekezdésben említett jelentés figyelembe veszi e rendelet helyi szinten kifejtett hatását, beleértve annak uniós gazdasági szereplőkre, többek között az mkkv-kra gyakorolt hatását is. A jelentés bizonyítékkal szolgál a különböző nemzeti teljesítményekről, és azt is értékeli, hogy az adott időszakban mennyire egységesen hajtották végre és alkalmazták e rendeletet, továbbá ajánlásokat fogalmaz meg a tagállamok hiányos végrehajtásának kezelésére vonatkozóan.

Módosítás 94

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 3 alcím

I melléklet – 3 alcím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 2. cikk (1)
  bekezdése
  alá tartozó kulturális javak | A 2. cikk (1)
  bekezdésének a) pontja
  alá tartozó kulturális javak |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 2. cikk (1)
  bekezdése
  alá tartozó kulturális javak

bekezdése

A 2. cikk (1)
  bekezdésének a) pontja
  alá tartozó kulturális javak

bekezdésének a) pontja

Módosítás 95

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I a melléklet (új)

I a melléklet (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

| 1. | 100 évesnél régebbi régészeti tárgyak, amelyek a következő forrásokból származnak: | |
| --- | --- | --- |
| | — | ásatások és feltárások szárazföldön vagy víz alatt |

1.

1.

100 évesnél régebbi régészeti tárgyak, amelyek a következő forrásokból származnak:

100 évesnél régebbi régészeti tárgyak, amelyek a következő forrásokból származnak:

—

ásatások és feltárások szárazföldön vagy víz alatt

ásatások és feltárások szárazföldön vagy víz alatt

9705 00 00

9705 00 00

| — | régészeti lelőhelyek |
| --- | --- |

—

régészeti lelőhelyek

régészeti lelőhelyek

9706 00 00

9706 00 00

| — | régészeti gyűjtemények |
| --- | --- |

—

régészeti gyűjtemények

régészeti gyűjtemények

2.

2.

Művészeti, építészeti vagy vallási emlékművek alkotórészei, amelyek ezek felosztásából származnak, és 100 évesnél régebbiek

Művészeti, építészeti vagy vallási emlékművek alkotórészei, amelyek ezek felosztásából származnak, és 100 évesnél régebbiek

9705 00 00

9705 00 00

9706 00 00

9706 00 00

3.

3.

A 4. vagy a 5. kategóriába nem tartozó, bármilyen alapra, bármilyen anyag használatával teljes egészében kézzel készített képek és festmények

   (1a)

A 4. vagy a 5. kategóriába nem tartozó, bármilyen alapra, bármilyen anyag használatával teljes egészében kézzel készített képek és festmények

1a

9701

9701

4.

4.

Vízfestékkel, guasfestékkel és pasztellel bármilyen anyagra teljes egészében kézzel készített képek

   (1a)

Vízfestékkel, guasfestékkel és pasztellel bármilyen anyagra teljes egészében kézzel készített képek

1a

9701

9701

5.

5.

Az 1. vagy 2. kategóriába nem tartozó, bármilyen anyagú, teljes egészében kézzel készített mozaikok, és bármilyen alapra, bármilyen anyag használatával teljes egészében kézzel készített rajzok

   (1a)

Az 1. vagy 2. kategóriába nem tartozó, bármilyen anyagú, teljes egészében kézzel készített mozaikok, és bármilyen alapra, bármilyen anyag használatával teljes egészében kézzel készített rajzok

1a

6914

6914

9701

9701

6.

6.

Eredeti metszetek, nyomatok, szita- és kőnyomatok a hozzájuk tartozó nyomólemezekkel, valamint eredeti plakátok

   (1a)

Eredeti metszetek, nyomatok, szita- és kőnyomatok a hozzájuk tartozó nyomólemezekkel, valamint eredeti plakátok

1a

Árucsoport: 49

Árucsoport: 49

9702 00 00

9702 00 00

8442 50 99

8442 50 99

7.

7.

Az 1. kategóriától eltérő eredeti szobrok, szoborművek és olyan másolatok, amelyek az eredetivel megegyező módon készültek

   (1a)

Az 1. kategóriától eltérő eredeti szobrok, szoborművek és olyan másolatok, amelyek az eredetivel megegyező módon készültek

1a

9703 00 00

9703 00 00

8.

8.

Fényképek, filmek és ezek negatívjai

   (1a)

Fényképek, filmek és ezek negatívjai

1a

3704

3704

3705

3705

3706

3706

4911 91 80

4911 91 80

9.

9.

Ősnyomtatványok és kéziratok egyes darabjai vagy gyűjteménye, beleértve a térképeket és kottákat

   (1a)

Ősnyomtatványok és kéziratok egyes darabjai vagy gyűjteménye, beleértve a térképeket és kottákat

1a

9702 00 00

9702 00 00

9706 00 00

9706 00 00

4901 10 00

4901 10 00

4901 99 00

4901 99 00

4904 00 00

4904 00 00

4905 91 00

4905 91 00

4905 99 00

4905 99 00

4906 00 00

4906 00 00

10.

10.

100 évesnél régebbi könyvek egyenként vagy gyűjteményes formában

100 évesnél régebbi könyvek egyenként vagy gyűjteményes formában

9705 00 00

9705 00 00

9706 00 00

9706 00 00

11.

11.

200 évesnél régebbi nyomtatott térképek

200 évesnél régebbi nyomtatott térképek

9706 00 00

9706 00 00

12.

12.

50 évesnél régebbi, bármilyen adathordozóból álló archívumok és azok részeinek minden típusa

50 évesnél régebbi, bármilyen adathordozóból álló archívumok és azok részeinek minden típusa

3704

3704

3705

3705

3706

3706

4901

4901

4906

4906

9705 00 00

9705 00 00

9706 00 00

9706 00 00

13.

13.

| (a) | Zoológiai, botanikai, ásványtani vagy anatómiai gyűjtemények

   (1b)

  és azokból származó egyedi darabok; |
| --- | --- |

(a)

(a)

Zoológiai, botanikai, ásványtani vagy anatómiai gyűjtemények

   (1b)

  és azokból származó egyedi darabok;

Zoológiai, botanikai, ásványtani vagy anatómiai gyűjtemények

1b

és azokból származó egyedi darabok;

9705 00 00

9705 00 00

| (b) | Történelmi, őslénytani, néprajzi vagy numizmatikai értékű gyűjtemények

   (1b) |
| --- | --- |

(b)

(b)

Történelmi, őslénytani, néprajzi vagy numizmatikai értékű gyűjtemények

   (1b)

Történelmi, őslénytani, néprajzi vagy numizmatikai értékű gyűjtemények

1b

9705 00 00

9705 00 00

14.

14.

75 évesnél régebbi közlekedési eszközök

75 évesnél régebbi közlekedési eszközök

9705 00 00

9705 00 00

Árucsoport: 86–89

Árucsoport: 86–89

15.

15.

Az A.1-től A.14-ig terjedő kategóriák egyikéhez sem tartozó minden egyéb antik darab

Az A.1-től A.14-ig terjedő kategóriák egyikéhez sem tartozó minden egyéb antik darab

| (a) | 50 és 100 éves kor között |
| --- | --- |

(a)

(a)

50 és 100 éves kor között

50 és 100 éves kor között

játékok, játékszerek

játékok, játékszerek

Árucsoport: 95

Árucsoport: 95

üvegáru

üvegáru

7013

7013

arany- és ezüstműves áruk

arany- és ezüstműves áruk

7114

7114

bútorok

bútorok

Árucsoport: 94

Árucsoport: 94

optikai, fotó- és kinematográfiai berendezések

optikai, fotó- és kinematográfiai berendezések

Árucsoport: 90

Árucsoport: 90

hangszerek

hangszerek

Árucsoport: 92

Árucsoport: 92

órák, kisórák és ezek alkatrészei

órák, kisórák és ezek alkatrészei

Árucsoport: 91

Árucsoport: 91

fából készített műtárgyak

fából készített műtárgyak

Árucsoport: 44

Árucsoport: 44

kerámia

kerámia

Árucsoport: 69

Árucsoport: 69

kárpit;

kárpit;

5805 00 00

5805 00 00

szőnyegek

szőnyegek

Árucsoport: 57

Árucsoport: 57

tapéta

tapéta

4814

4814

fegyverek

fegyverek

Árucsoport: 93

Árucsoport: 93

| (b) | 100 évesnél régebbi |
| --- | --- |

(b)

(b)

100 évesnél régebbi

100 évesnél régebbi

9706 00 00

9706 00 00

Az A.1-től A.15-ig terjedő kategóriákba tartozó kulturális javak csak akkor tartoznak e rendelet hatálya alá, ha értékük eléri vagy meghaladja a B. pontban megadott értékhatárokat.

Az A.1-től A.15-ig terjedő kategóriákba tartozó kulturális javak csak akkor tartoznak e rendelet hatálya alá, ha értékük eléri vagy meghaladja a B. pontban megadott értékhatárokat.

| B. | Az A. pont alatti egyes kategóriákra vonatkozó pénzben kifejezett értékhatárok (euróban) |
| --- | --- |

B.

B.

Az A. pont alatti egyes kategóriákra vonatkozó pénzben kifejezett értékhatárok (euróban)

Érték:

Érték:

Értéktől függetlenül:

Értéktől függetlenül:

—

1 (régészeti darabok)

1 (régészeti darabok)

—

2 (műemlékrészek)

2 (műemlékrészek)

—

9 (ősnyomtatványok és kéziratok)

9 (ősnyomtatványok és kéziratok)

—

12 (archívumok)

12 (archívumok)

15 000

15 000

—

5 (mozaikképek és rajzok)

5 (mozaikképek és rajzok)

—

6 (metszetek)

6 (metszetek)

—

8 (fényképek)

8 (fényképek)

—

11 (nyomtatott térképek)

11 (nyomtatott térképek)

30 000

30 000

—

4 (vízfestékkel, guasfestékkel és pasztellel készített képek)

4 (vízfestékkel, guasfestékkel és pasztellel készített képek)

50 000

50 000

—

7 (szoborművek)

7 (szoborművek)

—

10 (könyvek)

10 (könyvek)

—

13 (gyűjtemények)

13 (gyűjtemények)

—

14 (közlekedési eszközök)

14 (közlekedési eszközök)

—

15 (minden egyéb tárgy)

15 (minden egyéb tárgy)

150 000

150 000

—

3 (képek)

3 (képek)

A kiviteli engedély iránti kérelem benyújtásakor meg kell állapítani azt, hogy a pénzügyi értékre vonatkozó feltételek teljesülnek-e. A pénzben kifejezett érték a kulturális javak értéke a nemzetközi piacon.

A kiviteli engedély iránti kérelem benyújtásakor meg kell állapítani azt, hogy a pénzügyi értékre vonatkozó feltételek teljesülnek-e. A pénzben kifejezett érték a kulturális javak értéke a nemzetközi piacon.

Az I. mellékletben szereplő euróban kifejezett értékeket a nemzeti pénznemre kell átváltani, és abban kifejezni a 2001. december 31-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett árfolyamon. Ezt a nemzeti pénznemben kifejezett ellenértéket 2001. december 31-jétől kezdődően minden második évben felül kell vizsgálni. Ennek az ellenértéknek a kiszámítása e pénznemeknek a december 31-én esedékes felülvizsgálatot megelőző augusztus hónap utolsó napján véget érő 24 hónapos időszak euróban kifejezett, átlagos napi értékén alapszik. Ezt a számítási módszert a Bizottság javaslatára a kulturális javakkal foglalkozó tanácsadó bizottság elvileg két évvel az első alkalmazást követően felülvizsgálja. Minden egyes felülvizsgálat alkalmával az euróban kifejezett értékeket és ezek nemzeti pénznemben kifejezett ellenértékeit az Európai Unió Hivatalos Lapjában időszakonként, az esedékes felülvizsgálatot megelőző november hó első napjaiban kihirdetik.

Az I. mellékletben szereplő euróban kifejezett értékeket a nemzeti pénznemre kell átváltani, és abban kifejezni a 2001. december 31-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett árfolyamon. Ezt a nemzeti pénznemben kifejezett ellenértéket 2001. december 31-jétől kezdődően minden második évben felül kell vizsgálni. Ennek az ellenértéknek a kiszámítása e pénznemeknek a december 31-én esedékes felülvizsgálatot megelőző augusztus hónap utolsó napján véget érő 24 hónapos időszak euróban kifejezett, átlagos napi értékén alapszik. Ezt a számítási módszert a Bizottság javaslatára a kulturális javakkal foglalkozó tanácsadó bizottság elvileg két évvel az első alkalmazást követően felülvizsgálja. Minden egyes felülvizsgálat alkalmával az euróban kifejezett értékeket és ezek nemzeti pénznemben kifejezett ellenértékeit az Európai Unió Hivatalos Lapjában időszakonként, az esedékes felülvizsgálatot megelőző november hó első napjaiban kihirdetik.

Módosítás 96

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I b melléklet (új)

I b melléklet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0308/2018).

---

1

(24)  COM(2016)0050.

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/541 irányelve (2017. március 15.) a terrorizmus elleni küzdelemről, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, valamint a 2005/671/IB tanácsi határozat módosításáról; HL L 88., 2017.3.31., 6. o.

25

(24)  COM(2016)0050.

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/541 irányelve (2017. március 15.) a terrorizmus elleni küzdelemről, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, valamint a 2005/671/IB tanácsi határozat módosításáról (HL L 88., 2017.3.31., 6. o.).

25

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

(27)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

27

(27)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

27

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

28

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

28

(29)  COM/2014/0527: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az uniós vámügyi kockázatkezelési stratégiáról és cselekvési tervről.

29

(29)  COM(2014)0527: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az uniós vámügyi kockázatkezelési stratégiáról és cselekvési tervről.

29

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1287/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) (2014–2020) létrehozásáról és az 1639/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 33. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 1287/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) (2014–2020) létrehozásáról és az 1639/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 33. o.).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

(*1)  
  HL: kérjük, illesszék a szövegbe a 2017/0003(COD) dokumentumban szereplő rendelet sorszámát.

*1

HL: kérjük, illesszék a szövegbe a 2017/0003(COD) dokumentumban szereplő rendelet sorszámát.

(1a)  
  Amelyek nem régebbiek 50 évesnél, és nem alkotójuk birtokában vannak.

1a

Amelyek nem régebbiek 50 évesnél, és nem alkotójuk birtokában vannak.

(1b)  
  A Bíróság 252/84. sz. ügyben hozott ítélete alapján: „Egy gyűjtemény darabjai a közös vámtarifa 97.05 tétele szerint azok a cikkek, amelyek alkalmasak egy gyűjteménybe való felvételre, azaz aránylag ritkák, rendszerint nem az eredeti céljuknak megfelelően használják azokat, a hasonló használati tárgyak szokásos kereskedelmén kívül eső különleges ügyletek tárgyai, és nagy értékkel bírnak.”

1b

A Bíróság 252/84. sz. ügyben hozott ítélete alapján: „Egy gyűjtemény darabjai a közös vámtarifa 97.05 tétele szerint azok a cikkek, amelyek alkalmasak egy gyűjteménybe való felvételre, azaz aránylag ritkák, rendszerint nem az eredeti céljuknak megfelelően használják azokat, a hasonló használati tárgyak szokásos kereskedelmén kívül eső különleges ügyletek tárgyai, és nagy értékkel bírnak.”

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/334 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/334

---

P8_TA(2018)0420

Az állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezése és felügyelet ***I

Az Európai Parlament 2018. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az emberi illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 345/46)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0557), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0557),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 114. cikkére és 168. cikke (4) bekezdésének c) pontjára, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0142/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 114. cikkére és 168. cikke (4) bekezdésének c) pontjára, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0142/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. január 21-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. január 21-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. június 13-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. június 13-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0035/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0035/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 242., 2015.7.23., 39. o.

(2)  Ez az álláspont lép a 2016. március 10-én elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0088).

---

P8_TC1-COD(2014)0256

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 25-én került elfogadásra az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK rendelet, a gyermekgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerkészítményekről szóló 1901/2006/EK rendelet, valamint az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2019/5 rendelettel.)

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/335 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/335

---

P8_TA(2018)0421

Állatgyógyászati készítmények ***I

Az Európai Parlament 2018. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az állatgyógyászati készítményekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 345/47)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0558), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0558),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 114. cikkére és 168. cikke (4) bekezdésének b) pontjára, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C8–0164/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 114. cikkére és 168. cikke (4) bekezdésének b) pontjára, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C8–0164/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. január 21-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. január 21-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a „Biztonságosabb egészségügyi ellátás Európában: a betegbiztonság javítása és az antimikrobiális rezisztencia leküzdése” című, 2015. május 19-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Biztonságosabb egészségügyi ellátás Európában: a betegbiztonság javítása és az antimikrobiális rezisztencia leküzdése” című, 2015. május 19-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. június 13-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. június 13-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 59. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0046/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0046/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 242., 2015.7.23., 54. o.

(2)  HL C 353., 2016.9.27., 12. o.

(3)  Ez az álláspont lép a 2016. március 10-én elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0087).

---

P8_TC1-COD(2014)0257

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 25-én került elfogadásra az állatgyógyászati készítményekről és a 2001/82/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2019/6 rendelettel.)

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/336 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/336

---

P8_TA(2018)0422

A gyógyszeres takarmányok előállítása, forgalomba hozatala és felhasználása ***I

Az Európai Parlament 2018. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a gyógyszeres takarmányok előállításáról, forgalomba hozataláról és felhasználásáról, valamint a 90/167/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0556 – C8-0143/2014 – 2014/0255(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 345/48)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0556), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0556),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkére, valamint 168. cikke (4) bekezdése b) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0143/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkére, valamint 168. cikke (4) bekezdése b) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0143/2014),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. január 21-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. január 21-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. május 8-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. május 8-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0075/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0075/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 242., 2015.7.23., 54. o.

---

P8_TC1-COD(2014)0255

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 25-én került elfogadásra a gyógyszeres takarmányok előállításáról, forgalomba hozataláról és felhasználásáról, a 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 90/167/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2019/4 rendelettel.)

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/337 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/337

---

P8_TA(2018)0423

A nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjak ***I

Az Európai Parlament 2018. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló 1999/62/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2017)0275 – C8-0171/2017 – 2017/0114(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 345/49)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0275), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0275),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0171/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0171/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az osztrák szövetségi tanács által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, mely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel az osztrák szövetségi tanács által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, mely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. október 18-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. október 18-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2018. február 1-jei véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2018. február 1-jei véleményére (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményeire (A8-0202/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményeire (A8-0202/2018),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 81., 2018.3.2., 188. o.

(2)  HL C 176., 2018.5.23., 66. o.

---

P8_TC1-COD(2017)0114

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 25-én került elfogadásra a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló 1999/62/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Lassú az előrehaladás a Bizottság által a 2011. március 28-i Fehér könyvben (4) meghatározott cél felé, vagyis a „szennyező fizet” és a „felhasználó fizet” elvek teljes körű alkalmazása terén történő előrelépés, a bevételgenerálás, valamint a jövőbeli szállítási befektetés finanszírozásának biztosítása felé, és tartósan fennállnak a következetlenségek a közúti infrastruktúra-használati díj alkalmazását illetően az Unión belül. |
| --- | --- |

(1)

Lassú az előrehaladás a Bizottság által a 2011. március 28-i Fehér könyvben (4) meghatározott cél felé, vagyis a „szennyező fizet” és a „felhasználó fizet” elvek teljes körű alkalmazása terén történő előrelépés, a bevételgenerálás, valamint a jövőbeli szállítási befektetés finanszírozásának biztosítása felé, és tartósan fennállnak a következetlenségek a közúti infrastruktúra-használati díj alkalmazását illetően az Unión belül.

| (1a) | Az említett fehér könyvben a Bizottság 2020-ra tűzte ki azt a célt, hogy megtörténjen a külső költségek „immár teljes és kötelező internalizálásának megvalósítása a közúti és a vasúti közlekedésben (a fizikai elhasználódás költségeinek kötelező megtérítésén túl a zaj, a helyi szintű szennyezés és a torlódások figyelembevétele)”. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(1a)

Az említett fehér könyvben a Bizottság 2020-ra tűzte ki azt a célt, hogy megtörténjen a külső költségek „immár teljes és kötelező internalizálásának megvalósítása a közúti és a vasúti közlekedésben (a fizikai elhasználódás költségeinek kötelező megtérítésén túl a zaj, a helyi szintű szennyezés és a torlódások figyelembevétele)”. [Mód. 1]

| (1b) | Az áru- és személyszállítást végző járművek forgalma hozzájárul ahhoz, hogy olyan szennyező anyagok kerülnek a légkörbe, amelyek súlyosan károsítják az emberek egészségét, és amelyek – például a PM2,5, az NO2 és az O3 – felelősek Európa környezeti levegőminőségének romlásáért. 2014-ben ez a három szennyező anyag az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2017-es jelentése szerint a túlzott kitettség miatt 399 000, 75 000, illetve 13 600 ember korai elhalálozását okozta az Unió területén. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(1b)

Az áru- és személyszállítást végző járművek forgalma hozzájárul ahhoz, hogy olyan szennyező anyagok kerülnek a légkörbe, amelyek súlyosan károsítják az emberek egészségét, és amelyek – például a PM2,5, az NO2 és az O3 – felelősek Európa környezeti levegőminőségének romlásáért. 2014-ben ez a három szennyező anyag az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2017-es jelentése szerint a túlzott kitettség miatt 399 000, 75 000, illetve 13 600 ember korai elhalálozását okozta az Unió területén. [Mód. 2]

| (1c) | Az Egészségügyi Világszervezet szerint egyedül a közúti forgalomból származó zaj közvetlenül a levegőszennyezés mögött a második legkárosabb környezeti stressztényező Európában. Legalább évi 9 000 korai elhalálozás tudható be a közlekedésből származó zaj okozta szívbetegségnek. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(1c)

Az Egészségügyi Világszervezet szerint egyedül a közúti forgalomból származó zaj közvetlenül a levegőszennyezés mögött a második legkárosabb környezeti stressztényező Európában. Legalább évi 9 000 korai elhalálozás tudható be a közlekedésből származó zaj okozta szívbetegségnek. [Mód. 3]

| (1d) | Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség európai levegőminőségről szóló 2017. évi jelentése szerint 2015-ben a közúti közlekedési ágazat volt a legnagyobb NOx-kibocsátó és a második legnagyobb koromkibocsátó. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(1d)

Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség európai levegőminőségről szóló 2017. évi jelentése szerint 2015-ben a közúti közlekedési ágazat volt a legnagyobb NOx-kibocsátó és a második legnagyobb koromkibocsátó. [Mód. 4]

| (2) | A Bizottság az alacsony kibocsátású mobilitás európai stratégiájáról szóló közleményében (5) bejelentette, hogy javasolni fogja az irányelv felülvizsgálatát, hogy lehetővé tegye a teherautókra kiszabott díjaknak a szén-dioxid-kibocsátás alapján történő differenciálását, valamint az irányelv egyes elveinek kiterjesztését az autóbuszokra és távolsági buszokra, továbbá személygépkocsikra és kisbuszokra. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az alacsony kibocsátású mobilitás európai stratégiájáról szóló közleményében (5) bejelentette, hogy javasolni fogja az irányelv felülvizsgálatát, hogy lehetővé tegye a teherautókra kiszabott díjaknak a szén-dioxid-kibocsátás alapján történő differenciálását, valamint az irányelv egyes elveinek kiterjesztését az autóbuszokra és távolsági buszokra, továbbá személygépkocsikra és kisbuszokra.

| (3) | Az összes nehézgépjármű

  jármű
  jelentős hatást gyakorol a közúti infrastruktúrára, és hozzájárul a levegőszennyezéshez, míg

  és
  a könnyű tehergépjárművek

  könnyűgépjárművek
  jelentik a közúti közlekedésből származó, a kibocsátással és a torlódással összefüggő negatív környezeti és társadalmi hatások többségének forrását. Az egyenlő bánásmód és az igazságos verseny biztosítása érdekében gondoskodni kell arról, hogy az Európai Parlament és a Tanács 1999/62/EK irányelvében (6) az úthasználati díjakra és a használati díjakra vonatkozóan kialakított keretrendszerben eddig nem szereplő járművek is bekerüljenek ebbe a keretrendszerbe. A jelen irányelv hatályát ezért ki kell terjeszteni azokra a nehézgépjárművekre is, amelyek nem áruk szállítására szolgálnak, valamint a könnyű tehergépjárművekre, beleértve

  és
  a személygépkocsikat

  személygépkocsikra
  .
  A személygépkocsikra kivetett díjakat ki lehetne igazítani annak érdekében, hogy elkerüljük a gyakori úthasználók túlzott büntetését. Az egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a díjakat a gépjármű kategóriája szerint megkülönböztetésmentes módon kell alkalmazni, de különbséget téve a gépjármű által az infrastruktúrára, a környezetre és a társadalomra gyakorolt hatás alapján, valamint az olyan úthasználók sajátos társadalmi-gazdasági helyzete szerint, akik kénytelenek a közutakat használni ahhoz, hogy eljussanak munkahelyükre. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(3)

Az összes nehézgépjármű

  jármű
  jelentős hatást gyakorol a közúti infrastruktúrára, és hozzájárul a levegőszennyezéshez, míg

  és
  a könnyű tehergépjárművek

  könnyűgépjárművek
  jelentik a közúti közlekedésből származó, a kibocsátással és a torlódással összefüggő negatív környezeti és társadalmi hatások többségének forrását. Az egyenlő bánásmód és az igazságos verseny biztosítása érdekében gondoskodni kell arról, hogy az Európai Parlament és a Tanács 1999/62/EK irányelvében (6) az úthasználati díjakra és a használati díjakra vonatkozóan kialakított keretrendszerben eddig nem szereplő járművek is bekerüljenek ebbe a keretrendszerbe. A jelen irányelv hatályát ezért ki kell terjeszteni azokra a nehézgépjárművekre is, amelyek nem áruk szállítására szolgálnak, valamint a könnyű tehergépjárművekre, beleértve

  és
  a személygépkocsikat

  személygépkocsikra
  .
  A személygépkocsikra kivetett díjakat ki lehetne igazítani annak érdekében, hogy elkerüljük a gyakori úthasználók túlzott büntetését. Az egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a díjakat a gépjármű kategóriája szerint megkülönböztetésmentes módon kell alkalmazni, de különbséget téve a gépjármű által az infrastruktúrára, a környezetre és a társadalomra gyakorolt hatás alapján, valamint az olyan úthasználók sajátos társadalmi-gazdasági helyzete szerint, akik kénytelenek a közutakat használni ahhoz, hogy eljussanak munkahelyükre. [Mód. 5]

| (3a) | A közúti közlekedés belső piacának tisztességes versenyfeltételek melletti megvalósításához szükséges a szabályok egységes alkalmazása. Ezen irányelv egyik legfontosabb célja az úthasználók közötti versenytorzulások felszámolása. Ezért helyénvaló az irányelv nehézgépjárművekre kivetett díjakkal kapcsolatos hatályát kiterjeszteni a közúti áruszállításra szolgáló kisteherautókra. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(3a)

A közúti közlekedés belső piacának tisztességes versenyfeltételek melletti megvalósításához szükséges a szabályok egységes alkalmazása. Ezen irányelv egyik legfontosabb célja az úthasználók közötti versenytorzulások felszámolása. Ezért helyénvaló az irányelv nehézgépjárművekre kivetett díjakkal kapcsolatos hatályát kiterjeszteni a közúti áruszállításra szolgáló kisteherautókra. [Mód. 6]

| (3b) | Ezen intézkedés arányosságának garantálása érdekében fontos, hogy hatálya csak azon kisteherautókra terjedjen ki, amelyeket az 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi
   (7)

  és az 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi
   (8)

  , valamint a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
   (9)

  által szabályozott közúti áruszállítási tevékenység keretében használnak. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(3b)

Ezen intézkedés arányosságának garantálása érdekében fontos, hogy hatálya csak azon kisteherautókra terjedjen ki, amelyeket az 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi
   (7)

  és az 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi
   (8)

  , valamint a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
   (9)

  által szabályozott közúti áruszállítási tevékenység keretében használnak. [Mód. 7]

| (4) | Az időalapú használati díjak természetüknél fogva nem tükrözik pontosan az infrastruktúra használatával járó tényleges költségeket, és hasonló okok miatt nem hatékonyak a tisztább és hatékonyabb működésre vagy a torlódás csökkentésére való ösztönzés terén.
  A nehézgépjárműveknél
  ezért
  az időalapú használati díjak helyébe
  fokozatosan a távolságalapú díjaknak kell a helyükbe lépniük, amelyek igazságosabbak, hatékonyabbak és eredményesebbek. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(4)

Az időalapú használati díjak természetüknél fogva nem tükrözik pontosan az infrastruktúra használatával járó tényleges költségeket, és hasonló okok miatt nem hatékonyak a tisztább és hatékonyabb működésre vagy a torlódás csökkentésére való ösztönzés terén.
  A nehézgépjárműveknél
  ezért
  az időalapú használati díjak helyébe
  fokozatosan a távolságalapú díjaknak kell a helyükbe lépniük, amelyek igazságosabbak, hatékonyabbak és eredményesebbek. [Mód. 8]

| (4a) | Annak érdekében, hogy az időalapú használati díjak távolságalapú díjakkal való fokozatos felváltása ne jelentsen akadályt a peremterületen lévő országokból és régiókból kiinduló fuvarozás főbb európai piacaira való bejutás előtt, célszerű a lehető legrövidebb időn belül létrehozni egy kompenzációs rendszert a hozzáadott költségek kiegyensúlyozása érdekében, és ezáltal biztosítani, hogy ne jelentsék a versenyképesség túlzott mértékű csökkenését. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(4a)

Annak érdekében, hogy az időalapú használati díjak távolságalapú díjakkal való fokozatos felváltása ne jelentsen akadályt a peremterületen lévő országokból és régiókból kiinduló fuvarozás főbb európai piacaira való bejutás előtt, célszerű a lehető legrövidebb időn belül létrehozni egy kompenzációs rendszert a hozzáadott költségek kiegyensúlyozása érdekében, és ezáltal biztosítani, hogy ne jelentsék a versenyképesség túlzott mértékű csökkenését. [Mód. 10]

| (4b) | A forgalom díjmentes utakra való, a közúti közlekedésbiztonságra és a közlekedési hálózatok optimális használatára nézve esetlegesen súlyos hatással járó átterelődésének megakadályozása érdekében biztosítani kell, hogy a tagállamok a transzeurópai hálózattal közvetlenül versengő valamennyi útszakaszra úthasználati díjat vethessenek ki. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(4b)

A forgalom díjmentes utakra való, a közúti közlekedésbiztonságra és a közlekedési hálózatok optimális használatára nézve esetlegesen súlyos hatással járó átterelődésének megakadályozása érdekében biztosítani kell, hogy a tagállamok a transzeurópai hálózattal közvetlenül versengő valamennyi útszakaszra úthasználati díjat vethessenek ki. [Mód. 11]

| (4c) | Az időalapú használati díjak arra ösztönzik a járművezetőket, hogy a matrica érvényességi ideje alatt minél többet utazzanak, és így ne megfelelő módon alkalmazzák a „szennyező fizet” és a „használó fizet” elveket. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(4c)

Az időalapú használati díjak arra ösztönzik a járművezetőket, hogy a matrica érvényességi ideje alatt minél többet utazzanak, és így ne megfelelő módon alkalmazzák a „szennyező fizet” és a „használó fizet” elveket. [Mód. 12]

| (4d) | Ezen irányelv megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az útdíjak beszedéséről szóló koncessziós szerződéseket szabályozó szerződéses kereteknek a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben foglaltaknak megfelelően elő kell segíteniük az említett szerződéseknek az uniós szabályozási keret változásához való hozzáigazíthatóságát. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(4d)

Ezen irányelv megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az útdíjak beszedéséről szóló koncessziós szerződéseket szabályozó szerződéses kereteknek a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben foglaltaknak megfelelően elő kell segíteniük az említett szerződéseknek az uniós szabályozási keret változásához való hozzáigazíthatóságát. [Mód. 13]

| (4e) | E tekintetben helyénvaló megvizsgálni annak lehetőségét, hogy a távoli elhelyezkedés miatti többletköltségeket hatékonyabb energiafogyasztású flottákhoz való hozzáféréssel és exkluzív infrastruktúra vagy olyan technológiák, mint az elektronikus autópályák elsődleges biztosításával kompenzálják. Ezek a kompenzációs eszközök részei lehetnek a jövőbeli, 2020 utáni Európai Hálózatfinanszírozási Eszköznek. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(4e)

E tekintetben helyénvaló megvizsgálni annak lehetőségét, hogy a távoli elhelyezkedés miatti többletköltségeket hatékonyabb energiafogyasztású flottákhoz való hozzáféréssel és exkluzív infrastruktúra vagy olyan technológiák, mint az elektronikus autópályák elsődleges biztosításával kompenzálják. Ezek a kompenzációs eszközök részei lehetnek a jövőbeli, 2020 utáni Európai Hálózatfinanszírozási Eszköznek. [Mód. 14]

| (5) | Annak biztosítása érdekében, hogy a felhasználók elfogadják a jövőbeli úthasználati díjak rendszerét, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a mobilitási szolgáltatások szélesebb értelemben vett csomagja részeként megfelelő díjbeszedési rendszereket vezessenek be. Ezeknek a rendszereknek biztosítaniuk kell az infrastruktúra-költségek igazságos elosztását, és a „szennyező fizet” elv érvényesülését
  , valamint az úthasználók által befizetett díjakból származó bevételek célhoz rendelését. A tagállamok e tekintetben dönthetnek úgy, hogy a nem a fő közlekedési hálózathoz tartozó utakra is útdíjakat vetnek ki
  . Az ilyen rendszert bevezető tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a rendszer megfelel

  megfeleljen
  az Európai Parlament és a Tanács 2004/52/EK irányelve rendelkezéseinek (10). [Mód. 15] |
| --- | --- |

(5)

Annak biztosítása érdekében, hogy a felhasználók elfogadják a jövőbeli úthasználati díjak rendszerét, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a mobilitási szolgáltatások szélesebb értelemben vett csomagja részeként megfelelő díjbeszedési rendszereket vezessenek be. Ezeknek a rendszereknek biztosítaniuk kell az infrastruktúra-költségek igazságos elosztását, és a „szennyező fizet” elv érvényesülését
  , valamint az úthasználók által befizetett díjakból származó bevételek célhoz rendelését. A tagállamok e tekintetben dönthetnek úgy, hogy a nem a fő közlekedési hálózathoz tartozó utakra is útdíjakat vetnek ki
  . Az ilyen rendszert bevezető tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a rendszer megfelel

  megfeleljen
  az Európai Parlament és a Tanács 2004/52/EK irányelve rendelkezéseinek (10). [Mód. 15]

| (5a) | A tagállamokat bátorítani kell arra, hogy a közúti infrastruktúra használatáért a személygépkocsikra vonatkozóan felszámított díjakkal kapcsolatos rendelkezések bevezetése során vegyék figyelembe a társadalmi-gazdasági tényezőket. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(5a)

A tagállamokat bátorítani kell arra, hogy a közúti infrastruktúra használatáért a személygépkocsikra vonatkozóan felszámított díjakkal kapcsolatos rendelkezések bevezetése során vegyék figyelembe a társadalmi-gazdasági tényezőket. [Mód. 16]

| (5b) | Az úthasználati díjak elektronikus eszközök útján történő átfogó kivetése együtt jár a személyes adatok tömeges gyűjtésével és tárolásával, amelyekből átfogó mozgási szokásokra is lehet következtetni. A tagállamoknak és a Bizottságnak ezen irányelv végrehajtásakor mindig tiszteletben kell tartaniuk a célhoz kötöttség és az adattakarékosság elvét. Az úthasználati díjakkal összefüggő adatgyűjtéshez kapcsolódó technikai megoldásoknak ezért lehetőséget kell biztosítaniuk arra, hogy névtelenül, titkosított formában vagy előre is lehessen fizetni. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(5b)

Az úthasználati díjak elektronikus eszközök útján történő átfogó kivetése együtt jár a személyes adatok tömeges gyűjtésével és tárolásával, amelyekből átfogó mozgási szokásokra is lehet következtetni. A tagállamoknak és a Bizottságnak ezen irányelv végrehajtásakor mindig tiszteletben kell tartaniuk a célhoz kötöttség és az adattakarékosság elvét. Az úthasználati díjakkal összefüggő adatgyűjtéshez kapcsolódó technikai megoldásoknak ezért lehetőséget kell biztosítaniuk arra, hogy névtelenül, titkosított formában vagy előre is lehessen fizetni. [Mód. 17]

| (5c) | A gépjárműadók akadályozhatják az úthasználati díjak bevezetését. Az úthasználati díjak bevezetésének előmozdítása érdekében nagyobb mozgásteret kell biztosítani a tagállamok számára a gépjárműadók gyors csökkentéséhez, ami azt jelenti, hogy az 1999/62/EK irányelvben foglalt minimumszinteket mielőbb csökkenteni kell. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(5c)

A gépjárműadók akadályozhatják az úthasználati díjak bevezetését. Az úthasználati díjak bevezetésének előmozdítása érdekében nagyobb mozgásteret kell biztosítani a tagállamok számára a gépjárműadók gyors csökkentéséhez, ami azt jelenti, hogy az 1999/62/EK irányelvben foglalt minimumszinteket mielőbb csökkenteni kell. [Mód. 18]

| (5d) | Különösen fontos, hogy a tagállamok igazságos díjrendszert vezessenek be, amely nem hozza hátrányos helyzetbe azokat a személygépjármű-használókat, akik gyakrabban kénytelenek használni a díjfizetési kötelezettség alá eső utakat annak következtében, hogy lakóhelyük vidéki térségben, elzárt vagy elszigetelt területen található. A tagállamoknak a területfejlesztési politika keretében díjkedvezményeket kell biztosítaniuk az ilyen területeken élő úthasználók részére. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(5d)

Különösen fontos, hogy a tagállamok igazságos díjrendszert vezessenek be, amely nem hozza hátrányos helyzetbe azokat a személygépjármű-használókat, akik gyakrabban kénytelenek használni a díjfizetési kötelezettség alá eső utakat annak következtében, hogy lakóhelyük vidéki térségben, elzárt vagy elszigetelt területen található. A tagállamoknak a területfejlesztési politika keretében díjkedvezményeket kell biztosítaniuk az ilyen területeken élő úthasználók részére. [Mód. 20]

| (6) | Ahogyan a nehézgépjárművek esetében, úgy a könnyű tehergépjárművek esetében is fontos biztosítani, hogy
  amennyiben a tagállamok bevezetik azokat,
  az időalapú díjak arányosak legyenek, többek között az egy évnél rövidebb időszakok tekintetében. Ezen a téren figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a könnyű tehergépjárművek használati mintája eltér a nehézgépjárművekétől. Az arányos időalapú díjak kiszámításához
  a megkülönböztetésmentesség garantálása mellett
  fel lehet használni az utazási mintákkal kapcsolatban rendelkezésre álló adatokat. [Mód. 21] |
| --- | --- |

(6)

Ahogyan a nehézgépjárművek esetében, úgy a könnyű tehergépjárművek esetében is fontos biztosítani, hogy
  amennyiben a tagállamok bevezetik azokat,
  az időalapú díjak arányosak legyenek, többek között az egy évnél rövidebb időszakok tekintetében. Ezen a téren figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a könnyű tehergépjárművek használati mintája eltér a nehézgépjárművekétől. Az arányos időalapú díjak kiszámításához
  a megkülönböztetésmentesség garantálása mellett
  fel lehet használni az utazási mintákkal kapcsolatban rendelkezésre álló adatokat. [Mód. 21]

| (7) | Az 1999/62/EK irányelv értelmében a 
  „szennyező fizet” elvnek megfelelő
  külsőköltség-díj mértékét úgy kell megállapítani, hogy az közelítse a szóban forgó jármű használatából fakadó járulékos társadalmi költséget. A tapasztalat alapján e módszer révén lehet a legigazságosabb és leghatékonyabb módon figyelembe venni a nehézgépjárművek által generált levegőszennyezés és zaj környezetre és egészségre gyakorolt negatív hatásait, és a módszer biztosítaná, hogy a nehézgépjárművek igazságos mértékben járuljanak hozzá az uniós levegőminőségi szabványokhoz (11) és más vonatkozó zajkibocsátási határértékek vagy célok eléréséhez. Ezért meg kell könnyíteni az ilyen díjak alkalmazását. [Mód. 22] |
| --- | --- |

(7)

Az 1999/62/EK irányelv értelmében a 
  „szennyező fizet” elvnek megfelelő
  külsőköltség-díj mértékét úgy kell megállapítani, hogy az közelítse a szóban forgó jármű használatából fakadó járulékos társadalmi költséget. A tapasztalat alapján e módszer révén lehet a legigazságosabb és leghatékonyabb módon figyelembe venni a nehézgépjárművek által generált levegőszennyezés és zaj környezetre és egészségre gyakorolt negatív hatásait, és a módszer biztosítaná, hogy a nehézgépjárművek igazságos mértékben járuljanak hozzá az uniós levegőminőségi szabványokhoz (11) és más vonatkozó zajkibocsátási határértékek vagy célok eléréséhez. Ezért meg kell könnyíteni az ilyen díjak alkalmazását. [Mód. 22]

| (8) | Ennek érdekében
  be kell vezetni a nem infrastruktúradíj-köteles úthálózatok esetében külsőköltség-díj alkalmazásának lehetőségét, valamint
  a legnagyobb súlyozott átlagos külsőköltség-díj értékét fel kell váltani közvetlenül alkalmazható, az inflációnak, a közúti szállítás külső költségei megbecslése terén tett tudomány előrehaladásnak, és a járműállomány változásának megfelelően frissített referenciaértékekkel

  minimumértékekkel
  . [Mód. 23] |
| --- | --- |

(8)

Ennek érdekében
  be kell vezetni a nem infrastruktúradíj-köteles úthálózatok esetében külsőköltség-díj alkalmazásának lehetőségét, valamint
  a legnagyobb súlyozott átlagos külsőköltség-díj értékét fel kell váltani közvetlenül alkalmazható, az inflációnak, a közúti szállítás külső költségei megbecslése terén tett tudomány előrehaladásnak, és a járműállomány változásának megfelelően frissített referenciaértékekkel

  minimumértékekkel
  . [Mód. 23]

| (8a) | A közlekedésről szóló fehér könyv azon céljához való hozzájárulás érdekében, hogy a „szennyező fizet” elv teljes körű alkalmazása felé haladjunk, az infrastruktúradíj-köteles úthálózatokon a nehézgépjárművekre és az árufuvarozás céljára szánt kisteherautókra vonatkozóan külsőköltség-díj alkalmazását kell garantálni. [Mód. 24] |
| --- | --- |

(8a)

A közlekedésről szóló fehér könyv azon céljához való hozzájárulás érdekében, hogy a „szennyező fizet” elv teljes körű alkalmazása felé haladjunk, az infrastruktúradíj-köteles úthálózatokon a nehézgépjárművekre és az árufuvarozás céljára szánt kisteherautókra vonatkozóan külsőköltség-díj alkalmazását kell garantálni. [Mód. 24]

| (8b) | A külső költségekből származó bevételek megfelelő újbóli felhasználásának biztosítása érdekében helyénvaló lenne ezeket a bevételeket a közlekedési infrastruktúrák ágazatába befektetni, a fenntarthatóbb és a környezetre kevesebb káros hatást kifejtő közlekedési módok támogatása érdekében. [Mód. 25] |
| --- | --- |

(8b)

A külső költségekből származó bevételek megfelelő újbóli felhasználásának biztosítása érdekében helyénvaló lenne ezeket a bevételeket a közlekedési infrastruktúrák ágazatába befektetni, a fenntarthatóbb és a környezetre kevesebb káros hatást kifejtő közlekedési módok támogatása érdekében. [Mód. 25]

| (9) | Az infrastruktúra-használati költségeknek az Euro kibocsátási osztályokon alapuló differenciálása hozzájárult a tisztább járművek használatához. A járműállomány megújulásával azonban a díjaknak ezen az alapon történő differenciálása a települések közötti úthálózatban várhatóan 2020 végéig el fog avulni

  veszít hatékonyságából
  , ezért addigra fokozatosan meg kell szüntetni. Ugyanettől az időponttól kezdve szisztematikusabban kell alkalmazni a külsőköltség-díjakat, amelyek célzott módon fedezik a külső költségeket azon helyzetek vonatkozásában, ahol a legjobban számít. [Mód. 27] |
| --- | --- |

(9)

Az infrastruktúra-használati költségeknek az Euro kibocsátási osztályokon alapuló differenciálása hozzájárult a tisztább járművek használatához. A járműállomány megújulásával azonban a díjaknak ezen az alapon történő differenciálása a települések közötti úthálózatban várhatóan 2020 végéig el fog avulni

  veszít hatékonyságából
  , ezért addigra fokozatosan meg kell szüntetni. Ugyanettől az időponttól kezdve szisztematikusabban kell alkalmazni a külsőköltség-díjakat, amelyek célzott módon fedezik a külső költségeket azon helyzetek vonatkozásában, ahol a legjobban számít. [Mód. 27]

| (10) | A nehézgépjárművek egyre nagyobb mértékben járulnak hozzá a CO2-kibocsátáshoz. Az infrastruktúra-használati díjaknak a kibocsátás alapján történő differenciálása alkalmas arra, hogy előrelépést érjen el ezen a területen, ezért be kell azt vezetni. |
| --- | --- |

(10)

A nehézgépjárművek egyre nagyobb mértékben járulnak hozzá a CO2-kibocsátáshoz. Az infrastruktúra-használati díjaknak a kibocsátás alapján történő differenciálása alkalmas arra, hogy előrelépést érjen el ezen a területen, ezért be kell azt vezetni.

| (11) | A könnyű tehergépjárművek generálják a közúti közlekedésből származó, a környezetre és az egészségre ártalmas hatások kétharmadát. Ezért fontos ösztönözni a legtisztább és leghatékonyabb üzemanyag-felhasználású járművek használatát az útdíjaknak az (EU) 2016/427 (12) bizottsági rendeletben, az (EU) 2016/646 (13) bizottsági rendeletben és az (EU) 2017/xxx (14) bizottsági rendeletben meghatározott megfelelési tényezőkön alapuló differenciálása révén. |
| --- | --- |

(11)

A könnyű tehergépjárművek generálják a közúti közlekedésből származó, a környezetre és az egészségre ártalmas hatások kétharmadát. Ezért fontos ösztönözni a legtisztább és leghatékonyabb üzemanyag-felhasználású járművek használatát az útdíjaknak az (EU) 2016/427 (12) bizottsági rendeletben, az (EU) 2016/646 (13) bizottsági rendeletben és az (EU) 2017/xxx (14) bizottsági rendeletben meghatározott megfelelési tényezőkön alapuló differenciálása révén.

| (12) | A tiszta és hatékony üzemanyag-felhasználású járművek használatának elősegítése érdekében a tagállamoknak lényegesen csökkentett úthasználati díjakat és használati díjakat kell alkalmazniuk ezekre a járművekre.
  Az ilyen rendelkezések végrehajtásának elősegítése és felgyorsítása érdekében e csökkentéseket az 595/2009/EK rendeletnek a CO2-kibocsátásoknak és a nehézgépjárművek üzemanyag-fogyasztásának tanúsítása tekintetében történő végrehajtásáról szóló (EU) .../... bizottsági rendelet hatálybalépésétől függetlenül alkalmazni kell. Kibocsátásmentes járművek esetében nem írható elő a levegőszennyezéssel összefüggő külső költségek viselése. [Mód. 28] |
| --- | --- |

(12)

A tiszta és hatékony üzemanyag-felhasználású járművek használatának elősegítése érdekében a tagállamoknak lényegesen csökkentett úthasználati díjakat és használati díjakat kell alkalmazniuk ezekre a járművekre.
  Az ilyen rendelkezések végrehajtásának elősegítése és felgyorsítása érdekében e csökkentéseket az 595/2009/EK rendeletnek a CO2-kibocsátásoknak és a nehézgépjárművek üzemanyag-fogyasztásának tanúsítása tekintetében történő végrehajtásáról szóló (EU) .../... bizottsági rendelet hatálybalépésétől függetlenül alkalmazni kell. Kibocsátásmentes járművek esetében nem írható elő a levegőszennyezéssel összefüggő külső költségek viselése. [Mód. 28]

| (12a) | Az Alpokon átmenő tranzitforgalom az érintett régiók számára különleges problémát jelent a zajterhelés, a levegőszennyezés és az infrastruktúra kopása szempontjából, ami a környező folyosókkal fennálló költségverseny miatt még súlyosabbá vált. Az érintett régiók és tagállamok számára tehát nagyfokú rugalmasságot kell biztosítani a külsőköltség-díjak alkalmazását és a forgalomszabályozó intézkedések bevezetését illetően, nem utolsósorban a forgalom átterelődésével kapcsolatos nemkívánatos hatásokra és a folyósok közötti, kerülőutakat választó forgalom elkerülésére is tekintettel. [Mód. 29] |
| --- | --- |

(12a)

Az Alpokon átmenő tranzitforgalom az érintett régiók számára különleges problémát jelent a zajterhelés, a levegőszennyezés és az infrastruktúra kopása szempontjából, ami a környező folyosókkal fennálló költségverseny miatt még súlyosabbá vált. Az érintett régiók és tagállamok számára tehát nagyfokú rugalmasságot kell biztosítani a külsőköltség-díjak alkalmazását és a forgalomszabályozó intézkedések bevezetését illetően, nem utolsósorban a forgalom átterelődésével kapcsolatos nemkívánatos hatásokra és a folyósok közötti, kerülőutakat választó forgalom elkerülésére is tekintettel. [Mód. 29]

| (13) | A közutakon kialakuló torlódás, amelyhez különböző arányban minden gépjármű hozzájárul, a GDP 1 %-ának megfelelő költséget jelent. E költség jelentős része a települések közötti torlódásnak tulajdonítható. Ezért lehetővé kell tenni egy specifikus dugódíj bevezetését, azzal a feltétellel, hogy azt minden jármű-kategóriára alkalmazzák. Annak érdekében, hogy hatékony, és arányos
  és megkülönböztetésmentes
  legyen, a díjat a forgalmi torlódások járulékos költsége alapján kell kiszámítani, és differenciálni kell a hely, az idő és a jármű-kategória alapján.
  Ugyanígy meg kell találni azokat a kiegyenlítő és kompenzációs megoldásokat, amelyek nem alkalmaznak hátrányos megkülönböztetést a külvárosokban élő munkavállalókkal szemben, akiknek mind a használati, mind az úthasználati díjak költségeit viselniük kellene.
  Annak érdekében, hogy a dugódíjak pozitív hatását maximálisan lehessen érvényesíteni, az azokból származó bevételt a probléma forrását kezelő projektekre kell fordítani. [Mód. 30] |
| --- | --- |

(13)

A közutakon kialakuló torlódás, amelyhez különböző arányban minden gépjármű hozzájárul, a GDP 1 %-ának megfelelő költséget jelent. E költség jelentős része a települések közötti torlódásnak tulajdonítható. Ezért lehetővé kell tenni egy specifikus dugódíj bevezetését, azzal a feltétellel, hogy azt minden jármű-kategóriára alkalmazzák. Annak érdekében, hogy hatékony, és arányos
  és megkülönböztetésmentes
  legyen, a díjat a forgalmi torlódások járulékos költsége alapján kell kiszámítani, és differenciálni kell a hely, az idő és a jármű-kategória alapján.
  Ugyanígy meg kell találni azokat a kiegyenlítő és kompenzációs megoldásokat, amelyek nem alkalmaznak hátrányos megkülönböztetést a külvárosokban élő munkavállalókkal szemben, akiknek mind a használati, mind az úthasználati díjak költségeit viselniük kellene.
  Annak érdekében, hogy a dugódíjak pozitív hatását maximálisan lehessen érvényesíteni, az azokból származó bevételt a probléma forrását kezelő projektekre kell fordítani. [Mód. 30]

| (13a) | Az Unió gépjárműörökségének megőrzése érdekében a tagállamoknak külön kategóriát kell létrehozniuk a muzeális értékű járművek számára abból a célból, hogy kiigazíthassák az ezen irányelv értelmében fizetendő különféle díjak összegét. [Mód. 31] |
| --- | --- |

(13a)

Az Unió gépjárműörökségének megőrzése érdekében a tagállamoknak külön kategóriát kell létrehozniuk a muzeális értékű járművek számára abból a célból, hogy kiigazíthassák az ezen irányelv értelmében fizetendő különféle díjak összegét. [Mód. 31]

| (14) | A dugódíjaknak arányos módon tükrözniük kell azt a tényleges költséget, amelyet az egyes járművek okoznak közvetlen módon az út többi használója, közvetett módon pedig a társadalom egésze szempontjából. Annak megelőzése érdekében, hogy a díjak aránytalanul korlátozzák a személyek és az áruk szabad mozgását, a díjak mértékét úgy kell korlátozni, hogy a forgalmi torlódások közel teljes kihasználtság (amikor a forgalom nagysága megközelíti az út kapacitását) melletti járulékos költségét tükrözze. |
| --- | --- |

(14)

A dugódíjaknak arányos módon tükrözniük kell azt a tényleges költséget, amelyet az egyes járművek okoznak közvetlen módon az út többi használója, közvetett módon pedig a társadalom egésze szempontjából. Annak megelőzése érdekében, hogy a díjak aránytalanul korlátozzák a személyek és az áruk szabad mozgását, a díjak mértékét úgy kell korlátozni, hogy a forgalmi torlódások közel teljes kihasználtság (amikor a forgalom nagysága megközelíti az út kapacitását) melletti járulékos költségét tükrözze.

| (15) | Fokozatosan el kell törölni az infrastruktúra-használati díjaknak a nehéz tehergépjárművekre alkalmazott bevételsemleges változatát, mivel nem bizonyult optimális eszköznek a torlódás csökkentése szempontjából. |
| --- | --- |

(15)

Fokozatosan el kell törölni az infrastruktúra-használati díjaknak a nehéz tehergépjárművekre alkalmazott bevételsemleges változatát, mivel nem bizonyult optimális eszköznek a torlódás csökkentése szempontjából.

| (15a) | Tekintettel a balesetek magas külső költségeire, amelyek évente több tízmilliárd eurót tesznek ki, a 2008/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben
   (15)

  foglalt, a halálos kimenetelű, illetve a súlyos sérüléssel járó balesetek átlagos társadalmi költségének kiszámításáról szóló rendelkezésekkel összhangban lehetőséget kell biztosítani a tagállamok számára a biztosításokból kimaradó költségek jobb internalizálására. E költségek egy része az adott szociális biztonsági rendszerre és/vagy az egész társadalomra hárul, úgymint az igénybe vett közszolgáltatások adminisztratív költségei, az igénybe vett egészségügyi szolgáltatások bizonyos költségei, valamint a humántőke elvesztése és a fizikai és pszichológiai károkkal kapcsolatos költségek. [Mód. 32] |
| --- | --- |

(15a)

Tekintettel a balesetek magas külső költségeire, amelyek évente több tízmilliárd eurót tesznek ki, a 2008/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben
   (15)

  foglalt, a halálos kimenetelű, illetve a súlyos sérüléssel járó balesetek átlagos társadalmi költségének kiszámításáról szóló rendelkezésekkel összhangban lehetőséget kell biztosítani a tagállamok számára a biztosításokból kimaradó költségek jobb internalizálására. E költségek egy része az adott szociális biztonsági rendszerre és/vagy az egész társadalomra hárul, úgymint az igénybe vett közszolgáltatások adminisztratív költségei, az igénybe vett egészségügyi szolgáltatások bizonyos költségei, valamint a humántőke elvesztése és a fizikai és pszichológiai károkkal kapcsolatos költségek. [Mód. 32]

| (16) | Az infrastruktúra-használati díjon felüli felárak szintén hasznos módon járulhatnak hozzá (nemcsak a hegyvidéki régiókban) azoknak a problémáknak a kezeléséhez, amelyek a bizonyos utak használata által okozott jelentős környezeti károkkal vagy torlódással függenek össze. Ezért meg kell szüntetni

  könnyíteni
  a felárak alkalmazásának

  alkalmazását, megszüntetve a jelenlegi megkötéseket, amelyek a felárakat
  az említett területekre, való jelenlegi korlátozását

  felhasználásukat pedig a transzeurópai közlekedési hálózat törzshálózatának projektjeire korlátozzák
  . Annak elkerülése érdekében, hogy a felhasználókat kettős díjfizetési kötelezettség sújtsa, nem alkalmazható

  szigorúbban kell korlátozni a
  felár
  alkalmazását
  azokon az útszakaszokon, ahol dugódíjat kell fizetni.
  Ezenkívül a felső határértékeket is a különböző körülményekhez kell igazítani. [Mód. 33] |
| --- | --- |

(16)

Az infrastruktúra-használati díjon felüli felárak szintén hasznos módon járulhatnak hozzá (nemcsak a hegyvidéki régiókban) azoknak a problémáknak a kezeléséhez, amelyek a bizonyos utak használata által okozott jelentős környezeti károkkal vagy torlódással függenek össze. Ezért meg kell szüntetni

  könnyíteni
  a felárak alkalmazásának

  alkalmazását, megszüntetve a jelenlegi megkötéseket, amelyek a felárakat
  az említett területekre, való jelenlegi korlátozását

  felhasználásukat pedig a transzeurópai közlekedési hálózat törzshálózatának projektjeire korlátozzák
  . Annak elkerülése érdekében, hogy a felhasználókat kettős díjfizetési kötelezettség sújtsa, nem alkalmazható

  szigorúbban kell korlátozni a
  felár
  alkalmazását
  azokon az útszakaszokon, ahol dugódíjat kell fizetni.
  Ezenkívül a felső határértékeket is a különböző körülményekhez kell igazítani. [Mód. 33]

| (17) | Abban az esetben, ha egy tagállam útdíjfizetési rendszert vezet be, és egyes felhasználóknak kompenzációt juttat, az adott esetben az út nem helyben lakó felhasználóival szemben hátrányos megkülönböztetést eredményezhet. Ezért a kompenzáció biztosítását az úthasználati díjakra kell korlátozni, a használati díjak esetében nem szabad alkalmazni. |
| --- | --- |

(17)

Abban az esetben, ha egy tagállam útdíjfizetési rendszert vezet be, és egyes felhasználóknak kompenzációt juttat, az adott esetben az út nem helyben lakó felhasználóival szemben hátrányos megkülönböztetést eredményezhet. Ezért a kompenzáció biztosítását az úthasználati díjakra kell korlátozni, a használati díjak esetében nem szabad alkalmazni.

| (17a) | A könnyű tehergépjárművekre vonatkozóan fontos biztosítani, hogy az irányelv ne akadályozza a polgárok szabad mozgását. A tagállamok számára engedélyezni kell, hogy kedvezményeket vagy díjcsökkentéseket vezessenek be azokban az esetekben, amikor – földrajzi vagy társadalmi okokból – a díjak aránytalanul nagy mértékben érintik az úthasználókat. [Mód. 34] |
| --- | --- |

(17a)

A könnyű tehergépjárművekre vonatkozóan fontos biztosítani, hogy az irányelv ne akadályozza a polgárok szabad mozgását. A tagállamok számára engedélyezni kell, hogy kedvezményeket vagy díjcsökkentéseket vezessenek be azokban az esetekben, amikor – földrajzi vagy társadalmi okokból – a díjak aránytalanul nagy mértékben érintik az úthasználókat. [Mód. 34]

| (18) | A meglévő útdíjfizetési rendszerek közötti potenciális szinergiák kihasználása, ezáltal pedig a működési költségek csökkentése érdekében a Bizottságot teljes mértékben be kell vonni azon tagállamok együttműködésébe, amelyek közös
  és átjárható
  útdíjfizetési rendszert kívánnak kialakítani. [Mód. 35] |
| --- | --- |

(18)

A meglévő útdíjfizetési rendszerek közötti potenciális szinergiák kihasználása, ezáltal pedig a működési költségek csökkentése érdekében a Bizottságot teljes mértékben be kell vonni azon tagállamok együttműködésébe, amelyek közös
  és átjárható
  útdíjfizetési rendszert kívánnak kialakítani. [Mód. 35]

| (19) | Az útdíjak mozgósíthatnak olyan erőforrásokat
  mozgósítanak
  , amelyek hozzájárulnak
  az alternatív közlekedési infrastrukturális projektek és
  a kiváló minőségű közlekedési infrastruktúra
  és szolgáltatások
  karbantartásának és fejlesztésének finanszírozásához
  és keresztfinanszírozásához
  . Ezért célszerű, ösztönözni

  hogy
  a tagállamokat, hogy

  tagállamok
  az útdíjakból származó bevételeket ennek megfelelően használják fel, ennek érdekében pedig elő kell írni számukra, hogy megfelelő módon tegyenek jelentést e bevételek felhasználásáról.
  Az infrastruktúra-használati díjakból és a külsőköltség-díjakból származó bevételeket ezért újra a közlekedési ágazatba kell befektetni.
  Ez különösen a lehetséges pénzügyi finanszírozási rések azonosításához, valamint az útdíjfizetési kötelezettség társadalmi elfogadtatásához nyújt segítséget. [Mód. 36] |
| --- | --- |

(19)

Az útdíjak mozgósíthatnak olyan erőforrásokat
  mozgósítanak
  , amelyek hozzájárulnak
  az alternatív közlekedési infrastrukturális projektek és
  a kiváló minőségű közlekedési infrastruktúra
  és szolgáltatások
  karbantartásának és fejlesztésének finanszírozásához
  és keresztfinanszírozásához
  . Ezért célszerű, ösztönözni

  hogy
  a tagállamokat, hogy

  tagállamok
  az útdíjakból származó bevételeket ennek megfelelően használják fel, ennek érdekében pedig elő kell írni számukra, hogy megfelelő módon tegyenek jelentést e bevételek felhasználásáról.
  Az infrastruktúra-használati díjakból és a külsőköltség-díjakból származó bevételeket ezért újra a közlekedési ágazatba kell befektetni.
  Ez különösen a lehetséges pénzügyi finanszírozási rések azonosításához, valamint az útdíjfizetési kötelezettség társadalmi elfogadtatásához nyújt segítséget. [Mód. 36]

| (20) | Mivel az irányelvnek elsősorban az a célja, hogy biztosítsa, hogy a nehéz tehergépjárművektől eltérő járművekre vonatkozó nemzeti díjfizetési rendszerek koherens keretrendszert alkossanak, amely igazságos bánásmódot garantál az Unión belül, és e cél elérése tagállami szinten nem, hanem – a közúti közlekedés határokon átnyúló jellege, valamint az irányelv által kezelni kívánt problémák miatt – csak uniós szinten valósulhat meg, az Unió intézkedéseket fogadhat el a szubszidiaritás elvével összhangban, az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 5. cikkének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(20)

Mivel az irányelvnek elsősorban az a célja, hogy biztosítsa, hogy a nehéz tehergépjárművektől eltérő járművekre vonatkozó nemzeti díjfizetési rendszerek koherens keretrendszert alkossanak, amely igazságos bánásmódot garantál az Unión belül, és e cél elérése tagállami szinten nem, hanem – a közúti közlekedés határokon átnyúló jellege, valamint az irányelv által kezelni kívánt problémák miatt – csak uniós szinten valósulhat meg, az Unió intézkedéseket fogadhat el a szubszidiaritás elvével összhangban, az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 5. cikkének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (21) | Biztosítani kell, hogy – anélkül, hogy túl bonyolulttá tennék a díjfizetési rendszert – a külsőköltség-díjak továbbra is a lehető legpontosabban tükrözzék a nehézgépjárművek által generált levegőszennyezés és zaj költségét, annak érdekében, hogy ösztönözzenek a hatékony üzemanyag-felhasználású járművek használatára, valamint hogy biztosítsák az ösztönzők hatékonyságát és az útdíjak differenciálásának naprakész voltát. Ezért az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 290. cikkével összhangban a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy jogi aktusokat fogadjon el a következő célokból: a külsőköltség-díjakra vonatkozó referenciaértékek

  minimumértékek
  korrigálása a tudomány haladásának megfelelően, az infrastruktúra-használati díj CO2-kibocsátáson alapuló bevételsemleges differenciálása módozatainak meghatározása a nehézgépjárművek esetén, és a könnyű tehergépjárművekre

  könnyűgépjárművekre
  vonatkozó infrastruktúra-használati díj differenciálásának a technikai fejlődés alapján történő korrigálása. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor (16). A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. [Mód. 37] |
| --- | --- |

(21)

Biztosítani kell, hogy – anélkül, hogy túl bonyolulttá tennék a díjfizetési rendszert – a külsőköltség-díjak továbbra is a lehető legpontosabban tükrözzék a nehézgépjárművek által generált levegőszennyezés és zaj költségét, annak érdekében, hogy ösztönözzenek a hatékony üzemanyag-felhasználású járművek használatára, valamint hogy biztosítsák az ösztönzők hatékonyságát és az útdíjak differenciálásának naprakész voltát. Ezért az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 290. cikkével összhangban a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy jogi aktusokat fogadjon el a következő célokból: a külsőköltség-díjakra vonatkozó referenciaértékek

  minimumértékek
  korrigálása a tudomány haladásának megfelelően, az infrastruktúra-használati díj CO2-kibocsátáson alapuló bevételsemleges differenciálása módozatainak meghatározása a nehézgépjárművek esetén, és a könnyű tehergépjárművekre

  könnyűgépjárművekre
  vonatkozó infrastruktúra-használati díj differenciálásának a technikai fejlődés alapján történő korrigálása. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor (16). A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. [Mód. 37]

| (21a) | A Bizottság legkésőbb e rendelet hatálybalépésétől számított két éven belül egy általános érvényű, átlátható és nyomon követhető keretet terjeszt elő a külső környezeti, torlódási és egészségügyi költségek internalizálására vonatkozóan, amely az infrastruktúra-használati díjak jövőbeli kiszámításának alapjául fog szolgálni. A Bizottságnak e tekintetben javaslatot kell tudnia tenni egy olyan modellre, amelyet minden közlekedési mód tekintetében a külső költségek internalizálására gyakorolt hatások elemzése fog kísérni. Az arányosságra tekintettel minden közlekedési módot figyelembe kell venni a külsőköltségek-díjak kivetésénél. [Mód. 38] |
| --- | --- |

(21a)

A Bizottság legkésőbb e rendelet hatálybalépésétől számított két éven belül egy általános érvényű, átlátható és nyomon követhető keretet terjeszt elő a külső környezeti, torlódási és egészségügyi költségek internalizálására vonatkozóan, amely az infrastruktúra-használati díjak jövőbeli kiszámításának alapjául fog szolgálni. A Bizottságnak e tekintetben javaslatot kell tudnia tenni egy olyan modellre, amelyet minden közlekedési mód tekintetében a külső költségek internalizálására gyakorolt hatások elemzése fog kísérni. Az arányosságra tekintettel minden közlekedési módot figyelembe kell venni a külsőköltségek-díjak kivetésénél. [Mód. 38]

| (21b) | Az átláthatóság érdekében a tagállamoknak nyilvánosan elérhetővé kell tenniük az úthasználók számára az infrastruktúra-használati díjak, a külsőköltség-díjak és a dugódíjak újbóli befektetésének köszönhetően elért eredményeket. Nyilvánosságra kell tehát hozniuk a közúti közlekedésbiztonság javulása, a környezetet érő hatás csökkenése és a forgalmi torlódás csökkenése terén elért előnyöket. [Mód. 39] |
| --- | --- |

(21b)

Az átláthatóság érdekében a tagállamoknak nyilvánosan elérhetővé kell tenniük az úthasználók számára az infrastruktúra-használati díjak, a külsőköltség-díjak és a dugódíjak újbóli befektetésének köszönhetően elért eredményeket. Nyilvánosságra kell tehát hozniuk a közúti közlekedésbiztonság javulása, a környezetet érő hatás csökkenése és a forgalmi torlódás csökkenése terén elért előnyöket. [Mód. 39]

| (22) | Ezen irányelv vonatkozó rendelkezései végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Az úthálózatok minőségének értékelésére szolgáló harmonizált mutatókat meghatározó végrehajtási jogi aktusok elfogadásakor tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni. E hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni (17). |
| --- | --- |

(22)

Ezen irányelv vonatkozó rendelkezései végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Az úthálózatok minőségének értékelésére szolgáló harmonizált mutatókat meghatározó végrehajtási jogi aktusok elfogadásakor tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni. E hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni (17).

| (23) | Az 1999/62/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(23)

Az 1999/62/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Az 1999/62/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A cím helyébe a következő szöveg lép:
  „Az Európai Parlament és a Tanács 1999/62/EK irányelve (1999. június 17.) a járművekre egyes közúti infrastruktúrák használatáért kivetett
  távolságalapú
  díjakról”[Mód. 40] |
| --- | --- |

1.

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„Az Európai Parlament és a Tanács 1999/62/EK irányelve (1999. június 17.) a járművekre egyes közúti infrastruktúrák használatáért kivetett
  távolságalapú
  díjakról”[Mód. 40]

| 2. | Az 1. és a 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk

  (1)   Ez az irányelv alkalmazandó:






  a) | nehéz tehergépjárművek járműadóztatása, |
| --- | --- | --- |

2.

Az 1. és a 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

(1)   Ez az irányelv alkalmazandó:

a)

nehéz tehergépjárművek járműadóztatása,

| b) | a járművekre kivetett úthasználati díjak és használati díjak. |
| --- | --- |

b)

a járművekre kivetett úthasználati díjak és használati díjak.

(2)   Ennek az irányelvnek a rendelkezései nem vonatkoznak a kizárólag a tagállamok nem európai területein fuvarozási tevékenységeket végző járművekre.

(3)   Az irányelv nem vonatkozik a Kanári-szigeteken, Ceutában és Melillában, az Azori-szigeteken vagy Madeirán bejegyzett, valamint kizárólag ezeken a területeken, vagy ezen területek és Spanyolország, illetve Portugália kontinentális területei között üzemeltetett járművekre.

2. cikk

Ezen irányelv alkalmazásában:

| 1. | »transzeurópai úthálózat«: az Európai Parlament és a Tanács 1315/2013/EU rendelete (*1) II. fejezete 3. szakaszában említett közúti közlekedési infrastruktúra, az említett rendelet I. mellékletében szereplő térképeken ábrázoltak szerint; |
| --- | --- |

1.

»transzeurópai úthálózat«: az Európai Parlament és a Tanács 1315/2013/EU rendelete (*1) II. fejezete 3. szakaszában említett közúti közlekedési infrastruktúra, az említett rendelet I. mellékletében szereplő térképeken ábrázoltak szerint;

| 2. | »építési költségek«: az építkezéshez kapcsolódó költségek, beleértve adott esetben a következők finanszírozási költségeit is:






  a) | új infrastruktúra vagy új infrastrukturális fejlesztések (beleértve a jelentős strukturális javításokat)
  vagy alternatív közlekedési infrastruktúra a modális váltás érdekében
  ; [Mód. 41] |
| --- | --- | --- |

2.

»építési költségek«: az építkezéshez kapcsolódó költségek, beleértve adott esetben a következők finanszírozási költségeit is:

a)

új infrastruktúra vagy új infrastrukturális fejlesztések (beleértve a jelentős strukturális javításokat)
  vagy alternatív közlekedési infrastruktúra a modális váltás érdekében
  ; [Mód. 41]

| b) | 2008. június 10. előtt legfeljebb 30 évvel befejezett infrastruktúra vagy infrastrukturális fejlesztések (beleértve a jelentős strukturális javításokat), amennyiben már úthasználatidíj-kivetési megállapodások vannak hatályban 2008. június 10. napján, vagy bármely, 2008. június 10-ét követően bevezetett úthasználatidíj-kivetési megállapodás bevezetését megelőzően legfeljebb 30 évvel befejezett infrastruktúra- vagy infrastrukturális fejlesztés; |
| --- | --- |

b)

2008. június 10. előtt legfeljebb 30 évvel befejezett infrastruktúra vagy infrastrukturális fejlesztések (beleértve a jelentős strukturális javításokat), amennyiben már úthasználatidíj-kivetési megállapodások vannak hatályban 2008. június 10. napján, vagy bármely, 2008. június 10-ét követően bevezetett úthasználatidíj-kivetési megállapodás bevezetését megelőzően legfeljebb 30 évvel befejezett infrastruktúra- vagy infrastrukturális fejlesztés;

| c) | 2008. június 10-ig befejezett infrastruktúra- vagy infrastrukturális fejlesztése, amennyiben:






  i. | egy tagállam olyan úthasználatidíj-beszedő rendszert hozott létre, amely ezen költségek megtérülését egy 2008. június 10-ig hatályba lépett, úthasználatidíj-beszedő rendszer üzemeltetőjével kötött szerződés vagy más egyenértékű jogi aktus révén biztosítja; vagy |
| --- | --- | --- |

c)

2008. június 10-ig befejezett infrastruktúra- vagy infrastrukturális fejlesztése, amennyiben:

i.

egy tagállam olyan úthasználatidíj-beszedő rendszert hozott létre, amely ezen költségek megtérülését egy 2008. június 10-ig hatályba lépett, úthasználatidíj-beszedő rendszer üzemeltetőjével kötött szerződés vagy más egyenértékű jogi aktus révén biztosítja; vagy

| ii. | egy tagállam bizonyítani tudja, hogy a kérdéses infrastruktúra építésére azzal a feltétellel került sor, hogy a tervezési élettartam 30 évet meghaladó legyen |
| --- | --- |

ii.

egy tagállam bizonyítani tudja, hogy a kérdéses infrastruktúra építésére azzal a feltétellel került sor, hogy a tervezési élettartam 30 évet meghaladó legyen

| 3. | »finanszírozási költségek«: kölcsönök kamata és a részvényesek által nyújtott bármely tulajdonosi finanszírozás hozama; |
| --- | --- |

3.

»finanszírozási költségek«: kölcsönök kamata és a részvényesek által nyújtott bármely tulajdonosi finanszírozás hozama;

| 4. | »jelentős strukturális javítások«: strukturális javítások, azon javítások kivételével, amelyek már nem járnak a közút felhasználói számára előnyökkel, különösen ha a javítási munkálatokat további útfelszínjavító vagy egyéb építési munkálatok helyettesítik; |
| --- | --- |

4.

»jelentős strukturális javítások«: strukturális javítások, azon javítások kivételével, amelyek már nem járnak a közút felhasználói számára előnyökkel, különösen ha a javítási munkálatokat további útfelszínjavító vagy egyéb építési munkálatok helyettesítik;

| 5. | »autópálya«: olyan közút, amelyet kifejezetten a gépjármű-közlekedés céljára terveztek és építettek, amely nem szolgálja ki az út menti ingatlanokat, és amely eleget tesz a következő kritériumoknak:






  a) | egyes pontokat vagy ideiglenes eseteket kivéve mindkét forgalmi irányban elkülönített úttesttel rendelkezik, amelyeket a közlekedés céljára nem szolgáló sáv, vagy kivételes esetben más eszköz választ el egymástól; |
| --- | --- | --- |

5.

»autópálya«: olyan közút, amelyet kifejezetten a gépjármű-közlekedés céljára terveztek és építettek, amely nem szolgálja ki az út menti ingatlanokat, és amely eleget tesz a következő kritériumoknak:

a)

egyes pontokat vagy ideiglenes eseteket kivéve mindkét forgalmi irányban elkülönített úttesttel rendelkezik, amelyeket a közlekedés céljára nem szolgáló sáv, vagy kivételes esetben más eszköz választ el egymástól;

| b) | szintben nem keresztez közutat, vasúti vagy villamosvágányt, kerékpárutat vagy gyalogutat; |
| --- | --- |

b)

szintben nem keresztez közutat, vasúti vagy villamosvágányt, kerékpárutat vagy gyalogutat;

| c) | kifejezetten autópályaként van megjelölve; |
| --- | --- |

c)

kifejezetten autópályaként van megjelölve;

| 6. | »úthasználati díj«: egy, az adott infrastruktúrán megtett távolságon és a jármű típusán alapuló specifikus összeg, amelynek megfizetése feljogosítja a járművet az infrastruktúra használatára, és amely infrastruktúra-használati díjból, valamint adott esetben dugódíjból és/

  az alábbi díjak közül egyet
  vagy külsőköltség-díjból tevődik össze

  többet foglal magában: infrastruktúra-használati díj, vagy külsőköltség-díj
  ; [Mód. 42] |
| --- | --- |

6.

»úthasználati díj«: egy, az adott infrastruktúrán megtett távolságon és a jármű típusán alapuló specifikus összeg, amelynek megfizetése feljogosítja a járművet az infrastruktúra használatára, és amely infrastruktúra-használati díjból, valamint adott esetben dugódíjból és/

  az alábbi díjak közül egyet
  vagy külsőköltség-díjból tevődik össze

  többet foglal magában: infrastruktúra-használati díj, vagy külsőköltség-díj
  ; [Mód. 42]

| 7. | »infrastruktúradíj«: az adott infrastruktúra építése, fenntartása, üzemeltetése és fejlesztése tekintetében a tagállamnál felmerülő költségek megtérülése érdekében kivetett díj; |
| --- | --- |

7.

»infrastruktúradíj«: az adott infrastruktúra építése, fenntartása, üzemeltetése és fejlesztése tekintetében a tagállamnál felmerülő költségek megtérülése érdekében kivetett díj;

| 8. | »külsőköltség-díj«: a közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezéssel és/vagy a közlekedésnek tulajdonítható zajártalommal kapcsolatban a tagállamnál felmerülő költségek megtérülése érdekében kivetett díj; |
| --- | --- |

8.

»külsőköltség-díj«: a közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezéssel és/vagy a közlekedésnek tulajdonítható zajártalommal kapcsolatban a tagállamnál felmerülő költségek megtérülése érdekében kivetett díj;

| 9. | »torlódás«: az a helyzet, amikor a forgalom mértéke megközelíti vagy meghaladja az út kapacitását; |
| --- | --- |

9.

»torlódás«: az a helyzet, amikor a forgalom mértéke megközelíti vagy meghaladja az út kapacitását;

| 10. | »dugódíj«: az a díj, amelyet abból a célból vetnek ki a járművekre, hogy fedezzék a torlódás által előidézett költségeket az érintett tagállamban, és csökkentsék a torlódást; |
| --- | --- |

10.

»dugódíj«: az a díj, amelyet abból a célból vetnek ki a járművekre, hogy fedezzék a torlódás által előidézett költségeket az érintett tagállamban, és csökkentsék a torlódást;

| 11. | »a közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés költsége«: valamely jármű üzemeltetése során a por és az ózonprekurzorok, például a nitrogén-oxid, és az illékony szerves vegyületek levegőbe történő kibocsátásával okozott
  emberi egészségkárosodás és a környezetet érő
  kár költsége; [Mód. 43] |
| --- | --- |

11.

»a közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés költsége«: valamely jármű üzemeltetése során a por és az ózonprekurzorok, például a nitrogén-oxid, és az illékony szerves vegyületek levegőbe történő kibocsátásával okozott
  emberi egészségkárosodás és a környezetet érő
  kár költsége; [Mód. 43]

| 12. | »a közlekedésnek tulajdonítható zajártalom költsége«: a járművek által kibocsátott vagy a járművek és az útfelület kölcsönhatása következtében keletkező zajjal
  az emberi egészségre és a környezetre nézve
  okozott kár

  károk
  költsége; [Mód. 44] |
| --- | --- |

12.

»a közlekedésnek tulajdonítható zajártalom költsége«: a járművek által kibocsátott vagy a járművek és az útfelület kölcsönhatása következtében keletkező zajjal
  az emberi egészségre és a környezetre nézve
  okozott kár

  károk
  költsége; [Mód. 44]

| 13. | »súlyozott átlagos infrastruktúradíj«: az infrastruktúradíjból egy adott időszakban befolyó teljes bevétel és az ezen időszakban a díjfizetés alá tartozó közútszakaszokon megtett nehézgépjármű-kilométerek számának hányadosa; |
| --- | --- |

13.

»súlyozott átlagos infrastruktúradíj«: az infrastruktúradíjból egy adott időszakban befolyó teljes bevétel és az ezen időszakban a díjfizetés alá tartozó közútszakaszokon megtett nehézgépjármű-kilométerek számának hányadosa;

| 14. | »használati díj«: egy meghatározott összeg, amelynek megfizetése jogosultságot biztosít egy jármű számára a 7. cikk (1) és (2) bekezdésében említett infrastruktúrák meghatározott időtartam alatti használatához; |
| --- | --- |

14.

»használati díj«: egy meghatározott összeg, amelynek megfizetése jogosultságot biztosít egy jármű számára a 7. cikk (1) és (2) bekezdésében említett infrastruktúrák meghatározott időtartam alatti használatához;

| 15. | »jármű«: közúti árufuvarozás vagy személyszállítás céljára szánt vagy használt, négy vagy több kerekű gépjármű vagy csuklós járműszerelvény; |
| --- | --- |

15.

»jármű«: közúti árufuvarozás vagy személyszállítás céljára szánt vagy használt, négy vagy több kerekű gépjármű vagy csuklós járműszerelvény;

| 16. | »nehézgépjármű«: nehéz tehergépjármű, távolsági busz vagy autóbusz; |
| --- | --- |

16.

»nehézgépjármű«: nehéz tehergépjármű, távolsági busz vagy autóbusz;

| 17. | »nehéz tehergépjárművek«: árufuvarozás céljára szánt járművek, amelyek megengedett össztömege meghaladja a 3,5 tonnát; |
| --- | --- |

17.

»nehéz tehergépjárművek«: árufuvarozás céljára szánt járművek, amelyek megengedett össztömege meghaladja a 3,5 tonnát;

| 18. | »távolsági busz vagy autóbusz«: a vezetőn kívül több mint 8 utas szállítására szolgáló járművek, amelyek megengedett össztömege meghaladja a 3,5 tonnát; |
| --- | --- |

18.

»távolsági busz vagy autóbusz«: a vezetőn kívül több mint 8 utas szállítására szolgáló járművek, amelyek megengedett össztömege meghaladja a 3,5 tonnát;

| 18a. | »könnyűgépjármű«: könnyű tehergépjármű vagy személygépkocsi; [Mód. 46] |
| --- | --- |

18a.

»könnyűgépjármű«: könnyű tehergépjármű vagy személygépkocsi; [Mód. 46]

| 19. | »könnyű tehergépjármű«: személygépkocsi, minibusz
  , kisteherautó
  vagy
  árufuvarozás céljára szánt
  kisteherautó; [Mód. 47] |
| --- | --- |

19.

»könnyű tehergépjármű«: személygépkocsi, minibusz
  , kisteherautó
  vagy
  árufuvarozás céljára szánt
  kisteherautó; [Mód. 47]

| 20. | »személygépkocsi«: olyan négykerekű járművek, amelyek a vezetőn kívül legfeljebb nyolc utas szállítására alkalmasak; |
| --- | --- |

20.

»személygépkocsi«: olyan négykerekű járművek, amelyek a vezetőn kívül legfeljebb nyolc utas szállítására alkalmasak;

| 20a. | »muzeális értékű jármű«: a 2014/45/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (*2)

  3. cikkének (7) bekezdése értelmében vett muzeális értékű jármű; [Mód. 48] |
| --- | --- |

20a.

»muzeális értékű jármű«: a 2014/45/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (*2)

  3. cikkének (7) bekezdése értelmében vett muzeális értékű jármű; [Mód. 48]

| 21. | »minibusz«: a vezetőn kívül több mint nyolc utas szállítására szolgáló járművek, amelyek megengedett össztömege nem haladja meg a 3,5 tonnát; |
| --- | --- |

21.

»minibusz«: a vezetőn kívül több mint nyolc utas szállítására szolgáló járművek, amelyek megengedett össztömege nem haladja meg a 3,5 tonnát;

| 22. | »kisteherautók«: árufuvarozás céljára szánt járművek, amelyek

  »kisteherautó«
  :
  a személygépkocsitól eltérő jármű
  ,
  amelynek
  megengedett össztömege nem haladja meg a 3,5 tonnát; [Mód. 49] |
| --- | --- |

22.

»kisteherautók«: árufuvarozás céljára szánt járművek, amelyek

  »kisteherautó«
  :
  a személygépkocsitól eltérő jármű
  ,
  amelynek
  megengedett össztömege nem haladja meg a 3,5 tonnát; [Mód. 49]

| 22a. | »árufuvarozás céljára szánt kisteherautó«: jármű, amelyet az 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (*3)

  szerint közúti fuvarozói szakma gyakorlására használnak, és amelynek megengedett legnagyobb terhelt össztömege 2,4 és 3,5 tonna között van, magassága pedig meghaladja a 2 métert; [Mód. 50] |
| --- | --- |

22a.

»árufuvarozás céljára szánt kisteherautó«: jármű, amelyet az 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (*3)

  szerint közúti fuvarozói szakma gyakorlására használnak, és amelynek megengedett legnagyobb terhelt össztömege 2,4 és 3,5 tonna között van, magassága pedig meghaladja a 2 métert; [Mód. 50]

| 22b. | »kibocsátásmentes működés«: olyan jármű, amely igazolhatóan kipufogógáz kibocsátása nélkül működik a lefedett úthálózat teljes egészében; [Mód. 51] |
| --- | --- |

22b.

»kibocsátásmentes működés«: olyan jármű, amely igazolhatóan kipufogógáz kibocsátása nélkül működik a lefedett úthálózat teljes egészében; [Mód. 51]

| 23. | »nulla kibocsátású járművek«: olyan járművek, amelyek nem bocsátanak ki kipufogógázt; |
| --- | --- |

23.

»nulla kibocsátású járművek«: olyan járművek, amelyek nem bocsátanak ki kipufogógázt;

| 23a. | »motorkerékpár«: két kerékkel rendelkező jármű, oldalkocsival vagy anélkül, valamint a 168/2013/EU rendeletben említett L3e, L4e, L5e, L6e és L7e kategóriába tartozó valamennyi három- és négykerekű motorkerékpár; [Mód. 52] |
| --- | --- |

23a.

»motorkerékpár«: két kerékkel rendelkező jármű, oldalkocsival vagy anélkül, valamint a 168/2013/EU rendeletben említett L3e, L4e, L5e, L6e és L7e kategóriába tartozó valamennyi három- és négykerekű motorkerékpár; [Mód. 52]

| 24. | »fuvarozó«: olyan vállalkozást, amely áruk vagy személyek közúti szállításával foglalkozik; |
| --- | --- |

24.

»fuvarozó«: olyan vállalkozást, amely áruk vagy személyek közúti szállításával foglalkozik;

| 25. | »»EURO 0«, »EURO I«, »EURO II«, »EURO III«, »EURO IV«, »EURO V« és »EURO VI« kategóriájú jármű«: olyan nehézgépjármű, amely megfelel a 0. mellékletben említett kibocsátási határértékeknek; |
| --- | --- |

25.

»»EURO 0«, »EURO I«, »EURO II«, »EURO III«, »EURO IV«, »EURO V« és »EURO VI« kategóriájú jármű«: olyan nehézgépjármű, amely megfelel a 0. mellékletben említett kibocsátási határértékeknek;

| 26. | »járműtípus«: az a jármű-kategória, amelybe a tengelyszáma, mérete, súlya vagy bármely más útkárosodásra vonatkozó osztályozási tényező, pl. a IV. mellékletben foglalt útkárosodás minősítési rendszer alapján a nehézgépjármű tartozik, feltéve, hogy a felhasznált minősítési rendszer olyan járműjellemzőkön alapul, amelyek vagy szerepelnek a valamennyi tagállamban használt jármű dokumentációban, vagy láthatóak; |
| --- | --- |

26.

»járműtípus«: az a jármű-kategória, amelybe a tengelyszáma, mérete, súlya vagy bármely más útkárosodásra vonatkozó osztályozási tényező, pl. a IV. mellékletben foglalt útkárosodás minősítési rendszer alapján a nehézgépjármű tartozik, feltéve, hogy a felhasznált minősítési rendszer olyan járműjellemzőkön alapul, amelyek vagy szerepelnek a valamennyi tagállamban használt jármű dokumentációban, vagy láthatóak;

| 27. | »koncessziós szerződés«: a 2014/24

  23
  /EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*4)
  1. cikkében meghatározott „közbeszerzési szerződés”**

  5
  .
  cikkének 1. pontjában meghatározott koncesszió
  ; [Mód. 53] |
| --- | --- |

27.

»koncessziós szerződés«: a 2014/24

  23
  /EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*4)
  1. cikkében meghatározott „közbeszerzési szerződés”**

  5
  .
  cikkének 1. pontjában meghatározott koncesszió
  ; [Mód. 53]

| 28. | „koncessziós úthasználati díj”: a koncessziós szerződés keretében a koncessziójogosult által kivetett úthasználati díj; |
| --- | --- |

28.

„koncessziós úthasználati díj”: a koncessziós szerződés keretében a koncessziójogosult által kivetett úthasználati díj;

| 29. | „jelentősen módosított úthasználatidíj-rendszer”: olyan úthasználatidíj-rendszer, amelyet úgy módosítottak, hogy a költségeket vagy bevételeket az előző évhez képest legalább 5 %

  15 %
  -kal korrigálja, a Bizottság (Eurostat) által közzétett uniós szintű harmonizált fogyasztói árindexben – kivéve az energiát és a feldolgozatlan élelmiszereket – bekövetkezett változások alapján mért infláció miatt történő korrekciót követően.
  A koncessziós szerződések esetében a 2014/23/EU irányelv 43. cikkének (1) és (2) bekezdésében foglalt kritériumoknak megfelelő módosítások nem tekinthetők jelentősnek. [Mód. 54] |
| --- | --- |

29.

„jelentősen módosított úthasználatidíj-rendszer”: olyan úthasználatidíj-rendszer, amelyet úgy módosítottak, hogy a költségeket vagy bevételeket az előző évhez képest legalább 5 %

  15 %
  -kal korrigálja, a Bizottság (Eurostat) által közzétett uniós szintű harmonizált fogyasztói árindexben – kivéve az energiát és a feldolgozatlan élelmiszereket – bekövetkezett változások alapján mért infláció miatt történő korrekciót követően.
  A koncessziós szerződések esetében a 2014/23/EU irányelv 43. cikkének (1) és (2) bekezdésében foglalt kritériumoknak megfelelő módosítások nem tekinthetők jelentősnek. [Mód. 54]

| 29a. | „keresztfinanszírozás”: a hatékony alternatív közlekedési infrastrukturális projekteknek a meglévő közlekedési infrastruktúrákra kivetett út- és infrastruktúra-használati díjakból származó bevételekből való finanszírozása; [Mód. 55] |
| --- | --- |

29a.

„keresztfinanszírozás”: a hatékony alternatív közlekedési infrastrukturális projekteknek a meglévő közlekedési infrastruktúrákra kivetett út- és infrastruktúra-használati díjakból származó bevételekből való finanszírozása; [Mód. 55]

| 29b. | „tagállam”: valamennyi tagállami hatóság, ideértve a központi kormányzati hatóságokat, valamely szövetségi állam hatóságait vagy egyéb területi hatóságokat, amelyek saját hatáskörükben eljárva biztosítják az Unió szabályainak tiszteletben tartását. [Mód. 56]

  A 2. pont alkalmazásában:






  a) | Az építési költségek figyelembe veendő aránya semmiképpen sem haladhatja meg az infrastruktúra alkotórészei tervezési élettartamának fennálló idejéből – a 2008. június 10-én vagy, amennyiben az a későbbi, az új úthasználatidíj-beszedési megállapodások bevezetésének napján – még hátralévő rész arányát; |
| --- | --- | --- |

29b.

„tagállam”: valamennyi tagállami hatóság, ideértve a központi kormányzati hatóságokat, valamely szövetségi állam hatóságait vagy egyéb területi hatóságokat, amelyek saját hatáskörükben eljárva biztosítják az Unió szabályainak tiszteletben tartását. [Mód. 56]

A 2. pont alkalmazásában:

a)

Az építési költségek figyelembe veendő aránya semmiképpen sem haladhatja meg az infrastruktúra alkotórészei tervezési élettartamának fennálló idejéből – a 2008. június 10-én vagy, amennyiben az a későbbi, az új úthasználatidíj-beszedési megállapodások bevezetésének napján – még hátralévő rész arányát;

| b) | Az infrastruktúra vagy infrastrukturális fejlesztés költségei magukban foglalhatnak bármely egyedi, a 
  jogszabályi kötelességek kapcsán felmerülő, a
  zajártalom csökkentésére
  , innovatív technológiák bevezetésére
  vagy a közúti biztonság javítására irányuló kiadást, és az infrastruktúra üzemeltetője által teljesített tényleges kifizetéseket, amelyek olyan objektív környezeti elemekhez kapcsolódnak, mint például a talajszennyezés elleni védekezés; [Mód. 57] |
| --- | --- |

b)

Az infrastruktúra vagy infrastrukturális fejlesztés költségei magukban foglalhatnak bármely egyedi, a 
  jogszabályi kötelességek kapcsán felmerülő, a
  zajártalom csökkentésére
  , innovatív technológiák bevezetésére
  vagy a közúti biztonság javítására irányuló kiadást, és az infrastruktúra üzemeltetője által teljesített tényleges kifizetéseket, amelyek olyan objektív környezeti elemekhez kapcsolódnak, mint például a talajszennyezés elleni védekezés; [Mód. 57]

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1315/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról (HL L 348., 2013.12.20., 1. o.)."

*1

(*2)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/45/EU irányelve (2014. április 3.) a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 127., 2014.4.29., 51. o.).
  "

*2

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/45/EU irányelve (2014. április 3.) a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 127., 2014.4.29., 51. o.).

(*3)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1071/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 300., 2009.11.14., 51. o.).
  "

*3

Az Európai Parlament és a Tanács 1071/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 300., 2009.11.14., 51. o.).

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).
  ”"

*4

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

| 2a. | A 6. cikk (2) bekezdése a következő ponttal egészül ki:










  „ba) | muzeális jellegű járművek;” [Mód. 58] |
| --- | --- | --- |

2a.

2a.

A 6. cikk (2) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

A 6. cikk (2) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„ba)

„ba)

muzeális jellegű járművek;” [Mód. 58]

muzeális jellegű járművek;”

| 3. | A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „7. cikk

  (1)   A 9. cikk (1a) bekezdésének sérelme nélkül, a tagállamok az e cikk (3)–(9) bekezdésében, valamint a 7a–7k. cikkben meghatározott feltételek szerint úthasználati díjakat és/vagy használati díjakat tarthatnak fenn, illetve vezethetnek be a transzeurópai közúthálózaton vagy annak egyes szakaszain, továbbá saját autópálya-hálózatuk bármely más olyan szakaszán, amely nem része a transzeurópai közúthálózatnak.


  (2)   Az (1) bekezdés nem sérti a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel összhangban más utakra vonatkozóan úthasználati díjat és használati díjat vessenek ki, feltéve, hogy az ezen más utakon kivetett úthasználati díj és használati díj nem hozza hátrányos helyzetbe a nemzetközi forgalmat, és nem vezet a gazdasági szereplők közötti verseny torzításához. Az autópályának nem minősülő, nem a transzeurópai úthálózathoz tartozó utakra kivetett úthasználati díjaknak és használati díjaknak meg kell felelniük a jelen cikk (3) és (4) bekezdésében, a 7a. cikkben, és a 7j. cikk (1), (2) és (4) bekezdésében lefektetett feltételeknek.


  (3)   A tagállamok egy adott járműkategóriára sem vethetnek ki egyidejűleg úthasználati díjat és használati díjat egyazon útszakasz használatáért. Azok a tagállamok azonban, amelyek hálózatukon használati díjat alkalmaznak, a hidak, alagutak és hágók használatáért úthasználati díjat is kivethetnek.


  (4)   Az úthasználati díjak és a használati díjak sem közvetett, sem közvetlen módon nem eredményezhetnek megkülönböztetést az úthasználók állampolgársága, valamint a fuvarozók letelepedése vagy a járművek nyilvántartásba vétele szerinti tagállam vagy harmadik ország, illetve a közlekedési művelet kiindulási pontja vagy rendeltetési helye alapján.


  (5)   Az Európai Parlament és a Tanács 165/2014/EU rendelete (*5) alapján a menetíró készülék felszerelése és alkalmazása alól mentességet élvező nehézgépjárművek esetében, valamint az ezen irányelv 6. cikke (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő esetekben a tagállamok jogosultak kedvezményes úthasználati díjtételeket vagy használati díjakat előírni, illetőleg az úthasználati díj vagy használati díj megfizetésének kötelezettsége alól mentességet adni.


  (6)   A (9) bekezdés sérelme nélkül, 2018. január 1- ...
  [ezen irányelv hatálybalépésének napja]-tól/
  től a tagállamok nem vezethetnek be használati díjat a nehézgépjárművekre
  és az árufuvarozás céljára szánt kisteherautókra
  vonatkozóan. A fenti dátumig bevezetett használati díjak 2023

  2022
  . december 31-ig tarthatók fenn
  , és 2023. január 1-jétől infrastruktúra-használati díjakkal kell felváltani azokat az ezen irányelv hatálya alá tartozó úthálózaton
  . [Mód. 59]



  (7)   ... [beírandó dátum: ezen irányelv hatálybalépésének napja]-tól/-től a tagállamok nem vezethetnek be használati díjat a könnyű tehergépjárművekre vonatkozóan. Az ezen időpont előtt bevezetett használati díjakat 2027. december 31-ig fokozatosan meg kell szüntetni.


  (8)   2019. december 31-ig a tagállamok dönthetnek úgy, hogy csak olyan nehézgépjárművekre vonatkozóan alkalmaznak úthasználati díjat vagy használati díjat, amelyek megengedett legnagyobb össztömege legalább 12 tonna, ha megítélésük szerint a díjfizetési kötelezettségnek a 12 tonnánál kisebb tömegű járművekre való kiterjesztése:






  a) | a forgalom más utakra történő átterelődése következtében jelentős negatív hatást gyakorolna a forgalom szabad áramlására, a környezetre, a zajszintekre, a forgalom sűrűségére, az egészségre vagy a közúti közlekedés biztonságára; |
| --- | --- | --- |

3.

A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

(1)   A 9. cikk (1a) bekezdésének sérelme nélkül, a tagállamok az e cikk (3)–(9) bekezdésében, valamint a 7a–7k. cikkben meghatározott feltételek szerint úthasználati díjakat és/vagy használati díjakat tarthatnak fenn, illetve vezethetnek be a transzeurópai közúthálózaton vagy annak egyes szakaszain, továbbá saját autópálya-hálózatuk bármely más olyan szakaszán, amely nem része a transzeurópai közúthálózatnak.

(2)   Az (1) bekezdés nem sérti a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel összhangban más utakra vonatkozóan úthasználati díjat és használati díjat vessenek ki, feltéve, hogy az ezen más utakon kivetett úthasználati díj és használati díj nem hozza hátrányos helyzetbe a nemzetközi forgalmat, és nem vezet a gazdasági szereplők közötti verseny torzításához. Az autópályának nem minősülő, nem a transzeurópai úthálózathoz tartozó utakra kivetett úthasználati díjaknak és használati díjaknak meg kell felelniük a jelen cikk (3) és (4) bekezdésében, a 7a. cikkben, és a 7j. cikk (1), (2) és (4) bekezdésében lefektetett feltételeknek.

(3)   A tagállamok egy adott járműkategóriára sem vethetnek ki egyidejűleg úthasználati díjat és használati díjat egyazon útszakasz használatáért. Azok a tagállamok azonban, amelyek hálózatukon használati díjat alkalmaznak, a hidak, alagutak és hágók használatáért úthasználati díjat is kivethetnek.

(4)   Az úthasználati díjak és a használati díjak sem közvetett, sem közvetlen módon nem eredményezhetnek megkülönböztetést az úthasználók állampolgársága, valamint a fuvarozók letelepedése vagy a járművek nyilvántartásba vétele szerinti tagállam vagy harmadik ország, illetve a közlekedési művelet kiindulási pontja vagy rendeltetési helye alapján.

(5)   Az Európai Parlament és a Tanács 165/2014/EU rendelete (*5) alapján a menetíró készülék felszerelése és alkalmazása alól mentességet élvező nehézgépjárművek esetében, valamint az ezen irányelv 6. cikke (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő esetekben a tagállamok jogosultak kedvezményes úthasználati díjtételeket vagy használati díjakat előírni, illetőleg az úthasználati díj vagy használati díj megfizetésének kötelezettsége alól mentességet adni.

(6)   A (9) bekezdés sérelme nélkül, 2018. január 1- ...
  [ezen irányelv hatálybalépésének napja]-tól/
  től a tagállamok nem vezethetnek be használati díjat a nehézgépjárművekre
  és az árufuvarozás céljára szánt kisteherautókra
  vonatkozóan. A fenti dátumig bevezetett használati díjak 2023

  2022
  . december 31-ig tarthatók fenn
  , és 2023. január 1-jétől infrastruktúra-használati díjakkal kell felváltani azokat az ezen irányelv hatálya alá tartozó úthálózaton
  . [Mód. 59]

(7)   ... [beírandó dátum: ezen irányelv hatálybalépésének napja]-tól/-től a tagállamok nem vezethetnek be használati díjat a könnyű tehergépjárművekre vonatkozóan. Az ezen időpont előtt bevezetett használati díjakat 2027. december 31-ig fokozatosan meg kell szüntetni.

(8)   2019. december 31-ig a tagállamok dönthetnek úgy, hogy csak olyan nehézgépjárművekre vonatkozóan alkalmaznak úthasználati díjat vagy használati díjat, amelyek megengedett legnagyobb össztömege legalább 12 tonna, ha megítélésük szerint a díjfizetési kötelezettségnek a 12 tonnánál kisebb tömegű járművekre való kiterjesztése:

a)

a forgalom más utakra történő átterelődése következtében jelentős negatív hatást gyakorolna a forgalom szabad áramlására, a környezetre, a zajszintekre, a forgalom sűrűségére, az egészségre vagy a közúti közlekedés biztonságára;

| b) | a kiterjesztéssel elérhető többletbevétel 30 %-ánál nagyobb mértékű adminisztrációs költséget eredményezne. |
| --- | --- |

b)

a kiterjesztéssel elérhető többletbevétel 30 %-ánál nagyobb mértékű adminisztrációs költséget eredményezne.

Azon tagállamok, amelyek úgy határoznak, hogy csak azokra a járművekre vonatkozóan alkalmaznak úthasználati díjat és/vagy használati díjat, amelyek megengedett legnagyobb össztömege legalább 12 tonna, döntésükről és annak indokairól tájékoztatják a Bizottságot.

(9)   2020. január 1-től a nehézgépjárművekre kivetett úthasználati díjak és használati díjak minden nehézgépjárműre
  , valamint minden árufuvarozás céljára szánt kisteherautóra
  vonatkoznak. [Mód. 61]

(10)   A

  2022. december 31-ig a
  nehézgépjárművekre, illetve a

  az árufuvarozás céljára szánt kisteherautókra és az árufuvarozás céljára szánt kisteherautóktól eltérő
  könnyű tehergépjárművekre egymástól függetlenül vethetők ki vagy tarthatók fenn úthasználati díjak és használati díjak. [Mód. 62]

(*5)  Az Európai Parlament és a Tanács 165/2014/EU rendelete (2014. február 4.) a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 60., 2014.2.28., 1. o.).”"

*5

| 4. | A 7a. cikke helyébe a következő szöveg lép:

  „7a. cikk

  (1)   A használati díjakat az infrastruktúrák használatának időtartamával arányosan állapítják meg.


  (2)   Amennyiben használati díjat vetnek ki a nehézgépjárművekre, az infrastruktúra használatát legalább az alábbi időtartamokra lehetővé kell tenni: egy nap, egy hét, egy hónap és egy év. A havi díjtétel összege legfeljebb az éves díjtétel összegének 10 %-a, a heti díjtétel összege legfeljebb az éves díjtétel összegének 5 %-a, a napi díjtétel összege pedig legfeljebb az éves díjtétel összegének 2 %-a lehet.
  Valamely tagállam dönthet úgy, hogy a területén nyilvántartásba vett gépjárművekre kizárólag éves díjtételeket alkalmaz.
  A tagállamok a használati díjakat – beleértve az adminisztrációs költséget – az összes nehézgépjárműre vonatkozóan a II. mellékletben meghatározott maximális értékeknél nem nagyobb összegben határozzák meg.


  (3)   Amennyiben használati díjat vetnek ki személygépkocsikra, az infrastruktúra használatát legalább az alábbi időtartamokra lehetővé kell tenni:
  egy nap, egy hét,
  10 nap, egy és/vagy két hónap, egy év. A kéthavi díjtétel összege legfeljebb az éves díjtétel összegének 30 %-a, a havi díjtétel összege legfeljebb az éves díjtétel összegének 18 %-a, a tíznapos
  , heti vagy napi
  díjtétel összege pedig legfeljebb az éves díjtétel összegének 8 %-a lehet. [Mód. 63]

  A tagállamok az infrastruktúra használatát más időtartamra is lehetővé tehetik. Ebben az esetben a tagállamoknak a felhasználókkal szembeni egyenlő bánásmód elvének megfelelően kell megállapítaniuk a díjtételt, figyelembe véve az összes fontos tényezőt, főleg az első albekezdésben említett éves, illetve más időszakokra vonatkozó díjtételeket, a fennálló használati mintákat és az adminisztratív költségeket.
  A 2017. május 31-ig elfogadott használatidíj-rendszereket illetően a tagállamok az egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartása mellett fenntarthatják a fenti dátum előtt már hatályban lévő, az első albekezdésben megállapított határértékeket meghaladó díjtételeket és a megfelelő, más használati időszakokra vonatkozó magasabb díjtételeket. Amint azonban a jelentősen módosított úthasználatidíj-rendszer hatályba lép (de legkésőbb 2024. január 1-től) a díjtételek nem haladhatják meg az első és a második albekezdésben meghatározott határértékeket.


  (4)   A minibuszokat
  , a kisteherautókat
  és a

  az árufuvarozás céljára szánt
  kisteherautókat illetően a tagállamoknak vagy a (2), vagy a (3) bekezdésnek kell eleget tenniük. A tagállamoknak azonban legkésőbb 2024. január 1-től magasabb használati díjat kell kiszabniuk a minibuszokra
  , a kisteherautókra
  és
  az árufuvarozás céljára szánt
  kisteherautókra, mint a személygépkocsikra.”[Mód. 64]





  (4a)
     
  A használati díjak arányosságának biztosításakor figyelembe lehet venni az Unió peremterületein található tagállamokból kiinduló fuvarozási műveletek sajátos jellemzőit. [Mód. 65] |
| --- | --- |

4.

A 7a. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„7a. cikk

(1)   A használati díjakat az infrastruktúrák használatának időtartamával arányosan állapítják meg.

(2)   Amennyiben használati díjat vetnek ki a nehézgépjárművekre, az infrastruktúra használatát legalább az alábbi időtartamokra lehetővé kell tenni: egy nap, egy hét, egy hónap és egy év. A havi díjtétel összege legfeljebb az éves díjtétel összegének 10 %-a, a heti díjtétel összege legfeljebb az éves díjtétel összegének 5 %-a, a napi díjtétel összege pedig legfeljebb az éves díjtétel összegének 2 %-a lehet.

Valamely tagállam dönthet úgy, hogy a területén nyilvántartásba vett gépjárművekre kizárólag éves díjtételeket alkalmaz.

A tagállamok a használati díjakat – beleértve az adminisztrációs költséget – az összes nehézgépjárműre vonatkozóan a II. mellékletben meghatározott maximális értékeknél nem nagyobb összegben határozzák meg.

(3)   Amennyiben használati díjat vetnek ki személygépkocsikra, az infrastruktúra használatát legalább az alábbi időtartamokra lehetővé kell tenni:
  egy nap, egy hét,
  10 nap, egy és/vagy két hónap, egy év. A kéthavi díjtétel összege legfeljebb az éves díjtétel összegének 30 %-a, a havi díjtétel összege legfeljebb az éves díjtétel összegének 18 %-a, a tíznapos
  , heti vagy napi
  díjtétel összege pedig legfeljebb az éves díjtétel összegének 8 %-a lehet. [Mód. 63]

A tagállamok az infrastruktúra használatát más időtartamra is lehetővé tehetik. Ebben az esetben a tagállamoknak a felhasználókkal szembeni egyenlő bánásmód elvének megfelelően kell megállapítaniuk a díjtételt, figyelembe véve az összes fontos tényezőt, főleg az első albekezdésben említett éves, illetve más időszakokra vonatkozó díjtételeket, a fennálló használati mintákat és az adminisztratív költségeket.

A 2017. május 31-ig elfogadott használatidíj-rendszereket illetően a tagállamok az egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartása mellett fenntarthatják a fenti dátum előtt már hatályban lévő, az első albekezdésben megállapított határértékeket meghaladó díjtételeket és a megfelelő, más használati időszakokra vonatkozó magasabb díjtételeket. Amint azonban a jelentősen módosított úthasználatidíj-rendszer hatályba lép (de legkésőbb 2024. január 1-től) a díjtételek nem haladhatják meg az első és a második albekezdésben meghatározott határértékeket.

(4)   A minibuszokat
  , a kisteherautókat
  és a

  az árufuvarozás céljára szánt
  kisteherautókat illetően a tagállamoknak vagy a (2), vagy a (3) bekezdésnek kell eleget tenniük. A tagállamoknak azonban legkésőbb 2024. január 1-től magasabb használati díjat kell kiszabniuk a minibuszokra
  , a kisteherautókra
  és
  az árufuvarozás céljára szánt
  kisteherautókra, mint a személygépkocsikra.”[Mód. 64]

(4a)
     
  A használati díjak arányosságának biztosításakor figyelembe lehet venni az Unió peremterületein található tagállamokból kiinduló fuvarozási műveletek sajátos jellemzőit. [Mód. 65]

| 4a. | A 7b. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:





  „(2a)
     
  Azoknak az útszakaszoknak, amelyeken infrastruktúra-használati díj kerül alkalmazásra, rendelkezniük kell a szükséges infrastruktúrával, hogy biztosítsák a közlekedés biztonságát minden használó számára és bármilyen időjárási körülmények között biztonságos parkolókkal rendelkezzenek az 561/2006/EK rendeletnek a maximális napi és heti vezetési időre, a minimum szünetekre, napi és heti pihenőidőre vonatkozó követelményei tekintetében és a 165/2014/EU rendeletnek a menetíró készülékekkel történő helymeghatározás tekintetében történő módosításáról szóló (EU) .../... európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (2017/0122(COD)) megfelelően.” [Mód. 66] |
| --- | --- |

4a.

4a.

A 7b. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:

A 7b. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  Azoknak az útszakaszoknak, amelyeken infrastruktúra-használati díj kerül alkalmazásra, rendelkezniük kell a szükséges infrastruktúrával, hogy biztosítsák a közlekedés biztonságát minden használó számára és bármilyen időjárási körülmények között biztonságos parkolókkal rendelkezzenek az 561/2006/EK rendeletnek a maximális napi és heti vezetési időre, a minimum szünetekre, napi és heti pihenőidőre vonatkozó követelményei tekintetében és a 165/2014/EU rendeletnek a menetíró készülékekkel történő helymeghatározás tekintetében történő módosításáról szóló (EU) .../... európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (2017/0122(COD)) megfelelően.” [Mód. 66]

| 5. | A 7c. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „7c. cikk

  (1)   A tagállamok fenntarthatnak vagy bevezethetnek külsőköltség-díjat a járműforgalommal összefüggő levegő-

  levegőszennyezés
  és/vagy zajszennyezés

  zajártalom
  költségeihez kapcsolódóan.


  A külsőköltség-díjakat az úthálózat infrastruktúra-használati díjak által nem érintett szakaszain lehet bevezetni vagy fenntartani.


  A nehézgépjárművek esetében a

  közlekedéssel összefüggő levegőszennyezés vagy zajártalom miatt fizetendő
  külsőköltség-díj összegét differenciáltan és a IIIa. mellékletben meghatározott minimumkövetelményeknek és módszereknek megfelelően kell megállapítani, az említett díj összege továbbá nem haladhatja meg

  megfelel legalább
  a IIIb. mellékletben meghatározott referenciaértékeket

  minimumértékeknek
  . [Mód. 67]



  (2)   A figyelembe vett költségeknek a külsőköltség-díjjal terhelt hálózathoz vagy hálózatrészhez és az e díj fizetésére kötelezett járművek köréhez kell kapcsolódniuk. A tagállamok úgy is rendelkezhetnek, hogy e költségeknek csak bizonyos százalékát téríttetik meg.


  (3)   A járműforgalommal összefüggő levegőszennyezéshez kapcsolódó külsőköltség-díj nem vonatkozik a legszigorúbb EURO kibocsátási szabványoknak eleget tevő nehézgépjárművekre.
  Az első albekezdés négy évvel az említett szabványokat bevezető szabályok hatálybalépésének dátuma után érvényét veszti.


  (4)   A külsőköltség-díj összegét az érintett tagállam állapítja meg. Ha valamely tagállam e célra hatóságot jelöl ki, e hatóságnak jogi és pénzügyi szempontból függetlennek kell lennie attól a szervezettől, amely a díjakat vagy azok bármely részét kezeli vagy beszedi.


  (5)   2021. január 1-től az úthasználati díjat kivető tagállamoknak külsőköltség-díjat kell alkalmazniuk

  tagállamok
  a nehézgépjárművekre legalább a hálózatnak a 7. cikk (1) bekezdésében említett részein, ahol

  járműforgalommal összefüggő levegőszennyezés és zajártalom költségeihez kapcsolódóan külsőköltség-díjat alkalmaznak
  a nehézgépjárművek által okozott környezeti jár nagyobb, mint a IIIa. mellékletben foglalt releváns jelentéstételi kötelezettségek értelmében meghatározott, a nehézgépjárművek által okozott átlagos környezeti kár

  és az árufuvarozás céljára szánt kisteherautók tekintetében az úthálózat valamennyi olyan részén
  ,
  amelyen infrastruktúra-használati díj van érvényben
  . [Mód. 68]





  (5a)
     
  2026. január 1-től a 7. cikk (1) bekezdésében említett úthálózat minden szakaszán külsőköltség-díj alkalmazandó megkülönböztetésmentes módon a járművek valamennyi kategóriájára. [Mód. 69]





  (5b)
     
  A tagállamok eltéréseket alkalmazhatnak a muzeális jellegű járművek külsőköltség-díjának kiigazítására.” [Mód. 70] |
| --- | --- |

5.

A 7c. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7c. cikk

(1)   A tagállamok fenntarthatnak vagy bevezethetnek külsőköltség-díjat a járműforgalommal összefüggő levegő-

  levegőszennyezés
  és/vagy zajszennyezés

  zajártalom
  költségeihez kapcsolódóan.

A külsőköltség-díjakat az úthálózat infrastruktúra-használati díjak által nem érintett szakaszain lehet bevezetni vagy fenntartani.

A nehézgépjárművek esetében a

  közlekedéssel összefüggő levegőszennyezés vagy zajártalom miatt fizetendő
  külsőköltség-díj összegét differenciáltan és a IIIa. mellékletben meghatározott minimumkövetelményeknek és módszereknek megfelelően kell megállapítani, az említett díj összege továbbá nem haladhatja meg

  megfelel legalább
  a IIIb. mellékletben meghatározott referenciaértékeket

  minimumértékeknek
  . [Mód. 67]

(2)   A figyelembe vett költségeknek a külsőköltség-díjjal terhelt hálózathoz vagy hálózatrészhez és az e díj fizetésére kötelezett járművek köréhez kell kapcsolódniuk. A tagállamok úgy is rendelkezhetnek, hogy e költségeknek csak bizonyos százalékát téríttetik meg.

(3)   A járműforgalommal összefüggő levegőszennyezéshez kapcsolódó külsőköltség-díj nem vonatkozik a legszigorúbb EURO kibocsátási szabványoknak eleget tevő nehézgépjárművekre.

Az első albekezdés négy évvel az említett szabványokat bevezető szabályok hatálybalépésének dátuma után érvényét veszti.

(4)   A külsőköltség-díj összegét az érintett tagállam állapítja meg. Ha valamely tagállam e célra hatóságot jelöl ki, e hatóságnak jogi és pénzügyi szempontból függetlennek kell lennie attól a szervezettől, amely a díjakat vagy azok bármely részét kezeli vagy beszedi.

(5)   2021. január 1-től az úthasználati díjat kivető tagállamoknak külsőköltség-díjat kell alkalmazniuk

  tagállamok
  a nehézgépjárművekre legalább a hálózatnak a 7. cikk (1) bekezdésében említett részein, ahol

  járműforgalommal összefüggő levegőszennyezés és zajártalom költségeihez kapcsolódóan külsőköltség-díjat alkalmaznak
  a nehézgépjárművek által okozott környezeti jár nagyobb, mint a IIIa. mellékletben foglalt releváns jelentéstételi kötelezettségek értelmében meghatározott, a nehézgépjárművek által okozott átlagos környezeti kár

  és az árufuvarozás céljára szánt kisteherautók tekintetében az úthálózat valamennyi olyan részén
  ,
  amelyen infrastruktúra-használati díj van érvényben
  . [Mód. 68]

(5a)
     
  2026. január 1-től a 7. cikk (1) bekezdésében említett úthálózat minden szakaszán külsőköltség-díj alkalmazandó megkülönböztetésmentes módon a járművek valamennyi kategóriájára. [Mód. 69]

(5b)
     
  A tagállamok eltéréseket alkalmazhatnak a muzeális jellegű járművek külsőköltség-díjának kiigazítására.” [Mód. 70]

| 6. | Az irányelv a következő 7da. cikkel egészül ki:

  „7da. cikk

  (1)   A tagállamok az V. mellékletben részletezett követelményekkel összhangban úthálózatuk bármely olyan szakaszán bevezethetnek dugódíjat, ahol gyakran fordul elő torlódás. A dugódíjat csak azokon az útszakaszokon szabad alkalmazni, amelyeken rendszeresen előfordul torlódás, és kizárólag a torlódás által érintett időszakokban.


  (2)   A tagállamoknak a közúton és a közút mentén fekvő területeken tapasztalható forgalmi torlódások kockázatának nagyságával összefüggő, objektív kritériumok (például menetidő átlagos megnövekedése vagy a feltorlódott járműsor átlagos hossza) alapján kell meghatározniuk az (1) bekezdésben említett útszakaszokat és időszakokat.


  (3)   Az úthálózat bármely szakaszára bevezetett dugódíjnak megkülönböztetésmentesen minden járműre vonatkoznia kell, az V. mellékletben ismertetett standard ekvivalenciatényezőknek megfelelően.
  A tagállamok azonban dönthetnek úgy, hogy a közösségi közlekedés, a társadalmi-gazdasági fejlődés és a területi kohézió előmozdítása érdekében a buszokat és a távolsági buszokat mentesítik. [Mód. 72]



  (4)   A dugódíjnak tükröznie kell a jármű által a többi úthasználóra, közvetve pedig a társadalomra nézve okozott költségeket, de nem haladhatja meg a VI. mellékletben ismertetett maximumszinteket egyik úttípus esetében sem.


  (5)   A tagállamoknak megfelelő mechanizmusokat kell alkalmazniuk a dugódíjak hatásának nyomon követésére és szintjük felülvizsgálatára. Rendszeresen, legalább háromévente felül kell vizsgálniuk a díjak szintjét, biztosítandó, hogy nem magasabbak, mint a dugódíj-fizetési kötelezettség alá eső útszakaszokon fellépő torlódás okozta költség az adott tagállamban.” |
| --- | --- |

6.

Az irányelv a következő 7da. cikkel egészül ki:

„7da. cikk

(1)   A tagállamok az V. mellékletben részletezett követelményekkel összhangban úthálózatuk bármely olyan szakaszán bevezethetnek dugódíjat, ahol gyakran fordul elő torlódás. A dugódíjat csak azokon az útszakaszokon szabad alkalmazni, amelyeken rendszeresen előfordul torlódás, és kizárólag a torlódás által érintett időszakokban.

(2)   A tagállamoknak a közúton és a közút mentén fekvő területeken tapasztalható forgalmi torlódások kockázatának nagyságával összefüggő, objektív kritériumok (például menetidő átlagos megnövekedése vagy a feltorlódott járműsor átlagos hossza) alapján kell meghatározniuk az (1) bekezdésben említett útszakaszokat és időszakokat.

(3)   Az úthálózat bármely szakaszára bevezetett dugódíjnak megkülönböztetésmentesen minden járműre vonatkoznia kell, az V. mellékletben ismertetett standard ekvivalenciatényezőknek megfelelően.
  A tagállamok azonban dönthetnek úgy, hogy a közösségi közlekedés, a társadalmi-gazdasági fejlődés és a területi kohézió előmozdítása érdekében a buszokat és a távolsági buszokat mentesítik. [Mód. 72]

(4)   A dugódíjnak tükröznie kell a jármű által a többi úthasználóra, közvetve pedig a társadalomra nézve okozott költségeket, de nem haladhatja meg a VI. mellékletben ismertetett maximumszinteket egyik úttípus esetében sem.

(5)   A tagállamoknak megfelelő mechanizmusokat kell alkalmazniuk a dugódíjak hatásának nyomon követésére és szintjük felülvizsgálatára. Rendszeresen, legalább háromévente felül kell vizsgálniuk a díjak szintjét, biztosítandó, hogy nem magasabbak, mint a dugódíj-fizetési kötelezettség alá eső útszakaszokon fellépő torlódás okozta költség az adott tagállamban.”

| 7. | A 7f. és a 7 g. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „7f. cikk

  (1)   Miután tájékoztatták a Bizottságot, a tagállamok az infrastruktúra-használati díjon felül felárat vethetnek ki bizonyos útszakaszokra, amelyeken rendszeresen fordul elő torlódás, vagy amelyek járművek által történő használata jelentős környezeti károkat okoz, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:






  a) | a felárból származó bevételt a 1315/2013/EU rendelet III. mellékletében meghatározott törzshálózat

  olyan közlekedési infrastruktúra építésének vagy
  közlekedési infrastruktúrája építésének

  szolgáltatásoknak a
  finanszírozására használják fel, amely

  amelyek
  közvetlenül hozzájárul

  hozzájárulnak
  a torlódás vagy a környezeti kár enyhítéséhez, és amely

  amelyek
  ugyanazon a közlekedési folyosón helyezkedik

  helyezkednek
  el, mint az az útszakasz, amelyre a felár alkalmazásra kerül,; [Mód. 75] |
| --- | --- | --- |

7.

A 7f. és a 7 g. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7f. cikk

(1)   Miután tájékoztatták a Bizottságot, a tagállamok az infrastruktúra-használati díjon felül felárat vethetnek ki bizonyos útszakaszokra, amelyeken rendszeresen fordul elő torlódás, vagy amelyek járművek által történő használata jelentős környezeti károkat okoz, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:

a)

a felárból származó bevételt a 1315/2013/EU rendelet III. mellékletében meghatározott törzshálózat

  olyan közlekedési infrastruktúra építésének vagy
  közlekedési infrastruktúrája építésének

  szolgáltatásoknak a
  finanszírozására használják fel, amely

  amelyek
  közvetlenül hozzájárul

  hozzájárulnak
  a torlódás vagy a környezeti kár enyhítéséhez, és amely

  amelyek
  ugyanazon a közlekedési folyosón helyezkedik

  helyezkednek
  el, mint az az útszakasz, amelyre a felár alkalmazásra kerül,; [Mód. 75]

| b) | a felár összege nem haladja meg a 7b. cikk (1) bekezdésének és a 7e. cikknek megfelelően kiszámított, súlyozott átlagos infrastruktúradíj

  infrastruktúra-használati díj
  15 %-át, kivéve
  a hegyvidéki területeken
  ,
  ahol az infrastrukturális költségek, valamint az éghajlati és környezeti károk magasabbak
  , ha a befolyt bevételt a törzshálózati folyosók határokon átnyúló szakaszainak finanszírozására fordítják, amely esetben a felár nem haladhatja meg az említett infrastruktúradíj 25 %-át

  50 %-ot
  ; [Mód. 76] |
| --- | --- |

b)

a felár összege nem haladja meg a 7b. cikk (1) bekezdésének és a 7e. cikknek megfelelően kiszámított, súlyozott átlagos infrastruktúradíj

  infrastruktúra-használati díj
  15 %-át, kivéve
  a hegyvidéki területeken
  ,
  ahol az infrastrukturális költségek, valamint az éghajlati és környezeti károk magasabbak
  , ha a befolyt bevételt a törzshálózati folyosók határokon átnyúló szakaszainak finanszírozására fordítják, amely esetben a felár nem haladhatja meg az említett infrastruktúradíj 25 %-át

  50 %-ot
  ; [Mód. 76]

| c) | a felár alkalmazása nem vezet tisztességtelen bánásmódhoz a kereskedelmi forgalmat illetően a közút más használóival szemben; |
| --- | --- |

c)

a felár alkalmazása nem vezet tisztességtelen bánásmódhoz a kereskedelmi forgalmat illetően a közút más használóival szemben;

| d) | a felár bevezetését megelőzően a Bizottságnak megküldik a felár alkalmazásának pontos helyét, és az a) pontban említett törzshálózati folyosók építésének

  közlekedési infrastruktúra vagy közlekedési szolgáltatások
  finanszírozásáról meghozott határozatra vonatkozó bizonyítékot; [Mód. 77] |
| --- | --- |

d)

a felár bevezetését megelőzően a Bizottságnak megküldik a felár alkalmazásának pontos helyét, és az a) pontban említett törzshálózati folyosók építésének

  közlekedési infrastruktúra vagy közlekedési szolgáltatások
  finanszírozásáról meghozott határozatra vonatkozó bizonyítékot; [Mód. 77]

| e) | a felár alkalmazásának időtartamát előre meghatározzák és behatárolják, és ez az időtartam a várt keletkező bevétel tekintetében összhangban van a felár bevételeiből társfinanszírozni kívánt projektek pénzügyi tervével és költség-haszon elemzésével. |
| --- | --- |

e)

a felár alkalmazásának időtartamát előre meghatározzák és behatárolják, és ez az időtartam a várt keletkező bevétel tekintetében összhangban van a felár bevételeiből társfinanszírozni kívánt projektek pénzügyi tervével és költség-haszon elemzésével.

(1a)   Új határokon átnyúló projektek esetén csak abban az esetben alkalmazható felár, ha ebbe a projektben részt vevő összes tagállam beleegyezik.
  [Mód. 78 és 164]

(2)   Felár a 7 g. vagy 7ga. cikknek megfelelően differenciált infrastruktúradíjra is alkalmazható.

(3)   Miután megkapta a felárat bevezetni kívánó tagállamtól a szükséges információkat, a Bizottság ezen információkat hozzáférhetővé teszi a 9c. cikkben említett bizottság tagjai számára. Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bevezetni kívánt felár nem felel meg az (1) bekezdésben előírt feltételeknek, vagy egy vagy több peremterület gazdasági fejlődésére jelentős negatív hatást fog gyakorolni, végrehajtási jogi aktusok útján elutasíthatja az érintett tagállam által benyújtott díjmegállapítási tervet, vagy kérheti annak módosítását. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 9c. cikk (2) bekezdésben említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
  A 7e. cikk (3) bekezdésében említett úthasználatidíj-rendszerekre való alkalmazásakor a felár nem minősül az ezen irányelv céljából történő jelentős módosításnak. [Mód. 79]

(4)   A felár összegét a külsőköltség-díj 7c. cikknek megfelelően kiszámított összegéből le kell vonni, kivéve 2011. október 15-től kezdődően az EURO 0, I és II, 2015. január 1-től kezdődően az EURO III és IV, 2019. január 1-től az EURO V, illetve 2023 januárjától az EURO VI kibocsátási osztályba tartozó járművek esetében. A felár és a külsőköltség-díjak egyidejű alkalmazásából befolyó valamennyi bevételt a 1316/2013/EU rendelet I. mellékletének I. részében felsorolt törzshálózati folyosók építésének finanszírozására kell fordítani.
  [Mód. 80]

(5)   Nem alkalmazható felár olyan útszakaszokon, amelyeken dugódíj van érvényben.

7 g. cikk

(1)   Az infrastruktúradíj 2021. december 31-ig a forgalmi torlódások csökkentése, az infrastruktúra károsodásának minimalizálása és az érintett infrastruktúra kihasználtságának optimalizálása, illetve a közúti közlekedésbiztonság előmozdítása céljából is differenciálható, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:

| a) | a differenciálás átlátható, azt nyilvánosságra hozták, és valamennyi úthasználó számára azonos feltételekkel hozzáférhető; |
| --- | --- |

a)

a differenciálás átlátható, azt nyilvánosságra hozták, és valamennyi úthasználó számára azonos feltételekkel hozzáférhető;

| b) | a differenciálást napszaktól, naptípustól vagy évszaktól függően alkalmazzák; |
| --- | --- |

b)

a differenciálást napszaktól, naptípustól vagy évszaktól függően alkalmazzák;

| c) | az infrastruktúradíj egyetlen díjtétele sem haladja meg 175 %-nál nagyobb mértékben a 7b. cikkben említett súlyozott átlagos infrastruktúradíj legmagasabb összegét; |
| --- | --- |

c)

az infrastruktúradíj egyetlen díjtétele sem haladja meg 175 %-nál nagyobb mértékben a 7b. cikkben említett súlyozott átlagos infrastruktúradíj legmagasabb összegét;

| d) | azon csúcsidőszakok időtartama, amelyek alatt a forgalmi torlódások csökkentése érdekében magasabb infrastruktúradíjakat vetnek ki, naponta nem haladja meg az öt órát
  vagy azoknak az óráknak a számát, amelyek során a torlódás aránya meghaladja a kapacitás 100 %-át
  ; [Mód. 81] |
| --- | --- |

d)

azon csúcsidőszakok időtartama, amelyek alatt a forgalmi torlódások csökkentése érdekében magasabb infrastruktúradíjakat vetnek ki, naponta nem haladja meg az öt órát
  vagy azoknak az óráknak a számát, amelyek során a torlódás aránya meghaladja a kapacitás 100 %-át
  ; [Mód. 81]

| e) | a differenciálást átlátható és bevételsemleges módon tervezik meg és alkalmazzák valamely, forgalmi torlódások által érintett útszakaszon oly módon, hogy alacsonyabb úthasználati díj vonatkozzon az útszakaszt csúcsforgalmi időn kívül használni kívánó fuvarozókra, és magasabb díj az ugyanezen útszakaszt csúcsforgalmi időszakban használni kívánókra.
  Az a tagállam, amely ilyen differenciálás bevezetését vagy a meglévő differenciálás módosítását tervezi, erről tájékoztatja a Bizottságot, és számára megküldi a feltételek teljesítésének ellenőrzéséhez szükséges információkat. |
| --- | --- |

e)

a differenciálást átlátható és bevételsemleges módon tervezik meg és alkalmazzák valamely, forgalmi torlódások által érintett útszakaszon oly módon, hogy alacsonyabb úthasználati díj vonatkozzon az útszakaszt csúcsforgalmi időn kívül használni kívánó fuvarozókra, és magasabb díj az ugyanezen útszakaszt csúcsforgalmi időszakban használni kívánókra.

Az a tagállam, amely ilyen differenciálás bevezetését vagy a meglévő differenciálás módosítását tervezi, erről tájékoztatja a Bizottságot, és számára megküldi a feltételek teljesítésének ellenőrzéséhez szükséges információkat.

(2)   Nehézgépjárművek tekintetében 2020. december 31-ig a tagállamok a jármű EURO kibocsátási osztálya szerint differenciálják az infrastruktúradíjat oly módon, hogy egyetlen infrastruktúradíj se haladja meg 100 %-nál nagyobb mértékben a legszigorúbb kibocsátási előírásokat teljesítő, ugyanolyan járművekre vonatkozó díjat. A meglévő koncessziós szerződések meghosszabbításukig mentesülhetnek e kötelezettség alól.

A tagállamok mindazonáltal eltérhetnek az infrastruktúradíj differenciálására vonatkozó követelménytől, amennyiben:

| i. | az súlyosan veszélyeztetné a területükön alkalmazott úthasználatidíj-rendszerek koherenciáját; |
| --- | --- |

i.

az súlyosan veszélyeztetné a területükön alkalmazott úthasználatidíj-rendszerek koherenciáját;

| ii. | technikailag nem lenne kivitelezhető az ilyen differenciálás bevezetése az érintett úthasználatidíj-rendszerben; |
| --- | --- |

ii.

technikailag nem lenne kivitelezhető az ilyen differenciálás bevezetése az érintett úthasználatidíj-rendszerben;

| iii. | a közúti közlekedés biztonságára és a közegészségre káros hatású, leginkább szennyező járművek más útra tereléséhez vezetne; |
| --- | --- |

iii.

a közúti közlekedés biztonságára és a közegészségre káros hatású, leginkább szennyező járművek más útra tereléséhez vezetne;

| iv. | az úthasználati díj tartalmazza a külsőköltség-díjat. |
| --- | --- |

iv.

az úthasználati díj tartalmazza a külsőköltség-díjat.

A Bizottságot értesíteni kell minden ilyen eltérésről és mentességről.

(3)   Arra az esetre, ha a járművezető vagy adott esetben a fuvarozó az ellenőrzés alkalmával nem képes

  elektronikus útdíjfizetési rendszer használatával teljesíti a kifizetéseket vagy nem rendelkezik érvényes előfizetéssel vagy a járműve nem rendelkezik az autópályadíj-üzemeltető által jóváhagyott,
  a jármű kibocsátási osztályának a (2) bekezdés értelmében történő igazolására alkalmas járműokmányt bemutatni

  fedélzeti berendezéssel
  , a tagállamok a legmagasabb kivethető úthasználati díjat alkalmazhatják. [Mód. 82]

(4)   Miután a Bizottság az (EU) .../... rendelet (*6) értelmében közzétette a CO2-kibocsátási adatokat, a 9e. cikk rendelkezéseivel összhangban egy éven belül el kell fogadnia egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, amelyben meghatározza a CO2-kibocsátás referenciaértékeit, valamint megfelelő módon kategorizálja az érintett nehézgépjárműveket
  , figyelembe véve a kibocsátáscsökkentő technológiákat
  . [Mód. 83]

A felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálybalépésétől számított egy éven belül a tagállamoknak differenciálniuk kell az infrastruktúra-használati díjat a CO2-kibocsátás referenciaértékei és a vonatkozó járműkategorizálás alapján. A díjakat olyan módon kell differenciálni, hogy az infrastruktúra-használati díj egyetlen esetben se legyen több mint 100 %-kal magasabb, mint az egyenértékű, legalacsonyabb (de nem nulla) CO2-kibocsátású járművekre vonatkozó díj. A nulla kibocsátású járművek esetében a maximális értékhez képest 75 %-kal csökkentett infrastruktúra-használati díjat kell alkalmazni.
  [Mód. 84]

(4a)
     
  ... [ezen irányelv hatálybalépésének időpontja]-tól/től a kibocsátásmentes járművek esetében a maximális értékhez képest 50 %-kal csökkentett infrastruktúra-használati díjat kell alkalmazni. A kibocsátásmentes működésre is ugyanezt a csökkentést kell alkalmazni, feltéve, hogy az ilyen működés bizonyítható. [Mód. 85]

(4b)
     
  A Bizottság... [öt évvel ezen irányelv hatálybalépése után]-ig értékelő jelentést készít, amelyben értékeli a kibocsátásmentes járművek piaci részesedését és a kibocsátásmentes működést. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy adott esetben a 9e. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a kibocsátásmentes járművekre vonatkozó, a legalacsonyabb infrastruktúra-használati díjhoz viszonyított díjmérséklés újraszámítására vonatkozóan. [Mód. 86]

(5)   Az (1), (2) és (4) bekezdésben említett differenciálás nem alkalmazható úthasználati díjból származó többletbevétel elérése céljából. A bevétel nem kívánt növekedését a differenciálási rendszer módosításával ellensúlyozni kell, amit a többletbevétel keletkezése szerinti számviteli év végét követő két éven belül végre kell hajtani.

(*6)  A Bizottság XXX-i, az 595/2009/EU rendeletet a nehéz tehergépjárművek CO2-kibocsátásának és üzemanyag-fogyasztásának tanúsítása tekintetében végrehajtó és az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelvét módosító .../.../EU rendelete (HL L ..., ..., ... o.).”"

*6

2

| 8. | Az irányelv a következő 7ga. cikkel egészül ki:

  „7ga. cikk

  (1)   A könnyű tehergépjárművekre

  könnyűgépjárművekre
  vonatkozóan 2021. december 31-ig a tagállamok a jármű környezetvédelmi teljesítménye alapján differenciálhatják az úthasználati díjakat és használati díjakat. [Mód. 87]



  (2)   2022. január 1-től a tagállamoknak az úthasználati díjakat és a használati díjak esetén legalább az éves díjakat a járművek CO2- és szennyezőanyag-kibocsátása alapján kell differenciálniuk, a VII. mellékletben lefektetett szabályoknak megfelelően.




  (2a)
     
  A tagállamok figyelembe vehetik a jármű környezetvédelmi teljesítményének javulását a jármű alternatív üzemanyagok használatára való átalakítása következtében. A díjfizetési rendszer üzemeltetője által jóváhagyott állandó előfizetésnek vagy egyéb eszközöknek lehetővé kell tenniük a felhasználók számára, hogy különböző autópályadíjakat fizessenek, amelyek jutalmazzák a jármű átalakítás utáni környezeti teljesítményét. [Mód. 88]



  (3)   Arra az esetre, ha a járművezető vagy adott esetben a fuvarozó az ellenőrzés alkalmával nem képes a .../.../EU

  az (EU) .../...
  bizottsági rendelet (*7) rendelkezései értelmében a jármű kibocsátási szintjének igazolására alkalmas járműokmányt (megfelelőségi nyilatkozat) bemutatni,
  illetve nem rendelkezik előfizetéssel vagy más, az üzemeltető által jóváhagyott dokumentummal,
  a tagállamok a legmagasabb kivethető úthasználati díjat alkalmazhatják.
  A jármű kibocsátási szintjeit igazoló okmányok későbbi benyújtása az érintett járműre vonatkozóan alkalmazott úthasználati díjak vagy használati díjak, valamint a megfelelő úthasználati díj vagy használati díj közötti különbség megtérítését eredményezi.[Mód. 89]





  (3a)
     
  A tagállamok kivételes intézkedéseket fogadhatnak el a muzeális jellegű járművek számára történő díjfelszámítás céljából. [Mód. 90]



  (4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a VII. mellékletet módosító 9e. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy a mellékletben ismertetett módozatokat hozzáigazítsa a műszaki fejlődéshez
  , és figyelembe vegye az összetevők szerepét a közúti közlekedésbiztonság javítása és a közlekedés szén-dioxid-mentesítése terén
  . [Mód. 91]




  (*7)  A Bizottság (EU) 2017/xxx rendelete (xxx) az Európai Parlament és a Tanács a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK rendeletének kiegészítéséről, az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelvének, a Bizottság 692/2008/EK rendeletének, valamint a Bizottság 1230/2012/EU rendeletének módosításáról, továbbá a 692/2008/EK rendelet (HL L xxx), valamint az Európai Parlament és a Tanács a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK irányelve (»keretirányelv«) (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.) hatályon kívül helyezéséről.”" |
| --- | --- |

8.

Az irányelv a következő 7ga. cikkel egészül ki:

„7ga. cikk

(1)   A könnyű tehergépjárművekre

  könnyűgépjárművekre
  vonatkozóan 2021. december 31-ig a tagállamok a jármű környezetvédelmi teljesítménye alapján differenciálhatják az úthasználati díjakat és használati díjakat. [Mód. 87]

(2)   2022. január 1-től a tagállamoknak az úthasználati díjakat és a használati díjak esetén legalább az éves díjakat a járművek CO2- és szennyezőanyag-kibocsátása alapján kell differenciálniuk, a VII. mellékletben lefektetett szabályoknak megfelelően.

(2a)
     
  A tagállamok figyelembe vehetik a jármű környezetvédelmi teljesítményének javulását a jármű alternatív üzemanyagok használatára való átalakítása következtében. A díjfizetési rendszer üzemeltetője által jóváhagyott állandó előfizetésnek vagy egyéb eszközöknek lehetővé kell tenniük a felhasználók számára, hogy különböző autópályadíjakat fizessenek, amelyek jutalmazzák a jármű átalakítás utáni környezeti teljesítményét. [Mód. 88]

(3)   Arra az esetre, ha a járművezető vagy adott esetben a fuvarozó az ellenőrzés alkalmával nem képes a .../.../EU

  az (EU) .../...
  bizottsági rendelet (*7) rendelkezései értelmében a jármű kibocsátási szintjének igazolására alkalmas járműokmányt (megfelelőségi nyilatkozat) bemutatni,
  illetve nem rendelkezik előfizetéssel vagy más, az üzemeltető által jóváhagyott dokumentummal,
  a tagállamok a legmagasabb kivethető úthasználati díjat alkalmazhatják.
  A jármű kibocsátási szintjeit igazoló okmányok későbbi benyújtása az érintett járműre vonatkozóan alkalmazott úthasználati díjak vagy használati díjak, valamint a megfelelő úthasználati díj vagy használati díj közötti különbség megtérítését eredményezi.[Mód. 89]

(3a)
     
  A tagállamok kivételes intézkedéseket fogadhatnak el a muzeális jellegű járművek számára történő díjfelszámítás céljából. [Mód. 90]

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a VII. mellékletet módosító 9e. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy a mellékletben ismertetett módozatokat hozzáigazítsa a műszaki fejlődéshez
  , és figyelembe vegye az összetevők szerepét a közúti közlekedésbiztonság javítása és a közlekedés szén-dioxid-mentesítése terén
  . [Mód. 91]

(*7)  A Bizottság (EU) 2017/xxx rendelete (xxx) az Európai Parlament és a Tanács a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK rendeletének kiegészítéséről, az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelvének, a Bizottság 692/2008/EK rendeletének, valamint a Bizottság 1230/2012/EU rendeletének módosításáról, továbbá a 692/2008/EK rendelet (HL L xxx), valamint az Európai Parlament és a Tanács a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK irányelve (»keretirányelv«) (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.) hatályon kívül helyezéséről.”"

*7

| 9. | A 7h. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés bevezető szövege helyébe a következő szöveg lép:
  „A tagállam az új vagy jelentősen módosított infrastruktúradíjat magában foglaló úthasználatidíj-rendszer bevezetését megelőzően legalább hat hónappal megküldi a Bizottságnak:”; |
| --- | --- | --- |

9.

A 7h. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés bevezető szövege helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállam az új vagy jelentősen módosított infrastruktúradíjat magában foglaló úthasználatidíj-rendszer bevezetését megelőzően legalább hat hónappal megküldi a Bizottságnak:”;

| aa) | a 7h. cikk (1) bekezdésének a) pontja a következő franciabekezdéssel egészül ki:










  „— | a járművek fedélzetén a használati díjak és az úthasználati díjak fizetésére elhelyezett fedélzeti berendezések átjárhatóságára vonatkozó egyértelmű tájékoztatást. Meg kell indokolni, hogy a többi tagállamban használt egyéb fedélzeti berendezéseket a felhasználók miért nem alkalmazhatják ezen úthasználatidíj-rendszer esetében.”; [Mód. 92] |
| --- | --- | --- |

aa)

aa)

a 7h. cikk (1) bekezdésének a) pontja a következő franciabekezdéssel egészül ki:

a 7h. cikk (1) bekezdésének a) pontja a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„—

„—

a járművek fedélzetén a használati díjak és az úthasználati díjak fizetésére elhelyezett fedélzeti berendezések átjárhatóságára vonatkozó egyértelmű tájékoztatást. Meg kell indokolni, hogy a többi tagállamban használt egyéb fedélzeti berendezéseket a felhasználók miért nem alkalmazhatják ezen úthasználatidíj-rendszer esetében.”; [Mód. 92]

a járművek fedélzetén a használati díjak és az úthasználati díjak fizetésére elhelyezett fedélzeti berendezések átjárhatóságára vonatkozó egyértelmű tájékoztatást. Meg kell indokolni, hogy a többi tagállamban használt egyéb fedélzeti berendezéseket a felhasználók miért nem alkalmazhatják ezen úthasználatidíj-rendszer esetében.”;

| ab) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:





  „(1a)
     
  A koncesszió szolgáltatója és a koncessziós jogosult közötti viszonyt szabályozó szerződéses keret lehetővé teszi, hogy a koncessziós szerződéseket hozzá lehessen igazítani a változó uniós vagy nemzeti szabályozási kerethez a 7c., 7da., 7 g, illetve 7ga. cikkekben megállapított kötelezettségekkel összhangban.”; [Mód. 93] |
| --- | --- |

ab)

ab)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  A koncesszió szolgáltatója és a koncessziós jogosult közötti viszonyt szabályozó szerződéses keret lehetővé teszi, hogy a koncessziós szerződéseket hozzá lehessen igazítani a változó uniós vagy nemzeti szabályozási kerethez a 7c., 7da., 7 g, illetve 7ga. cikkekben megállapított kötelezettségekkel összhangban.”; [Mód. 93]

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Új vagy jelentősen módosított külsőköltségdíj-rendszer bevezetése előtt a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot arról, hogy ez mely hálózatot érinti, és hogy várhatóan milyen díjtételekre lehet számítani az egyes járműkategóriákban és kibocsátási osztályokban.”; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Új vagy jelentősen módosított külsőköltségdíj-rendszer bevezetése előtt a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot arról, hogy ez mely hálózatot érinti, és hogy várhatóan milyen díjtételekre lehet számítani az egyes járműkategóriákban és kibocsátási osztályokban.”;

| c) | a (4) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

a (4) bekezdést el kell hagyni.

| 10. | A 7i. cikk a következőképpen módosul:








  -a) | a (2) bekezdésben a bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:



  „(2)   A
  nehézgépjárművekre és az árufuvarozás céljára szánt kisteherautókra vonatkozóan a
  tagállamok az infrastruktúradíj

  infrastruktúra-használati díj
  tekintetében kedvezményt vagy díjcsökkentést alkalmazhatnak, feltéve, hogy:
  ” [Mód. 94] |
| --- | --- | --- |

10.

A 7i. cikk a következőképpen módosul:

-a)

-a)

a (2) bekezdésben a bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:

a (2) bekezdésben a bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A
  nehézgépjárművekre és az árufuvarozás céljára szánt kisteherautókra vonatkozóan a
  tagállamok az infrastruktúradíj

  infrastruktúra-használati díj
  tekintetében kedvezményt vagy díjcsökkentést alkalmazhatnak, feltéve, hogy:
  ” [Mód. 94]

| a) | a (2) bekezdés b) és c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | ezeknek a kedvezményeknek vagy díjcsökkentéseknek tükrözniük kell azt a tényleges megtakarítást az adminisztrációs költségek terén, amelyet az alkalmi úthasználókhoz képest a gyakori úthasználók kezelése jelent; |
| --- | --- | --- |

a)

a (2) bekezdés b) és c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

ezeknek a kedvezményeknek vagy díjcsökkentéseknek tükrözniük kell azt a tényleges megtakarítást az adminisztrációs költségek terén, amelyet az alkalmi úthasználókhoz képest a gyakori úthasználók kezelése jelent;

| c) | az ilyen kedvezmények vagy díjcsökkentések mértéke nem haladja meg a kedvezményre vagy díjcsökkentésre nem jogosult,
  helyi vagy rendszeres fuvarozásban, vagy mindkettőben részt vevő
  azonos típusú járművek által fizetendő infrastruktúradíj

  infrastruktúra-használati díj
  összegének 13 %

  20 %
  -át.”; [Mód. 95] |
| --- | --- |

c)

az ilyen kedvezmények vagy díjcsökkentések mértéke nem haladja meg a kedvezményre vagy díjcsökkentésre nem jogosult,
  helyi vagy rendszeres fuvarozásban, vagy mindkettőben részt vevő
  azonos típusú járművek által fizetendő infrastruktúradíj

  infrastruktúra-használati díj
  összegének 13 %

  20 %
  -át.”; [Mód. 95]

helyi vagy rendszeres fuvarozásban, vagy mindkettőben részt vevő

infrastruktúradíj

infrastruktúra-használati díj

13 %

20 %

[Mód. 95]

| aa) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:





  „(2a)
     
  A könnyűgépjárművekre, különösen az elszórt települések területén vagy a külvárosokban a gyakori úthasználókra vonatkozóan a tagállamok az infrastruktúra-használati díj tekintetében kedvezményt vagy díjcsökkentést alkalmazhatnak, feltéve, hogy:










  a) | az így kialakított díjszerkezet arányos, azt nyilvánosságra hozták, az úthasználók számára azonos feltételekkel hozzáférhető, és nem eredményezi a többletköltségeknek más úthasználókra magasabb útdíj formájában történő áthárítását; |
| --- | --- | --- |

aa)

aa)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  A könnyűgépjárművekre, különösen az elszórt települések területén vagy a külvárosokban a gyakori úthasználókra vonatkozóan a tagállamok az infrastruktúra-használati díj tekintetében kedvezményt vagy díjcsökkentést alkalmazhatnak, feltéve, hogy:

a)

az így kialakított díjszerkezet arányos, azt nyilvánosságra hozták, az úthasználók számára azonos feltételekkel hozzáférhető, és nem eredményezi a többletköltségeknek más úthasználókra magasabb útdíj formájában történő áthárítását;

| b) | az ilyen engedmények és kedvezmények hozzájárulnak:










  i. | a társadalmi kohézióhoz; és/vagy |
| --- | --- | --- |

b)

az ilyen engedmények és kedvezmények hozzájárulnak:

i.

a társadalmi kohézióhoz; és/vagy

| ii. | a peremterületek vagy a távoli területek vagy mindkettő mobilitásának biztosításához;”; [Mód. 96] |
| --- | --- |

ii.

a peremterületek vagy a távoli területek vagy mindkettő mobilitásának biztosításához;”; [Mód. 96]

| ab) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:





  „(2b)
     
  A tagállamok vagy az illetékes hatóságok kilométeralapon átalányalapú mentesítést vezethetnek be egy adott útszakaszon, figyelembe véve a peremterületek mobilitási mintáit és gazdasági érdekeit, feltéve, hogy az így kialakuló díjszerkezet arányos, azt nyilvánosságra hozták, az úthasználók számára azonos feltételekkel hozzáférhető, és nem eredményezi a többletköltségeknek más úthasználókra magasabb útdíj formájában történő áthárítását;”; [Mód. 97] |
| --- | --- |

ab)

ab)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2b)
     
  A tagállamok vagy az illetékes hatóságok kilométeralapon átalányalapú mentesítést vezethetnek be egy adott útszakaszon, figyelembe véve a peremterületek mobilitási mintáit és gazdasági érdekeit, feltéve, hogy az így kialakuló díjszerkezet arányos, azt nyilvánosságra hozták, az úthasználók számára azonos feltételekkel hozzáférhető, és nem eredményezi a többletköltségeknek más úthasználókra magasabb útdíj formájában történő áthárítását;”; [Mód. 97]

| b) | a (3) bekezdés a következőképpen módosul:

  „(3)   A 7 g. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és (5) bekezdésében foglalt feltételekre figyelemmel az úthasználati díj mértéke az 1315/2013/EU rendelet I. mellékletében azonosított európai érdekeket szolgáló, kiemelt fontosságú projektek tekintetében – az ilyen projektek gazdasági életképességének biztosítása érdekében – más módon is differenciálható, amennyiben e projektek más közlekedési módokkal közvetlen versenyhelyzetben vannak. Az így adódó díjstruktúrának lineárisnak, arányosnak, nyilvánosnak és valamennyi úthasználó számára azonos feltételekkel hozzáférhetőnek kell lennie, és nem eredményezheti többletköltségeknek más úthasználókra magasabb útdíj formájában történő áthárítását.”; [Mód. 98] |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés a következőképpen módosul:

„(3)   A 7 g. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és (5) bekezdésében foglalt feltételekre figyelemmel az úthasználati díj mértéke az 1315/2013/EU rendelet I. mellékletében azonosított európai érdekeket szolgáló, kiemelt fontosságú projektek tekintetében – az ilyen projektek gazdasági életképességének biztosítása érdekében – más módon is differenciálható, amennyiben e projektek más közlekedési módokkal közvetlen versenyhelyzetben vannak. Az így adódó díjstruktúrának lineárisnak, arányosnak, nyilvánosnak és valamennyi úthasználó számára azonos feltételekkel hozzáférhetőnek kell lennie, és nem eredményezheti többletköltségeknek más úthasználókra magasabb útdíj formájában történő áthárítását.”; [Mód. 98]

| ba) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:





  „(3a)
     
  A hegyvidéki területeken és a peremterületeken a tagállamok vagy az illetékes hatóságok az útdíjköteles járművek által megtett távolságtól függően eltérő úthasználati díjtételeket alkalmazhatnak a nehézgépjárművekre a társadalmi-gazdasági hatások minimalizálása érdekében, feltéve hogy:










  a) | a vezetési távolság szerinti differenciálás figyelembe veszi a rövid távú és a nagy távolságra történő szállítás eltérő jellemzőit, különösen az egyik közlekedési módról a másikra történő áttérés rendelkezésre álló lehetőségeit; |
| --- | --- | --- |

ba)

ba)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)
     
  A hegyvidéki területeken és a peremterületeken a tagállamok vagy az illetékes hatóságok az útdíjköteles járművek által megtett távolságtól függően eltérő úthasználati díjtételeket alkalmazhatnak a nehézgépjárművekre a társadalmi-gazdasági hatások minimalizálása érdekében, feltéve hogy:

a)

a vezetési távolság szerinti differenciálás figyelembe veszi a rövid távú és a nagy távolságra történő szállítás eltérő jellemzőit, különösen az egyik közlekedési módról a másikra történő áttérés rendelkezésre álló lehetőségeit;

| b) | a differenciálást megkülönböztetésmentesen alkalmazzák; |
| --- | --- |

b)

a differenciálást megkülönböztetésmentesen alkalmazzák;

| c) | a technikai berendezés lehetővé teszi a jármű országhatárokon való belépési és kilépési pontjainak észlelését.” [Mód. 99] |
| --- | --- |

c)

a technikai berendezés lehetővé teszi a jármű országhatárokon való belépési és kilépési pontjainak észlelését.” [Mód. 99]

| 11. | A 7j. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés második mondatának helyébe a következő szöveg lép:
  „Ennek érdekében a tagállamok együttműködnek olyan módszerek kidolgozásában, amelyek lehetővé teszik, hogy az úthasználók az úthasználati és használati díjakat legalább

  vagy
  a nagyobb

  határon, vagy bármely egyéb
  értékesítési pontokon

  ponton
  , az általánosan elfogadott
  , többek között elektronikus
  fizetési eszközökkel, mind az alkalmazó tagállam területén belül, mind azon kívül, a nap 24 órájában
  nyugta ellenében
  megfizethessék.”; [Mód. 100] |
| --- | --- | --- |

11.

A 7j. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés második mondatának helyébe a következő szöveg lép:

„Ennek érdekében a tagállamok együttműködnek olyan módszerek kidolgozásában, amelyek lehetővé teszik, hogy az úthasználók az úthasználati és használati díjakat legalább

  vagy
  a nagyobb

  határon, vagy bármely egyéb
  értékesítési pontokon

  ponton
  , az általánosan elfogadott
  , többek között elektronikus
  fizetési eszközökkel, mind az alkalmazó tagállam területén belül, mind azon kívül, a nap 24 órájában
  nyugta ellenében
  megfizethessék.”; [Mód. 100]

legalább

vagy

nagyobb

határon, vagy bármely egyéb

pontokon

ponton

, többek között elektronikus

nyugta ellenében

[Mód. 100]

| b) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Ha a tagállamok úthasználati díjat vetnek ki egy járműre, az úthasználati díj teljes összegét, az infrastruktúradíj összegét, a külsőköltség-díjak, és – ahol alkalmazzák – a dugódíj összegét az úthasználó
  kérésére a
  részére kiállított elismervényen kell feltüntetni, amennyiben lehetséges, elektronikus úton.”; [Mód. 101] |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Ha a tagállamok úthasználati díjat vetnek ki egy járműre, az úthasználati díj teljes összegét, az infrastruktúradíj összegét, a külsőköltség-díjak, és – ahol alkalmazzák – a dugódíj összegét az úthasználó
  kérésére a
  részére kiállított elismervényen kell feltüntetni, amennyiben lehetséges, elektronikus úton.”; [Mód. 101]

| c) | a (4) bekezdésben az első mondat helyébe a következő szöveg lép:
  „Amennyiben ez gazdaságilag megvalósítható, a külsőköltség-díjakat és dugódíjakat a tagállamoknak a 2004/52/EK irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelményeknek megfelelő elektronikus rendszer használatával kell kivetniük és beszedniük.” |
| --- | --- |

c)

a (4) bekezdésben az első mondat helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben ez gazdaságilag megvalósítható, a külsőköltség-díjakat és dugódíjakat a tagállamoknak a 2004/52/EK irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelményeknek megfelelő elektronikus rendszer használatával kell kivetniük és beszedniük.”

| 12. | A 7k. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „7k. cikk
  Az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 107. és 108. cikkének sérelme nélkül, ez az irányelv nem érinti az úthasználatidíj-rendszert bevezető tagállamok azon lehetőségét, hogy megfelelő ellentételezést nyújtsanak
  , feltéve, hogy ez nem torzítja a versenyt és nem okoz kárt a helyi vagy rendszeres fuvarozók vagy mindkettő számára
  .”[Mód. 102] |
| --- | --- |

12.

A 7k. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7k. cikk

Az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 107. és 108. cikkének sérelme nélkül, ez az irányelv nem érinti az úthasználatidíj-rendszert bevezető tagállamok azon lehetőségét, hogy megfelelő ellentételezést nyújtsanak
  , feltéve, hogy ez nem torzítja a versenyt és nem okoz kárt a helyi vagy rendszeres fuvarozók vagy mindkettő számára
  .”[Mód. 102]

| 13. | A 8. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | Az a) pontban a „7. cikk (7) bekezdésére” történő hivatkozás helyébe a „7a. cikkre” történő hivatkozás lép; |
| --- | --- | --- |

13.

A 8. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

Az a) pontban a „7. cikk (7) bekezdésére” történő hivatkozás helyébe a „7a. cikkre” történő hivatkozás lép;

| b) | A b) pontban a „7. cikk (1)” után oda kell illeszteni az „és (2)” szavakat. |
| --- | --- |

b)

A b) pontban a „7. cikk (1)” után oda kell illeszteni az „és (2)” szavakat.

| 13a. | Az irányelv a következő cikkel egészül ki:





  „8a. cikk




  Monitoring és jelentéstétel





  (1)
     
  Az infrastruktúra-használati díjak ellenőrzése érdekében minden tagállam független felügyeleti hatóságot jelöl ki, amely felel ezen irányelv tiszteletben tartásának biztosításáért.






  (2)
     
  A felügyeleti hatóság biztosítja a koncessziós szerződések gazdasági és pénzügyi ellenőrzését a 7b. cikknek való megfelelés biztosítása érdekében.






  (3)
     
  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a független felügyeleti hatóság kijelöléséről.” [Mód. 103] |
| --- | --- |

13a.

13a.

Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

„8a. cikk

Monitoring és jelentéstétel

(1)
     
  Az infrastruktúra-használati díjak ellenőrzése érdekében minden tagállam független felügyeleti hatóságot jelöl ki, amely felel ezen irányelv tiszteletben tartásának biztosításáért.

(2)
     
  A felügyeleti hatóság biztosítja a koncessziós szerződések gazdasági és pénzügyi ellenőrzését a 7b. cikknek való megfelelés biztosítása érdekében.

(3)
     
  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a független felügyeleti hatóság kijelöléséről.” [Mód. 103]

| 14. | A 9. cikk a következőképpen módosul:








  -a) | a 9. cikk (2) bekezdésének bevezető része helyébe a következő szöveg lép:



  „(2)   A tagállamok döntenek az ezen irányelvből származó bevételek felhasználásáról. A közlekedési hálózat egésze fejlődésének elősegítése érdekében az infrastruktúra-

  infrastruktúra-használati
  és külsőköltség-díjakból származó bevételt, vagy az e bevételek értékével megegyező összeget a közlekedési ágazat javára

  az úthálózat karbantartására és fenntartására
  és a teljes közlekedési rendszer optimalizálására fordítják

  kell fordítani
  . A külsőköltség-díjakból származó bevételeket vagy az e bevételek értékével megegyező összeget a közlekedés fenntarthatóbbá tételére kell fordítani, többek között az alábbiak
  közül
  legalább egyikére

  az egyikre
  :
  ”; [Mód. 104] |
| --- | --- | --- |

14.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

-a)

-a)

a 9. cikk (2) bekezdésének bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

a 9. cikk (2) bekezdésének bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A tagállamok döntenek az ezen irányelvből származó bevételek felhasználásáról. A közlekedési hálózat egésze fejlődésének elősegítése érdekében az infrastruktúra-

  infrastruktúra-használati
  és külsőköltség-díjakból származó bevételt, vagy az e bevételek értékével megegyező összeget a közlekedési ágazat javára

  az úthálózat karbantartására és fenntartására
  és a teljes közlekedési rendszer optimalizálására fordítják

  kell fordítani
  . A külsőköltség-díjakból származó bevételeket vagy az e bevételek értékével megegyező összeget a közlekedés fenntarthatóbbá tételére kell fordítani, többek között az alábbiak
  közül
  legalább egyikére

  az egyikre
  :
  ”; [Mód. 104]

| -aa) | a (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:








  „b) | a közúti közlekedésnek tulajdonítható környezetszennyezés forrásnál
  való

  levegőszennyezés és zajártalom
  csökkentése;
  ”; [Mód. 105] |
| --- | --- | --- |

-aa)

-aa)

a (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

a (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a közúti közlekedésnek tulajdonítható környezetszennyezés forrásnál
  való

  levegőszennyezés és zajártalom
  csökkentése;
  ”; [Mód. 105]

környezetszennyezés forrásnál

való

levegőszennyezés és zajártalom

”;

| -ab) | a (2) bekezdés a következő ponttal egészül ki:










  „ba) | a közösségi és fenntartható közlekedési módok finanszírozása;”; [Mód. 106] |
| --- | --- | --- |

-ab)

-ab)

a (2) bekezdés a következő ponttal egészül ki:

a (2) bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„ba)

„ba)

a közösségi és fenntartható közlekedési módok finanszírozása;”; [Mód. 106]

a közösségi és fenntartható közlekedési módok finanszírozása;”;

| -ac) | a (2) bekezdés e) pontja helyébe a következő szöveg lép:








  „e) | a
  2014/94/EU irányelvvel összhangban alternatív üzemanyagokkal működő infrastruktúra és a
  közlekedés résztvevői által igénybe vehető alternatív infrastruktúra

  szolgáltatások
  fejlesztése és/vagy a meglévő kapacitás növelése;”; [Mód. 107] |
| --- | --- | --- |

-ac)

-ac)

a (2) bekezdés e) pontja helyébe a következő szöveg lép:

a (2) bekezdés e) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„e)

a
  2014/94/EU irányelvvel összhangban alternatív üzemanyagokkal működő infrastruktúra és a
  közlekedés résztvevői által igénybe vehető alternatív infrastruktúra

  szolgáltatások
  fejlesztése és/vagy a meglévő kapacitás növelése;”; [Mód. 107]

2014/94/EU irányelvvel összhangban alternatív üzemanyagokkal működő infrastruktúra és a

infrastruktúra

szolgáltatások

”; [Mód. 107]

| -ad) | a (2) bekezdés f) pontja helyébe a következő szöveg lép:








  „f) | a transzeurópai közlekedési hálózat támogatása
  és a szűk keresztmetszetek megszüntetése
  ;”; [Mód. 108] |
| --- | --- | --- |

-ad)

-ad)

a (2) bekezdés f) pontja helyébe a következő szöveg lép:

a (2) bekezdés f) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„f)

a transzeurópai közlekedési hálózat támogatása
  és a szűk keresztmetszetek megszüntetése
  ;”; [Mód. 108]

és a szűk keresztmetszetek megszüntetése

”; [Mód. 108]

| -ae) | a (2) bekezdés h) alpontja helyébe a következő szöveg lép:








  „h) | a közúti közlekedés biztonságának javítása
  és a biztonságos közúti infrastruktúra
  ; valamint”; [Mód. 109] |
| --- | --- | --- |

-ae)

-ae)

a (2) bekezdés h) alpontja helyébe a következő szöveg lép:

a (2) bekezdés h) alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„h)

a közúti közlekedés biztonságának javítása
  és a biztonságos közúti infrastruktúra
  ; valamint”; [Mód. 109]

és a biztonságos közúti infrastruktúra

”; [Mód. 109]

| -af) | a (2) bekezdés i) pontja helyébe a következő szöveg lép:








  „i) | biztonságos parkolóhelyek

  és biztosított parkolók
  biztosítása;”; [Mód. 110] |
| --- | --- | --- |

-af)

-af)

a (2) bekezdés i) pontja helyébe a következő szöveg lép:

a (2) bekezdés i) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„i)

biztonságos parkolóhelyek

  és biztosított parkolók
  biztosítása;”; [Mód. 110]

parkolóhelyek

és biztosított parkolók

;”; [Mód. 110]

| a) | a (2) bekezdés második albekezdését el kell hagyni; |
| --- | --- |

a)

a (2) bekezdés második albekezdését el kell hagyni;

| b) | a szöveg a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   A dugódíjakból származó bevételeket vagy az e bevételek értékével megegyező összeget a torlódás problémájának kezelésére kell fordítani, elsősorban

  például
  a következők révén: [Mód. 111]







  a) | a közösségi közlekedési infrastruktúra és szolgáltatások támogatása; |
| --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A dugódíjakból származó bevételeket vagy az e bevételek értékével megegyező összeget a torlódás problémájának kezelésére kell fordítani, elsősorban

  például
  a következők révén: [Mód. 111]

a)

a közösségi közlekedési infrastruktúra és szolgáltatások támogatása;

| b) | az útszűkületek

  a szűk keresztmetszetek és a hiányzó összeköttetések
  megszüntetése
  az olyan hálózataikban, ahol használati díjat alkalmaznak és
  a transzeurópai közlekedési hálózatban; [Mód. 112] |
| --- | --- |

b)

az útszűkületek

  a szűk keresztmetszetek és a hiányzó összeköttetések
  megszüntetése
  az olyan hálózataikban, ahol használati díjat alkalmaznak és
  a transzeurópai közlekedési hálózatban; [Mód. 112]

| c) | a közlekedők által igénybe vehető alternatív infrastruktúra
  és multimodális csomópontok
  fejlesztése.”; [Mód. 113] |
| --- | --- |

c)

a közlekedők által igénybe vehető alternatív infrastruktúra
  és multimodális csomópontok
  fejlesztése.”; [Mód. 113]

| ba) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:





  „(3a)
     
  Az infrastruktúra-használati díjakból és külsőköltség-díjakból származó bevételeket azon a területen kell felhasználni, amelyen a díjfizetés ellenében használható útszakasz található.” [Mód. 114] |
| --- | --- |

ba)

ba)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)
     
  Az infrastruktúra-használati díjakból és külsőköltség-díjakból származó bevételeket azon a területen kell felhasználni, amelyen a díjfizetés ellenében használható útszakasz található.” [Mód. 114]

| 15. | A 9d. és 9e. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „9d. cikk
  A Bizottság a 9e. cikkel összhangban felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, és korrigálja a 0. mellékletet, a IIIb. mellékletben szereplő 1. és 2. táblázat összegeit, valamint a IIIa. melléklet 4.1 és 4.2 szakaszában szereplő képleteket, hogy azok megfeleljenek a tudományos és technikai fejlődésnek.


  9e. cikk

  (1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.


  (2)   A Bizottságnak a 7 g. cikk (4) bekezdésében, a 7ga. cikk (4) bekezdésében és a 9d. cikkben adott felhatalmazás ... [beírandó dátum: ezen irányelv hatálybalépésének napja

  említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása 5 éves időtartamra szól ... [ezen irányelv hatálybalépésének időpontja
  ]-tól/-től határozatlan időre szól

  kezdődő hatállyal
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt. [Mód. 115]



  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 7 g. cikk (4) bekezdése, a 7ga. cikk (4) bekezdése és a 9d. cikk szerinti felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az adott határozatban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.


  (4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.


  (5)   A Bizottság egy felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.


  (6)   A 7 g. cikk (4) bekezdése, a 7ga. cikk (4) bekezdése és a 9d. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.” |
| --- | --- |

15.

A 9d. és 9e. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„9d. cikk

A Bizottság a 9e. cikkel összhangban felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, és korrigálja a 0. mellékletet, a IIIb. mellékletben szereplő 1. és 2. táblázat összegeit, valamint a IIIa. melléklet 4.1 és 4.2 szakaszában szereplő képleteket, hogy azok megfeleljenek a tudományos és technikai fejlődésnek.

9e. cikk

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 7 g. cikk (4) bekezdésében, a 7ga. cikk (4) bekezdésében és a 9d. cikkben adott felhatalmazás ... [beírandó dátum: ezen irányelv hatálybalépésének napja

  említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása 5 éves időtartamra szól ... [ezen irányelv hatálybalépésének időpontja
  ]-tól/-től határozatlan időre szól

  kezdődő hatállyal
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt. [Mód. 115]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 7 g. cikk (4) bekezdése, a 7ga. cikk (4) bekezdése és a 9d. cikk szerinti felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az adott határozatban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság egy felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 7 g. cikk (4) bekezdése, a 7ga. cikk (4) bekezdése és a 9d. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.”

| 16. | A 9f. és a 9 g. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

16.

A 9f. és a 9 g. cikket el kell hagyni.

| 17. | A 10a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A II. mellékletben foglalt, euróban kifejezett összegeket, valamint a IIIb. melléklet 1. és 2. táblázatában foglalt, centben kifejezett összegeket kétévente korrigálni kell annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a Bizottság (Eurostat) által közzétett uniós szintű harmonizált fogyasztói árindexben – kivéve az energiát és a feldolgozatlan élelmiszereket – bekövetkezett változásokat. Az első kiigazítást ... [a jelen irányelv hatálybalépését követő két év utáni év]. március 31-ig kell elvégezni.
  Az összegek kiigazítására automatikusan kerül sor oly módon, hogy az euróban vagy centben kifejezett kiindulási összeget megnövelik a változásnak az árindexben szereplő százalékos értékével. Az így kapott összegeket a II. mellékletre tekintettel a legközelebbi egész euróra, a IIIb. mellékletre tekintettel a legközelebbi centtizedre kell felkerekíteni.


  (2)   A Bizottságnak az (1) bekezdésben említett kiigazított összegeket az (1) bekezdésben említett két naptári évet követő év március 31-ig közzé kell tennie az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A kiigazított összegek a közzétételt követő hónap első napján lépnek hatályba.” |
| --- | --- |

17.

A 10a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A II. mellékletben foglalt, euróban kifejezett összegeket, valamint a IIIb. melléklet 1. és 2. táblázatában foglalt, centben kifejezett összegeket kétévente korrigálni kell annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a Bizottság (Eurostat) által közzétett uniós szintű harmonizált fogyasztói árindexben – kivéve az energiát és a feldolgozatlan élelmiszereket – bekövetkezett változásokat. Az első kiigazítást ... [a jelen irányelv hatálybalépését követő két év utáni év]. március 31-ig kell elvégezni.

Az összegek kiigazítására automatikusan kerül sor oly módon, hogy az euróban vagy centben kifejezett kiindulási összeget megnövelik a változásnak az árindexben szereplő százalékos értékével. Az így kapott összegeket a II. mellékletre tekintettel a legközelebbi egész euróra, a IIIb. mellékletre tekintettel a legközelebbi centtizedre kell felkerekíteni.

(2)   A Bizottságnak az (1) bekezdésben említett kiigazított összegeket az (1) bekezdésben említett két naptári évet követő év március 31-ig közzé kell tennie az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A kiigazított összegek a közzétételt követő hónap első napján lépnek hatályba.”

| 18. | A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „11. cikk



  (-1)
     
  A tagállamok vagy az illetékes hatóságok a legátláthatóbb és legegyértelműbb módon tájékoztatást adnak az úthasználóktól származó bevételek felhasználásáról. [Mód. 116]



  (1)   A tagállamoknak a (2) és a (3) bekezdésben meghatározott módon minden évben összesített formában jelentést kell közzétenniük a területükön kiszabott úthasználati díjakról és használati díjakról, amelyben tájékoztatást adnak a bevételek felhasználásáról és azoknak az utaknak a minőségéről is, amelyekre úthasználati díjat vagy használati díjat vetettek ki.


  (2)   Az (1) bekezdés értelmében közzétett jelentésnek a következőkről kell tájékoztatást adnia:






  a) | a járműosztályok, az úttípusok és az időszakok minden egyes kombinációjára kiszabott külsőköltség-díj; |
| --- | --- | --- |

18.

A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„11. cikk

(-1)
     
  A tagállamok vagy az illetékes hatóságok a legátláthatóbb és legegyértelműbb módon tájékoztatást adnak az úthasználóktól származó bevételek felhasználásáról. [Mód. 116]

(1)   A tagállamoknak a (2) és a (3) bekezdésben meghatározott módon minden évben összesített formában jelentést kell közzétenniük a területükön kiszabott úthasználati díjakról és használati díjakról, amelyben tájékoztatást adnak a bevételek felhasználásáról és azoknak az utaknak a minőségéről is, amelyekre úthasználati díjat vagy használati díjat vetettek ki.

(2)   Az (1) bekezdés értelmében közzétett jelentésnek a következőkről kell tájékoztatást adnia:

a)

a járműosztályok, az úttípusok és az időszakok minden egyes kombinációjára kiszabott külsőköltség-díj;

| b) | az infrastruktúradíjak járműtípustól függő differenciálása; |
| --- | --- |

b)

az infrastruktúradíjak járműtípustól függő differenciálása;

| c) | a súlyozott átlagos infrastruktúradíjat és az infrastruktúradíjból származó összbevétel, kitérve a tényleges infrastruktúraköltségektől való, az infrastruktúradíj differenciálása miatt fellépő esetleges eltérésekre is; |
| --- | --- |

c)

a súlyozott átlagos infrastruktúradíjat és az infrastruktúradíjból származó összbevétel, kitérve a tényleges infrastruktúraköltségektől való, az infrastruktúradíj differenciálása miatt fellépő esetleges eltérésekre is;

| d) | a külsőköltség-díjakból származó összbevétel; |
| --- | --- |

d)

a külsőköltség-díjakból származó összbevétel;

| e) | a dugódíjakból származó összbevétel; |
| --- | --- |

e)

a dugódíjakból származó összbevétel;

| ea) | a feláron keresztül beszedett teljes bevétel, és az, hogy mely útszakaszokra vetették ki azt; [Mód. 117] |
| --- | --- |

ea)

a feláron keresztül beszedett teljes bevétel, és az, hogy mely útszakaszokra vetették ki azt; [Mód. 117]

| f) | az úthasználati díjakból és/vagy használati díjakból származó összbevétel; |
| --- | --- |

f)

az úthasználati díjakból és/vagy használati díjakból származó összbevétel;

| g) | tájékoztatás az irányelv alkalmazása által generált bevételek felhasználásáról, és arról, hogy ez hogyan tette lehetővé a tagállamok számára a 9. cikk (2) és (3) bekezdésében említett célok teljesítését; |
| --- | --- |

g)

tájékoztatás az irányelv alkalmazása által generált bevételek felhasználásáról, és arról, hogy ez hogyan tette lehetővé a tagállamok számára a 9. cikk (2) és (3) bekezdésében említett célok teljesítését;

| h) | objektív kritériumokon alapuló értékelés a tagállam területén található közúti infrastruktúra karbantartottságának állapotáról, valamint annak az előző jelentés óta történt változásáról; |
| --- | --- |

h)

objektív kritériumokon alapuló értékelés a tagállam területén található közúti infrastruktúra karbantartottságának állapotáról, valamint annak az előző jelentés óta történt változásáról;

| i) | a torlódás mértékének kiértékelése csúcsforgalmi időszakban az úthasználatidíj-fizetési kötelezettség alá eső hálózaton, az érintett hálózat reprezentatív számú útszakaszán végzett valós forgalomfigyelés alapján, valamint az előző jelentés óta történt változás. |
| --- | --- |

i)

a torlódás mértékének kiértékelése csúcsforgalmi időszakban az úthasználatidíj-fizetési kötelezettség alá eső hálózaton, az érintett hálózat reprezentatív számú útszakaszán végzett valós forgalomfigyelés alapján, valamint az előző jelentés óta történt változás.

(3)   Az úthasználatidíj- vagy használatidíj-fizetési kötelezettség alá eső úthálózati szakaszok minőségének kiértékeléséhez a tagállamoknak fő teljesítménymutatókat kell használniuk. A mutatóknak legalább az alábbiakra kell vonatkozniuk:

| a) | az útfelület minősége; |
| --- | --- |

a)

az útfelület minősége;

| b) | a közúti közlekedésbiztonság; |
| --- | --- |

b)

a közúti közlekedésbiztonság;

| c) | a torlódás mértéke. |
| --- | --- |

c)

a torlódás mértéke.

(3a)
     
  A tagállamok nyilvánosan elérhetővé teszik az infrastruktúra-használati díjak és a külsőköltség-díjak újbóli befektetésének köszönhetően elért eredményeket, valamint a megnövekedett közúti közlekedésbiztonság, a csökkenő környezeti hatás és a csökkenő közúti torlódások tekintetében tapasztalható előnyöket. [Mód. 118]

(4)   ... [a felülvizsgált irányelv hatálybalépésének időpontja]-tól/-től számított három éven belül a Bizottságnak a 9c. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban végrehajtási jogi aktust kell elfogadnia a mutatók harmonizált készletének meghatározása érdekében.

(5)   ... [a felülvizsgált irányelv hatálybalépésének időpontja]-tól/-től számított hat éven belül a Bizottságnak jelentést kell közzétennie azzal kapcsolatban, hogy a tagállamok hogyan alkalmazták a (4) bekezdésben említett mutatókat.

(5a)
     
  Az ezen irányelv hatálybalépését követő öt éven belül a Bizottság jelentést nyújt be a kibocsátásmentes járművek piaci részesedésének alakulásáról, és szükség esetén felülvizsgálja a kibocsátásmentes járművekre alkalmazott csökkentési rátát.
  ”[Mód. 119]

| 19. | A mellékletek a következőképpen módosulnak:






  a) | A 0., a IIIa., a IIIb. és a IV. melléklet ezen irányelv melléklete szerint módosul; |
| --- | --- | --- |

19.

A mellékletek a következőképpen módosulnak:

a)

A 0., a IIIa., a IIIb. és a IV. melléklet ezen irányelv melléklete szerint módosul;

| b) | Az V., a VI. és a VII. melléklet ezen irányelv melléklete szerint kerül hozzáadásra. |
| --- | --- |

b)

Az V., a VI. és a VII. melléklet ezen irányelv melléklete szerint kerül hozzáadásra.

2. cikk

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb (...)-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ..., -án/-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 81., 2018.3.2., 188. o.

1

(2)  HL C 176., 2018.5.23., 66. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2018. október 25-i álláspontja.

3

(4)  2011. március 28-i Fehér könyv: „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” (COM(2011)0144).

4

(5)  COM(2016)0501.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1999/62/EK irányelve (1999. június 17.) a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról (HL L 187., 1999.7.20., 42. o.).

6

(7)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1071/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 300., 2009.11.14., 51. o.).

7

Az Európai Parlament és a Tanács 1071/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 300., 2009.11.14., 51. o.).

(8)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1072/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól (HL L 300., 2009.11.14., 72. o.).

8

Az Európai Parlament és a Tanács 1072/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól (HL L 300., 2009.11.14., 72. o.).

(9)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 165/2014/EU rendelete (2014. február 4.) a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 60., 2014.2.28., 1. o.).

9

Az Európai Parlament és a Tanács 165/2014/EU rendelete (2014. február 4.) a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 60., 2014.2.28., 1. o.).

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/52/EK irányelve (2004. április 29.) a Közösségen belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról (HL L 166., 2004.4.30., 124. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/50/EK irányelve (2008. május 21.) a környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról (HL L 152., 2008.6.11., 1. o.).

11

(12)  A Bizottság (EU) 2016/427 rendelete (2016. március 10.) a 692/2008/EK rendeletnek a könnyű személy- és haszongépjárművek kibocsátásai (Euro 6) tekintetében történő módosításáról (HL L 82., 2016.3.31., 1. o.).

12

(13)  A Bizottság (EU) 2016/646 rendelete (2016. április 20.) a 692/2008/EK rendeletnek a könnyű személy- és haszongépjárművek kibocsátásai (Euro 6) tekintetében történő módosításáról (HL L 109., 2016.4.26., 1. o.).

13

(14)  ...

14

(15)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/96/EK irányelve (2008. november 19.) a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezeléséről (HL L 319., 2008.11.29., 59. o.).

15

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/96/EK irányelve (2008. november 19.) a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezeléséről (HL L 319., 2008.11.29., 59. o.).

(16)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

17

---

MELLÉKLET

| 1. | A 0., a III., a IIIa., a IIIb. és a IV. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a 0. melléklet 3. szakasza a következőképpen módosul:






  i. | a cím helyébe a következő szöveg lép:






  „3 | »EURO III«/»EURO IV«/»EURO V« járművek”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

A 0., a III., a IIIa., a IIIb. és a IV. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a 0. melléklet 3. szakasza a következőképpen módosul:

i.

a cím helyébe a következő szöveg lép:

„3

| ii. | a táblázatban az „»EEV járműre” vonatkozó sort el kell hagyni; |
| --- | --- |

ii.

a táblázatban az „»EEV járműre” vonatkozó sort el kell hagyni;

| iii. | a szöveg a következővel egészül ki:
  „Euro VI kibocsátási határértékek | Határértékek |
| --- | --- | --- |
| | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | Metántól különböző szénhidrogének
  (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOX
   (1)

  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | Részecskék (PM) tömege
  (mg/kWh) | Részecskék (PM) száma
  (szám/kWh) |
| WHSC (CI) | , | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 x 1011 |
| WHTC (CI) | , | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| WHTC (PI) | , | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| Megjegyzés:
  PI = Szikragyújtás.
  CI = Kompressziós gyújtás. |

iii.

a szöveg a következővel egészül ki:

„Euro VI kibocsátási határértékek

Határértékek

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

Metántól különböző szénhidrogének

(mg/kWh)

CH4

(mg/kWh)

NOX
   (1)

(mg/kWh)

NH3

(ppm)

Részecskék (PM) tömege

(mg/kWh)

Részecskék (PM) száma

(szám/kWh)

WHSC (CI)

,

130

400

10

10

8,0 x 1011

WHTC (CI)

,

160

460

10

10

6,0 x 1011

WHTC (PI)

,

160

500

460

10

10

6,0 x 1011

Megjegyzés:

PI = Szikragyújtás.

CI = Kompressziós gyújtás.

| b) | A III. melléklet a következőképpen módosul:






  i. | A 2. szakasz a következőképpen módosul:






  — | a 2.1. pont hatodik francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „— | A költségek nehézgépjárművekre

  egyes gépjárműtípusokra
  eső arányát objektív és átlátható módon kell megállapítani, figyelembe véve a
  z egyes gépjárműtípusok
  hálózaton várható nehézgépjármű-forgalom

  forgalmának
  arányát és a járulékos költségeket. Ebből a célból a nehézgépjárművek által megtett járműkilométereket objektíven igazolható, például az ezen melléklet 4. pontjában (*1) meghatározottak szerinti „ekvivalenciafaktorok” alkalmazásával ki lehet igazítani. [Mód. 120] |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

A III. melléklet a következőképpen módosul:

i.

A 2. szakasz a következőképpen módosul:

—

a 2.1. pont hatodik francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„—

A költségek nehézgépjárművekre

  egyes gépjárműtípusokra
  eső arányát objektív és átlátható módon kell megállapítani, figyelembe véve a
  z egyes gépjárműtípusok
  hálózaton várható nehézgépjármű-forgalom

  forgalmának
  arányát és a járulékos költségeket. Ebből a célból a nehézgépjárművek által megtett járműkilométereket objektíven igazolható, például az ezen melléklet 4. pontjában (*1) meghatározottak szerinti „ekvivalenciafaktorok” alkalmazásával ki lehet igazítani. [Mód. 120]

| — | a 2.2. pontban a második francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „— | Ezen költségeket a nehézgépjárművek és az egyéb forgalom

  a könnyűgépjárművek
  között a járműkilométerek tényleges és előre jelzett megoszlása alapján kell megosztani, és objektíven igazolható, például a 4. pontban meghatározottak szerinti ekvivalenciafaktorok alkalmazásával ki lehet igazítani.”; [Mód. 121] |
| --- | --- | --- |

—

a 2.2. pontban a második francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„—

Ezen költségeket a nehézgépjárművek és az egyéb forgalom

  a könnyűgépjárművek
  között a járműkilométerek tényleges és előre jelzett megoszlása alapján kell megosztani, és objektíven igazolható, például a 4. pontban meghatározottak szerinti ekvivalenciafaktorok alkalmazásával ki lehet igazítani.”; [Mód. 121]

| ii. | A 4. szakasz címe és első francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „4. | A NEHÉZGÉPJÁRMŰ-FORGALOMBÓL VALÓ RÉSZESEDÉS, EKVIVALENCIAFAKTOROK ÉS KORREKCIÓS MECHANIZMUS






  — | Az autópályadíjakat a nehézgépjárművek járműkilométerekből való tényleges vagy előre jelzett részesedése alapján kell számítani, amely igény esetén – a nehézgépjárművek használatából eredő magasabb infrastruktúra-építési és -javítási költségek számításba vételére szolgáló – ekvivalenciafaktorok alkalmazásával kiigazítható.”; |
| --- | --- | --- | --- |

ii.

A 4. szakasz címe és első francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„4.

—

Az autópályadíjakat a nehézgépjárművek járműkilométerekből való tényleges vagy előre jelzett részesedése alapján kell számítani, amely igény esetén – a nehézgépjárművek használatából eredő magasabb infrastruktúra-építési és -javítási költségek számításba vételére szolgáló – ekvivalenciafaktorok alkalmazásával kiigazítható.”;

| c) | A IIIa. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
  „IIIa. MELLÉKLET
  A KÜLSŐKÖLTSÉG-DÍJ KIVETÉSÉNEK MINIMUMKÖVETELMÉNYEI
  Ez a melléklet meghatározza a külsőköltség-díj kivetésének, valamint adott esetben a legnagyobb külsőköltség-díj kiszámításának minimumkövetelményeit.
  1.   Az érintett közúthálózat-részek
  A tagállam köteles pontosan megjelölni, hogy közúthálózatának mely részén vagy részein vet ki külsőköltség-díjat.

  Ha a tagállam a transzeurópai hálózat saját területéhez tartozó közúthálózatnak csak egy részén vagy bizonyos részein kíván külsőköltség-díjat kivetni, akkor e rész vagy ezen részek kiválasztását olyan elemzésnek kell megelőznie, amelynek során megállapítást nyert, hogy:







  — | azon utak járművek általi igénybevétele, amelyeken a tagállam külsőköltség-díjat vet ki, az átlagosnál nagyobb mértékű környezetkárosítást eredményez, a levegőminőségi jelentéstétellel, a nemzeti emissziókataszterekel, a forgalom mennyiségével, valamint zaj tekintetében a 2002/49/EK irányelvvel összhangban értékelve, vagy |
| --- | --- | --- |

c)

A IIIa. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„IIIa. MELLÉKLET

A KÜLSŐKÖLTSÉG-DÍJ KIVETÉSÉNEK MINIMUMKÖVETELMÉNYEI

Ez a melléklet meghatározza a külsőköltség-díj kivetésének, valamint adott esetben a legnagyobb külsőköltség-díj kiszámításának minimumkövetelményeit.

1.   Az érintett közúthálózat-részek

A tagállam köteles pontosan megjelölni, hogy közúthálózatának mely részén vagy részein vet ki külsőköltség-díjat.

Ha a tagállam a transzeurópai hálózat saját területéhez tartozó közúthálózatnak csak egy részén vagy bizonyos részein kíván külsőköltség-díjat kivetni, akkor e rész vagy ezen részek kiválasztását olyan elemzésnek kell megelőznie, amelynek során megállapítást nyert, hogy:

—

azon utak járművek általi igénybevétele, amelyeken a tagállam külsőköltség-díjat vet ki, az átlagosnál nagyobb mértékű környezetkárosítást eredményez, a levegőminőségi jelentéstétellel, a nemzeti emissziókataszterekel, a forgalom mennyiségével, valamint zaj tekintetében a 2002/49/EK irányelvvel összhangban értékelve, vagy

| — | a külsőköltség-díjnak a saját területéhez tartozó közúthálózat más részein való alkalmazása káros hatással lehet a környezetre vagy a közúti közlekedésbiztonságra, vagy ezen utak esetében a külsőköltség-díj kivetése és beszedése aránytalan költséggel járna.
  [Mód. 122] |
| --- | --- |

—

a külsőköltség-díjnak a saját területéhez tartozó közúthálózat más részein való alkalmazása káros hatással lehet a környezetre vagy a közúti közlekedésbiztonságra, vagy ezen utak esetében a külsőköltség-díj kivetése és beszedése aránytalan költséggel járna.
  [Mód. 122]

2.   Az érintett járművek, utak és időszakok

Ha a tagállam a IIIb. mellékletben meghatározott referenciaértéknél nagyobb összegű külsőköltség-díjat kíván alkalmazni, akkor tájékoztatja a Bizottságot a járművek osztályozásáról, amely alapján a külsőköltség-díj összege különbözik. Emellett tájékoztatja a Bizottságot azon közutak helyéről, amelyekre nagyobb összegű külsőköltség-díjat alkalmaznak (a továbbiakban: »külvárosi utak [beleértve az autópályákat is]«), valamint azon közutak helyéről, amelyekre kisebb összegű külsőköltség-díjat alkalmaznak (a továbbiakban: »településeket összekötő utak [beleértve az autópályákat is]«).

A tagállam a fentieken túl szükség szerint tájékoztatja a Bizottságot azon éjszakai időszakról, amelyben a nagyobb zajterhelésre való tekintettel nagyobb összegű külsőzajköltség-díj vethető ki.

A közutak külvárosi utakként (beleértve az autópályákat is) vagy településeket összekötő utakként (beleértve az autópályákat is) történő osztályozásának, valamint az egyes időszakok meghatározásának olyan objektív kritériumokon kell alapulnia, amelyek a közút és a közút környezete szennyezéssel szembeni kitettségének szintjével állnak összefüggésben, így például figyelembe kell venni a népsűrűséget, a légszennyezés (különösen a PM10 és az NO2) éves mediánját, és (a PM10 esetében) a napok és (az NO2 esetében) az órák számát, amely alatt a szennyezés mértéke meghaladja a 2008/50/EK irányelvben meghatározott értékhatárokat. Az alkalmazott kritériumokat a tájékoztatásban meg kell jelölni. [Mód. 123]

3.   A díj összege

E szakasz akkor alkalmazandó, ha a tagállam a IIIb. mellékletben meghatározott referenciaértéknél nagyobb összegű külsőköltség-díjat kíván alkalmazni.

A tagállam vagy adott esetben egy független hatóság minden egyes járműosztályra, közúttípusra és időszakra egy egységes egyedi összeget határoz meg. Az így létrejövő díjstruktúrának átláthatónak kell lennie, azt nyilvánosságra kell hozni, és valamennyi úthasználó számára azonos feltételekkel hozzáférhetővé kell tenni. Gondoskodni kell arról, hogy a közzétételre a végrehajtás időpontja előtt kellő időben sor kerüljön. Minden olyan paramétert, adatot és egyéb információt, amely a különböző külső költségelemek kiszámításának megértéséhez szükséges, nyilvánosságra kell hozni.

A díjak megállapítása során a tagállam vagy adott esetben egy független hatóság a hatékony árképzés elvét követve jár el, vagyis olyan árakat alakít ki, amelyek a díjfizetésre kötelezett jármű használatából fakadó társadalmi határköltséget közelítik.

A díjak megállapítása előtt meg kell fontolni a forgalom más útra terelődésének kockázatát is, valamint a közúti közlekedésbiztonságra, a környezetre és a forgalmi torlódásokra gyakorolt káros hatásokat, valamint az említett kockázatok enyhítésének lehetőségeit is.

A tagállam vagy adott esetben egy független hatóság figyelemmel kíséri, hogy a díjmegállapítási rendszer mennyire hatékony a közúti közlekedésből eredő környezetkárosítás mérséklésében. A tagállam a közlekedés iránti kínálat és kereslet változásainak függvényében szükség esetén kétévente kiigazítja a díjstruktúrát és az adott járműosztályra, úttípusra és időszakra vonatkozó díjtételek összegét.

4.   Külsőköltség-elemek

4.1.   A közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés költsége

Ha a tagállam a IIIb. mellékletben meghatározott referenciaértéknél nagyobb összegű külsőköltség-díjat kíván alkalmazni, akkor a tagállam vagy adott esetben egy független hatóság a közlekedésnek tulajdonítható levegőszennyezés kivethető költségét a következő képlet szerint határozza meg:

Image 1

ahol:

| — | PCVij | = | az i. járműosztály által a j. úttípuson okozott levegőszennyezés költsége (EUR/járműkilométer), |
| --- | --- | --- | --- |
| — | EFik | = | az i. járműosztály k. szennyező anyagra vonatkozó kibocsátási tényezője (gramm/járműkilométer), |
| — | PCjk | = | a j. úttípus esetében a k. szennyező anyag pénzben kifejezett költsége (EUR/gramm). |

—

PCVij

=

az i. járműosztály által a j. úttípuson okozott levegőszennyezés költsége (EUR/járműkilométer),

—

EFik

=

az i. járműosztály k. szennyező anyagra vonatkozó kibocsátási tényezője (gramm/járműkilométer),

—

PCjk

=

a j. úttípus esetében a k. szennyező anyag pénzben kifejezett költsége (EUR/gramm).

A kibocsátási tényezőket az egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről szóló (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (*2) előírt nemzeti emissziókataszter összeállítása során a tagállamok által alkalmazott értékkel azonos értéken kell figyelembe venni (ehhez az EMEP/EEA által, a légszennyező anyagok emissziókataszterének összeállításához kiadott útmutatót kell használni (*3)). A szennyező anyagok pénzben kifejezett költségét a tagállam vagy adott esetben a 7c. cikk (4) bekezdésében említett független hatóság becsüli meg tudományosan igazolt módszerek alkalmazásával.

A tagállam vagy adott esetben egy független hatóság – a levegőszennyező anyagokra vonatkozó mérési adatok és a levegőszennyező anyagok pénzben kifejezett költségének helyileg érvényes értéke felhasználásával – tudományosan igazolt alternatív módszereket is alkalmazhat a levegőszennyezés költségének kiszámítása során.

4.2.   A közlekedésnek tulajdonítható zajártalom költsége

Ha a tagállam a IIIb. mellékletben meghatározott referenciaértéknél nagyobb összegű külsőköltség-díjat kíván alkalmazni, akkor a tagállam vagy adott esetben egy független hatóság a közlekedésnek tulajdonítható zajszennyezés kivethető költségét a következő képletek szerint határozza meg:

Image 2

ahol:

| — | NCVj = | a j. úttípuson egy nehéz tehergépjármű által okozott zajártalom költsége (EUR/járműkilométer), |
| --- | --- | --- |
| — | NCjk = | a j. úttípuson a k. zajszint által okozott zajártalom lakosonkénti költsége (EUR/fő), |
| — | POPk = | a k. napi zajszintnek kitett lakosok kilométerenkénti száma (fő/kilométer), |
| — | WADT = | a súlyozott átlagos napi forgalom (személygépkocsi-egyenérték) |
| — | a és b | a tagállamok által oly módon meghatározott súlyozó tényező, hogy az eredményként kapott jármű kilométerenkénti súlyozott átlagos zajártalmi díj egyezzen az NCVj (napi) értékével. |

—

NCVj =

a j. úttípuson egy nehéz tehergépjármű által okozott zajártalom költsége (EUR/járműkilométer),

—

NCjk =

a j. úttípuson a k. zajszint által okozott zajártalom lakosonkénti költsége (EUR/fő),

—

POPk =

a k. napi zajszintnek kitett lakosok kilométerenkénti száma (fő/kilométer),

—

WADT =

a súlyozott átlagos napi forgalom (személygépkocsi-egyenérték)

—

a és b

a tagállamok által oly módon meghatározott súlyozó tényező, hogy az eredményként kapott jármű kilométerenkénti súlyozott átlagos zajártalmi díj egyezzen az NCVj (napi) értékével.

A közlekedésnek tulajdonítható zajártalom a zajnak a közút környezetében lévő polgárok egészségére gyakorolt hatásával áll összefüggésben.

A k. zajszintnek kitett lakosok számát a 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*4) 7. cikke alapján elkészített stratégiai zajtérképekből kell átvenni.

A k. zajszintnek kitett egyetlen személyre eső költséget a tagállam vagy adott esetben független hatóság becsüli meg tudományosan igazolt módszerek alkalmazásával.

A súlyozott átlagos napi forgalom meghatározása során a nehéz tehergépjárművek és a személygépkocsik közötti „e” ekvivalenciafaktor alkalmazandó, amelyet az átlagos személygépkocsik és az átlagos nehéz tehergépjárművek zajkibocsátási szintje alapján, valamint a gépjárművek zajszintjéről és a csere-hangtompítórendszerekről, és a 2007/46/EK irányelv módosításáról, valamint a 70/157/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 540/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet figyelembevételével származtatták.

A tagállam vagy adott esetben egy független hatóság a kevésbé zajos járművek használatának ösztönzése érdekében differenciált zajártalmi díjakat állapíthat meg, feltéve, hogy ez nem vezet a külföldi járművek hátrányos megkülönböztetéséhez.

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 344., 2016.12.17., 1. o.)."

(*3)  Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség módszertana: http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2016"

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/49/EK irányelve (2002. június 25.) a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről (HL L 189., 2002.7.18., 12. o.)”;"

| d) | A IIIb. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
  „IIIb. MELLÉKLET
  A KÜLSŐKÖLTSÉG-DÍJ REFERENCIAÉRTÉKEI

  MINIMUMÉRTÉKEI


  Ez a melléklet meghatározza a külsőköltség-díj referenciaértékeit

  minimumértékeit
  , beleértve a lég-

  levegőszennyezés
  és zajszennyezés

  zajártalom
  költségét. [Mód. 126]

  1. táblázat: a nehéz tehergépjárművekre vonatkozó külsőköltség-díjak referenciaértékei

  minimumértékei [Mód. 127]









  Járműosztály | eurocent/járműkilométer | Külvárosi (2) | Településeket összekötő (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kevesebb
  mint 14 tonna
  megengedett legnagyobb össztömegű vagy két tengellyel rendelkező nehéz tehergépjárművek | EURO 0 | 13,3 | 8,3 |
| EURO I | 9,1 | 5,4 |
| EURO II | 8,8 | 5,4 |
| EURO III | 7,7 | 4,3 |
| EURO IV | 5,9 | 3,1 |
| EURO V | 5,7 | 1,9 |
| EURO VI | 3,2 | 0,6 |
| Az EURO VI-nál kevésbé szennyező | 2,5 | 0,3 |
| 14 és
  28 tonna közötti megengedett legnagyobb össztömegű vagy három
  tengellyel rendelkező nehéz tehergépjárművek | EURO 0 | 23,3 | 15,1 |
| EURO I | 16,4 | 10,1 |
| EURO II | 15,7 | 10,0 |
| EURO III | 13,5 | 8,2 |
| EURO IV | 9,5 | 5,7 |
| EURO V | 8,9 | 3,7 |
| EURO VI | 3,6 | 0,8 |
| Az EURO VI-nál kevésbé szennyező | 2,5 | 0,3 |
| 28 és 40 tonna
  közötti megengedett legnagyobb össztömegű vagy négy
  tengellyel rendelkező nehéz tehergépjárművek | EURO 0 | 30,4 | 19,7 |
| EURO I | 22,6 | 13,9 |
| EURO II | 21,3 | 13,9 |
| EURO III | 17,8 | 11,2 |
| EURO IV | 12,2 | 7,7 |
| EURO V | 9,2 | 4,0 |
| EURO VI | 3,5 | 0,8 |
| Az EURO VI-nál kevésbé szennyező | 2,5 | 0,3 |
| Több
  mint 40 tonna
  megengedett legnagyobb össztömegű vagy legalább öt tengellyel rendelkező nehéz tehergépjárművek | EURO 0 | 43,0 | 28,6 |
| EURO I | 31,5 | 19,8 |
| EURO II | 29,2 | 19,4 |
| EURO III | 24,0 | 15,6 |
| EURO IV | 16,2 | 10,6 |
| EURO V | 9,8 | 4,7 |
| EURO VI | 3,6 | 1,0 |
| Az EURO VI-nál kevésbé szennyező | 2,5 | 0,3 |

d)

A IIIb. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„IIIb. MELLÉKLET

A KÜLSŐKÖLTSÉG-DÍJ REFERENCIAÉRTÉKEI

  MINIMUMÉRTÉKEI

Ez a melléklet meghatározza a külsőköltség-díj referenciaértékeit

  minimumértékeit
  , beleértve a lég-

  levegőszennyezés
  és zajszennyezés

  zajártalom
  költségét. [Mód. 126]

1. táblázat: a nehéz tehergépjárművekre vonatkozó külsőköltség-díjak referenciaértékei

  minimumértékei [Mód. 127]

Járműosztály

eurocent/járműkilométer

Külvárosi (2)

Településeket összekötő (3)

Kevesebb

mint 14 tonna

megengedett legnagyobb össztömegű vagy két tengellyel rendelkező nehéz tehergépjárművek

EURO 0

13,3

8,3

EURO I

9,1

5,4

EURO II

8,8

5,4

EURO III

7,7

4,3

EURO IV

5,9

3,1

EURO V

5,7

1,9

EURO VI

3,2

0,6

Az EURO VI-nál kevésbé szennyező

2,5

0,3

14 és

28 tonna közötti megengedett legnagyobb össztömegű vagy három

tengellyel rendelkező nehéz tehergépjárművek

EURO 0

23,3

15,1

EURO I

16,4

10,1

EURO II

15,7

10,0

EURO III

13,5

8,2

EURO IV

9,5

5,7

EURO V

8,9

3,7

EURO VI

3,6

0,8

Az EURO VI-nál kevésbé szennyező

2,5

0,3

28 és 40 tonna

közötti megengedett legnagyobb össztömegű vagy négy

tengellyel rendelkező nehéz tehergépjárművek

EURO 0

30,4

19,7

EURO I

22,6

13,9

EURO II

21,3

13,9

EURO III

17,8

11,2

EURO IV

12,2

7,7

EURO V

9,2

4,0

EURO VI

3,5

0,8

Az EURO VI-nál kevésbé szennyező

2,5

0,3

Több

mint 40 tonna

megengedett legnagyobb össztömegű vagy legalább öt tengellyel rendelkező nehéz tehergépjárművek

EURO 0

43,0

28,6

EURO I

31,5

19,8

EURO II

29,2

19,4

EURO III

24,0

15,6

EURO IV

16,2

10,6

EURO V

9,8

4,7

EURO VI

3,6

1,0

Az EURO VI-nál kevésbé szennyező

2,5

0,3

2. táblázat: a távolsági buszokra vonatkozó külsőköltség-díjak referenciaértékei

  minimumértékei [Mód. 128]

| Járműosztály | eurocent/járműkilométer | Külvárosi (4) | Településeket összekötő (5) |
| --- | --- | --- | --- |
| 18 tonna megengedett legnagyobb össztömegű
  vagy két tengellyel rendelkező távolsági buszok | EURO 0 | 20,3 | 13,1 |
| EURO I | 16,0 | 10,4 |
| EURO II | 15,6 | 9,9 |
| EURO III | 13,9 | 8,5 |
| EURO IV | 10,0 | 5,7 |
| EURO V | 9,0 | 5,0 |
| EURO VI | 2,8 | 0,8 |
| Az EURO VI-nál kevésbé szennyező | 1,4 | 0,2 |
| Több mint 18 tonna megengedett legnagyobb össztömegű,
  vagy legalább három tengellyel rendelkező távolsági buszok | EURO 0 | 24,9 | 16,2 |
| EURO I | 19,2 | 12,3 |
| EURO II | 18,5 | 12,0 |
| EURO III | 15,7 | 9,8 |
| EURO IV | 10,6 | 6,6 |
| EURO V | 10,2 | 5,2 |
| EURO VI | 2,8 | 0,8 |
| Az EURO VI-nál kevésbé szennyező | 1,4 | 0,2 |

Járműosztály

eurocent/járműkilométer

Külvárosi (4)

Településeket összekötő (5)

18 tonna megengedett legnagyobb össztömegű

vagy két tengellyel rendelkező távolsági buszok

EURO 0

20,3

13,1

EURO I

16,0

10,4

EURO II

15,6

9,9

EURO III

13,9

8,5

EURO IV

10,0

5,7

EURO V

9,0

5,0

EURO VI

2,8

0,8

Az EURO VI-nál kevésbé szennyező

1,4

0,2

Több mint 18 tonna megengedett legnagyobb össztömegű,

vagy legalább három tengellyel rendelkező távolsági buszok

EURO 0

24,9

16,2

EURO I

19,2

12,3

EURO II

18,5

12,0

EURO III

15,7

9,8

EURO IV

10,6

6,6

EURO V

10,2

5,2

EURO VI

2,8

0,8

Az EURO VI-nál kevésbé szennyező

1,4

0,2

Az 1. és a 2. táblázatban található értékek hegyvidéki területeken és agglomerációk körül – az alacsonyabb diszperzió, az utak meredeksége, a tengerszint feletti magasság vagy a hőmérsékleti inverzió által indokolt mértékben – legfeljebb kétszeres szorzóval

  négyszeres referenciaszorzóval
  kiigazíthatók.
  Ha van tudományos bizonyíték a hegyvidéki területtel vagy agglomerációval összefüggő magasabb szorzóra, ez a referenciaérték részletes indoklás alapján növelhető.
  ”; [Mód. 129]

3. táblázat: a járművekre vonatkozó külsőköltség-díjak referenciaértékei (€ct/vkm)

| Jármű | Motor | EURO osztály | Külvárosi | Településeket összekötő |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dízelüzemű személygépkocsi | <1,4 l | Euro 2 | 1,9 | 0,9 |
| | | Euro 3 | 1,6 | 0,9 |
| | | Euro 4 | 1,3 | 0,7 |
| | | Euro 5 | 0,9 | 0,5 |
| | | Euro 6 | 0,6 | 0,3 |
| | 1,4 -2,0 l | Euro 0 | 3,6 | 1,0 |
| | | Euro 1 | 1,9 | 0,9 |
| | | Euro 2 | 1,8 | 0,8 |
| | | Euro 3 | 1,7 | 0,9 |
| | | Euro 4 | 1,4 | 0,7 |
| | | Euro 5 | 0,9 | 0,5 |
| | | Euro 6 | 0,6 | 0,3 |
| | >2,0 l | Euro 0 | 3,9 | 1,3 |
| | | Euro 1 | 1,9 | 0,9 |
| | | Euro 2 | 1,8 | 0,9 |
| | | Euro 3 | 1,7 | 0,9 |
| | | Euro 4 | 1,4 | 0,7 |
| | | Euro 5 | 0,9 | 0,5 |
| | | Euro 6 | 0,6 | 0,3 |
| Benzinüzemű személygépkocsi | <1,4 l | Euro 0 | 3,7 | 2,4 |
| | | Euro 1 | 1,0 | 0,4 |
| | | Euro 2 | 0,7 | 0,3 |
| | | Euro 3 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 4 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 5 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 6 | 0,5 | 0,2 |
| | 1,4 -2,0 l | Euro 0 | 3,9 | 3,0 |
| | | Euro 1 | 1,1 | 0,4 |
| | | Euro 2 | 0,7 | 0,3 |
| | | Euro 3 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 4 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 5 | 0,4 | 0,2 |
| | | Euro 6 | 0,4 | 0,2 |
| | >2,0 l | Euro 0 | 4,0 | 3,0 |
| | | Euro 1 | 1,0 | 0,4 |
| | | Euro 2 | 0,5 | 0,3 |
| | | Euro 3 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 4 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 5 | 0,4 | 0,2 |
| | | Euro 6 | 0,4 | 0,2 |

Jármű

Motor

EURO osztály

Külvárosi

Településeket összekötő

Dízelüzemű személygépkocsi

<1,4 l

Euro 2

1,9

0,9

Euro 3

1,6

0,9

Euro 4

1,3

0,7

Euro 5

0,9

0,5

Euro 6

0,6

0,3

1,4 -2,0 l

Euro 0

3,6

1,0

Euro 1

1,9

0,9

Euro 2

1,8

0,8

Euro 3

1,7

0,9

Euro 4

1,4

0,7

Euro 5

0,9

0,5

Euro 6

0,6

0,3

>2,0 l

Euro 0

3,9

1,3

Euro 1

1,9

0,9

Euro 2

1,8

0,9

Euro 3

1,7

0,9

Euro 4

1,4

0,7

Euro 5

0,9

0,5

Euro 6

0,6

0,3

Benzinüzemű személygépkocsi

<1,4 l

Euro 0

3,7

2,4

Euro 1

1,0

0,4

Euro 2

0,7

0,3

Euro 3

0,5

0,2

Euro 4

0,5

0,2

Euro 5

0,5

0,2

Euro 6

0,5

0,2

1,4 -2,0 l

Euro 0

3,9

3,0

Euro 1

1,1

0,4

Euro 2

0,7

0,3

Euro 3

0,5

0,2

Euro 4

0,5

0,2

Euro 5

0,4

0,2

Euro 6

0,4

0,2

>2,0 l

Euro 0

4,0

3,0

Euro 1

1,0

0,4

Euro 2

0,5

0,3

Euro 3

0,5

0,2

Euro 4

0,5

0,2

Euro 5

0,4

0,2

Euro 6

0,4

0,2

[Mód. 124]

4. táblázat: a könnyű tehergépjárművekre vonatkozó külsőköltség-díjak minimumértékei (€ct/vkm)

| Jármű | EURO osztály | Külvárosi | Településeket összekötő |
| --- | --- | --- | --- |
| Benzinüzemű könnyű haszongépjármű | Euro 1 | 2,4 | 0,7 |
| | Euro 2 | 1,9 | 0,4 |
| | Euro 3 | 1,8 | 0,4 |
| | Euro 4 | 1,7 | 0,3 |
| | Euro 5 | 1,6 | 0,3 |
| | Euro 6 | 1,6 | 0,3 |
| Dízelüzemű könnyű haszongépjármű | Euro 1 | 4,0 | 1,7 |
| | Euro 2 | 4,1 | 1,7 |
| | Euro 3 | 3,5 | 1,3 |
| | Euro 4 | 3,0 | 1,1 |
| | Euro 5 | 2,2 | 0,8 |
| | Euro 6 | 1,9 | 0,5 |

Jármű

EURO osztály

Külvárosi

Településeket összekötő

Benzinüzemű könnyű haszongépjármű

Euro 1

2,4

0,7

Euro 2

1,9

0,4

Euro 3

1,8

0,4

Euro 4

1,7

0,3

Euro 5

1,6

0,3

Euro 6

1,6

0,3

Dízelüzemű könnyű haszongépjármű

Euro 1

4,0

1,7

Euro 2

4,1

1,7

Euro 3

3,5

1,3

Euro 4

3,0

1,1

Euro 5

2,2

0,8

Euro 6

1,9

0,5

; [Mód. 125]

| e) | A IV. mellékletben a „Járműszerelvények (csuklós járművek és közúti vontatók)” cím helyébe a következő szöveg lép:
  „JÁRMŰSZERELVÉNYEK (CSUKLÓS JÁRMŰVEK ÉS KÖZÚTI VONTATÓK)









  Légrugós vagy azzal egyenértékű tengelyfelfüggesztés | Egyéb tengelyfelfüggesztési rendszerek | Károsodási osztály |
| --- | --- | --- | --- |
| Tengelyek száma és megengedett legnagyobb össztömeg (tonna) | Tengelyek száma és megengedett legnagyobb össztömeg (tonna) | |
| Legalább | Kevesebb mint | Legalább | Kevesebb mint | |
| 2 + 1 tengelyes | |
| 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | I |
| 2 + 2 tengelyes | |
| 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | |
| 29 | 31 | 29 | 31 | II |
| 31 | 33 | 31 | 33 | |
| 33
  36 | 36
  38 | 33 | 36 | III |
| 2 + 3 tengelyes | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38 | 40 | III |
| 3 + 2 tengelyes | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38
  40 | 40
  44 | III |
| 40 | 44 | | | |
| 3 + 3 tengelyes | |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | I |
| | | 38 | 40 | II |
| 40 | 44 | 40 | 44 | |
| 7 tengelyes |
| 40 | 50 | 40 | 50 | II |
| 50 | 60 | 50 | 60 | III |
| 60 | | 60 | |
| 8 vagy 9 tengelyes |
| 40 | 50 | 40 | 50 | I |
| 50 | 60 | 50 | 60 | II |
| 60 | 60 | III”; |

e)

A IV. mellékletben a „Járműszerelvények (csuklós járművek és közúti vontatók)” cím helyébe a következő szöveg lép:

„JÁRMŰSZERELVÉNYEK (CSUKLÓS JÁRMŰVEK ÉS KÖZÚTI VONTATÓK)

Légrugós vagy azzal egyenértékű tengelyfelfüggesztés

Egyéb tengelyfelfüggesztési rendszerek

Károsodási osztály

Tengelyek száma és megengedett legnagyobb össztömeg (tonna)

Tengelyek száma és megengedett legnagyobb össztömeg (tonna)

Legalább

Kevesebb mint

Legalább

Kevesebb mint

2 + 1 tengelyes

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

I

2 + 2 tengelyes

23

25

26

28

25

26

28

29

23

25

26

28

25

26

28

29

29

31

29

31

II

31

33

31

33

33

36

36

38

33

36

III

2 + 3 tengelyes

II

36

38

38

40

36

38

38

40

III

3 + 2 tengelyes

II

36

38

38

40

36

38

38

40

40

44

III

40

44

3 + 3 tengelyes

36

38

38

40

36

38

I

38

40

II

40

44

40

44

7 tengelyes

40

50

40

50

II

50

60

50

60

III

60

60

8 vagy 9 tengelyes

40

50

40

50

I

50

60

50

60

II

60

60

III”;

| ea) | a IV. melléklet a következő ponttal egészül ki:




  „Alternatív üzemanyaggal hajtott gépjárművek esetében a megengedett legnagyobb össztömeg az alkalmazott alternatív üzemanyag-technológia esetében szükséges többlettömeggel, de legfeljebb egy tonnával nő.” [Mód. 130] |
| --- | --- |

ea)

a IV. melléklet a következő ponttal egészül ki:

„Alternatív üzemanyaggal hajtott gépjárművek esetében a megengedett legnagyobb össztömeg az alkalmazott alternatív üzemanyag-technológia esetében szükséges többlettömeggel, de legfeljebb egy tonnával nő.” [Mód. 130]

| 2. | Az irányelv a következő V., VI. és VII. mellékletekkel egészül ki:
  „V. MELLÉKLET
  A TORLÓDÁSI DÍJ KIVETÉSÉNEK MINIMUMKÖVETELMÉNYEI
  Ez a melléklet meghatározza a torlódási díj kivetésének minimumkövetelményeit.








  1. | A hálózatnak a torlódási díj hatálya alá tartozó részei, az érintett járművek köre és az érintett időszakok
  A tagállam pontosan meghatározza a következőket:






  a) | a transzeurópai hálózat területéhez tartozó közúthálózatának része vagy részei, és a 7. cikk (1) bekezdésében említett autópályái, amelyek a 7da. cikk (1) és (3) bekezdésével összhangban a torlódási díj hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Az irányelv a következő V., VI. és VII. mellékletekkel egészül ki:

„V. MELLÉKLET

A TORLÓDÁSI DÍJ KIVETÉSÉNEK MINIMUMKÖVETELMÉNYEI

Ez a melléklet meghatározza a torlódási díj kivetésének minimumkövetelményeit.

1.

A tagállam pontosan meghatározza a következőket:

a)

a transzeurópai hálózat területéhez tartozó közúthálózatának része vagy részei, és a 7. cikk (1) bekezdésében említett autópályái, amelyek a 7da. cikk (1) és (3) bekezdésével összhangban a torlódási díj hatálya alá tartoznak;

| b) | a torlódási díj hatálya alá tartozó hálózati szakaszoknak »nagyvárosi« és »nem nagyvárosi« kategóriák szerint osztályozása. A tagállamok az 1. táblázatban foglalt kritériumokat alkalmazzák az egyes útszakaszok osztályának meghatározásához.
  1. táblázat: a hálózat útjainak az a) pontban meghatározott »nagyvárosi« és »nem nagyvárosi« kategóriák szerinti osztályozásának kritériumai






  Útkategória | Osztályozási kritérium |
| --- | --- | --- |
| »nagyvárosi« | a hálózatnak 250 000 fő vagy annál nagyobb lakosságú agglomerációkon áthaladó szakaszai |
| »nem nagyvárosi« | a hálózat »nagyvárosinak« nem minősülő szakaszai |

b)

a torlódási díj hatálya alá tartozó hálózati szakaszoknak »nagyvárosi« és »nem nagyvárosi« kategóriák szerint osztályozása. A tagállamok az 1. táblázatban foglalt kritériumokat alkalmazzák az egyes útszakaszok osztályának meghatározásához.

1. táblázat: a hálózat útjainak az a) pontban meghatározott »nagyvárosi« és »nem nagyvárosi« kategóriák szerinti osztályozásának kritériumai

Útkategória

Osztályozási kritérium

»nagyvárosi«

a hálózatnak 250 000 fő vagy annál nagyobb lakosságú agglomerációkon áthaladó szakaszai

»nem nagyvárosi«

a hálózat »nagyvárosinak« nem minősülő szakaszai

| c) | azon időszakok, amelyek alatt alkalmazandó a díj, az egyes szakaszok tekintetében. Ha különböző díjszabások alkalmazandók a díjköteles időszakban, a tagállamok egyértelműen kijelölik az egyes időszakok kezdetét és végét, amelyek alatt az adott díjtétel alkalmazandó. |
| --- | --- |

c)

azon időszakok, amelyek alatt alkalmazandó a díj, az egyes szakaszok tekintetében. Ha különböző díjszabások alkalmazandók a díjköteles időszakban, a tagállamok egyértelműen kijelölik az egyes időszakok kezdetét és végét, amelyek alatt az adott díjtétel alkalmazandó.

A tagállamok a 2. táblázatban foglalt ekvivalenciafaktorokat alkalmazzák az egyes jármű-kategóriákra vonatkozó díjszabások arányának meghatározásához.

2. táblázat: ekvivalenciafaktorok az egyes jármű-kategóriákra vonatkozó díjszabások arányának meghatározásához

| Jármű-kategória | Ekvivalenciafaktor |
| --- | --- |
| Könnyű személy- és haszongépjárművek | 1 |
| Merev nehéz tehergépjárművek | 1,9 |
| Buszok és távolsági buszok | 2,5

  1,5 |
| Csuklós nehéz tehergépjárművek | 2,9 |

Jármű-kategória

Ekvivalenciafaktor

Könnyű személy- és haszongépjárművek

1

Merev nehéz tehergépjárművek

1,9

Buszok és távolsági buszok

2,5

  1,5

Csuklós nehéz tehergépjárművek

2,9

[Mód. 131]

| 2. | A díj összege
  A tagállam vagy adott esetben egy független hatóság minden egyes jármű-kategóriára, útszakaszra és időszakra egy egységes egyedi összeget határoz meg e melléklet 1. szakaszának rendelkezéseivel összhangban, valamint figyelembe véve a VI. melléklet táblázatában meghatározott legnagyobb vonatkozó értéket. Az így létrejövő díjstruktúrának átláthatónak kell lennie, azt nyilvánosságra kell hozni, és valamennyi úthasználó számára azonos feltételekkel hozzáférhetővé kell tenni.
  A tagállam kellő időben közzéteszi az alábbi adatok mindegyikét, mielőtt torlódási díjat alkalmaz:






  a) | minden olyan paraméter, adat és egyéb információ, amely az utak és járművek osztályozási módjának, valamint a díjköteles időszakok meghatározásának megértéséhez szükséges; |
| --- | --- | --- |

2.

A tagállam vagy adott esetben egy független hatóság minden egyes jármű-kategóriára, útszakaszra és időszakra egy egységes egyedi összeget határoz meg e melléklet 1. szakaszának rendelkezéseivel összhangban, valamint figyelembe véve a VI. melléklet táblázatában meghatározott legnagyobb vonatkozó értéket. Az így létrejövő díjstruktúrának átláthatónak kell lennie, azt nyilvánosságra kell hozni, és valamennyi úthasználó számára azonos feltételekkel hozzáférhetővé kell tenni.

A tagállam kellő időben közzéteszi az alábbi adatok mindegyikét, mielőtt torlódási díjat alkalmaz:

a)

minden olyan paraméter, adat és egyéb információ, amely az utak és járművek osztályozási módjának, valamint a díjköteles időszakok meghatározásának megértéséhez szükséges;

| b) | az alkalmazandó torlódási díjak teljes leírása minden egyes jármű-kategóriára, útszakaszra és időszakra lebontva. |
| --- | --- |

b)

az alkalmazandó torlódási díjak teljes leírása minden egyes jármű-kategóriára, útszakaszra és időszakra lebontva.

A tagállam a Bizottság rendelkezésére bocsát az a) és b) pont értelmében közzéteendő minden információt.

A díjak csak akkor állapíthatók meg, miután megfontolták a forgalom más útra terelődésének kockázatát is, valamint a közúti közlekedésbiztonságra, a környezetre és a forgalmi torlódásokra gyakorolt káros hatásokat és az említett kockázatok enyhítésének lehetőségeit is.

A tagállam vagy adott esetben egy független hatóság figyelemmel kíséri, hogy a díjmegállapítási rendszer mennyire hatékony a torlódások mérséklésében. A tagállam a közlekedés iránti kínálat és kereslet változásainak függvényében szükség esetén évente kiigazítja a díjstruktúrát és az adott jármű-kategóriára, úttípusra és időszakra vonatkozó díjtételek összegét.

VI. MELLÉKLET

A TORLÓDÁSI DÍJ LEGNAGYOBB ÉRTÉKEI

Ez a melléklet meghatározza a torlódási díj legnagyobb értékeit.

Az alábbi táblázatban meghatározott legnagyobb értékek a könnyű személy- és haszongépjárművekre alkalmazandók. Az egyéb jármű-kategóriákra vonatkozó díjakat a könnyű személy- és haszongépjárművekre alkalmazandó díjaknak az V. melléklet táblázatában foglalt ekvivalenciafaktorokkal való beszorzásával állapítják meg.

Táblázat: a könnyű személy- és haszongépjárművekre vonatkozó torlódási díjak legnagyobb értéke

| eurocent/járműkilométer | Nagyvárosi | Nem nagyvárosi |
| --- | --- | --- |
| Autópályák | 67 | 34 |
| Főutak | 198 | 66 |

eurocent/járműkilométer

Nagyvárosi

Nem nagyvárosi

Autópályák

67

34

Főutak

198

66

VII. MELLÉKLET

A KÖNNYŰ SZEMÉLY ÉS HASZONGÉPJÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ AUTÓPÁLYADÍJAK ÉS HASZNÁLATI DÍJAK DIFFERENCIÁLÁSA

Ez a melléklet meghatározza a kibocsátási kategóriákat, amelyek alapján differenciálják az autópályadíjakat és a használati díjakat.

A szennyező anyagok kibocsátását az (EU) .../... bizottsági rendelettel (*5) összhangban mérik.

Az alacsonyabb értékek alkalmazandók azokra a személygépkocsikra és könnyű haszongépjárművekre, amelyek – a 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*6) szerint mért – CO2-kibocsátása alacsonyabb a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (*7) és az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (*8) foglalt alkalmazandó uniós szintű célkitűzéseknek megfelelő szinteknél.

Táblázat: a könnyű személy- és haszongépjárművek kibocsátási kategóriája

| Megfelelési tényező | 1,5 –2,1 | 1–1,5 | 1 alatt | Nulla kibocsátású járművek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Díj/km | 10 %-kal a legmagasabb érték alatt | 20 %-kal a legmagasabb érték alatt | 30 %-kal a legmagasabb érték alatt | 75 %-kal a legmagasabb érték alatt |

Megfelelési tényező

1,5 –2,1

1–1,5

1 alatt

Nulla kibocsátású járművek

Díj/km

10 %-kal a legmagasabb érték alatt

20 %-kal a legmagasabb érték alatt

30 %-kal a legmagasabb érték alatt

75 %-kal a legmagasabb érték alatt

(*5)  A Bizottság (EU) .../... rendelete (XXX) az (EU) 2017/... bizottsági rendeletnek, valamint a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a könnyű személy- és haszongépjárművek valós vezetési feltételek melletti kibocsátásai (Euro 6) tekintetében történő módosításáról [RDE 3] (HL L ..., 2017. ..., ... o.)."

(*6)  Az Európai Parlament és a Tanács 715/2007/EK rendelete (2007. június 20.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről (HL L 171., 2007.6.29., 1. o.)."

(*7)  Az Európai Parlament és a Tanács 443/2009/EK rendelete (2009. április 23.) a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált megközelítés keretében az új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelmények meghatározásáról (HL L 140., 2009.6.5., 1. o.)."

(*8)  Az Európai Parlament és a Tanács 510/2011/EU rendelete (2011. május 11.) az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó kibocsátási követelményeknek a könnyű haszongépjárművek CO2 -kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról (HL L 145., 2011.5.31., 1. o.).”"

---

(*1)  Az ekvivalenciafaktorok alkalmazása során a tagállamok az elvégzett útépítést időszakos alapon vagy a hosszú életciklus szemlélet felhasználásával vehetik figyelembe.”;

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 344., 2016.12.17., 1. o.).

(*3)  Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség módszertana: http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2016

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/49/EK irányelve (2002. június 25.) a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről (HL L 189., 2002.7.18., 12. o.)”;

(*5)  A Bizottság (EU) .../... rendelete (XXX) az (EU) 2017/... bizottsági rendeletnek, valamint a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a könnyű személy- és haszongépjárművek valós vezetési feltételek melletti kibocsátásai (Euro 6) tekintetében történő módosításáról [RDE 3] (HL L ..., 2017. ..., ... o.).

(*6)  Az Európai Parlament és a Tanács 715/2007/EK rendelete (2007. június 20.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről (HL L 171., 2007.6.29., 1. o.).

(*7)  Az Európai Parlament és a Tanács 443/2009/EK rendelete (2009. április 23.) a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált megközelítés keretében az új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelmények meghatározásáról (HL L 140., 2009.6.5., 1. o.).

(*8)  Az Európai Parlament és a Tanács 510/2011/EU rendelete (2011. május 11.) az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó kibocsátási követelményeknek a könnyű haszongépjárművek CO2 -kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról (HL L 145., 2011.5.31., 1. o.).”«

---

(1)  Az NOx határértékeken belül az NO2 megengedett szintje későbbi szakaszban is megállapítható.”;

(2)  A »külvárosi« a 150 és 900 fő/km2 népsűrűségű területeket jelöli (300 fő/km2 medián népsűrűség).

(3)  A »településeket összekötő« a 150 fő/km2-nél alacsonyabb népsűrűségű területeket jelöli.

(4)  A »külvárosi« a 150 és 900 fő/km2 népsűrűségű területeket jelöli (300 fő/km2 medián népsűrűség).

(5)  A »településeket összekötő« a 150 fő/km2-nél alacsonyabb népsűrűségű területeket jelöli.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/374 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/374

---

P8_TA(2018)0424

A tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdítása ***I

Az Európai Parlament 2018. október 25-én elfogadott módosításai a tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdításáról szóló 2009/33/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2017)0653 – C8-0393/2017 – 2017/0291(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 345/50)

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Az alacsony kibocsátású mobilitás európai stratégiájáról szóló közleményében (21) a Bizottság bejelentette, hogy ahhoz, hogy az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményéhez (UNFCCC) csatlakozott felek 2015-ben Párizsban rendezett 21. konferenciáján tett uniós kötelezettségvállalások teljesüljenek, fel kell gyorsítani a közlekedési ágazat szén-dioxid-mentesítését, és ezért az évszázad középére a közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és szennyezőanyag-kibocsátásnak is határozottan a nulla kibocsátás felé kell közelednie. Emellett a közlekedésből származó, egészségre káros légszennyező anyagok kibocsátásának jelentős csökkentéséről is késedelem nélkül intézkedni kell. Ezt többféle szakpolitikai kezdeményezéssel el lehet érni, többek között a tiszta üzemű járművek közbeszerzésének alkalmazásával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Az alacsony kibocsátású mobilitás európai stratégiájáról szóló közleményében (21) a Bizottság bejelentette, hogy ahhoz, hogy az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményéhez (UNFCCC) csatlakozott felek 2015-ben Párizsban rendezett 21. konferenciáján tett uniós kötelezettségvállalások teljesüljenek, fel kell gyorsítani a közlekedési ágazat szén-dioxid-mentesítését, és ezért az évszázad középére a közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és szennyezőanyag-kibocsátásnak is határozottan a nulla kibocsátás felé kell közelednie. Emellett a közlekedésből származó, egészségre káros légszennyező anyagok kibocsátásának jelentős csökkentéséről is késedelem nélkül intézkedni kell. Ezt többféle szakpolitikai kezdeményezéssel el lehet érni, többek között a tiszta üzemű járművek közbeszerzésének alkalmazásával.

| (2) | Az alacsony kibocsátású mobilitás európai stratégiájáról szóló közleményében (21) a Bizottság bejelentette, hogy ahhoz, hogy az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményéhez (UNFCCC) csatlakozott felek 2015-ben Párizsban rendezett 21. konferenciáján tett uniós kötelezettségvállalások teljesüljenek, fel kell gyorsítani a közlekedési ágazat szén-dioxid-mentesítését, és ezért az évszázad középére a közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és szennyezőanyag-kibocsátásnak is határozottan a nulla kibocsátás felé kell közelednie. Emellett a közlekedésből származó,
  az
  egészségre
  és a környezetre
  káros légszennyező anyagok kibocsátásának jelentős csökkentéséről is késedelem nélkül intézkedni kell. Ezt többféle szakpolitikai kezdeményezéssel el lehet érni, többek között
  a tömegközlekedésre történő modális átállást támogató intézkedésekkel, valamint
  a tiszta üzemű járművek közbeszerzésének alkalmazásával. |
| --- | --- |

(2)

Az alacsony kibocsátású mobilitás európai stratégiájáról szóló közleményében (21) a Bizottság bejelentette, hogy ahhoz, hogy az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményéhez (UNFCCC) csatlakozott felek 2015-ben Párizsban rendezett 21. konferenciáján tett uniós kötelezettségvállalások teljesüljenek, fel kell gyorsítani a közlekedési ágazat szén-dioxid-mentesítését, és ezért az évszázad középére a közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és szennyezőanyag-kibocsátásnak is határozottan a nulla kibocsátás felé kell közelednie. Emellett a közlekedésből származó,
  az
  egészségre
  és a környezetre
  káros légszennyező anyagok kibocsátásának jelentős csökkentéséről is késedelem nélkül intézkedni kell. Ezt többféle szakpolitikai kezdeményezéssel el lehet érni, többek között
  a tömegközlekedésre történő modális átállást támogató intézkedésekkel, valamint
  a tiszta üzemű járművek közbeszerzésének alkalmazásával.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Amint azt a Bizottság az „Európa mozgásban – A mindenkit megillető tiszta, versenyképes és összekapcsolt mobilitás felé való, társadalmilag igazságos átmenet programja” című közleményében (23) bejelentette, ez a javaslat annak a második javaslatcsomagnak a részét képezi, amely hozzá fog járulni az Unió alacsony kibocsátású mobilitásra irányuló törekvéseinek elősegítéséhez. Ennek a javaslatcsomagnak, amelyet „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású mobilitás megteremtése – A Földet védelmező, a polgárait jogokkal felruházó, az iparágai és munkavállalói számára biztonságot nyújtó Európai Unió” című bizottsági közlemény ismertet, az a célja, hogy kínálat- és keresletorientált intézkedések együttes alkalmazása révén biztosítsa, hogy az Unió ráálljon az alacsony kibocsátású mobilitáshoz vezető pályára, és egyúttal fokozza az EU mobilitási ökoszisztémájának versenyképességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Amint azt a Bizottság az „Európa mozgásban – A mindenkit megillető tiszta, versenyképes és összekapcsolt mobilitás felé való, társadalmilag igazságos átmenet programja” című közleményében (23) bejelentette, ez a javaslat annak a második javaslatcsomagnak a részét képezi, amely hozzá fog járulni az Unió alacsony kibocsátású mobilitásra irányuló törekvéseinek elősegítéséhez. Ennek a javaslatcsomagnak, amelyet „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású mobilitás megteremtése – A Földet védelmező, a polgárait jogokkal felruházó, az iparágai és munkavállalói számára biztonságot nyújtó Európai Unió” című bizottsági közlemény ismertet, az a célja, hogy kínálat- és keresletorientált intézkedések együttes alkalmazása révén biztosítsa, hogy az Unió ráálljon az alacsony kibocsátású mobilitáshoz vezető pályára, és egyúttal fokozza az EU mobilitási ökoszisztémájának versenyképességét.

| (4) | Amint azt a Bizottság az „Európa mozgásban – A mindenkit megillető tiszta, versenyképes és összekapcsolt mobilitás felé való, társadalmilag igazságos átmenet programja” című közleményében (23) bejelentette, ez a javaslat annak a második javaslatcsomagnak a részét képezi, amely hozzá fog járulni az Unió alacsony kibocsátású mobilitásra irányuló törekvéseinek elősegítéséhez. Ennek a javaslatcsomagnak, amelyet „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású mobilitás megteremtése – A Földet védelmező, a polgárait jogokkal felruházó, az iparágai és munkavállalói számára biztonságot nyújtó Európai Unió” című bizottsági közlemény ismertet, az a célja, hogy kínálat- és keresletorientált intézkedések együttes alkalmazása révén biztosítsa, hogy az Unió ráálljon az alacsony kibocsátású mobilitáshoz vezető pályára, és egyúttal fokozza az EU mobilitási ökoszisztémájának versenyképességét.
  A fenntartható járművek előmozdítását párhuzamosan kell végezni a tömegközlekedés további fejlesztésével, mivel ez a leggyorsabb és legköltséghatékonyabb módja annak, hogy csökkentsük a közúti járművek számát és ennek következtében javítsuk a levegő minőségét, illetve csökkentsük a kibocsátásokat. |
| --- | --- |

(4)

Amint azt a Bizottság az „Európa mozgásban – A mindenkit megillető tiszta, versenyképes és összekapcsolt mobilitás felé való, társadalmilag igazságos átmenet programja” című közleményében (23) bejelentette, ez a javaslat annak a második javaslatcsomagnak a részét képezi, amely hozzá fog járulni az Unió alacsony kibocsátású mobilitásra irányuló törekvéseinek elősegítéséhez. Ennek a javaslatcsomagnak, amelyet „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású mobilitás megteremtése – A Földet védelmező, a polgárait jogokkal felruházó, az iparágai és munkavállalói számára biztonságot nyújtó Európai Unió” című bizottsági közlemény ismertet, az a célja, hogy kínálat- és keresletorientált intézkedések együttes alkalmazása révén biztosítsa, hogy az Unió ráálljon az alacsony kibocsátású mobilitáshoz vezető pályára, és egyúttal fokozza az EU mobilitási ökoszisztémájának versenyképességét.
  A fenntartható járművek előmozdítását párhuzamosan kell végezni a tömegközlekedés további fejlesztésével, mivel ez a leggyorsabb és legköltséghatékonyabb módja annak, hogy csökkentsük a közúti járművek számát és ennek következtében javítsuk a levegő minőségét, illetve csökkentsük a kibocsátásokat.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Az új technológiáknak köszönhető innováció elősegíti a járművek
  kibocsátásának
  csökkentését,
  és ezáltal
  a közlekedési ágazat dekarbonizációját. Az alacsony és nulla kibocsátású közúti járművek fokozott elterjedése
  várhatóan
  csökkenteni fogja a szén-dioxid-kibocsátást és egyes szennyezőanyagok (szilárd részecskék, nitrogén-oxidok és nemmetán szénhidrogének) kibocsátását, és az alacsony és nulla kibocsátású járművek növekvő globális piacán
  ösztönözni fogja
  az
  európai ipar versenyképességét és növekedését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Az új technológiáknak köszönhető innováció elősegíti a járművek
  kibocsátásának
  csökkentését,
  és ezáltal
  a közlekedési ágazat dekarbonizációját. Az alacsony és nulla kibocsátású közúti járművek fokozott elterjedése
  várhatóan
  csökkenteni fogja a szén-dioxid-kibocsátást és egyes szennyezőanyagok (szilárd részecskék, nitrogén-oxidok és nemmetán szénhidrogének) kibocsátását, és az alacsony és nulla kibocsátású járművek növekvő globális piacán
  ösztönözni fogja
  az
  európai ipar versenyképességét és növekedését.

| (5) | Az új technológiáknak köszönhető innováció elősegíti a járművek
  kibocsátása és a zajszennyezés
  csökkentését,
  támogatva ugyanakkor
  a közlekedési ágazat dekarbonizációját. Az alacsony és nulla kibocsátású közúti járművek fokozott elterjedése csökkenteni fogja a szén-dioxid-kibocsátást és egyes szennyezőanyagok (szilárd részecskék, nitrogén-oxidok és nemmetán szénhidrogének) kibocsátását, és
  ezáltal javítja majd a városok és egyéb szennyezett térségek levegőminőségét, egyben hozzájárulva az európai ipar versenyképességéhez és növekedéséhez
  az alacsony és nulla kibocsátású járművek növekvő globális piacán
  , valamint biztosítva
  az
  alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának fejlesztését. Ezen túlmenően a versenykörnyezet biztosítására és ösztönzésére, valamint az e területen folytatott további kutatás és innováció ösztönzésére irányuló minden erőfeszítés alapelve a technológiasemlegesség kell hogy legyen. A levegő- és zajszennyezés csökkentése, valamint a városi és vidéki területeken az uniós levegőminőségi szabványoknak való megfelelés érdekében konkrét és nagyratörő szakpolitikákra és intézkedésekre, többek között az tiszta üzemű járművek közbeszerzésének alkalmazására van szükség. |
| --- | --- |

(5)

Az új technológiáknak köszönhető innováció elősegíti a járművek
  kibocsátása és a zajszennyezés
  csökkentését,
  támogatva ugyanakkor
  a közlekedési ágazat dekarbonizációját. Az alacsony és nulla kibocsátású közúti járművek fokozott elterjedése csökkenteni fogja a szén-dioxid-kibocsátást és egyes szennyezőanyagok (szilárd részecskék, nitrogén-oxidok és nemmetán szénhidrogének) kibocsátását, és
  ezáltal javítja majd a városok és egyéb szennyezett térségek levegőminőségét, egyben hozzájárulva az európai ipar versenyképességéhez és növekedéséhez
  az alacsony és nulla kibocsátású járművek növekvő globális piacán
  , valamint biztosítva
  az
  alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának fejlesztését. Ezen túlmenően a versenykörnyezet biztosítására és ösztönzésére, valamint az e területen folytatott további kutatás és innováció ösztönzésére irányuló minden erőfeszítés alapelve a technológiasemlegesség kell hogy legyen. A levegő- és zajszennyezés csökkentése, valamint a városi és vidéki területeken az uniós levegőminőségi szabványoknak való megfelelés érdekében konkrét és nagyratörő szakpolitikákra és intézkedésekre, többek között az tiszta üzemű járművek közbeszerzésének alkalmazására van szükség.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | A belső égésű motorral működő járművek és az akkumulátoros elektromos járművek árának kiegyenlítődése a becslések szerint 2020 és 2028 között fog bekövetkezni. Ezenfelül számos eredetiberendezés-gyártó például egyes új modellek esetében az árak kiegyenlítődését 2020-ra teszi. Az akkumulátoros elektromos járművek alacsonyabb üzemeltetési költségei alapján a tulajdonosi összköltségek szempontjából a kiegyenlítődés a vételár kiegyenlítődésének évét megelőzően, általában 2–6 évvel korábban fog bekövetkezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

A belső égésű motorral működő járművek és az akkumulátoros elektromos járművek árának kiegyenlítődése a becslések szerint 2020 és 2028 között fog bekövetkezni. Ezenfelül számos eredetiberendezés-gyártó például egyes új modellek esetében az árak kiegyenlítődését 2020-ra teszi. Az akkumulátoros elektromos járművek alacsonyabb üzemeltetési költségei alapján a tulajdonosi összköltségek szempontjából a kiegyenlítődés a vételár kiegyenlítődésének évét megelőzően, általában 2–6 évvel korábban fog bekövetkezni.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

5 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b) | A piaci előrejelzések becslései szerint jelentősen csökkenni fog a tiszta üzemű járművek, így például a teljes mértékben elektromos személygépkocsik ára, és ezek a 2020-as években – különösen a teljes tulajdonosi költségeket figyelembe véve – rendkívül versenyképessé, sőt, a hagyományos járműveknél olcsóbban üzemeltethetővé válnak, az akkumulátorok kisebb költségének, valamint egyéb költségcsökkenéseknek köszönhetően, amelyek az alacsonyabb üzemanyagköltségekben és az elektromos járművek üzemeltetésével járó alacsonyabb karbantartási költségekben mutatkoznak majd meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5b)

A piaci előrejelzések becslései szerint jelentősen csökkenni fog a tiszta üzemű járművek, így például a teljes mértékben elektromos személygépkocsik ára, és ezek a 2020-as években – különösen a teljes tulajdonosi költségeket figyelembe véve – rendkívül versenyképessé, sőt, a hagyományos járműveknél olcsóbban üzemeltethetővé válnak, az akkumulátorok kisebb költségének, valamint egyéb költségcsökkenéseknek köszönhetően, amelyek az alacsonyabb üzemanyagköltségekben és az elektromos járművek üzemeltetésével járó alacsonyabb karbantartási költségekben mutatkoznak majd meg.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

5 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5c) | Jóllehet az Unió a kutatás és a nagy értékű ökoinnováció terén a vezető régiók egyike, a legnagyobb busz- és akkumulátorgyártóknak az ázsiai és csendes-óceáni térség ad otthont. Az akkumulátoros elektromos járművek globális piacának fejlődését hasonlóképpen a kínai és az egyesült államokbeli piacok mozgatják, amelyek együttesen a világpiac hozzávetőlegesen 60 %-át adják, míg az EU részesedése 28 %. Ezért nagyratörő uniós szakpolitikai keretre van szükség az innováció ösztönzéséhez és az európai ipar versenyképességének és növekedésének további előmozdításához a tiszta üzemű járművek és a kapcsolódó technológiai infrastruktúra növekvő globális piacain. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5c)

Jóllehet az Unió a kutatás és a nagy értékű ökoinnováció terén a vezető régiók egyike, a legnagyobb busz- és akkumulátorgyártóknak az ázsiai és csendes-óceáni térség ad otthont. Az akkumulátoros elektromos járművek globális piacának fejlődését hasonlóképpen a kínai és az egyesült államokbeli piacok mozgatják, amelyek együttesen a világpiac hozzávetőlegesen 60 %-át adják, míg az EU részesedése 28 %. Ezért nagyratörő uniós szakpolitikai keretre van szükség az innováció ösztönzéséhez és az európai ipar versenyképességének és növekedésének további előmozdításához a tiszta üzemű járművek és a kapcsolódó technológiai infrastruktúra növekvő globális piacain.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

5 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5d) | Az Uniónak fokozottabban kell ösztönöznie a fenntartható és újrafeldolgozható akkumulátorok technológiai fejlesztését, amelyek gyártása során szem előtt kell tartani, hogy környezeti lábnyomuknak a lehető legkisebbnek kell lennie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5d)

Az Uniónak fokozottabban kell ösztönöznie a fenntartható és újrafeldolgozható akkumulátorok technológiai fejlesztését, amelyek gyártása során szem előtt kell tartani, hogy környezeti lábnyomuknak a lehető legkisebbnek kell lennie.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

5 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5e) | A fenntarthatóság célkitűzéseivel összhangban az akkumulátorokat minimális környezeti hatásokkal kell előállítani az Unióban és azon kívül, különösen ami az akkumulátorok összeállításánál használt anyagok kitermelésének folyamatát illeti. A teljes gyártási folyamat üvegházhatásúgáz-kibocsátását figyelembe kell venni. A Bizottságnak a 2006/66/EK irányelv felülvizsgálatának megfelelően ambiciózus célkitűzéseket kell előterjesztenie az akkumulátorok újrahasznosíthatóságára vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5e)

A fenntarthatóság célkitűzéseivel összhangban az akkumulátorokat minimális környezeti hatásokkal kell előállítani az Unióban és azon kívül, különösen ami az akkumulátorok összeállításánál használt anyagok kitermelésének folyamatát illeti. A teljes gyártási folyamat üvegházhatásúgáz-kibocsátását figyelembe kell venni. A Bizottságnak a 2006/66/EK irányelv felülvizsgálatának megfelelően ambiciózus célkitűzéseket kell előterjesztenie az akkumulátorok újrahasznosíthatóságára vonatkozóan.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A
  közigazgatási szervek beszerzési politikájukon keresztül az innovatív áruk és szolgáltatások tekintetében képesek piacokat létrehozni és támogatni. A 2014/24/EU (24) és a 2014/25/EU irányelv (25) olyan harmonizált közbeszerzési minimumszabályokat határoz meg, amelyek összehangolják a közigazgatási szervek és egyes közüzemi szolgáltatók által az áruk, az építési beruházások és a szolgáltatások vásárlása során alkalmazott eljárásokat. Ezen belül az uniós jogszabályok hatálya alá tartozó szerződések volumenére vonatkozó általános küszöbértékeket állapítanak meg, amelyek a tiszta üzemű járművekről szóló irányelvre is vonatkoznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A
  közigazgatási szervek beszerzési politikájukon keresztül az innovatív áruk és szolgáltatások tekintetében képesek piacokat létrehozni és támogatni. A 2014/24/EU (24) és a 2014/25/EU irányelv (25) olyan harmonizált közbeszerzési minimumszabályokat határoz meg, amelyek összehangolják a közigazgatási szervek és egyes közüzemi szolgáltatók által az áruk, az építési beruházások és a szolgáltatások vásárlása során alkalmazott eljárásokat. Ezen belül az uniós jogszabályok hatálya alá tartozó szerződések volumenére vonatkozó általános küszöbértékeket állapítanak meg, amelyek a tiszta üzemű járművekről szóló irányelvre is vonatkoznak.

| (6) | Figyelembe véve, hogy az árukra, építési beruházásokra és szolgáltatásokra fordított kormányzati kiadások a GDP mintegy 14 %-át teszik ki, ami hozzávetőleg évente 1,8 billió EUR, a
  közigazgatási szervek beszerzési politikájukon keresztül az innovatív áruk és szolgáltatások tekintetében képesek piacokat létrehozni és támogatni. A 2014/24/EU (24) és a 2014/25/EU irányelv (25) olyan harmonizált közbeszerzési minimumszabályokat határoz meg, amelyek összehangolják a közigazgatási szervek és egyes közüzemi szolgáltatók által az áruk, az építési beruházások és a szolgáltatások vásárlása során alkalmazott eljárásokat
  , összhangban a vásárolt áruk (köztük a járművek) környezeti előírásaival
  . Ezen belül az uniós jogszabályok hatálya alá tartozó szerződések volumenére vonatkozó általános küszöbértékeket állapítanak meg, amelyek a tiszta üzemű járművekről szóló irányelvre is vonatkoznak.
  E cél elérése érdekében az irányelvnek világos és átlátható követelményeket, és a közbeszerzési célok tekintetében egyszerű számítási módszert kell előírnia. |
| --- | --- |

(6)

Figyelembe véve, hogy az árukra, építési beruházásokra és szolgáltatásokra fordított kormányzati kiadások a GDP mintegy 14 %-át teszik ki, ami hozzávetőleg évente 1,8 billió EUR, a
  közigazgatási szervek beszerzési politikájukon keresztül az innovatív áruk és szolgáltatások tekintetében képesek piacokat létrehozni és támogatni. A 2014/24/EU (24) és a 2014/25/EU irányelv (25) olyan harmonizált közbeszerzési minimumszabályokat határoz meg, amelyek összehangolják a közigazgatási szervek és egyes közüzemi szolgáltatók által az áruk, az építési beruházások és a szolgáltatások vásárlása során alkalmazott eljárásokat
  , összhangban a vásárolt áruk (köztük a járművek) környezeti előírásaival
  . Ezen belül az uniós jogszabályok hatálya alá tartozó szerződések volumenére vonatkozó általános küszöbértékeket állapítanak meg, amelyek a tiszta üzemű járművekről szóló irányelvre is vonatkoznak.
  E cél elérése érdekében az irányelvnek világos és átlátható követelményeket, és a közbeszerzési célok tekintetében egyszerű számítási módszert kell előírnia.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | A töltő és újratöltő infrastruktúrák rendelkezésre állása előfeltétele az alternatív üzemanyaggal működő járművekkel végzett fuvarozási műveleteknek, ideértve a tömegközlekedést is. Ezért a tömegközlekedést illetően az alternatív üzemanyagok infrastruktúráinak előmozdítására irányuló szempontokat meg kell erősíteni a 2014/94/EU irányelvben. Felülvizsgálat hiányában a Bizottságnak cselekvési tervet kell kidolgoznia a tömegközlekedési infrastruktúra tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

A töltő és újratöltő infrastruktúrák rendelkezésre állása előfeltétele az alternatív üzemanyaggal működő járművekkel végzett fuvarozási műveleteknek, ideértve a tömegközlekedést is. Ezért a tömegközlekedést illetően az alternatív üzemanyagok infrastruktúráinak előmozdítására irányuló szempontokat meg kell erősíteni a 2014/94/EU irányelvben. Felülvizsgálat hiányában a Bizottságnak cselekvési tervet kell kidolgoznia a tömegközlekedési infrastruktúra tekintetében.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

6 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6b) | A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a töltőpontok kellő elérhetőségének biztosítása érdekében megbízzák az elosztórendszer-üzemeltetőket, hogy minimális kritikus mennyiségű, nyilvánosan hozzáférhető töltőállomást tulajdonoljanak, hozzanak létre, üzemeltessenek és irányítsanak, szabad hozzáféréssel az összes villamosenergia-szolgáltatóhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6b)

A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a töltőpontok kellő elérhetőségének biztosítása érdekében megbízzák az elosztórendszer-üzemeltetőket, hogy minimális kritikus mennyiségű, nyilvánosan hozzáférhető töltőállomást tulajdonoljanak, hozzanak létre, üzemeltessenek és irányítsanak, szabad hozzáféréssel az összes villamosenergia-szolgáltatóhoz.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

6 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6c) | A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy vizsgálják meg a közszolgáltatások biztosítására szolgáló, nagyon alacsony kibocsátású gépjárművek üzemeltetésének támogatására és az üzemeltetési költségek csökkentésére irányuló lehetőségeket, például a nagyon alacsony kibocsátású járművek esetében az energiaadók alóli mentességek biztosítása vagy az energiaadók csökkentése révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6c)

A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy vizsgálják meg a közszolgáltatások biztosítására szolgáló, nagyon alacsony kibocsátású gépjárművek üzemeltetésének támogatására és az üzemeltetési költségek csökkentésére irányuló lehetőségeket, például a nagyon alacsony kibocsátású járművek esetében az energiaadók alóli mentességek biztosítása vagy az energiaadók csökkentése révén.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Az elvégzett hatásvizsgálat kiemeli a tiszta üzemű járművek beszerzésére vonatkozó uniós szintű átfogó irányítási koncepció megváltoztatásával járó előnyöket. A hatásvizsgálat kifejti, hogy a beszerzésre vonatkozó minimális célértékek meghatározása révén – a külső költségeknek a beszerzésekkel kapcsolatos döntések során való internalizálásához képest – ténylegesen elő lehetne segíteni a tiszta üzemű járművek piaci térnyerését, ugyanakkor megjegyzi, hogy a környezetvédelmi szempontokat a közbeszerzési döntések meghozatalakor minden esetben figyelembe kell venni. Az európai polgárok és vállalkozások közép- és hosszú távon olyan előnyöket fognak élvezni, amelyek teljes mértékben indokolják ezt a megközelítést, feltéve, hogy ez utóbbi az ajánlatkérő szervek, a közszolgáltató ajánlatkérők és a gazdasági szereplők számára nem írja elő konkrét technológia alkalmazását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Az elvégzett hatásvizsgálat kiemeli a tiszta üzemű járművek beszerzésére vonatkozó uniós szintű átfogó irányítási koncepció megváltoztatásával járó előnyöket. A hatásvizsgálat kifejti, hogy a beszerzésre vonatkozó minimális célértékek meghatározása révén – a külső költségeknek a beszerzésekkel kapcsolatos döntések során való internalizálásához képest – ténylegesen elő lehetne segíteni a tiszta üzemű járművek piaci térnyerését, ugyanakkor megjegyzi, hogy a környezetvédelmi szempontokat a közbeszerzési döntések meghozatalakor minden esetben figyelembe kell venni. Az európai polgárok és vállalkozások közép- és hosszú távon olyan előnyöket fognak élvezni, amelyek teljes mértékben indokolják ezt a megközelítést, feltéve, hogy ez utóbbi az ajánlatkérő szervek, a közszolgáltató ajánlatkérők és a gazdasági szereplők számára nem írja elő konkrét technológia alkalmazását.

| (8) | Az elvégzett hatásvizsgálat kiemeli a tiszta üzemű
  és energiahatékony
  járművek beszerzésére vonatkozó uniós szintű átfogó irányítási koncepció megváltoztatásával járó előnyöket. A hatásvizsgálat kifejti, hogy a beszerzésre vonatkozó minimális célértékek meghatározása révén – a külső költségeknek a beszerzésekkel kapcsolatos döntések során való internalizálásához képest – ténylegesen elő lehetne segíteni a tiszta üzemű járművek piaci térnyerését, ugyanakkor megjegyzi, hogy a környezetvédelmi szempontokat a közbeszerzési döntések meghozatalakor minden esetben figyelembe kell venni. Az európai polgárok és vállalkozások közép- és hosszú távon olyan előnyöket fognak élvezni, amelyek teljes mértékben indokolják ezt a megközelítést, feltéve, hogy ez utóbbi az ajánlatkérő szervek, a közszolgáltató ajánlatkérők és a gazdasági szereplők számára nem írja elő konkrét technológia alkalmazását. |
| --- | --- |

(8)

Az elvégzett hatásvizsgálat kiemeli a tiszta üzemű
  és energiahatékony
  járművek beszerzésére vonatkozó uniós szintű átfogó irányítási koncepció megváltoztatásával járó előnyöket. A hatásvizsgálat kifejti, hogy a beszerzésre vonatkozó minimális célértékek meghatározása révén – a külső költségeknek a beszerzésekkel kapcsolatos döntések során való internalizálásához képest – ténylegesen elő lehetne segíteni a tiszta üzemű járművek piaci térnyerését, ugyanakkor megjegyzi, hogy a környezetvédelmi szempontokat a közbeszerzési döntések meghozatalakor minden esetben figyelembe kell venni. Az európai polgárok és vállalkozások közép- és hosszú távon olyan előnyöket fognak élvezni, amelyek teljes mértékben indokolják ezt a megközelítést, feltéve, hogy ez utóbbi az ajánlatkérő szervek, a közszolgáltató ajánlatkérők és a gazdasági szereplők számára nem írja elő konkrét technológia alkalmazását.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Az irányelv hatályának a járművek bérlésére, lízingjére vagy részletfizetéssel történő vásárlására, a közúti tömegközlekedési szolgáltatásokra, a különleges célú közúti személyszállítási szolgáltatásokra, a nem menetrend szerinti személyszállításra és az autóbuszok vezetővel való kölcsönzésére vonatkozó szerződésekre, továbbá bizonyos postai és kézbesítési szolgáltatásokra és hulladékszállítási szolgáltatásokra való kiterjesztésével biztosítható, hogy az valamennyi releváns beszerzési módra vonatkozzon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Az irányelv hatályának a járművek bérlésére, lízingjére vagy részletfizetéssel történő vásárlására, a közúti tömegközlekedési szolgáltatásokra, a különleges célú közúti személyszállítási szolgáltatásokra, a nem menetrend szerinti személyszállításra és az autóbuszok vezetővel való kölcsönzésére vonatkozó szerződésekre, továbbá bizonyos postai és kézbesítési szolgáltatásokra és hulladékszállítási szolgáltatásokra való kiterjesztésével biztosítható, hogy az valamennyi releváns beszerzési módra vonatkozzon.

| (9) | Az irányelv hatályának a járművek bérlésére, lízingjére vagy részletfizetéssel történő vásárlására
  és utólagos átalakítására
  , a közúti tömegközlekedési szolgáltatásokra, a különleges célú közúti személyszállítási szolgáltatásokra, a nem menetrend szerinti személyszállításra és az autóbuszok vezetővel való kölcsönzésére vonatkozó szerződésekre, továbbá bizonyos postai és kézbesítési szolgáltatásokra és hulladékszállítási szolgáltatásokra való kiterjesztésével biztosítható, hogy az valamennyi releváns beszerzési módra vonatkozzon
  , ugyanakkor az irányelv nem érintheti visszamenőleges hatállyal a már érvényes szerződéseket. Emellett a Bizottságnak más közlekedési módok tekintetében is meg kell vizsgálnia a tiszta üzemű járművek beszerzésének megvalósíthatóságát. |
| --- | --- |

(9)

Az irányelv hatályának a járművek bérlésére, lízingjére vagy részletfizetéssel történő vásárlására
  és utólagos átalakítására
  , a közúti tömegközlekedési szolgáltatásokra, a különleges célú közúti személyszállítási szolgáltatásokra, a nem menetrend szerinti személyszállításra és az autóbuszok vezetővel való kölcsönzésére vonatkozó szerződésekre, továbbá bizonyos postai és kézbesítési szolgáltatásokra és hulladékszállítási szolgáltatásokra való kiterjesztésével biztosítható, hogy az valamennyi releváns beszerzési módra vonatkozzon
  , ugyanakkor az irányelv nem érintheti visszamenőleges hatállyal a már érvényes szerződéseket. Emellett a Bizottságnak más közlekedési módok tekintetében is meg kell vizsgálnia a tiszta üzemű járművek beszerzésének megvalósíthatóságát.

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A
  fő érdekelt felek széles körben támogatják a tiszta üzemű járművek fogalmának
  a könnyű és nehéz haszongépjárművek tekintetében az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a légszennyező anyagok
  csökkentésére vonatkozóan megállapított követelmények figyelembevételével történő meghatározását
  . Annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő ösztönzők álljanak rendelkezésre az Unióban az
  alacsony
  és
  nulla
  kibocsátású járművek piaci elterjedésének támogatására, az e módosítás szerinti közbeszerzési rendelkezéseket össze kell hangolni a személygépkocsik és tehergépjárművek szén-dioxid-kibocsátása tekintetében a 2020 utáni időszakra szóló uniós jogszabályok rendelkezéseivel (26).
  A módosított irányelv alapján
  végrehajtott intézkedések hozzá fognak
  járulnak
  az e követelményeknek való megfeleléshez. A közbeszerzésekre vonatkozó ambiciózusabb megközelítés további jelentős ösztönzést
  jelenthet
  a piac számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A
  fő érdekelt felek széles körben támogatják a tiszta üzemű járművek fogalmának
  a könnyű és nehéz haszongépjárművek tekintetében az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a légszennyező anyagok
  csökkentésére vonatkozóan megállapított követelmények figyelembevételével történő meghatározását
  . Annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő ösztönzők álljanak rendelkezésre az Unióban az
  alacsony
  és
  nulla
  kibocsátású járművek piaci elterjedésének támogatására, az e módosítás szerinti közbeszerzési rendelkezéseket össze kell hangolni a személygépkocsik és tehergépjárművek szén-dioxid-kibocsátása tekintetében a 2020 utáni időszakra szóló uniós jogszabályok rendelkezéseivel (26).
  A módosított irányelv alapján
  végrehajtott intézkedések hozzá fognak
  járulnak
  az e követelményeknek való megfeleléshez. A közbeszerzésekre vonatkozó ambiciózusabb megközelítés további jelentős ösztönzést
  jelenthet
  a piac számára.

| (10) | A
  módosított irányelvnek hozzá kell járulnia
  a könnyű és nehéz haszongépjárművek tekintetében az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a légszennyező anyagok
  csökkentéséhez
  . Annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő ösztönzők álljanak rendelkezésre az Unióban az
  nulla
  és
  alacsony
  kibocsátású járművek piaci elterjedésének támogatására, az e módosítás szerinti közbeszerzési rendelkezéseket össze kell hangolni a személygépkocsik és tehergépjárművek szén-dioxid-kibocsátása tekintetében a 2020 utáni időszakra szóló uniós jogszabályok rendelkezéseivel (26).
  Az irányelvvel összhangban
  végrehajtott intézkedések
  ugyancsak
  hozzá fognak
  járulni
  az e követelményeknek való megfeleléshez
  , valamint elő fogják segíteni a kapcsolódó töltőinfrastruktúra kiépítését
  . A közbeszerzésekre vonatkozó ambiciózusabb megközelítés további jelentős ösztönzést
  fog jelenteni
  a piac számára. |
| --- | --- |

(10)

A
  módosított irányelvnek hozzá kell járulnia
  a könnyű és nehéz haszongépjárművek tekintetében az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a légszennyező anyagok
  csökkentéséhez
  . Annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő ösztönzők álljanak rendelkezésre az Unióban az
  nulla
  és
  alacsony
  kibocsátású járművek piaci elterjedésének támogatására, az e módosítás szerinti közbeszerzési rendelkezéseket össze kell hangolni a személygépkocsik és tehergépjárművek szén-dioxid-kibocsátása tekintetében a 2020 utáni időszakra szóló uniós jogszabályok rendelkezéseivel (26).
  Az irányelvvel összhangban
  végrehajtott intézkedések
  ugyancsak
  hozzá fognak
  járulni
  az e követelményeknek való megfeleléshez
  , valamint elő fogják segíteni a kapcsolódó töltőinfrastruktúra kiépítését
  . A közbeszerzésekre vonatkozó ambiciózusabb megközelítés további jelentős ösztönzést
  fog jelenteni
  a piac számára.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | Ahhoz, hogy a települések levegőminősége javuljon, alapvető fontosságú a járműflotta megújítása, hogy az megfeleljen a tiszta üzemű járművekre vonatkozó követelményeknek. Ezenkívül a körforgásos gazdaság elvei megkövetelik a termék élettartamának meghosszabbítását. Következésképpen a tiszta üzemű járművekre vonatkozó követelmények szerint utólag átalakított járműveket ugyancsak be kell számítani a melléklet 4. és 5. táblázatában foglalt minimális beszerzési célértékek megvalósításába. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

Ahhoz, hogy a települések levegőminősége javuljon, alapvető fontosságú a járműflotta megújítása, hogy az megfeleljen a tiszta üzemű járművekre vonatkozó követelményeknek. Ezenkívül a körforgásos gazdaság elvei megkövetelik a termék élettartamának meghosszabbítását. Következésképpen a tiszta üzemű járművekre vonatkozó követelmények szerint utólag átalakított járműveket ugyancsak be kell számítani a melléklet 4. és 5. táblázatában foglalt minimális beszerzési célértékek megvalósításába.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

10 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10b) | A kipufogócsőnél mért nulla kibocsátással rendelkező járművek szintén jelentős környezeti lábnyomot hagyhatnak maguk után az alkatrészek gyártási folyamata és az újrafeldolgozhatóság vagy az üzemanyag-előállítás hatékonyságának szintje miatt. Következésképp az e kihívás kezelésére irányuló technológiáknak, mint például a fenntartható és újrafeldolgozható elemeknek, magasabb szintű támogatást kell kapniuk a melléklet 4. és 5. táblázatában meghatározott minimális beszerzési célok elérése tekintetében. Az e technológiákkal kapcsolatos kutatást és fejlesztést az Unió egyéb szakpolitikáiban is elő kell mozdítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10b)

A kipufogócsőnél mért nulla kibocsátással rendelkező járművek szintén jelentős környezeti lábnyomot hagyhatnak maguk után az alkatrészek gyártási folyamata és az újrafeldolgozhatóság vagy az üzemanyag-előállítás hatékonyságának szintje miatt. Következésképp az e kihívás kezelésére irányuló technológiáknak, mint például a fenntartható és újrafeldolgozható elemeknek, magasabb szintű támogatást kell kapniuk a melléklet 4. és 5. táblázatában meghatározott minimális beszerzési célok elérése tekintetében. Az e technológiákkal kapcsolatos kutatást és fejlesztést az Unió egyéb szakpolitikáiban is elő kell mozdítani.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

10 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10c) | A CO2-kibocsátások elszámolásának a „kitermeléstől a gépjárművekben történő felhasználásig” megközelítésen kell alapulnia annak érdekében, hogy a teljes ellátási láncot lefedje a kitermelési szakasztól a kipufogócsőig. Így pontosabban számba fogják venni az adott jármű teljes kibocsátását. A Bizottságnak ezért legkésőbb 2022. december 31-ig ki kell dolgoznia a „kitermeléstől a gépjárművekben történő felhasználásig” bekövetkező kibocsátások feljegyzésére vonatkozó módszertant. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10c)

A CO2-kibocsátások elszámolásának a „kitermeléstől a gépjárművekben történő felhasználásig” megközelítésen kell alapulnia annak érdekében, hogy a teljes ellátási láncot lefedje a kitermelési szakasztól a kipufogócsőig. Így pontosabban számba fogják venni az adott jármű teljes kibocsátását. A Bizottságnak ezért legkésőbb 2022. december 31-ig ki kell dolgoznia a „kitermeléstől a gépjárművekben történő felhasználásig” bekövetkező kibocsátások feljegyzésére vonatkozó módszertant.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Mivel a könnyű haszongépjárműveket és a nehézgépjárműveket különböző célokra használják, és piaci érettségük is eltérő, célszerű volna, ha a közbeszerzési rendelkezések figyelembe vennék ezeket a különbségeket.
  A hatásvizsgálat alátámasztotta, hogy mindaddig, amíg uniós szinten elfogadásra nem kerülnek a nehézgépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának technológiai szempontból semleges követelményei – amelyekre vonatkozóan a Bizottság a jövőben javaslatot kíván előterjeszteni –, az alternatív üzemanyagokon alapuló megközelítés elfogadása hozzáadott értéket képvisel. A hatásvizsgálat
  továbbá azt is
  elismerte
  , hogy az alacsony és nulla kibocsátású városi autóbuszok
  piaca egyre fejlettebb
  , míg az alacsony és nulla kibocsátású tehergépjárművek piaca a piaci fejlődés
  korábbi
  szakaszában van. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Mivel a könnyű haszongépjárműveket és a nehézgépjárműveket különböző célokra használják, és piaci érettségük is eltérő, célszerű volna, ha a közbeszerzési rendelkezések figyelembe vennék ezeket a különbségeket.
  A hatásvizsgálat alátámasztotta, hogy mindaddig, amíg uniós szinten elfogadásra nem kerülnek a nehézgépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának technológiai szempontból semleges követelményei – amelyekre vonatkozóan a Bizottság a jövőben javaslatot kíván előterjeszteni –, az alternatív üzemanyagokon alapuló megközelítés elfogadása hozzáadott értéket képvisel. A hatásvizsgálat
  továbbá azt is
  elismerte
  , hogy az alacsony és nulla kibocsátású városi autóbuszok
  piaca egyre fejlettebb
  , míg az alacsony és nulla kibocsátású tehergépjárművek piaca a piaci fejlődés
  korábbi
  szakaszában van.

| (11) | Mivel a 
  motorkerékpárokat és a segédmotoros kerékpárokat, a
  könnyű haszongépjárműveket és a nehézgépjárműveket különböző célokra használják, és piaci érettségük is eltérő, célszerű volna, ha a közbeszerzési rendelkezések figyelembe vennék ezeket a különbségeket. Továbbá azt is
  el kell ismerni
  , hogy az alacsony és nulla kibocsátású városi autóbuszok
  piacát az utóbbi időkben növekedés jellemzi
  , míg az alacsony és nulla kibocsátású tehergépjárművek piaca a piaci fejlődés
  kezdeti
  szakaszában van. |
| --- | --- |

(11)

Mivel a 
  motorkerékpárokat és a segédmotoros kerékpárokat, a
  könnyű haszongépjárműveket és a nehézgépjárműveket különböző célokra használják, és piaci érettségük is eltérő, célszerű volna, ha a közbeszerzési rendelkezések figyelembe vennék ezeket a különbségeket. Továbbá azt is
  el kell ismerni
  , hogy az alacsony és nulla kibocsátású városi autóbuszok
  piacát az utóbbi időkben növekedés jellemzi
  , míg az alacsony és nulla kibocsátású tehergépjárművek piaca a piaci fejlődés
  kezdeti
  szakaszában van.

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | A kibocsátás kizárólag közbeszerzésen keresztüli csökkentésében rejlő lehetőségek korlátozottak, és a tömegközlekedés a közlekedési ágazatból származó kibocsátásokhoz csak kis mértékben járul hozzá. A tagállamokat ezért arra kell ösztönözni, hogy szabályozzák a tiszta üzemű járművek más flottatulajdonosok – például a taxitársaságok, a gépkocsikölcsönzők és a telekocsi-társaságok – általi vásárlását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

A kibocsátás kizárólag közbeszerzésen keresztüli csökkentésében rejlő lehetőségek korlátozottak, és a tömegközlekedés a közlekedési ágazatból származó kibocsátásokhoz csak kis mértékben járul hozzá. A tagállamokat ezért arra kell ösztönözni, hogy szabályozzák a tiszta üzemű járművek más flottatulajdonosok – például a taxitársaságok, a gépkocsikölcsönzők és a telekocsi-társaságok – általi vásárlását.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | A tiszta üzemű járművek beszerzésére vonatkozó, 2025
  -re
  és 2030
  -ra szóló
  tagállami szintű minimális célértékek meghatározása várhatóan hozzá fog járulni a szakpolitikai kiszámíthatósághoz azokon a piacokon, ahol az alacsony és nulla kibocsátású mobilitást célzó beruházásokra van szükség. A minimális célértékek Unió-szerte hozzájárulnak a piacteremtéshez. Időt biztosítanak a közbeszerzési eljárások kiigazítására, és egyértelmű piaci jelzéssel szolgálnak. A hatásvizsgálat rámutat, hogy a tagállamok – gazdasági kapacitásuknak és az adott probléma súlyosságának a függvényében – egyre többször határoznak meg célértékeket. Az egyes tagállamokra vonatkozóan eltérő célértékeket kell meghatározni gazdasági kapacitásuk (bruttó hazai termékük) és a szennyezésnek való kitettségük (a városi területek népsűrűsége) alapján. A beszerzési minimumkövetelményeket ki kell egészíteni az ajánlatkérő szervek, a közszolgáltató ajánlatkérők és a gazdasági szereplők azon kötelezettségével, hogy minden közbeszerzési eljárásuk során vegyék figyelembe a vonatkozó energetikai és környezetvédelmi szempontokat. A módosított irányelv területi hatásvizsgálata azt mutatja, hogy a hatások egyenletesen oszlanak majd meg az Unió egyes régiói között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

A tiszta üzemű járművek beszerzésére vonatkozó, 2025
  -re
  és 2030
  -ra szóló
  tagállami szintű minimális célértékek meghatározása várhatóan hozzá fog járulni a szakpolitikai kiszámíthatósághoz azokon a piacokon, ahol az alacsony és nulla kibocsátású mobilitást célzó beruházásokra van szükség. A minimális célértékek Unió-szerte hozzájárulnak a piacteremtéshez. Időt biztosítanak a közbeszerzési eljárások kiigazítására, és egyértelmű piaci jelzéssel szolgálnak. A hatásvizsgálat rámutat, hogy a tagállamok – gazdasági kapacitásuknak és az adott probléma súlyosságának a függvényében – egyre többször határoznak meg célértékeket. Az egyes tagállamokra vonatkozóan eltérő célértékeket kell meghatározni gazdasági kapacitásuk (bruttó hazai termékük) és a szennyezésnek való kitettségük (a városi területek népsűrűsége) alapján. A beszerzési minimumkövetelményeket ki kell egészíteni az ajánlatkérő szervek, a közszolgáltató ajánlatkérők és a gazdasági szereplők azon kötelezettségével, hogy minden közbeszerzési eljárásuk során vegyék figyelembe a vonatkozó energetikai és környezetvédelmi szempontokat. A módosított irányelv területi hatásvizsgálata azt mutatja, hogy a hatások egyenletesen oszlanak majd meg az Unió egyes régiói között.

| (12) | A tiszta üzemű járművek beszerzésére vonatkozó, 2025
  -ig
  és 2030
  -ig teljesítendő
  tagállami szintű minimális célértékek meghatározása várhatóan hozzá fog járulni a szakpolitikai kiszámíthatósághoz azokon a piacokon, ahol az alacsony és nulla kibocsátású mobilitást célzó beruházásokra van szükség. A minimális célértékek Unió-szerte hozzájárulnak a piacteremtéshez. Időt biztosítanak a közbeszerzési eljárások kiigazítására, és egyértelmű piaci jelzéssel szolgálnak. A hatásvizsgálat rámutat, hogy a tagállamok – gazdasági kapacitásuknak és az adott probléma súlyosságának a függvényében – egyre többször határoznak meg célértékeket. Az egyes tagállamokra vonatkozóan eltérő célértékeket kell meghatározni gazdasági kapacitásuk (bruttó hazai termékük) és a szennyezésnek való kitettségük (a városi területek népsűrűsége) alapján. A beszerzési minimumkövetelményeket ki kell egészíteni az ajánlatkérő szervek, a közszolgáltató ajánlatkérők és a gazdasági szereplők azon kötelezettségével, hogy minden közbeszerzési eljárásuk során vegyék figyelembe a vonatkozó energetikai és környezetvédelmi szempontokat. A módosított irányelv területi hatásvizsgálata azt mutatja, hogy a hatások egyenletesen oszlanak majd meg az Unió egyes régiói között. |
| --- | --- |

(12)

A tiszta üzemű járművek beszerzésére vonatkozó, 2025
  -ig
  és 2030
  -ig teljesítendő
  tagállami szintű minimális célértékek meghatározása várhatóan hozzá fog járulni a szakpolitikai kiszámíthatósághoz azokon a piacokon, ahol az alacsony és nulla kibocsátású mobilitást célzó beruházásokra van szükség. A minimális célértékek Unió-szerte hozzájárulnak a piacteremtéshez. Időt biztosítanak a közbeszerzési eljárások kiigazítására, és egyértelmű piaci jelzéssel szolgálnak. A hatásvizsgálat rámutat, hogy a tagállamok – gazdasági kapacitásuknak és az adott probléma súlyosságának a függvényében – egyre többször határoznak meg célértékeket. Az egyes tagállamokra vonatkozóan eltérő célértékeket kell meghatározni gazdasági kapacitásuk (bruttó hazai termékük) és a szennyezésnek való kitettségük (a városi területek népsűrűsége) alapján. A beszerzési minimumkövetelményeket ki kell egészíteni az ajánlatkérő szervek, a közszolgáltató ajánlatkérők és a gazdasági szereplők azon kötelezettségével, hogy minden közbeszerzési eljárásuk során vegyék figyelembe a vonatkozó energetikai és környezetvédelmi szempontokat. A módosított irányelv területi hatásvizsgálata azt mutatja, hogy a hatások egyenletesen oszlanak majd meg az Unió egyes régiói között.

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | Az Európai Parlament a gépjárműiparban alkalmazott kibocsátásmérés vizsgálatát követően a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett, 2017. április 4-i ajánlásában

   (10a)

  felszólította a tagállamokat arra, hogy mozdítsák elő a környezetbarát közbeszerzésre irányuló politikákat azáltal, hogy közigazgatási szerveik révén kibocsátásmentes és nagyon alacsony kibocsátású gépjárműveket vásárolnak saját gépjárműflottájukba vagy közös gépkocsihasználatra irányuló (kvázi) közprogramok részére, valamint arra, hogy 2035-re szüntesse meg a CO2-kibocsátó új járművek forgalomba helyezését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

Az Európai Parlament a gépjárműiparban alkalmazott kibocsátásmérés vizsgálatát követően a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett, 2017. április 4-i ajánlásában

   (10a)

  felszólította a tagállamokat arra, hogy mozdítsák elő a környezetbarát közbeszerzésre irányuló politikákat azáltal, hogy közigazgatási szerveik révén kibocsátásmentes és nagyon alacsony kibocsátású gépjárműveket vásárolnak saját gépjárműflottájukba vagy közös gépkocsihasználatra irányuló (kvázi) közprogramok részére, valamint arra, hogy 2035-re szüntesse meg a CO2-kibocsátó új járművek forgalomba helyezését.

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | A legnagyobb hatás akkor érhető el, ha a tiszta üzemű járművek közbeszerzésének előmozdítása olyan területekre irányul, ahol viszonylag magas a légszennyezés mértéke. Célszerű, ha a tagállami hatóságok különös figyelmet fordítanak ezekre a területekre a hazai minimális célértékek végrehajtásakor, és a vonatkozó intézkedéseiket belefoglalják az e módosított irányelv szerinti jelentéseikbe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

A legnagyobb hatás akkor érhető el, ha a tiszta üzemű járművek közbeszerzésének előmozdítása olyan területekre irányul, ahol viszonylag magas a légszennyezés mértéke. Célszerű, ha a tagállami hatóságok különös figyelmet fordítanak ezekre a területekre a hazai minimális célértékek végrehajtásakor, és a vonatkozó intézkedéseiket belefoglalják az e módosított irányelv szerinti jelentéseikbe.

| (13) | A legnagyobb hatás akkor érhető el, ha a tiszta üzemű járművek közbeszerzésének előmozdítása olyan területekre irányul, ahol viszonylag magas a lég- és zajszennyezés mértéke. Célszerű, ha a tagállami hatóságok különös figyelmet fordítanak ezekre a területekre a hazai minimális célértékek végrehajtásakor, és a vonatkozó intézkedéseiket belefoglalják az e módosított irányelv szerinti jelentéseikbe.
  Az aránytalan terhek elkerülése és az irányelv potenciális eredményeinek optimalizálása érdekében megfelelő technikai segítséget kell nyújtani a hatóságok számára. |
| --- | --- |

(13)

A legnagyobb hatás akkor érhető el, ha a tiszta üzemű járművek közbeszerzésének előmozdítása olyan területekre irányul, ahol viszonylag magas a lég- és zajszennyezés mértéke. Célszerű, ha a tagállami hatóságok különös figyelmet fordítanak ezekre a területekre a hazai minimális célértékek végrehajtásakor, és a vonatkozó intézkedéseiket belefoglalják az e módosított irányelv szerinti jelentéseikbe.
  Az aránytalan terhek elkerülése és az irányelv potenciális eredményeinek optimalizálása érdekében megfelelő technikai segítséget kell nyújtani a hatóságok számára.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | A módosított irányelvnek hozzá kell járulnia az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a légszennyező anyagok kibocsátásának csökkentéséhez, valamint a tiszta üzemű közúti tömegközlekedés előmozdításához. Az irányelvnek kerülnie kell, hogy gátolja a tiszta üzemű nem közúti közlekedés – például a villamosok és a metróvonatok – fejlődését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

A módosított irányelvnek hozzá kell járulnia az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a légszennyező anyagok kibocsátásának csökkentéséhez, valamint a tiszta üzemű közúti tömegközlekedés előmozdításához. Az irányelvnek kerülnie kell, hogy gátolja a tiszta üzemű nem közúti közlekedés – például a villamosok és a metróvonatok – fejlődését.

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

13 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13b) | Az ezen irányelvben megállapított küszöbértékeket a piacképes és műszakilag érett termékek fejlesztése nélkül nehéz végrehajtani. Annak biztosítása érdekében, hogy az előrehaladásra vonatkozó információkat rendszeresen frissítsék, a Bizottságnak kétévente jelentést kell benyújtania, amelyben értékeli, hogy léteznek-e a tiszta járművek esetében a piacképes megoldások. Emellett a Bizottságnak és a tagállamoknak nagyobb pénzügyi és nem pénzügyi hozzájárulást kell biztosítaniuk ahhoz, hogy az ilyen tiszta járművek gyorsabban kerüljenek piacra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13b)

Az ezen irányelvben megállapított küszöbértékeket a piacképes és műszakilag érett termékek fejlesztése nélkül nehéz végrehajtani. Annak biztosítása érdekében, hogy az előrehaladásra vonatkozó információkat rendszeresen frissítsék, a Bizottságnak kétévente jelentést kell benyújtania, amelyben értékeli, hogy léteznek-e a tiszta járművek esetében a piacképes megoldások. Emellett a Bizottságnak és a tagállamoknak nagyobb pénzügyi és nem pénzügyi hozzájárulást kell biztosítaniuk ahhoz, hogy az ilyen tiszta járművek gyorsabban kerüljenek piacra.

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

13 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13c) | Figyelembe véve, hogy a magán közlekedési szolgáltatók pénzügyi lehetőségei jelentősen eltérnek a potenciálisan drágább, alternatív üzemanyaggal működő járművekre való áttérés tekintetében, mechanizmusokat kell rendelkezésre bocsátani annak érdekében, hogy az ajánlattételi és pályázati eljárásokban a köz- és a magánszektorbeli fuvarozók egyenlő versenyfeltételek mellett működhessenek, valamint hogy a jelen irányelvben meghatározott minimális beszerzési célértékeknek való megfelelés költségeit ne hárítsák át a helyi önkormányzatokra, vagy azok ne eredményezzék a felmerülő magasabb költségek magasabb jegyárak, magasabb helyi adók vagy a tömegközlekedési szolgáltatások szűkítése révén való externalizálását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13c)

Figyelembe véve, hogy a magán közlekedési szolgáltatók pénzügyi lehetőségei jelentősen eltérnek a potenciálisan drágább, alternatív üzemanyaggal működő járművekre való áttérés tekintetében, mechanizmusokat kell rendelkezésre bocsátani annak érdekében, hogy az ajánlattételi és pályázati eljárásokban a köz- és a magánszektorbeli fuvarozók egyenlő versenyfeltételek mellett működhessenek, valamint hogy a jelen irányelvben meghatározott minimális beszerzési célértékeknek való megfelelés költségeit ne hárítsák át a helyi önkormányzatokra, vagy azok ne eredményezzék a felmerülő magasabb költségek magasabb jegyárak, magasabb helyi adók vagy a tömegközlekedési szolgáltatások szűkítése révén való externalizálását.

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Az ezen módosított irányelv alapján végrehajtott közbeszerzésekről való jelentéstétel várhatóan egyértelmű áttekintést nyújt majd a piacról, ez pedig lehetővé teszi a végrehajtás hatékony nyomon követését. A jelentéstétel 2023-ban
  időközi
  jelentéssel veszi kezdetét, majd első alkalommal 2026-ban, azt követően pedig háromévente teljes körű jelentést kell benyújtani a minimális célértékek eléréséről. Az egyes állami szervekre nehezedő adminisztratív terhek minimálisra csökkentése és a piac hatékony áttekintése érdekében elő kell segíteni az egyszerű jelentéstételt.
  A Bizottság az Unió közös közbeszerzési szójegyzéke keretében biztosítani fogja az alacsony és nulla kibocsátású, illetve az alternatív üzemanyaggal működő egyéb járművek teljes körű bejelentését. A közös közbeszerzési szójegyzékben külön kódok segítik majd a közbeszerzési felhívások elektronikus adatbázisában való nyilvántartásba vételt és nyomon követést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Az ezen módosított irányelv alapján végrehajtott közbeszerzésekről való jelentéstétel várhatóan egyértelmű áttekintést nyújt majd a piacról, ez pedig lehetővé teszi a végrehajtás hatékony nyomon követését. A jelentéstétel 2023-ban
  időközi
  jelentéssel veszi kezdetét, majd első alkalommal 2026-ban, azt követően pedig háromévente teljes körű jelentést kell benyújtani a minimális célértékek eléréséről. Az egyes állami szervekre nehezedő adminisztratív terhek minimálisra csökkentése és a piac hatékony áttekintése érdekében elő kell segíteni az egyszerű jelentéstételt.
  A Bizottság az Unió közös közbeszerzési szójegyzéke keretében biztosítani fogja az alacsony és nulla kibocsátású, illetve az alternatív üzemanyaggal működő egyéb járművek teljes körű bejelentését. A közös közbeszerzési szójegyzékben külön kódok segítik majd a közbeszerzési felhívások elektronikus adatbázisában való nyilvántartásba vételt és nyomon követést.

| (15) | Az ezen módosított irányelv alapján végrehajtott közbeszerzésekről való jelentéstétel várhatóan egyértelmű áttekintést nyújt majd a piacról, ez pedig lehetővé teszi a végrehajtás hatékony nyomon követését. A jelentéstétel 2023-ban
  a tagállamok által a Bizottságnak a közbeszerzésről és a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről szóló uniós jogi aktusok értelmében benyújtott jelentések keretében benyújtott előzetes
  jelentéssel veszi kezdetét, majd első alkalommal 2026-ban, azt követően pedig háromévente teljes körű jelentést kell benyújtani a minimális célértékek eléréséről. Az egyes állami szervekre nehezedő adminisztratív terhek minimálisra csökkentése és a piac hatékony áttekintése érdekében elő kell segíteni az egyszerű jelentéstételt.
  Ezeknek
  a 
  jelentéseknek információkat kell tartalmazniuk a 2009/33/EK irányelv végrehajtása érdekében tett lépésekről, és meg kell felelniük
  az Unió közös közbeszerzési
  szójegyzékében szereplő kategóriáknak. A Bizottságnak a 2009/33/EK irányelv alkalmazásáról rendszeresen jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Bizottságnak azt is értékelnie kell, hogy a 2009/33/EK irányelv hatálya kiterjeszthető-e az építőipari gépekre, és ha igen, ki kell dolgoznia egy módszertant a „tiszta építőipari gépek” meghatározására. |
| --- | --- |

(15)

Az ezen módosított irányelv alapján végrehajtott közbeszerzésekről való jelentéstétel várhatóan egyértelmű áttekintést nyújt majd a piacról, ez pedig lehetővé teszi a végrehajtás hatékony nyomon követését. A jelentéstétel 2023-ban
  a tagállamok által a Bizottságnak a közbeszerzésről és a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről szóló uniós jogi aktusok értelmében benyújtott jelentések keretében benyújtott előzetes
  jelentéssel veszi kezdetét, majd első alkalommal 2026-ban, azt követően pedig háromévente teljes körű jelentést kell benyújtani a minimális célértékek eléréséről. Az egyes állami szervekre nehezedő adminisztratív terhek minimálisra csökkentése és a piac hatékony áttekintése érdekében elő kell segíteni az egyszerű jelentéstételt.
  Ezeknek
  a 
  jelentéseknek információkat kell tartalmazniuk a 2009/33/EK irányelv végrehajtása érdekében tett lépésekről, és meg kell felelniük
  az Unió közös közbeszerzési
  szójegyzékében szereplő kategóriáknak. A Bizottságnak a 2009/33/EK irányelv alkalmazásáról rendszeresen jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Bizottságnak azt is értékelnie kell, hogy a 2009/33/EK irányelv hatálya kiterjeszthető-e az építőipari gépekre, és ha igen, ki kell dolgoznia egy módszertant a „tiszta építőipari gépek” meghatározására.

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15a) | Annak érdekében, hogy egy adott jármű teljes kibocsátásáról pontosabb beszámoló révén alaposabb ismereteket biztosítson az ágazatra vonatkozó jövőbeni szakpolitikai döntéshozatalhoz, a Bizottságnak javaslatot kell előterjesztenie a járművek teljes életciklus alatti és „a kitermeléstől a gépjárművekben történő felhasználásig” bekövetkező CO2-kibocsátásainak mérésére vonatkozó módszertanra. Ezeket a kibocsátásokat akkor kell figyelembe venni, amikor a Bizottság felülvizsgálja a 2009/33/EK irányelv és az alternatív üzemanyagokra vonatkozó egyéb releváns jogszabályokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15a)

Annak érdekében, hogy egy adott jármű teljes kibocsátásáról pontosabb beszámoló révén alaposabb ismereteket biztosítson az ágazatra vonatkozó jövőbeni szakpolitikai döntéshozatalhoz, a Bizottságnak javaslatot kell előterjesztenie a járművek teljes életciklus alatti és „a kitermeléstől a gépjárművekben történő felhasználásig” bekövetkező CO2-kibocsátásainak mérésére vonatkozó módszertanra. Ezeket a kibocsátásokat akkor kell figyelembe venni, amikor a Bizottság felülvizsgálja a 2009/33/EK irányelv és az alternatív üzemanyagokra vonatkozó egyéb releváns jogszabályokat.

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Nemzeti és uniós szintű célzott állami támogatási intézkedések révén további támogatást lehet nyújtani a tiszta üzemű járművek piaci elterjedéséhez. Ezen intézkedések közé tartozik az ismeretek hatékonyabb cseréje és a beszerzések összehangolása annak érdekében, hogy a költségcsökkentés és a piaci hatások szempontjából kellően nagy volumenű intézkedéseket lehessen megvalósítani. A környezetvédelem állami támogatásáról szóló, a 2014–2020 közötti időszakra szóló közösségi iránymutatás (27) elismeri az alternatív üzemanyagok forgalmazásához szükséges infrastruktúrák fejlesztését elősegítő állami támogatás lehetőségét. Mindazonáltal a Szerződés rendelkezéseit és különösen annak 107. és 108. cikkét továbbra is alkalmazni kell az ilyen jellegű állami támogatásra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Nemzeti és uniós szintű célzott állami támogatási intézkedések révén további támogatást lehet nyújtani a tiszta üzemű járművek piaci elterjedéséhez. Ezen intézkedések közé tartozik az ismeretek hatékonyabb cseréje és a beszerzések összehangolása annak érdekében, hogy a költségcsökkentés és a piaci hatások szempontjából kellően nagy volumenű intézkedéseket lehessen megvalósítani. A környezetvédelem állami támogatásáról szóló, a 2014–2020 közötti időszakra szóló közösségi iránymutatás (27) elismeri az alternatív üzemanyagok forgalmazásához szükséges infrastruktúrák fejlesztését elősegítő állami támogatás lehetőségét. Mindazonáltal a Szerződés rendelkezéseit és különösen annak 107. és 108. cikkét továbbra is alkalmazni kell az ilyen jellegű állami támogatásra.

| (16) | Nemzeti és uniós szintű célzott állami támogatási intézkedések révén további támogatást lehet nyújtani a tiszta üzemű járművek piaci elterjedéséhez. Ezen intézkedések közé tartozik az ismeretek hatékonyabb cseréje és a beszerzések összehangolása annak érdekében, hogy a költségcsökkentés és a piaci hatások szempontjából kellően nagy volumenű intézkedéseket lehessen megvalósítani.
  Hasonlóképp kívánatos a regionális kísérleti projektek kezdeményezése, különösen a vidéki és a városi területek összekapcsolása tekintetében.
   A környezetvédelem állami támogatásáról szóló, a 2014–2020 közötti időszakra szóló közösségi iránymutatás (27) elismeri az alternatív üzemanyagok forgalmazásához szükséges infrastruktúrák fejlesztését elősegítő állami támogatás lehetőségét. Mindazonáltal a Szerződés rendelkezéseit és különösen annak 107. és 108. cikkét továbbra is alkalmazni kell az ilyen jellegű állami támogatásra. |
| --- | --- |

(16)

Nemzeti és uniós szintű célzott állami támogatási intézkedések révén további támogatást lehet nyújtani a tiszta üzemű járművek piaci elterjedéséhez. Ezen intézkedések közé tartozik az ismeretek hatékonyabb cseréje és a beszerzések összehangolása annak érdekében, hogy a költségcsökkentés és a piaci hatások szempontjából kellően nagy volumenű intézkedéseket lehessen megvalósítani.
  Hasonlóképp kívánatos a regionális kísérleti projektek kezdeményezése, különösen a vidéki és a városi területek összekapcsolása tekintetében.
   A környezetvédelem állami támogatásáról szóló, a 2014–2020 közötti időszakra szóló közösségi iránymutatás (27) elismeri az alternatív üzemanyagok forgalmazásához szükséges infrastruktúrák fejlesztését elősegítő állami támogatás lehetőségét. Mindazonáltal a Szerződés rendelkezéseit és különösen annak 107. és 108. cikkét továbbra is alkalmazni kell az ilyen jellegű állami támogatásra.

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a) | A kibocsátások és a légszennyező anyagok további csökkentésének megvalósítása érdekében a tagállamokat adott esetben ösztönözni kell arra, hogy a módosított irányelvben szabályozott ágazatoktól eltérő ágazatokban is különböző ösztönzőket és mechanizmusokat alkalmazzanak a flották fejlesztéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a)

A kibocsátások és a légszennyező anyagok további csökkentésének megvalósítása érdekében a tagállamokat adott esetben ösztönözni kell arra, hogy a módosított irányelvben szabályozott ágazatoktól eltérő ágazatokban is különböző ösztönzőket és mechanizmusokat alkalmazzanak a flották fejlesztéséhez.

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

16 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16b) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a jelen irányelvben meghatározott minimális beszerzési célértékeknek való megfelelés költségét nem hárítják át a helyi önkormányzatokra, és hogy az ajánlatkérő szervek és közszolgáltató ajánlatkérők számára megfelelő pénzügyi forrásokat bocsátanak rendelkezésre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16b)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a jelen irányelvben meghatározott minimális beszerzési célértékeknek való megfelelés költségét nem hárítják át a helyi önkormányzatokra, és hogy az ajánlatkérő szervek és közszolgáltató ajánlatkérők számára megfelelő pénzügyi forrásokat bocsátanak rendelkezésre.

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

16 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16c) | A tiszta üzemű járművek beszerzéséhez célzott támogatási intézkedések szükségesek. Az ezen irányelvben foglalt célkitűzések elérésének elősegítése céljából a tagállamoknak ki kell bővíteniük pénzügyi és nem pénzügyi ösztönzőiket az ilyen járművek piaci elterjedésének felgyorsítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16c)

A tiszta üzemű járművek beszerzéséhez célzott támogatási intézkedések szükségesek. Az ezen irányelvben foglalt célkitűzések elérésének elősegítése céljából a tagállamoknak ki kell bővíteniük pénzügyi és nem pénzügyi ösztönzőiket az ilyen járművek piaci elterjedésének felgyorsítása érdekében.

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

16 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16d) | A könnyű haszongépjárművekre és nehézgépjárművekre vonatkozó minimális beszerzési célok ezen irányelv általi kitűzése kiegészítő pénzügyi forrásokat tesz szükségessé az ajánlatkérő szervek és az ajánlatkérők számára. Ezért a 2020 utáni uniós költségvetési és pénzügyi politikának figyelembe kell vennie az ajánlatkérő szervek és az ajánlatkérők megfelelő pénzügyi támogatásának biztosítását. Ennek tükröződnie kell a jövőbeli többéves pénzügyi keretben és a fenntartható finanszírozásra és az uniós pénzügyi intézményekre vonatkozó szabályozásban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16d)

A könnyű haszongépjárművekre és nehézgépjárművekre vonatkozó minimális beszerzési célok ezen irányelv általi kitűzése kiegészítő pénzügyi forrásokat tesz szükségessé az ajánlatkérő szervek és az ajánlatkérők számára. Ezért a 2020 utáni uniós költségvetési és pénzügyi politikának figyelembe kell vennie az ajánlatkérő szervek és az ajánlatkérők megfelelő pénzügyi támogatásának biztosítását. Ennek tükröződnie kell a jövőbeli többéves pénzügyi keretben és a fenntartható finanszírozásra és az uniós pénzügyi intézményekre vonatkozó szabályozásban.

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

16 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16e) | Annak biztosítása érdekében, hogy a hatóságok ösztönzést kapjanak tiszta járművek beszerzésére, és a tagállamok beruházzanak az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítésébe, de annak elkerülése érdekében is, hogy az ilyen beszerzések kockázattal járjanak az utasok számára, az Unió költségvetési és pénzügyi politikája 2020 után támogatást kell nyújtson a szerződő feleknek. Ennek tükröződnie kell a jövőbeli többéves pénzügyi keretben és a fenntartható finanszírozásra és az uniós pénzügyi intézményekre vonatkozó szabályozásban. A tagállamoknak emellett ki kell bővíteniük pénzügyi és nem pénzügyi ösztönzőiket, és környezetvédelmi auditokat kell előirányozniuk a tiszta járművek piaci elterjedésének felgyorsítása érdekében. Ezek az erőfeszítések csökkenteni fogják az infrastrukturális változások kezdeti magas beruházási költségeit és támogatni fogják a közlekedés dekarbonizálását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16e)

Annak biztosítása érdekében, hogy a hatóságok ösztönzést kapjanak tiszta járművek beszerzésére, és a tagállamok beruházzanak az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítésébe, de annak elkerülése érdekében is, hogy az ilyen beszerzések kockázattal járjanak az utasok számára, az Unió költségvetési és pénzügyi politikája 2020 után támogatást kell nyújtson a szerződő feleknek. Ennek tükröződnie kell a jövőbeli többéves pénzügyi keretben és a fenntartható finanszírozásra és az uniós pénzügyi intézményekre vonatkozó szabályozásban. A tagállamoknak emellett ki kell bővíteniük pénzügyi és nem pénzügyi ösztönzőiket, és környezetvédelmi auditokat kell előirányozniuk a tiszta járművek piaci elterjedésének felgyorsítása érdekében. Ezek az erőfeszítések csökkenteni fogják az infrastrukturális változások kezdeti magas beruházási költségeit és támogatni fogják a közlekedés dekarbonizálását.

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

16 f preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16f) | A jelenlegi többéves pénzügyi keret alapján az Unió különböző olyan alapokkal rendelkezik, amelyek célja a tagállamok, a helyi önkormányzatok és az érintett gazdasági szereplők támogatása a fenntartható mobilitásra való áttérésben. Az Unió a 2014–2020-as időszakra 13,7  milliárd EUR-t különített el az európai strukturális és beruházási alapokból a városi mobilitás finanszírozására. A Horizont 2020, az Unió kutatási programja városi mobilitásra körülbelül 200 millió EUR-t, az intelligens városokra pedig 650 millió EUR-t biztosít majd, míg az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz körülbelül 200 millió EUR-t fordít majd a városi csomópontokra vonatkozó pályázati felhívásokra. A Bizottságnak és a tagállamoknak a következő többéves pénzügyi keretben folytatniuk kell a fenntartható városi mobilitási projektek támogatását, és erősíteniük kell a különböző finanszírozási források és programok közötti szükséges szinergiákat. Különösen meg kell erősíteni a kapcsolatokat a városi mobilitás, az új digitális menetrend és az energiaunió között, gondolva például arra a lehetőségre, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz nagyobb társfinanszírozási arány mellett finanszírozhat szinergiát biztosító projekteket, így energetikai és távközlési elemet is tartalmazó közlekedési projekteket, ami rendkívüli lehetőséget jelent a városi projektek számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16f)

A jelenlegi többéves pénzügyi keret alapján az Unió különböző olyan alapokkal rendelkezik, amelyek célja a tagállamok, a helyi önkormányzatok és az érintett gazdasági szereplők támogatása a fenntartható mobilitásra való áttérésben. Az Unió a 2014–2020-as időszakra 13,7  milliárd EUR-t különített el az európai strukturális és beruházási alapokból a városi mobilitás finanszírozására. A Horizont 2020, az Unió kutatási programja városi mobilitásra körülbelül 200 millió EUR-t, az intelligens városokra pedig 650 millió EUR-t biztosít majd, míg az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz körülbelül 200 millió EUR-t fordít majd a városi csomópontokra vonatkozó pályázati felhívásokra. A Bizottságnak és a tagállamoknak a következő többéves pénzügyi keretben folytatniuk kell a fenntartható városi mobilitási projektek támogatását, és erősíteniük kell a különböző finanszírozási források és programok közötti szükséges szinergiákat. Különösen meg kell erősíteni a kapcsolatokat a városi mobilitás, az új digitális menetrend és az energiaunió között, gondolva például arra a lehetőségre, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz nagyobb társfinanszírozási arány mellett finanszírozhat szinergiát biztosító projekteket, így energetikai és távközlési elemet is tartalmazó közlekedési projekteket, ami rendkívüli lehetőséget jelent a városi projektek számára.

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

16 g preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16 g) | Elő kell mozdítani az uniós pénzügyi eszközök, így például az Európai Stratégiai Beruházási Alap vagy az Európai Beruházási Bank tisztább közlekedést támogató programjának célzottabb felhasználását, ami segíthet a gépjárműparkok és berendezések finanszírozásában. E célból bővíteni kell a helyi önkormányzatok és a gazdasági szereplők rendelkezésére álló – például az Európai Beruházási Tanácsadó Platform, a JASPERS, a JESSICA vagy a „fi-compass” révén nyújtott – technikai és pénzügyi tanácsadási szolgáltatásokat, hogy erősítsék ezek intézményi kapacitását, a projektek előkészítését és végrehajtását, és megvalósuljon az uniós források és pénzügyi eszközök optimális felhasználása, ezen belül az innovatív kiírások kockázatmentesítése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16 g)

Elő kell mozdítani az uniós pénzügyi eszközök, így például az Európai Stratégiai Beruházási Alap vagy az Európai Beruházási Bank tisztább közlekedést támogató programjának célzottabb felhasználását, ami segíthet a gépjárműparkok és berendezések finanszírozásában. E célból bővíteni kell a helyi önkormányzatok és a gazdasági szereplők rendelkezésére álló – például az Európai Beruházási Tanácsadó Platform, a JASPERS, a JESSICA vagy a „fi-compass” révén nyújtott – technikai és pénzügyi tanácsadási szolgáltatásokat, hogy erősítsék ezek intézményi kapacitását, a projektek előkészítését és végrehajtását, és megvalósuljon az uniós források és pénzügyi eszközök optimális felhasználása, ezen belül az innovatív kiírások kockázatmentesítése.

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

16 h preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16h) | A hatóságokat ösztönözni kell arra is, hogy a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat 2014/25/EU irányelv 82. cikkében leírt kritériumait követve szerezzenek be járműveket, figyelembe véve a jármű teljes élettartama alatti költséghatékonyságot, valamint a környezeti és társadalmi szempontokat is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16h)

A hatóságokat ösztönözni kell arra is, hogy a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat 2014/25/EU irányelv 82. cikkében leírt kritériumait követve szerezzenek be járműveket, figyelembe véve a jármű teljes élettartama alatti költséghatékonyságot, valamint a környezeti és társadalmi szempontokat is.

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

16 i preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16i) | A beruházások hatásának maximalizálása érdekében jobban össze kell hangolni a mobilitást és a várostervezést, például a fenntartható városi mobilitási tervek alkalmazása révén. A fenntartható városi mobilitási terveket több szakpolitikai területre kiterjedően, különböző irányítási szintekkel együttműködve dolgozzák ki, egybevonva a különböző közlekedési módokat, a közúti közlekedésbiztonságot, az árufuvarozást, a mobilitásirányítást és az intelligens közlekedési rendszereket. A fenntartható városi mobilitási tervek fontos szerepet játszanak a CO2-kibocsátás, valamint a zaj- és levegőszennyezés csökkentésére irányuló uniós célok elérésében. A fenntartható városi mobilitási tervek alkalmazása ezért fontos elem, amelyet figyelembe kell venni a városi közlekedés területén megvalósuló uniós projektek finanszírozása során, többek között e módosított irányelv végrehajtása során is. Ezzel összefüggésben a fenntartható városi mobilitási tervek kidolgozása során a Bizottságnak – a szubszidiaritás elvének teljes körű tiszteletben tartása mellett – biztosítania kell a szükséges tanácsadást és technikai segítségnyújtást az illetékes hatóságok részére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16i)

A beruházások hatásának maximalizálása érdekében jobban össze kell hangolni a mobilitást és a várostervezést, például a fenntartható városi mobilitási tervek alkalmazása révén. A fenntartható városi mobilitási terveket több szakpolitikai területre kiterjedően, különböző irányítási szintekkel együttműködve dolgozzák ki, egybevonva a különböző közlekedési módokat, a közúti közlekedésbiztonságot, az árufuvarozást, a mobilitásirányítást és az intelligens közlekedési rendszereket. A fenntartható városi mobilitási tervek fontos szerepet játszanak a CO2-kibocsátás, valamint a zaj- és levegőszennyezés csökkentésére irányuló uniós célok elérésében. A fenntartható városi mobilitási tervek alkalmazása ezért fontos elem, amelyet figyelembe kell venni a városi közlekedés területén megvalósuló uniós projektek finanszírozása során, többek között e módosított irányelv végrehajtása során is. Ezzel összefüggésben a fenntartható városi mobilitási tervek kidolgozása során a Bizottságnak – a szubszidiaritás elvének teljes körű tiszteletben tartása mellett – biztosítania kell a szükséges tanácsadást és technikai segítségnyújtást az illetékes hatóságok részére.

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

16 j preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16j) | A tiszta járművek elterjedésének támogatásán túlmenően a közbeszerzések a mobilitás új formáinak motorjai is. Ösztönözni fogják a tiszta járművek használatát, és ez a városi területeken az infrastruktúra felgyorsított bevezetéséhez vezet, a digitalizáció pedig az utas- és az áruszállítás hatékonyságát fogja optimalizálni. A multimodális és megosztott mobilitás, valamint az integrált jegykiadási megoldások segítik a mobilitásra mint szolgáltatásra való áttérést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16j)

A tiszta járművek elterjedésének támogatásán túlmenően a közbeszerzések a mobilitás új formáinak motorjai is. Ösztönözni fogják a tiszta járművek használatát, és ez a városi területeken az infrastruktúra felgyorsított bevezetéséhez vezet, a digitalizáció pedig az utas- és az áruszállítás hatékonyságát fogja optimalizálni. A multimodális és megosztott mobilitás, valamint az integrált jegykiadási megoldások segítik a mobilitásra mint szolgáltatásra való áttérést.

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | Ezen irányelv céljainak elérése érdekében a Bizottságot [a hatálybalépés dátuma beillesztendő]-val/-vel kezdődő ötéves időtartamra fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy naprakésszé tegye a nehézgépjárművek szén-dioxid-kibocsátási követelményeire vonatkozó rendelkezéseket. Ezen időszaknak hallgatólagosan meg kell hosszabbodnia a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkálatok során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó okiratoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

Ezen irányelv céljainak elérése érdekében a Bizottságot [a hatálybalépés dátuma beillesztendő]-val/-vel kezdődő ötéves időtartamra fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy naprakésszé tegye a nehézgépjárművek szén-dioxid-kibocsátási követelményeire vonatkozó rendelkezéseket. Ezen időszaknak hallgatólagosan meg kell hosszabbodnia a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkálatok során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó okiratoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

törölve

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

18 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18a) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodással

   (1a)

  összhangban, külön figyelmet kell fordítani az uniós jogszabályok hatásainak nyomon követésére. A 2009/33/EK irányelv értékelésének kell alapul szolgálnia a további fellépési opciók hatásvizsgálatához. Ezért a Bizottságnak – a legjobb és legfrissebb rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok alapján – fel kell mérnie, hogy szükséges-e felülvizsgálni az irányelvet a járművek életciklus alatti szén-dioxid-kibocsátásának és a „kitermeléstől a gépjárművekben történő felhasználásig tartó időszak alatti” szén-dioxid-kibocsátásának figyelembevételével, hogy biztosítsa a szakpolitikai célkitűzések teljesítésének átláthatóságát és elszámoltathatóságát, és szükség esetén javaslatot kell tennie a szükséges fejlesztésekre. Adott esetben a Bizottságnak az alternatív üzemanyagokkal kapcsolatos egyéb vonatkozó jogszabályokat is felül kell vizsgálnia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18a)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodással

   (1a)

  összhangban, külön figyelmet kell fordítani az uniós jogszabályok hatásainak nyomon követésére. A 2009/33/EK irányelv értékelésének kell alapul szolgálnia a további fellépési opciók hatásvizsgálatához. Ezért a Bizottságnak – a legjobb és legfrissebb rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok alapján – fel kell mérnie, hogy szükséges-e felülvizsgálni az irányelvet a járművek életciklus alatti szén-dioxid-kibocsátásának és a „kitermeléstől a gépjárművekben történő felhasználásig tartó időszak alatti” szén-dioxid-kibocsátásának figyelembevételével, hogy biztosítsa a szakpolitikai célkitűzések teljesítésének átláthatóságát és elszámoltathatóságát, és szükség esetén javaslatot kell tennie a szükséges fejlesztésekre. Adott esetben a Bizottságnak az alternatív üzemanyagokkal kapcsolatos egyéb vonatkozó jogszabályokat is felül kell vizsgálnia.

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

18 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18b) | A közbeszerzés jelentős része olyan helyi tömegközlekedési szervekhez kapcsolódik, amelyek általában a korlátozott pénzügyi eszközökkel rendelkező helyi önkormányzatok kezében vannak. A tiszta üzemű gépjárművek beszerzésére vonatkozó szabályok ezért nem keletkeztethetnek további jelentős pénzügyi terheket, és nem vezethetnek a felmerülő költségek magasabb jegyárak, magasabb helyi adók vagy a tömegközlekedési szolgáltatások szűkítése révén való externalizálásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18b)

A közbeszerzés jelentős része olyan helyi tömegközlekedési szervekhez kapcsolódik, amelyek általában a korlátozott pénzügyi eszközökkel rendelkező helyi önkormányzatok kezében vannak. A tiszta üzemű gépjárművek beszerzésére vonatkozó szabályok ezért nem keletkeztethetnek további jelentős pénzügyi terheket, és nem vezethetnek a felmerülő költségek magasabb jegyárak, magasabb helyi adók vagy a tömegközlekedési szolgáltatások szűkítése révén való externalizálásához.

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

18 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18c) | Az Uniónak védelmeznie kell a területén működő gyártókat a harmadik országokban folyó tisztességtelen versennyel szemben, amennyiben az uniós gyártók nem férnek hozzá a közúti járművek vásárlására, lízingjére, bérlésére vagy részletfizetéssel történő vásárlására irányuló közbeszerzési eljárásokhoz. Ezért a Bizottságnak elemeznie kell a harmadik országokban előforduló, tisztességtelen versenyre utaló gyakorlatokat, és megfelelő intézkedéseket kell tennie az európai ipar védelme érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18c)

Az Uniónak védelmeznie kell a területén működő gyártókat a harmadik országokban folyó tisztességtelen versennyel szemben, amennyiben az uniós gyártók nem férnek hozzá a közúti járművek vásárlására, lízingjére, bérlésére vagy részletfizetéssel történő vásárlására irányuló közbeszerzési eljárásokhoz. Ezért a Bizottságnak elemeznie kell a harmadik országokban előforduló, tisztességtelen versenyre utaló gyakorlatokat, és megfelelő intézkedéseket kell tennie az európai ipar védelme érdekében.

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

2009/33/EK irányelv

Cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2009/33/EK irányelv a tiszta üzemű közúti járművek használatának az alacsony kibocsátású mobilitás támogatása érdekében történő előmozdításáról | 2009/33/EK irányelv a 
  közbeszerzésekben a
  tiszta üzemű közúti járművek használatának az alacsony kibocsátású mobilitás támogatása érdekében történő előmozdításáról |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2009/33/EK irányelv a tiszta üzemű közúti járművek használatának az alacsony kibocsátású mobilitás támogatása érdekében történő előmozdításáról

2009/33/EK irányelv a 
  közbeszerzésekben a
  tiszta üzemű közúti járművek használatának az alacsony kibocsátású mobilitás támogatása érdekében történő előmozdításáról

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 a pont (új)

2009/33/EK irányelv

1 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | Az 1. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Módosítás

1a.

Az
  irányelv előírja az ajánlatkérő szervek, az ajánlatkérők és egyes piaci szereplők számára, hogy a közúti járművek beszerzésekor vegyék figyelembe a járművek teljes élettartamához kapcsolódó energetikai és környezeti hatásokat, beleértve az energiafelhasználást, valamint a szén-dioxid- és bizonyos szennyezőanyag-kibocsátást azzal a céllal, hogy ez ösztönözze és előmozdítsa a tiszta és energiahatékony járművek piacát és javítsa a szállítási ágazatnak
  a Közösség
  környezetvédelmi, éghajlat- és energiapolitikájához való hozzájárulását.

„Az
  irányelv előírja az ajánlatkérő szervek, az ajánlatkérők és egyes piaci szereplők számára, hogy a közúti járművek beszerzésekor
  , lízingelésekor, bérlésekor vagy részletfizetéssel történő vásárlásakor
  vegyék figyelembe a járművek teljes élettartamához kapcsolódó energetikai és környezeti hatásokat, beleértve az energiafelhasználást, valamint a szén-dioxid- és bizonyos szennyezőanyag-kibocsátást azzal a céllal, hogy ez ösztönözze és előmozdítsa a tiszta és energiahatékony járművek piacát és javítsa a szállítási ágazatnak
  az Unió
  környezetvédelmi, éghajlat- és energiapolitikájához való hozzájárulását.”

Módosítás 46

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 1 b pont (új)

2009/33/EK irányelv

2 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1b. | A 2. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1b.

1b.

A 2. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

A tagállamok mentességet adhatnak az ezen irányelvben rögzített követelmények alól a 2007/46/EK irányelv 2. cikkének (3) bekezdésében említett olyan járművek beszerzésére vonatkozó szerződések esetében, amelyekre területükön nem vonatkozik a típusjóváhagyás vagy az egyedi jóváhagyás.

„A tagállamok mentességet adhatnak az ezen irányelvben rögzített követelmények alól a 2007/46/EK irányelv 2. cikkének (3) bekezdésében említett olyan járművek beszerzésére
  , lízingelésére, bérlésére és részletfizetéssel történő vásárlására
  vonatkozó szerződések esetében, amelyekre területükön nem vonatkozik a típusjóváhagyás vagy az egyedi jóváhagyás.”

Módosítás 47

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2009/33/EK irányelv

3 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezt az irányelvet az alábbi szervezetek közúti járművek megvásárlására,
  bérlésére
  ,
  lízingjére vagy
  részletfizetéssel történő megvásárlására vonatkozó szerződéseinél kell alkalmazni: | Ezt az irányelvet az alábbi szervezetek közúti járművek megvásárlására,
  lízingjére
  ,
  bérlésére,
  részletfizetéssel történő megvásárlására
  vagy utólagos átalakítására
  vonatkozó szerződéseinél kell alkalmazni: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ezt az irányelvet az alábbi szervezetek közúti járművek megvásárlására,
  bérlésére
  ,
  lízingjére vagy
  részletfizetéssel történő megvásárlására vonatkozó szerződéseinél kell alkalmazni:

bérlésére

lízingjére vagy

Ezt az irányelvet az alábbi szervezetek közúti járművek megvásárlására,
  lízingjére
  ,
  bérlésére,
  részletfizetéssel történő megvásárlására
  vagy utólagos átalakítására
  vonatkozó szerződéseinél kell alkalmazni:

lízingjére

bérlésére,

vagy utólagos átalakítására

Módosítás 48

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2009/33/EK irányelv

3 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | az Európai Unió intézményei, ügynökségei és szervei. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

az Európai Unió intézményei, ügynökségei és szervei.

az Európai Unió intézményei, ügynökségei és szervei.

Módosítás 49

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2009/33/EK irányelv

4 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | „tiszta üzemű gépjármű”: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

„tiszta üzemű gépjármű”:

| 4. | „tiszta üzemű gépjármű”:
  olyan bármely
  kategóriába tartozó jármű
  , amely a 2014/94/EU irányelv 2. cikke első bekezdésének 1. pontjában meghatározott alternatív üzemanyagokkal működik – kivéve azokat a bioüzemanyagokat, amelyeket nem a 2018/... (RED II) irányelv IX. mellékletének A. részében felsorolt alapanyagokból állítottak elő, vagy azokat, amelyeket pálmaolajból

   (*)

  állítottak elő –, és ideértve a hibrid járműveket, amelyek esetében a villamos energiát csak a jármű üzemszerű használatának adott részére használják, az alacsony és a nulla kibocsátású járműveket. A belső égésű motorral felszerelt járművek esetében a valós vezetési feltételek melletti kibocsátás (RDE)

   (**)

  a kibocsátási határértékek

   (***)

  százalékában nem haladhatja meg a 80 %-ot. |
| --- | --- |

4.

„tiszta üzemű gépjármű”:
  olyan bármely
  kategóriába tartozó jármű
  , amely a 2014/94/EU irányelv 2. cikke első bekezdésének 1. pontjában meghatározott alternatív üzemanyagokkal működik – kivéve azokat a bioüzemanyagokat, amelyeket nem a 2018/... (RED II) irányelv IX. mellékletének A. részében felsorolt alapanyagokból állítottak elő, vagy azokat, amelyeket pálmaolajból

   (*)

  állítottak elő –, és ideértve a hibrid járműveket, amelyek esetében a villamos energiát csak a jármű üzemszerű használatának adott részére használják, az alacsony és a nulla kibocsátású járműveket. A belső égésű motorral felszerelt járművek esetében a valós vezetési feltételek melletti kibocsátás (RDE)

   (**)

  a kibocsátási határértékek

   (***)

  százalékában nem haladhatja meg a 80 %-ot.

olyan bármely

, amely a 2014/94/EU irányelv 2. cikke első bekezdésének 1. pontjában meghatározott alternatív üzemanyagokkal működik – kivéve azokat a bioüzemanyagokat, amelyeket nem a 2018/... (RED II) irányelv IX. mellékletének A. részében felsorolt alapanyagokból állítottak elő, vagy azokat, amelyeket pálmaolajból

*

állítottak elő –, és ideértve a hibrid járműveket, amelyek esetében a villamos energiát csak a jármű üzemszerű használatának adott részére használják, az alacsony és a nulla kibocsátású járműveket. A belső égésű motorral felszerelt járművek esetében a valós vezetési feltételek melletti kibocsátás (RDE)

**

a kibocsátási határértékek

***

százalékában nem haladhatja meg a 80 %-ot.

| a) | az M1 vagy M2
  kategóriába tartozó
  olyan
  jármű
  , amelynek CO2g/km-ben kifejezett maximális kipufogógáz-kibocsátása és valós vezetési feltételek melletti szennyezőanyag-kibocsátása nem éri el a melléklet 2. táblázatában szereplő alkalmazandó százalékos kibocsátási határértékeket; vagy |
| --- | --- |

a)

a)

az M1 vagy M2
  kategóriába tartozó
  olyan
  jármű
  , amelynek CO2g/km-ben kifejezett maximális kipufogógáz-kibocsátása és valós vezetési feltételek melletti szennyezőanyag-kibocsátása nem éri el a melléklet 2. táblázatában szereplő alkalmazandó százalékos kibocsátási határértékeket; vagy

az M1 vagy M2

olyan

, amelynek CO2

| b) | az N1 kategóriába tartozó olyan jármű, amelynek CO2g/km-ben kifejezett maximális kipufogógáz-kibocsátása és valós vezetési feltételek melletti szennyezőanyag-kibocsátása nem éri el a melléklet 2. táblázatában szereplő alkalmazandó százalékos kibocsátási határértékeket; vagy |
| --- | --- |

b)

b)

az N1 kategóriába tartozó olyan jármű, amelynek CO2g/km-ben kifejezett maximális kipufogógáz-kibocsátása és valós vezetési feltételek melletti szennyezőanyag-kibocsátása nem éri el a melléklet 2. táblázatában szereplő alkalmazandó százalékos kibocsátási határértékeket; vagy

az N1 kategóriába tartozó olyan jármű, amelynek CO2

| c) | a melléklet 3. táblázatában meghatározott M3, N2 vagy N3 kategóriájú jármű. |
| --- | --- |

c)

c)

a melléklet 3. táblázatában meghatározott M3, N2 vagy N3 kategóriájú jármű.

a melléklet 3. táblázatában meghatározott M3, N2 vagy N3 kategóriájú jármű.

Módosítás 50

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2009/33/EK irányelv

4 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. | „nulla kibocsátású jármű”: olyan jármű, amely nulla CO2-, NOx- és finomrészecske-kipufogógáz-kibocsátással rendelkezik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4a.

4a.

„nulla kibocsátású jármű”: olyan jármű, amely nulla CO2

Módosítás 51

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2009/33/EK irányelv

4 cikk – 1 bekezdés – 4 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4b. | „alacsony kibocsátású jármű”: olyan jármű, amely a melléklet 2. táblázatában említett legnagyobb kibocsátási szintekkel rendelkezik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4b.

4b.

„alacsony kibocsátású jármű”: olyan jármű, amely a melléklet 2. táblázatában említett legnagyobb kibocsátási szintekkel rendelkezik.

Módosítás 52

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2009/33/EK irányelv

4 cikk – 1 bekezdés – 4 c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4c. | „tiszta üzemű járművek követelményei szerint utólag átalakított jármű”: olyan jármű, amely az ezen cikk (1) bekezdésének 4. pontjában meghatározott tiszta üzemű járművekre vonatkozó követelmények szerint utólag átalakított motorral rendelkezik. A 2009/28/EK irányelv 2. cikke (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott bioüzemanyagot, illetve szintetikus és paraffinos üzemanyagokat használó, utólag átalakított motor esetében a járműnek meg kell felelnie a legfrissebb Euro-követelményeknek vagy az azok helyébe lépő követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4c.

4c.

„tiszta üzemű járművek követelményei szerint utólag átalakított jármű”: olyan jármű, amely az ezen cikk (1) bekezdésének 4. pontjában meghatározott tiszta üzemű járművekre vonatkozó követelmények szerint utólag átalakított motorral rendelkezik. A 2009/28/EK irányelv 2. cikke (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott bioüzemanyagot, illetve szintetikus és paraffinos üzemanyagokat használó, utólag átalakított motor esetében a járműnek meg kell felelnie a legfrissebb Euro-követelményeknek vagy az azok helyébe lépő követelményeknek.

Módosítás 53

Módosítás 53

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

2009/33/EK irányelv

4 a cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | A szöveg a következő 4a. cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

4.

A szöveg a következő 4a. cikkel egészül ki:

törölve

törölve

„4a. cikk

Felhatalmazás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 8a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a melléklet 3. táblázatának a nehéz tehergépjárművek szén-dioxid-kipufogógáz-kibocsátására és légszennyezőanyag-kibocsátására vonatkozó küszöbértékek tekintetében való aktualizálása céljából, amint a nehézgépjárművekre vonatkozó kapcsolódó szén-dioxid-kibocsátási előírások Uniós szinten hatályba lépnek.”

Módosítás 54

Módosítás 54

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

2009/33/EK irányelv

5 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a közúti járművek vásárlása, lízingje, bérlése
  vagy
  részletfizetéssel történő vásárlása során, valamint a közúti és vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződések és az ezen irányelv 3. cikkében említett közszolgáltatási szerződések esetében teljesüljenek a könnyű haszongépjárművekre vonatkozóan a melléklet 4. táblázatában, a nehézgépjárművekre vonatkozóan pedig a melléklet 5. táblázatában említett minimális beszerzési célkitűzések. | (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a közúti járművek vásárlása, lízingje, bérlése, részletfizetéssel történő vásárlása
  vagy tiszta üzemű kibocsátású járművekre való utólagos átalakítása
  során, valamint a közúti és vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződések és az ezen irányelv 3. cikkében említett közszolgáltatási szerződések esetében teljesüljenek a könnyű haszongépjárművekre vonatkozóan a melléklet 4. táblázatában, a nehézgépjárművekre vonatkozóan pedig a melléklet 5. táblázatában említett minimális beszerzési célkitűzések. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a közúti járművek vásárlása, lízingje, bérlése
  vagy
  részletfizetéssel történő vásárlása során, valamint a közúti és vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződések és az ezen irányelv 3. cikkében említett közszolgáltatási szerződések esetében teljesüljenek a könnyű haszongépjárművekre vonatkozóan a melléklet 4. táblázatában, a nehézgépjárművekre vonatkozóan pedig a melléklet 5. táblázatában említett minimális beszerzési célkitűzések.

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a közúti járművek vásárlása, lízingje, bérlése, részletfizetéssel történő vásárlása
  vagy tiszta üzemű kibocsátású járművekre való utólagos átalakítása
  során, valamint a közúti és vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződések és az ezen irányelv 3. cikkében említett közszolgáltatási szerződések esetében teljesüljenek a könnyű haszongépjárművekre vonatkozóan a melléklet 4. táblázatában, a nehézgépjárművekre vonatkozóan pedig a melléklet 5. táblázatában említett minimális beszerzési célkitűzések.

Módosítás 55

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

2009/33/EK irányelv

5 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A minimális beszerzési célértékek kiszámolása céljából a közbeszerzési eljárás figyelembe veendő időpontja a közbeszerzési eljárás befejezésének időpontja, a szerződés aláírásával bizonyítva. |
| | A minimális beszerzési célértékeket az ezen irányelv átültetésének napját követő nap és 2024. december 31. között az első referencia-időszakra, valamint 2029. december 31-jétől a második referencia-időszakra vonatkozóan 2025. január 1-ig aláírt szerződések átlagaként kell kiszámítani. |
| | Abban az esetben, ha a 2030. január 1-je utáni referencia-időszakra vonatkozó új célértékeket nem fogadják el időben, a 2030-ra kitűzött célértékeket kell továbbra is alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A minimális beszerzési célértékek kiszámolása céljából a közbeszerzési eljárás figyelembe veendő időpontja a közbeszerzési eljárás befejezésének időpontja, a szerződés aláírásával bizonyítva.

A minimális beszerzési célértékeket az ezen irányelv átültetésének napját követő nap és 2024. december 31. között az első referencia-időszakra, valamint 2029. december 31-jétől a második referencia-időszakra vonatkozóan 2025. január 1-ig aláírt szerződések átlagaként kell kiszámítani.

A minimális beszerzési célértékeket az ezen irányelv átültetésének napját követő nap és 2024. december 31. között az első referencia-időszakra, valamint 2029. december 31-jétől a második referencia-időszakra vonatkozóan 2025. január 1-ig aláírt szerződések átlagaként kell kiszámítani.

Abban az esetben, ha a 2030. január 1-je utáni referencia-időszakra vonatkozó új célértékeket nem fogadják el időben, a 2030-ra kitűzött célértékeket kell továbbra is alkalmazni.

Abban az esetben, ha a 2030. január 1-je utáni referencia-időszakra vonatkozó új célértékeket nem fogadják el időben, a 2030-ra kitűzött célértékeket kell továbbra is alkalmazni.

Módosítás 56

Módosítás 56

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

2009/33/EK irányelv

5 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  A beszerzési célértékek elérése érdekében a közszolgáltató ajánlatkérőnek a szerződések odaítélését a 2014/25/EU irányelv 82. cikkében foglaltak értelmében az összességében legelőnyösebb ajánlatra kell alapozniuk. A kiírási feltételek meghatározásánál nemcsak a tulajdonlási összköltségeket kell figyelembe venni, hanem a jármű egyéb jellemzőit is, többek között az elérhetőséget, a városi tájképbe való illeszkedését, a zajszinteket, az energiahatékonyságot, az akkumulátorok és a járműalkatrészek újrahasznosíthatóságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1b)
     
  A beszerzési célértékek elérése érdekében a közszolgáltató ajánlatkérőnek a szerződések odaítélését a 2014/25/EU irányelv 82. cikkében foglaltak értelmében az összességében legelőnyösebb ajánlatra kell alapozniuk. A kiírási feltételek meghatározásánál nemcsak a tulajdonlási összköltségeket kell figyelembe venni, hanem a jármű egyéb jellemzőit is, többek között az elérhetőséget, a városi tájképbe való illeszkedését, a zajszinteket, az energiahatékonyságot, az akkumulátorok és a járműalkatrészek újrahasznosíthatóságát.

Módosítás 57

Módosítás 57

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 5 a pont (új)

2009/33/EK irányelv

5 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „5a. cikk




  Pénzügyi források





  (1)
     
  A tagállamok a tiszta üzemű járművek beszerzéséhez és a kapcsolódó infrastruktúrák területükön való kiépítéséhez elegendő finanszírozási eszközt bocsátanak rendelkezésre. Az alapok létrehozása előtt a nemzeti szintű beszerzési célértékekhez kapcsolódóan mélyrehatóan értékelik a hatóságok és a közszolgáltató ajánlatkérők pénzügyi igényeit.






  (2)
     
  Az Unió a tiszta üzemű járművek elterjedésének és a kapcsolódó infrastruktúrák tagállamokon belüli kiépítésének támogatása érdekében pótlólagos finanszírozási eszközöket bocsát rendelkezésre.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5a.

5a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„5a. cikk

Pénzügyi források

(1)
     
  A tagállamok a tiszta üzemű járművek beszerzéséhez és a kapcsolódó infrastruktúrák területükön való kiépítéséhez elegendő finanszírozási eszközt bocsátanak rendelkezésre. Az alapok létrehozása előtt a nemzeti szintű beszerzési célértékekhez kapcsolódóan mélyrehatóan értékelik a hatóságok és a közszolgáltató ajánlatkérők pénzügyi igényeit.

(2)
     
  Az Unió a tiszta üzemű járművek elterjedésének és a kapcsolódó infrastruktúrák tagállamokon belüli kiépítésének támogatása érdekében pótlólagos finanszírozási eszközöket bocsát rendelkezésre.”

Módosítás 58

Módosítás 58

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 5 b pont (új)

2009/33/EK irányelv

5 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5b. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „5b. cikk




  Alternatív üzemanyagokkal kapcsolatos tömegközlekedési cselekvési terv





  (1)
     
  Az Európai Bizottság 2020. december 31-ig cselekvési tervet nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy felgyorsuljon a közlekedési vállalatok tulajdonában lévő nehézgépjárművekhez kapcsolódó töltő és utántöltő infrastruktúrák saját járműtelepükön és karbantartási területeiken, valamint közterületeken való kiépítése.






  (2)
     
  E cselekvési terv tartalmazza a rendelkezésre álló uniós finanszírozási eszközökkel kapcsolatos információkat, továbbá egyértelműen bemutatja az eljárásokat, miként nyújthatók ilyen támogatások, valamint azt, hogy milyen kapcsolatban van a meglévő európai állami támogatási szabályokkal.






  (3)
     
  A jelentésnek tartalmaznia kell annak értékelését is, hogy az uniós finanszírozási eszközöket hogyan lehetne felülvizsgálni annak érdekében, hogy az összes méretű tömegközlekedési vállalat számára finanszírozási prioritást biztosítsanak járműveik lecseréléséhez.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5b.

5b.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„5b. cikk

Alternatív üzemanyagokkal kapcsolatos tömegközlekedési cselekvési terv

(1)
     
  Az Európai Bizottság 2020. december 31-ig cselekvési tervet nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy felgyorsuljon a közlekedési vállalatok tulajdonában lévő nehézgépjárművekhez kapcsolódó töltő és utántöltő infrastruktúrák saját járműtelepükön és karbantartási területeiken, valamint közterületeken való kiépítése.

(2)
     
  E cselekvési terv tartalmazza a rendelkezésre álló uniós finanszírozási eszközökkel kapcsolatos információkat, továbbá egyértelműen bemutatja az eljárásokat, miként nyújthatók ilyen támogatások, valamint azt, hogy milyen kapcsolatban van a meglévő európai állami támogatási szabályokkal.

(3)
     
  A jelentésnek tartalmaznia kell annak értékelését is, hogy az uniós finanszírozási eszközöket hogyan lehetne felülvizsgálni annak érdekében, hogy az összes méretű tömegközlekedési vállalat számára finanszírozási prioritást biztosítsanak járműveik lecseréléséhez.”

Módosítás 59

Módosítás 59

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 5 c pont (új)

2009/33/EK irányelv

5 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5c. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „5c. cikk




  Az alacsony kibocsátású és energiahatékony közúti járművek határokon átnyúló és közös beszerzésére szolgáló uniós platform




  Az ezen irányelv mellékletében meghatározott célértékek elérése és a méretgazdaságosság érdekében a Bizottság létrehozza az alacsony kibocsátású és energiahatékony közúti járművek határokon átnyúló és közös beszerzésére szolgáló uniós platformot. E platformban a 3. cikkben említett ajánlatkérő szervek, közszolgáltató ajánlatkérők és gazdasági szereplők vehetnek részt járművek közös beszerzése céljából. A Bizottság biztosítja, hogy a platform nyilvánosan elérhető legyen és hatékonyan összekapcsolja olyan felet, akik érdeklődnek erőforrásaik összevonása iránt. A Bizottság e közös beszerzések létrehozásának és megvalósításának megkönnyítése érdekében technikai segítséget nyújt, és mintákat dolgoz ki az együttműködési megállapodásokhoz. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 8a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alacsony kibocsátású és energiahatékony közúti járművek határokon átnyúló és közös beszerzésére szolgáló uniós platform létrehozásával kapcsolatban.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5c.

5c.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„5c. cikk

Az alacsony kibocsátású és energiahatékony közúti járművek határokon átnyúló és közös beszerzésére szolgáló uniós platform

Az ezen irányelv mellékletében meghatározott célértékek elérése és a méretgazdaságosság érdekében a Bizottság létrehozza az alacsony kibocsátású és energiahatékony közúti járművek határokon átnyúló és közös beszerzésére szolgáló uniós platformot. E platformban a 3. cikkben említett ajánlatkérő szervek, közszolgáltató ajánlatkérők és gazdasági szereplők vehetnek részt járművek közös beszerzése céljából. A Bizottság biztosítja, hogy a platform nyilvánosan elérhető legyen és hatékonyan összekapcsolja olyan felet, akik érdeklődnek erőforrásaik összevonása iránt. A Bizottság e közös beszerzések létrehozásának és megvalósításának megkönnyítése érdekében technikai segítséget nyújt, és mintákat dolgoz ki az együttműködési megállapodásokhoz. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 8a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alacsony kibocsátású és energiahatékony közúti járművek határokon átnyúló és közös beszerzésére szolgáló uniós platform létrehozásával kapcsolatban.”

Módosítás 60

Módosítás 60

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

2009/33/EK irányelv

8 a cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7. | A rendelet az alábbi új, 8a. cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7.

7.

A rendelet az alábbi új, 8a. cikkel egészül ki:

törölve

törölve

„8a. cikk

„8a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)
     
  A Bizottság [a hatálybalépés dátuma beillesztendő]-t követő ötéves időtartamra felhatalmazást kap a 4a. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.

(3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4a. cikk szerinti felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)
     
  A 4a. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.”

Módosítás 61

Módosítás 61

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2009/33/EK irányelv

9 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 8. | A 9.
  cikk helyébe a következő szöveg lép: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

8.

A 9.
  cikk helyébe a következő szöveg lép:

cikk helyébe a következő szöveg lép:

| 8. | A 9.
  cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

8.

A 9.
  cikket el kell hagyni.

cikket el kell hagyni.

„(1)
     
  A Bizottságot egy bizottság segíti.

Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.

(3)
     
  Ha a bizottságnak írásbeli eljárásban kell véleményt nyilvánítania, az ilyen eljárást eredmény nélkül lezárják, amennyiben a véleménynyilvánításra megállapított határidőn belül az elnök úgy határoz vagy a bizottsági tagok többsége ezt kéri.”

Módosítás 62

Módosítás 62

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – a pont

2009/33/EK irányelv

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A
  Bizottság ezen
  irányelv
  alkalmazásáról, valamint az egyes tagállamok által ezen
  irányelv
  hatékony végrehajtása érdekében hozott intézkedésekről a tagállamok jelentései alapján 2027
  .
  január 1-jétől kezdődően
  háromévente jelentést
  nyújt
  be
  az Európai Parlamentnek és
  a 
  Tanácsnak
  . | (1)   A
  tagállamok a 2014/24/EU
  irányelv
  83. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében és a 2014/25/EU
  irányelv
  99. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében előírt jelentések részeként 2026
  .
  április 18-ig, majd azt követően
  háromévente jelentést
  nyújtanak
  be
  a Bizottságnak ezen irányelv végrehajtásáról.
   A 
  tagállamok 2023. április 18-ig előzetes jelentést nyújtanak be a Bizottságnak
  . |
| | E jelentésekben az ezen irányelv végrehajtása érdekében tett lépésekkel, ezen belül a hatóságok és közszolgáltató ajánlatkérők által beszerzett járművek számával és kategóriájával, és a különböző irányítási szintek közötti párbeszéddel kapcsolatos információkat, a tagállamok fenti jelentéstételi tevékenységeket érintő szándékaival kapcsolatos információkat, valamint egyéb releváns információkat kell feltüntetni. |
| | Az információknak meg kell felelniük a Közös Közbeszerzési Szószedetről szóló 2195/2002/EK rendeletben (CPV) szereplő, a mellékletben felsorolt kategóriáknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A
  Bizottság ezen
  irányelv
  alkalmazásáról, valamint az egyes tagállamok által ezen
  irányelv
  hatékony végrehajtása érdekében hozott intézkedésekről a tagállamok jelentései alapján 2027
  .
  január 1-jétől kezdődően
  háromévente jelentést
  nyújt
  be
  az Európai Parlamentnek és
  a 
  Tanácsnak
  .

(1)   A
  tagállamok a 2014/24/EU
  irányelv
  83. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében és a 2014/25/EU
  irányelv
  99. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében előírt jelentések részeként 2026
  .
  április 18-ig, majd azt követően
  háromévente jelentést
  nyújtanak
  be
  a Bizottságnak ezen irányelv végrehajtásáról.
   A 
  tagállamok 2023. április 18-ig előzetes jelentést nyújtanak be a Bizottságnak
  .

E jelentésekben az ezen irányelv végrehajtása érdekében tett lépésekkel, ezen belül a hatóságok és közszolgáltató ajánlatkérők által beszerzett járművek számával és kategóriájával, és a különböző irányítási szintek közötti párbeszéddel kapcsolatos információkat, a tagállamok fenti jelentéstételi tevékenységeket érintő szándékaival kapcsolatos információkat, valamint egyéb releváns információkat kell feltüntetni.

E jelentésekben az ezen irányelv végrehajtása érdekében tett lépésekkel, ezen belül a hatóságok és közszolgáltató ajánlatkérők által beszerzett járművek számával és kategóriájával, és a különböző irányítási szintek közötti párbeszéddel kapcsolatos információkat, a tagállamok fenti jelentéstételi tevékenységeket érintő szándékaival kapcsolatos információkat, valamint egyéb releváns információkat kell feltüntetni.

Az információknak meg kell felelniük a Közös Közbeszerzési Szószedetről szóló 2195/2002/EK rendeletben (CPV) szereplő, a mellékletben felsorolt kategóriáknak.

Az információknak meg kell felelniük a Közös Közbeszerzési Szószedetről szóló 2195/2002/EK rendeletben (CPV) szereplő, a mellékletben felsorolt kategóriáknak.

Módosítás 63

Módosítás 63

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – a a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – a a pont (új)

2009/33/EK irányelv

10 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

(2)   
  Ezek a jelentések értékelik az irányelv és különösen az 5. cikk (3) bekezdésében foglalt lehetőségek hatását,
  a 
  további intézkedések szükségességét és megfelelő esetben javaslatokat is tartalmaznak
  .

„(2)   
  A Bizottság legkésőbb 2022. december 31-ig javaslatot tesz a járművek teljes életciklusra számított szén-dioxid-kibocsátásának és
  a 
  »kitermeléstől a gépjárművekben történő felhasználásig« bekövetkező szén-dioxid-kibocsátásának kiszámítására vonatkozó módszertanra
  .

E jelentésekben
  a Bizottság
  a melléklet 3
  .
  táblázatában foglalt egyes járműkategóriákban
  a 
  teljes élettartamra megállapított energetikai
  és
  a környezeti hatások tekintetében a piacon elérhető legjobb alternatívának megfelelő
  ,
  megvásárolt járművek névleges és relatív számát összehasonlítja e
  járművek teljes
  piacával, és megbecsüli, hogy az 5. cikk (3) bekezdésében foglalt lehetőségek hogyan befolyásolták a piacot. A Bizottság értékeli a további intézkedések szükségességét és megfelelő esetben javaslatokat is előterjeszt.

E jelentésekben

a melléklet 3

táblázatában foglalt egyes járműkategóriákban

teljes élettartamra megállapított energetikai

a környezeti hatások tekintetében a piacon elérhető legjobb alternatívának megfelelő

megvásárolt járművek névleges és relatív számát összehasonlítja e

piacával, és megbecsüli, hogy az 5. cikk (3) bekezdésében foglalt lehetőségek hogyan befolyásolták a piacot. A Bizottság értékeli a további intézkedések szükségességét és megfelelő esetben javaslatokat is előterjeszt.

A Bizottság
  legkésőbb 2027
  .
  április 18-ig felülvizsgálja
  a 
  2009/33/EK irányelvet
  és
  az alternatív üzemanyagokhoz kapcsolódó más releváns jogszabályokat
  ,
  figyelembe véve a
  járművek teljes
  életciklusra számított CO2-kibocsátását és a »kitermeléstől
  a 
  gépjárművekben történő felhasználásig« bekövetkező CO2-kibocsátását
  .”;

legkésőbb 2027

április 18-ig felülvizsgálja

2009/33/EK irányelvet

az alternatív üzemanyagokhoz kapcsolódó más releváns jogszabályokat

figyelembe véve a

életciklusra számított CO2

gépjárművekben történő felhasználásig« bekövetkező CO2

”;

Módosítás 64

Módosítás 64

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – a b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – a b pont (új)

2009/33/EK irányelv

10 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

ab)

ab)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

(3)   
  A
  Bizottság
  legkésőbb
  az
  első jelentés időpontjáig megvizsgálja
  az
  5. cikk (3) bekezdésében említett lehetőségeket
  ,
  benyújtja
  a 
  6. cikkben ismertetett módszer értékelését és szükség esetén megfelelő kiigazításokat javasol
  .

„(3)   
  2024. április 18-ig, majd azt követően háromévente a
  Bizottság
  jelentést nyújt be
  az
  Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv végrehajtásáról, amelyben ismerteti
  az
  egyes tagállamok által e tekintetben hozott intézkedéseket
  ,
  és értékeli
  a 
  további intézkedések szükségességét, és adott esetben javaslatot tesz ezen irányelv módosítására
  .”;

Módosítás 65

Módosítás 65

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – b pont

2009/33/EK irányelv

10 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)
     
  A tagállamok 2026. január 1-jéig, majd azt követően háromévente jelentést nyújtanak be a Bizottságnak ezen irányelv végrehajtásáról. A tagállamok 2023. január 1-jéig időközi jelentést nyújtanak be a Bizottságnak. A jelentésben az ezen irányelv végrehajtása érdekében tett lépésekkel, ezen belül a hatóságok és közszolgáltató ajánlatkérők által beszerzett járművek számával és kategóriájával, és a különböző irányítási szintek közötti párbeszéddel kapcsolatos információkat, a tagállamok fenti jelentéstételi tevékenységeket érintő szándékaival kapcsolatos információkat, valamint egyéb releváns információkat kell feltüntetni. Az információknak a Közös Közbeszerzési Szószedetről szóló 2195/2002/EK rendeletben (CPV)31 szereplő, a mellékletben említett kategóriákat kell követniük. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)
     
  A tagállamok 2026. január 1-jéig, majd azt követően háromévente jelentést nyújtanak be a Bizottságnak ezen irányelv végrehajtásáról. A tagállamok 2023. január 1-jéig időközi jelentést nyújtanak be a Bizottságnak. A jelentésben az ezen irányelv végrehajtása érdekében tett lépésekkel, ezen belül a hatóságok és közszolgáltató ajánlatkérők által beszerzett járművek számával és kategóriájával, és a különböző irányítási szintek közötti párbeszéddel kapcsolatos információkat, a tagállamok fenti jelentéstételi tevékenységeket érintő szándékaival kapcsolatos információkat, valamint egyéb releváns információkat kell feltüntetni. Az információknak a Közös Közbeszerzési Szószedetről szóló 2195/2002/EK rendeletben (CPV)31 szereplő, a mellékletben említett kategóriákat kell követniük.

törölve

törölve

Módosítás 66

Módosítás 66

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – b pont

2009/33/EK irányelv

10 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási aktusok révén iránymutatásokat fogadjon el
  a
  (
  4
  ) bekezdésben említett tagállami jelentések tartalmáról. | (5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási aktusok révén iránymutatásokat fogadjon el
  az
  (
  1
  ) bekezdésben említett tagállami jelentések tartalmáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási aktusok révén iránymutatásokat fogadjon el
  a
  (
  4
  ) bekezdésben említett tagállami jelentések tartalmáról.

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási aktusok révén iránymutatásokat fogadjon el
  az
  (
  1
  ) bekezdésben említett tagállami jelentések tartalmáról.

Módosítás 67

Módosítás 67

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – b pont – b a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – b pont – b a pont (új)

2009/33/EK irányelv

10 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:





  „(5a)
     
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy mechanizmusokat hoznak létre a tiszta üzemű járművek más flottatulajdonosok – például taxitársaságok, gépkocsikölcsönzők és telekocsi-társaságok – általi vásárlásának szabályozására.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5a)
     
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy mechanizmusokat hoznak létre a tiszta üzemű járművek más flottatulajdonosok – például taxitársaságok, gépkocsikölcsönzők és telekocsi-társaságok – általi vásárlásának szabályozására.”;

Módosítás 68

Módosítás 68

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – b a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – b a pont (új)

2009/33/EK irányelv

10 cikk – 5 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:





  „(5b)
     
  A Bizottság 2021. december 31-ig cselekvési tervet nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy felgyorsuljon a közlekedési vállalatok tulajdonában lévő nehézgépjárművekhez kapcsolódó töltő és utántöltő infrastruktúráknak a saját járműtelepükön és karbantartási területeiken, valamint a közterületeken való kiépítése. E cselekvési terv tartalmazza a rendelkezésre álló uniós finanszírozási eszközökkel kapcsolatos információkat, továbbá bemutatja, miként nyújthatók ilyen támogatások az uniós állami támogatási szabályok ellenére.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

bb)

bb)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5b)
     
  A Bizottság 2021. december 31-ig cselekvési tervet nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy felgyorsuljon a közlekedési vállalatok tulajdonában lévő nehézgépjárművekhez kapcsolódó töltő és utántöltő infrastruktúráknak a saját járműtelepükön és karbantartási területeiken, valamint a közterületeken való kiépítése. E cselekvési terv tartalmazza a rendelkezésre álló uniós finanszírozási eszközökkel kapcsolatos információkat, továbbá bemutatja, miként nyújthatók ilyen támogatások az uniós állami támogatási szabályok ellenére.”;

Módosítás 69

Módosítás 69

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – b c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – b c pont (új)

2009/33/EK irányelv

10 cikk – 5 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bc) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:





  „(5c)
     
  A Bizottság értékeli, hogy szükség van-e a tiszta és energiahatékony közúti közlekedés előmozdításával kapcsolatos megfelelő jogszabályok felülvizsgálatára a legjobb besorolású és újrafutózott gumiabroncsok használata tekintetében, és adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

bc)

bc)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5c)
     
  A Bizottság értékeli, hogy szükség van-e a tiszta és energiahatékony közúti közlekedés előmozdításával kapcsolatos megfelelő jogszabályok felülvizsgálatára a legjobb besorolású és újrafutózott gumiabroncsok használata tekintetében, és adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be.”;

Módosítás 70

Módosítás 70

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – b d pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – b d pont (új)

2009/33/EK irányelv

10 cikk – 5 d bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bd) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:





  „(5d)
     
  A Bizottság iránymutatást nyújt a tagállamoknak az ezen irányelv céljára esetleg felhasználható olyan különböző uniós forrásokról, mint például az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, amely a nagy teljesítményű, fenntartható és hatékonyan összekapcsolt transzeurópai hálózatokat támogatja a közlekedés területén, illetve az Európai Stratégiai Beruházási Alap vagy a tisztább járművek használatát célzó, a tisztább közlekedést támogató eszköz, és azok kapcsolódó infrastrukturális igényeit is mobilizálni lehetne.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

bd)

bd)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5d)
     
  A Bizottság iránymutatást nyújt a tagállamoknak az ezen irányelv céljára esetleg felhasználható olyan különböző uniós forrásokról, mint például az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, amely a nagy teljesítményű, fenntartható és hatékonyan összekapcsolt transzeurópai hálózatokat támogatja a közlekedés területén, illetve az Európai Stratégiai Beruházási Alap vagy a tisztább járművek használatát célzó, a tisztább közlekedést támogató eszköz, és azok kapcsolódó infrastrukturális igényeit is mobilizálni lehetne.”;

Módosítás 71

Módosítás 71

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – b e pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – b e pont (új)

2009/33/EK irányelv

10 cikk – 5 e bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | be) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:





  „(5e)
     
  Az átállás során fontos szerepet kell játszaniuk a tanácsadó platformoknak a beruházások megkönnyítése és elősegítése, illetve az intézményi kapacitások támogatása révén. A Bizottságnak ezért jelentősen meg kell erősítenie az Európai Beruházási Tanácsadó Platform szerepét és kapacitásait, különösen a helyi jelenlét és a projektek előkészítésében játszott proaktív szerep révén.”. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

be)

be)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5e)
     
  Az átállás során fontos szerepet kell játszaniuk a tanácsadó platformoknak a beruházások megkönnyítése és elősegítése, illetve az intézményi kapacitások támogatása révén. A Bizottságnak ezért jelentősen meg kell erősítenie az Európai Beruházási Tanácsadó Platform szerepét és kapacitásait, különösen a helyi jelenlét és a projektek előkészítésében játszott proaktív szerep révén.”.

Módosítás 72

Módosítás 72

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

2 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb [a dátum beillesztendő:
  24
  hónappal a hatálybalépés időpontját követően]-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak. | A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb ... [a dátum beillesztendő:
  18
  hónappal a hatálybalépés időpontját követően]-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb [a dátum beillesztendő:
  24
  hónappal a hatálybalépés időpontját követően]-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

24

A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb ... [a dátum beillesztendő:
  18
  hónappal a hatálybalépés időpontját követően]-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

18

Módosítás 73

Módosítás 73

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet

I melléklet

2009/33/EK irányelv

Melléklet – 1 táblázat

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

1. táblázat: A közös közbeszerzési szójegyzék (CPV) 3. cikkben említett kódjai

| CPV-kód | Leírás |
| --- | --- |
| 60112000-6 | Közúti tömegközlekedési szolgáltatások |
| 60130000-8 | Különleges közúti személyszállítási szolgáltatások |
| 60140000-1 | Nem menetrendszerű utasszállítás |
| 60172000-3 | Busz és távolsági busz kölcsönzése vezetővel |
| 90511000-2 | Hulladékgyűjtési szolgáltatások |
| 60160000-7 | Közúti postai szállítás |
| 60161000-4 | Csomagszállítási szolgáltatás |

CPV-kód

Leírás

60112000-6

Közúti tömegközlekedési szolgáltatások

60130000-8

Különleges közúti személyszállítási szolgáltatások

60140000-1

Nem menetrendszerű utasszállítás

60172000-3

Busz és távolsági busz kölcsönzése vezetővel

90511000-2

Hulladékgyűjtési szolgáltatások

60160000-7

Közúti postai szállítás

60161000-4

Csomagszállítási szolgáltatás

Módosítás

Módosítás

1. táblázat: A közös közbeszerzési szójegyzék (CPV) 3. cikkben említett kódjai

| CPV-kód | Leírás |
| --- | --- |
| 60112000-6 | Közúti tömegközlekedési szolgáltatások |
| 60130000-8 | Különleges közúti személyszállítási szolgáltatások |
| 60140000-1 | Nem menetrendszerű utasszállítás |
| 60172000-3 | Busz és távolsági busz kölcsönzése vezetővel |
| 90511000-2 | Hulladékgyűjtési szolgáltatások |
| 60160000-7 | Közúti postai szállítás |
| 60161000-4 | Csomagszállítási szolgáltatás |
| 64121100-1 | Postai kézbesítési szolgáltatások |
| 64121200-2 | Csomagkézbesítési szolgáltatások |
| 60170000-0 | Utasszállító járművek kölcsönzése vezetővel |
| 60171000-7 | Személygépkocsi kölcsönzése vezetővel |
| 60181000-0 | Teherautó kölcsönzése vezetővel |
| 60180000-3 | Áruszállító járművek kölcsönzése vezetővel |
| 90511100-3 | Városiszilárdhulladék-gyűjtési szolgáltatások |
| 90511200-4 | Háztartásihulladék-gyűjtési szolgáltatások |
| 90511300-5 | Szemétgyűjtési szolgáltatások |
| 90511400-6 | Papírgyűjtési szolgáltatások |

CPV-kód

Leírás

60112000-6

Közúti tömegközlekedési szolgáltatások

60130000-8

Különleges közúti személyszállítási szolgáltatások

60140000-1

Nem menetrendszerű utasszállítás

60172000-3

Busz és távolsági busz kölcsönzése vezetővel

90511000-2

Hulladékgyűjtési szolgáltatások

60160000-7

Közúti postai szállítás

60161000-4

Csomagszállítási szolgáltatás

64121100-1

64121100-1

Postai kézbesítési szolgáltatások

Postai kézbesítési szolgáltatások

64121200-2

64121200-2

Csomagkézbesítési szolgáltatások

Csomagkézbesítési szolgáltatások

60170000-0

60170000-0

Utasszállító járművek kölcsönzése vezetővel

Utasszállító járművek kölcsönzése vezetővel

60171000-7

60171000-7

Személygépkocsi kölcsönzése vezetővel

Személygépkocsi kölcsönzése vezetővel

60181000-0

60181000-0

Teherautó kölcsönzése vezetővel

Teherautó kölcsönzése vezetővel

60180000-3

60180000-3

Áruszállító járművek kölcsönzése vezetővel

Áruszállító járművek kölcsönzése vezetővel

90511100-3

90511100-3

Városiszilárdhulladék-gyűjtési szolgáltatások

Városiszilárdhulladék-gyűjtési szolgáltatások

90511200-4

90511200-4

Háztartásihulladék-gyűjtési szolgáltatások

Háztartásihulladék-gyűjtési szolgáltatások

90511300-5

90511300-5

Szemétgyűjtési szolgáltatások

Szemétgyűjtési szolgáltatások

90511400-6

90511400-6

Papírgyűjtési szolgáltatások

Papírgyűjtési szolgáltatások

Módosítás 74

Módosítás 74

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet

I melléklet

2009/33/EK irányelv

Melléklet – 2 táblázat

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

2. táblázat: A könnyűgépjárművekre vonatkozó kibocsátási küszöbértékek

| Jármű-kategóriák | 2025 | 2030 |
| --- | --- | --- |
| | CO2 g/km | Valós vezetési feltételek melletti légszennyezőanyag-kibocsátás (*1) a kibocsátási határértékek százalékában (*2) | CO2 g/km | Valós vezetési feltételek melletti légszennyezőanyag-kibocsátás a (*1) kibocsátási határértékek százalékában |
| M1 kategóriájú járművek | 25 | 80 % | 0 | n.a. |
| M2 kategóriájú járművek | 25 | 80 % | 0 | n.a. |
| N1 kategóriájú járművek | 40 | 80 % | 0 | n.a. |

Jármű-kategóriák

2025

2030

CO2 g/km

2

Valós vezetési feltételek melletti légszennyezőanyag-kibocsátás (*1) a kibocsátási határértékek százalékában (*2)

*1

*2

CO2 g/km

2

Valós vezetési feltételek melletti légszennyezőanyag-kibocsátás a (*1) kibocsátási határértékek százalékában

*1

M1 kategóriájú járművek

25

25

80 %

0

n.a.

M2 kategóriájú járművek

25

25

80 %

0

n.a.

N1 kategóriájú járművek

40

40

80 %

0

n.a.

Módosítás

Módosítás

2. táblázat: A könnyűgépjárművekre vonatkozó kibocsátási küszöbértékek

| Jármű-kategóriák | 2025 | 2030 |
| --- | --- | --- |
| | CO2 g/km | Valós vezetési feltételek melletti légszennyezőanyag-kibocsátás (*3) a kibocsátási határértékek százalékában (*4) | CO2 g/km | Valós vezetési feltételek melletti légszennyezőanyag-kibocsátás a (*3) kibocsátási határértékek százalékában |
| L kategóriájú járművek | 25 | | | |
| M1 kategóriájú járművek | 50 | 80 % | 0 | n.a. |
| M2 kategóriájú járművek | 50 | 80 % | 0 | n.a. |
| N1 kategóriájú járművek | 50 | 80 % | 0 | n.a. |
| M3 kategóriájú járművek | n.a | | | |
| N2 kategóriájú járművek | n.a | | | |
| N3 kategóriájú járművek | n.a | | | |

Jármű-kategóriák

2025

2030

CO2 g/km

2

Valós vezetési feltételek melletti légszennyezőanyag-kibocsátás (*3) a kibocsátási határértékek százalékában (*4)

*3

*4

CO2 g/km

2

Valós vezetési feltételek melletti légszennyezőanyag-kibocsátás a (*3) kibocsátási határértékek százalékában

*3

L kategóriájú járművek

L kategóriájú járművek

25

25

M1 kategóriájú járművek

50

50

80 %

0

n.a.

M2 kategóriájú járművek

50

50

80 %

0

n.a.

N1 kategóriájú járművek

50

50

80 %

0

n.a.

M3 kategóriájú járművek

M3 kategóriájú járművek

n.a

n.a

N2 kategóriájú járművek

N2 kategóriájú járművek

n.a

n.a

N3 kategóriájú járművek

N3 kategóriájú járművek

n.a

n.a

Módosítás 86

Módosítás 86

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet

I melléklet

2009/33/EC irányelv

Melléklet – 3 táblázat

| Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| [.....] | törölve |

Bizottság által javasolt szöveg

Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

[.....]

törölve

törölve

Módosítás 75 és 85

Módosítás 75 és 85

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet

I melléklet

2009/33/EK irányelv

Melléklet – 4 táblázat

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

4. táblázat: A 
  2. táblázat szerinti
  könnyű haszongépjárművek részarányára vonatkozó minimális célérték a közbeszerzés keretében vásárolt összes könnyű haszongépjárművön belül, tagállami szintű bontásban (*5)

2. táblázat szerinti

*5

| Tagállam | 2025 | 2030 |
| --- | --- | --- |
| Luxemburg | 35 % | 35 % |
| Svédország | 35 % | 35 % |
| Dánia | 34 % | 34 % |
| Finnország | 35 % | 35 % |
| Németország | 35 % | 35 % |
| Franciaország | 34 % | 34 % |
| Egyesült Királyság | 35 % | 35 % |
| Hollandia | 35 % | 35 % |
| Ausztria | 35 % | 35 % |
| Belgium | 35 % | 35 % |
| Olaszország | 35 % | 35 % |
| Írország | 35 % | 35 % |
| Spanyolország | 33 % | 33 % |
| Ciprus | 29 % | 29 % |
| Málta | 35 % | 35 % |
| Portugália | 27 % | 27 % |
| Görögország | 23 % | 23 % |
| Szlovénia | 20 % | 20 % |
| Cseh Köztársaság | 27 % | 27 % |
| Észtország | 21 % | 21 % |
| Szlovákia | 20 % | 20 % |
| Litvánia | 19 % | 19 % |
| Lengyelország | 20 % | 20 % |
| Horvátország | 17 % | 17 % |
| Magyarország | 21 % | 21 % |
| Lettország | 20 % | 20 % |
| Románia | 17 % | 17 % |
| Bulgária | 16 % | 16 % |

Tagállam

2025

2030

Luxemburg

35 %

35 %

35 %

35 %

Svédország

35 %

35 %

35 %

35 %

Dánia

34 %

34 %

34 %

34 %

Finnország

35 %

35 %

35 %

35 %

Németország

35 %

35 %

35 %

35 %

Franciaország

34 %

34 %

34 %

34 %

Egyesült Királyság

35 %

35 %

35 %

35 %

Hollandia

35 %

35 %

35 %

35 %

Ausztria

35 %

35 %

35 %

35 %

Belgium

35 %

35 %

35 %

35 %

Olaszország

35 %

35 %

35 %

35 %

Írország

35 %

35 %

35 %

35 %

Spanyolország

33 %

33 %

33 %

33 %

Ciprus

29 %

29 %

29 %

29 %

Málta

35 %

35 %

35 %

35 %

Portugália

27 %

27 %

27 %

27 %

Görögország

23 %

23 %

23 %

23 %

Szlovénia

20 %

20 %

20 %

20 %

Cseh Köztársaság

27 %

27 %

27 %

27 %

Észtország

21 %

21 %

21 %

21 %

Szlovákia

20 %

20 %

20 %

20 %

Litvánia

19 %

19 %

19 %

19 %

Lengyelország

20 %

20 %

20 %

20 %

Horvátország

17 %

17 %

17 %

17 %

Magyarország

21 %

21 %

21 %

21 %

Lettország

20 %

20 %

20 %

20 %

Románia

17 %

17 %

17 %

17 %

Bulgária

16 %

16 %

16 %

16 %

Módosítás

Módosítás

4. táblázat: A könnyű haszongépjárművek részarányára vonatkozó minimális célérték a közbeszerzés keretében vásárolt összes könnyű haszongépjárművön belül, tagállami szintű bontásban (1), (2)

1

2

| | az M1, M2 és N1 jármű-kategóriák | L jármű-kategória |
| --- | --- | --- |
| Tagállam | 2025 | 2030 | 2025 | 2030 |
| Uniós intézmények, ügynökségek és szervek | [50 %] | [50 %] | [50 %] | [50 %] |
| Luxemburg | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Svédország | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Dánia | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Finnország | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Németország | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Franciaország | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Egyesült Királyság | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Hollandia | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Ausztria | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Belgium | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Olaszország | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Írország | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Spanyolország | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Ciprus | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Málta | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Portugália | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Görögország | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Szlovénia | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Cseh Köztársaság | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Észtország | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Szlovákia | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Litvánia | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Lengyelország | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Horvátország | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Magyarország | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Lettország | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Románia | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Bulgária | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |

az M1, M2 és N1 jármű-kategóriák

az M1, M2 és N1 jármű-kategóriák

L jármű-kategória

L jármű-kategória

Tagállam

2025

2030

2025

2030

Uniós intézmények, ügynökségek és szervek

Uniós intézmények, ügynökségek és szervek

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

Luxemburg

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Svédország

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Dánia

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Finnország

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Németország

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Franciaország

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Egyesült Királyság

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Hollandia

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Ausztria

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Belgium

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Olaszország

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Írország

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Spanyolország

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Ciprus

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Málta

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Portugália

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Görögország

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Szlovénia

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Cseh Köztársaság

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Észtország

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Szlovákia

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Litvánia

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Lengyelország

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Horvátország

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Magyarország

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Lettország

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Románia

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Bulgária

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Módosítás 79

Módosítás 79

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet

I melléklet

2009/33/EK irányelv

Melléklet – 5 táblázat

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

5. táblázat: A 3. táblázat szerinti nehézgépjárművek részarányára vonatkozó minimális célérték a közbeszerzés keretében vásárolt összes nehézgépjárművön belül, tagállami szintű bontásban (*6)

*6

| Tagállam | Tehergépjárművek | Buszok |
| --- | --- | --- |
| | 2025 | 2030 | 2025 | 2030 |
| Luxemburg | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Svédország | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Dánia | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Finnország | 9 % | 15 % | 46 % | 69 % |
| Németország | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Franciaország | 10 % | 15 % | 48 % | 71 % |
| Egyesült Királyság | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Hollandia | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Ausztria | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Belgium | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Olaszország | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Írország | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Spanyolország | 10 % | 14 % | 50 % | 75 % |
| Ciprus | 10 % | 13 % | 50 % | 75 % |
| Málta | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Portugália | 8 % | 12 % | 40 % | 61 % |
| Görögország | 8 % | 10 % | 38 % | 57 % |
| Szlovénia | 7 % | 9 % | 33 % | 50 % |
| Cseh Köztársaság | 9 % | 11 % | 46 % | 70 % |
| Észtország | 7 % | 9 % | 36 % | 53 % |
| Szlovákia | 8 % | 9 % | 39 % | 58 % |
| Litvánia | 9 % | 8 % | 47 % | 70 % |
| Lengyelország | 7 % | 9 % | 37 % | 56 % |
| Horvátország | 6 % | 7 % | 32 % | 48 % |
| Magyarország | 8 % | 9 % | 42 % | 63 % |
| Lettország | 8 % | 9 % | 40 % | 60 % |
| Románia | 6 % | 7 % | 29 % | 43 % |
| Bulgária | 8 % | 7 % | 39 % | 58 % |

Tagállam

Tehergépjárművek

Buszok

2025

2030

2025

2030

Luxemburg

10 %

15 %

50 %

75 %

Svédország

10 %

15 %

50 %

75 %

Dánia

10 %

15 %

50 %

75 %

Finnország

9 %

15 %

46 %

69 %

Németország

10 %

15 %

50 %

75 %

Franciaország

10 %

15 %

48 %

71 %

Egyesült Királyság

10 %

15 %

50 %

75 %

Hollandia

10 %

15 %

50 %

75 %

Ausztria

10 %

15 %

50 %

75 %

Belgium

10 %

15 %

50 %

75 %

Olaszország

10 %

15 %

50 %

75 %

Írország

10 %

15 %

50 %

75 %

Spanyolország

10 %

14 %

50 %

75 %

Ciprus

10 %

13 %

50 %

75 %

Málta

10 %

15 %

50 %

75 %

Portugália

8 %

12 %

40 %

61 %

Görögország

8 %

10 %

38 %

57 %

Szlovénia

7 %

9 %

33 %

50 %

Cseh Köztársaság

9 %

11 %

46 %

70 %

Észtország

7 %

9 %

36 %

53 %

Szlovákia

8 %

9 %

39 %

58 %

Litvánia

9 %

8 %

47 %

70 %

Lengyelország

7 %

9 %

37 %

56 %

Horvátország

6 %

7 %

32 %

48 %

Magyarország

8 %

9 %

42 %

63 %

Lettország

8 %

9 %

40 %

60 %

Románia

6 %

7 %

29 %

43 %

Bulgária

8 %

7 %

39 %

58 %

Módosítás

Módosítás

5. táblázat: A 
  4. cikk (4) bekezdése
  szerinti nehézgépjárművek részarányára vonatkozó minimális célérték a közbeszerzés keretében vásárolt összes nehézgépjárművön belül, tagállami szintű bontásban

4. cikk (4) bekezdése

| Tagállam | Tehergépjárművek | Buszok |
| --- | --- | --- |
| | 2025 (3) | 2030 (4) | 2025 (3) | 2030 (4) |
| Uniós intézmények, ügynökségek és szervek | [10 %] | [15 %] | [50 %] | [75 %] |
| Luxemburg | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Svédország | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Dánia | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Finnország | 9 % | 15 % | 46 % | 69 % |
| Németország | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Franciaország | 10 % | 15 % | 48 % | 71 % |
| Egyesült Királyság | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Hollandia | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Ausztria | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Belgium | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Olaszország | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Írország | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Spanyolország | 10 % | 14 % | 50 % | 75 % |
| Ciprus | 10 % | 13 % | 50 % | 75 % |
| Málta | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Portugália | 8 % | 12 % | 40 % | 61 % |
| Görögország | 8 % | 10 % | 38 % | 57 % |
| Szlovénia | 7 % | 9 % | 33 % | 50 % |
| Cseh Köztársaság | 9 % | 11 % | 46 % | 70 % |
| Észtország | 7 % | 9 % | 36 % | 53 % |
| Szlovákia | 8 % | 9 % | 39 % | 58 % |
| Litvánia | 9 % | 8 % | 47 % | 70 % |
| Lengyelország | 7 % | 9 % | 37 % | 56 % |
| Horvátország | 6 % | 7 % | 32 % | 48 % |
| Magyarország | 8 % | 9 % | 42 % | 63 % |
| Lettország | 8 % | 9 % | 40 % | 60 % |
| Románia | 6 % | 7 % | 29 % | 43 % |
| Bulgária | 8 % | 7 % | 39 % | 58 % |

Tagállam

Tehergépjárművek

Buszok

2025 (3)

3

2030 (4)

4

2025 (3)

3

2030 (4)

4

Uniós intézmények, ügynökségek és szervek

Uniós intézmények, ügynökségek és szervek

[10 %]

[10 %]

[15 %]

[15 %]

[50 %]

[50 %]

[75 %]

[75 %]

Luxemburg

10 %

15 %

50 %

75 %

Svédország

10 %

15 %

50 %

75 %

Dánia

10 %

15 %

50 %

75 %

Finnország

9 %

15 %

46 %

69 %

Németország

10 %

15 %

50 %

75 %

Franciaország

10 %

15 %

48 %

71 %

Egyesült Királyság

10 %

15 %

50 %

75 %

Hollandia

10 %

15 %

50 %

75 %

Ausztria

10 %

15 %

50 %

75 %

Belgium

10 %

15 %

50 %

75 %

Olaszország

10 %

15 %

50 %

75 %

Írország

10 %

15 %

50 %

75 %

Spanyolország

10 %

14 %

50 %

75 %

Ciprus

10 %

13 %

50 %

75 %

Málta

10 %

15 %

50 %

75 %

Portugália

8 %

12 %

40 %

61 %

Görögország

8 %

10 %

38 %

57 %

Szlovénia

7 %

9 %

33 %

50 %

Cseh Köztársaság

9 %

11 %

46 %

70 %

Észtország

7 %

9 %

36 %

53 %

Szlovákia

8 %

9 %

39 %

58 %

Litvánia

9 %

8 %

47 %

70 %

Lengyelország

7 %

9 %

37 %

56 %

Horvátország

6 %

7 %

32 %

48 %

Magyarország

8 %

9 %

42 %

63 %

Lettország

8 %

9 %

40 %

60 %

Románia

6 %

7 %

29 %

43 %

Bulgária

8 %

7 %

39 %

58 %

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0321/2018).

1

(21)  COM(2016)0501 .

21

(21)  COM(2016)0501.

21

(23)  COM(2017)0283.

23

(23)  COM(2017)0283.

23

(24)  HL L 94., 2014.3.28., 65. o.

24

(25)  HL L 94., 2014.3.28., 243
  –374
  . o.

25

–374

(24)  HL L 94., 2014.3.28., 65. o.

24

(25)  HL L 94., 2014.3.28., 243. o.

25

(26)  COM(2017)0676.

26

(26)  COM(2017)0676.

26

(10a)  

  HL C 298., 2018.8.23., 140. o.

10a

HL C 298., 2018.8.23., 140. o.

(27)  HL C 200., 2014.6.28., 1. o.

27

(27)  HL C 200., 2014.6.28., 1. o.

27

(1a)  

  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

1a

HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

(*)  
  Ezt a bioüzemanyag beszerzésére vagy a bioüzemanyaghoz való hozzáférés egyéb módjaira vonatkozó szerződés igazolja.

*

Ezt a bioüzemanyag beszerzésére vagy a bioüzemanyaghoz való hozzáférés egyéb módjaira vonatkozó szerződés igazolja.

(**)  
  Valós vezetési feltételek mellett az ultrafinom részecskék kibocsátása (#/km (PN)) és a nitrogén-oxid (NOx) kibocsátása (mg/km) az (EU) 2017/1151 rendelet IIIA. mellékletének alkalmazandó változata szerinti mérési módszerrel.

**

Valós vezetési feltételek mellett az ultrafinom részecskék kibocsátása (#/km (PN)) és a nitrogén-oxid (NOx) kibocsátása (mg/km) az (EU) 2017/1151 rendelet IIIA. mellékletének alkalmazandó változata szerinti mérési módszerrel.

(***)  
  A 715/2007/EK rendelet I. mellékletében szereplő alkalmazandó kibocsátási határérték.

***

A 715/2007/EK rendelet I. mellékletében szereplő alkalmazandó kibocsátási határérték.

(*1)  valós vezetési feltételek mellett az ultrafinom részecskék kibocsátása (#/km (PN)) és a nitrogén-oxid (NOx) kibocsátása (mg/km) az (EU) 2017/1151 rendelet IIIA. mellékletének alkalmazandó változata szerinti mérési módszerrel.

*1

(*2)  A 715/2007/EK rendelet I. mellékletében vagy az annak helyébe lépő jogszabályokban szereplő alkalmazandó kibocsátási határérték.

*2

(*3)  valós vezetési feltételek mellett az ultrafinom részecskék kibocsátása (#/km (PN)) és a nitrogén-oxid (NOx) kibocsátása (mg/km) az (EU) 2017/1151 rendelet IIIA. mellékletének alkalmazandó változata szerinti mérési módszerrel.

*3

(*4)  A 715/2007/EK rendelet I. mellékletében vagy az annak helyébe lépő jogszabályokban szereplő alkalmazandó kibocsátási határérték.

*4

(*5)  A kipufogócsőnél mért nulla kibocsátással rendelkező járműveket a célérték teljesítése szempontjából 1 darab járműként kell figyelembe venni.
  Minden
  egyéb
  olyan járművet
  ,
  amely megfelel az e melléklet 2. táblázatában szereplő követelményeknek,
  0,5 darab járműként kell figyelembe venni.

*5

Minden

olyan járművet

amely megfelel az e melléklet 2. táblázatában szereplő követelményeknek,

(1)  
  Az első referencia-időszakban (2025-ig) a tiszta könnyű haszongépjárművekre vonatkozó minimális beszerzési célértékek legalább 70 %-át nulla és alacsony kibocsátású járművek, a második (2025–2030) és az azt követő referencia-időszakokban nulla kibocsátású járművek teljesítik.

1

Az első referencia-időszakban (2025-ig) a tiszta könnyű haszongépjárművekre vonatkozó minimális beszerzési célértékek legalább 70 %-át nulla és alacsony kibocsátású járművek, a második (2025–2030) és az azt követő referencia-időszakokban nulla kibocsátású járművek teljesítik.

(2)  A kipufogócsőnél mért nulla kibocsátással rendelkező járműveket a célérték teljesítése szempontjából 1 darab járműként kell figyelembe venni.
  Az alacsony kibocsátású járműveket és azokat a földgázüzemű járműveket, amelyek kizárólag biometánt használnak (ezt biometán beszerzésére vonatkozó szerződéssel vagy a biometánhoz való
  egyéb
  módon történő hozzáférést igazoló dokumentummal kell igazolni) a célérték teljesítése szempontjából


  0,66 darab járműként kell figyelembe venni. Minden egyéb tiszta járművet a célérték teljesítése szempontjából
  0,5 darab járműként kell figyelembe venni.

2

Az alacsony kibocsátású járműveket és azokat a földgázüzemű járműveket, amelyek kizárólag biometánt használnak (ezt biometán beszerzésére vonatkozó szerződéssel vagy a biometánhoz való

módon történő hozzáférést igazoló dokumentummal kell igazolni) a célérték teljesítése szempontjából

0,66 darab járműként kell figyelembe venni. Minden egyéb tiszta járművet a célérték teljesítése szempontjából

(*6)  A kipufogócsőnél mért nulla kibocsátással rendelkező járműveket és azokat a földgázüzemű járműveket, amelyek kizárólag biometánt használnak (ezt biometán beszerzésére vonatkozó szerződéssel vagy a biometánhoz való egyéb módon történő hozzáférést igazoló dokumentummal kell igazolni) a célérték teljesítése szempontjából 1 darab járműként kell figyelembe venni.
  Ezt a számítási módszert nem kell alkalmazni azon tagállamok esetében, amelyeknél a minimális közbeszerzési célérték meghaladja a közbeszerzés teljes volumenének 50 %-át, a felső határértéket 50 %-nál állapítva meg.
  Minden egyéb olyan járművet, amely megfelel az e melléklet 2. táblázatában szereplő követelményeknek, 0,5 darab járműként kell figyelembe venni.

*6

Ezt a számítási módszert nem kell alkalmazni azon tagállamok esetében, amelyeknél a minimális közbeszerzési célérték meghaladja a közbeszerzés teljes volumenének 50 %-át, a felső határértéket 50 %-nál állapítva meg.

(3)  
  A tiszta üzemű nehézgépjárművek esetében a minimális beszerzési célértékek legalább 66 %-át
  kibocsátásmentes járművekkel vagy földgázüzemű járművekkel kell teljesíteni, amelyek kizárólag biometánt használnak: ezt biometán beszerzésére vonatkozó szerződéssel vagy a biometánhoz való egyéb módon történő hozzáférést igazoló dokumentummal kell igazolni.
  A biometánnal üzemelő járművek arányának a részcélhoz viszonyított kiszámítása az alcél 30 %-ánál áll meg.

3

A tiszta üzemű nehézgépjárművek esetében a minimális beszerzési célértékek legalább 66 %-át

A biometánnal üzemelő járművek arányának a részcélhoz viszonyított kiszámítása az alcél 30 %-ánál áll meg.

(4)  
  A tiszta üzemű nehézgépjárművek esetében a minimális beszerzési célértékek legalább 75 %-át kibocsátásmentes járművekkel vagy földgázüzemű járművekkel kell teljesíteni, amelyek kizárólag biometánt használnak: ezt biometán beszerzésére vonatkozó szerződéssel vagy a biometánhoz való egyéb módon történő hozzáférést igazoló dokumentummal kell igazolni. A biometánnal üzemelő járművek arányának a részcélhoz viszonyított kiszámítása az alcél 30 %-ánál áll meg.

4

A tiszta üzemű nehézgépjárművek esetében a minimális beszerzési célértékek legalább 75 %-át kibocsátásmentes járművekkel vagy földgázüzemű járművekkel kell teljesíteni, amelyek kizárólag biometánt használnak: ezt biometán beszerzésére vonatkozó szerződéssel vagy a biometánhoz való egyéb módon történő hozzáférést igazoló dokumentummal kell igazolni. A biometánnal üzemelő járművek arányának a részcélhoz viszonyított kiszámítása az alcél 30 %-ánál áll meg.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/419 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/419

---

P8_TA(2018)0425

A nyugati vizek és a szomszédos vizek halállományaira és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv ***I

Az Európai Parlament 2018. október 25-én elfogadott módosításai a nyugati vizek és a szomszédos vizek halállományaira és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a Balti-tengerre vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló (EU) 2016/1139 rendelet módosításáról, valamint a 811/2004/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK és az 1300/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0149– C8-0126/2018– 2018/0074(COD) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 345/51)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

Cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Javaslat | Javaslat |
| AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE | AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE |
| a nyugati vizek és a szomszédos vizek
  halállományaira
  és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a Balti-tengerre vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló (EU) 2016/1139 rendelet módosításáról, valamint a 811/2004/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK és az 1300/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről | a nyugati vizek és a szomszédos vizek
  tengerfenéki állományaira
  és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a Balti-tengerre vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló (EU) 2016/1139 rendelet módosításáról, valamint a 811/2004/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK és az 1300/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Javaslat

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a nyugati vizek és a szomszédos vizek
  halállományaira
  és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a Balti-tengerre vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló (EU) 2016/1139 rendelet módosításáról, valamint a 811/2004/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK és az 1300/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

a nyugati vizek és a szomszédos vizek
  tengerfenéki állományaira
  és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a Balti-tengerre vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló (EU) 2016/1139 rendelet módosításáról, valamint a 811/2004/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK és az 1300/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A KHP célja többek között
  annak
  biztosítása,
  hogy
  a 
  halászati
  és az
  akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek
  ,
  valamint hogy
  a halászati gazdálkodásban
  érvényesüljön
  elővigyázatossági megközelítés és ökoszisztéma-alapú megközelítés. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A KHP célja többek között
  annak
  biztosítása,
  hogy
  a 
  halászati
  és az
  akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek
  ,
  valamint hogy
  a halászati gazdálkodásban
  érvényesüljön
  elővigyázatossági megközelítés és ökoszisztéma-alapú megközelítés.

| (4) | A KHP célja többek között
  a halászat és az akvakultúra hosszú távú környezeti fenntarthatóságának
  biztosítása,
  e tevékenységeknek
  a 
  gazdasági, társadalmi
  és
  foglalkoztatási előnyök teremtésével kapcsolatos célkitűzésekkel összhangban való irányítása,
  az
  uniós piac importfüggőségének csökkentése, a közvetlen és közvetett munkahelyteremtés előmozdítása
  ,
  a part menti régiók gazdasági fejlesztése, továbbá
  a halászati gazdálkodásban
  az
  elővigyázatossági megközelítés
  alkalmazása
  és
  az
  ökoszisztéma-alapú megközelítés
  érvényesítése
  . |
| --- | --- |

(4)

A KHP célja többek között
  a halászat és az akvakultúra hosszú távú környezeti fenntarthatóságának
  biztosítása,
  e tevékenységeknek
  a 
  gazdasági, társadalmi
  és
  foglalkoztatási előnyök teremtésével kapcsolatos célkitűzésekkel összhangban való irányítása,
  az
  uniós piac importfüggőségének csökkentése, a közvetlen és közvetett munkahelyteremtés előmozdítása
  ,
  a part menti régiók gazdasági fejlesztése, továbbá
  a halászati gazdálkodásban
  az
  elővigyázatossági megközelítés
  alkalmazása
  és
  az
  ökoszisztéma-alapú megközelítés
  érvényesítése
  .

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | A közös halászati politika elveinek megfelelően, illetve a tengermedencék közötti egyenlő versenyfeltételek és tisztességes verseny biztosítása érdekében valamennyi többéves tervben egységes keretet kell alkalmazni, és a kvótameghatározási elvektől nem lehet egyes tengermedencék esetében eltérni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

A közös halászati politika elveinek megfelelően, illetve a tengermedencék közötti egyenlő versenyfeltételek és tisztességes verseny biztosítása érdekében valamennyi többéves tervben egységes keretet kell alkalmazni, és a kvótameghatározási elvektől nem lehet egyes tengermedencék esetében eltérni.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A KHP céljainak elérése érdekében adott esetben számos állományvédelmi intézkedést kell elfogadni bármilyen kombinációban, például többéves terveket, technikai intézkedéseket, valamint a halászati lehetőségek rögzítését és kiosztását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A KHP céljainak elérése érdekében adott esetben számos állományvédelmi intézkedést kell elfogadni bármilyen kombinációban, például többéves terveket, technikai intézkedéseket, valamint a halászati lehetőségek rögzítését és kiosztását.

| (5) | A KHP céljainak elérése érdekében adott esetben számos állományvédelmi intézkedést kell elfogadni bármilyen kombinációban, például többéves terveket, technikai intézkedéseket, valamint a halászati lehetőségek rögzítését és kiosztását
  a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeknek megfelelő módon
  . |
| --- | --- |

(5)

A KHP céljainak elérése érdekében adott esetben számos állományvédelmi intézkedést kell elfogadni bármilyen kombinációban, például többéves terveket, technikai intézkedéseket, valamint a halászati lehetőségek rögzítését és kiosztását
  a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeknek megfelelő módon
  .

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | Az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten célul tűzi ki, hogy a halászott fajok állományát helyre kell állítani és olyan szinten kell tartani, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. E célkitűzés megvalósítása érdekében az 1380/2013/EU rendelet előírja, hogy a maximális fenntartható hozam elérését lehetővé tevő kiaknázási szintet az összes halállomány esetében – amennyiben lehetséges – 2015-ig, de legkésőbb 2020-ig fokozatosan el kell érni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

Az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten célul tűzi ki, hogy a halászott fajok állományát helyre kell állítani és olyan szinten kell tartani, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. E célkitűzés megvalósítása érdekében az 1380/2013/EU rendelet előírja, hogy a maximális fenntartható hozam elérését lehetővé tevő kiaknázási szintet az összes halállomány esetében – amennyiben lehetséges – 2015-ig, de legkésőbb 2020-ig fokozatosan el kell érni.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikke szerint a többéves terveknek tudományos, műszaki és gazdasági szakvéleményeken kell alapulniuk. Az említett rendelkezésekkel összhangban e tervnek célkitűzéseket, mennyiségi célértékeket és a hozzájuk tartozó egyértelmű időkeretet, állományvédelmi referenciapontokat, óvintézkedéseket és technikai intézkedéseket kell tartalmaznia, melyek célja a nemkívánatos fogások elkerülése és számuk csökkentése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikke szerint a többéves terveknek tudományos, műszaki és gazdasági szakvéleményeken kell alapulniuk. Az említett rendelkezésekkel összhangban e tervnek célkitűzéseket, mennyiségi célértékeket és a hozzájuk tartozó egyértelmű időkeretet, állományvédelmi referenciapontokat, óvintézkedéseket és technikai intézkedéseket kell tartalmaznia, melyek célja a nemkívánatos fogások elkerülése és számuk csökkentése.

| (6) | Az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikke szerint a többéves terveknek tudományos, műszaki és gazdasági szakvéleményeken kell alapulniuk. Az említett rendelkezésekkel összhangban e tervnek célkitűzéseket, mennyiségi célértékeket és a hozzájuk tartozó egyértelmű időkeretet, állományvédelmi referenciapontokat, óvintézkedéseket és technikai intézkedéseket kell tartalmaznia, melyek célja a nemkívánatos fogások elkerülése és számuk csökkentése
  , a tengeri környezetre gyakorolt hatás – különösen az élőhelyek és a tengerfenék megzavarásának – lehető legnagyobb mértékű csökkentése, valamint a társadalmi és gazdasági célkitűzések teljesítése |
| --- | --- |

(6)

Az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikke szerint a többéves terveknek tudományos, műszaki és gazdasági szakvéleményeken kell alapulniuk. Az említett rendelkezésekkel összhangban e tervnek célkitűzéseket, mennyiségi célértékeket és a hozzájuk tartozó egyértelmű időkeretet, állományvédelmi referenciapontokat, óvintézkedéseket és technikai intézkedéseket kell tartalmaznia, melyek célja a nemkívánatos fogások elkerülése és számuk csökkentése
  , a tengeri környezetre gyakorolt hatás – különösen az élőhelyek és a tengerfenék megzavarásának – lehető legnagyobb mértékű csökkentése, valamint a társadalmi és gazdasági célkitűzések teljesítése

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A Bizottságnak a többéves terv hatálya alá tartozó állományok tekintetében be kell szereznie a rendelkezésre álló legjobb szakvéleményeket. Ennek érdekében egyetértési
  megállapodásokat
  köt a Nemzetközi Tengerkutatási Tanáccsal (ICES). Az ICES tudományos szakvéleményének ezen a többéves terven kell alapulnia, és meg kell jelölnie különösen az FMFH tartományokat és a biomassza-referenciapontokat (MFH Btrigger és Blim). Ezeket az értékeket
  fel
  kell
  tüntetni
  az adott
  állományokra
  vonatkozó szakvéleményben
  és
  adott esetben
  minden
  egyéb nyilvánosan elérhető tudományos szakvéleményben, például az ICES által
  kiadott vegyeshalászati szakvéleményekben
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A Bizottságnak a többéves terv hatálya alá tartozó állományok tekintetében be kell szereznie a rendelkezésre álló legjobb szakvéleményeket. Ennek érdekében egyetértési
  megállapodásokat
  köt a Nemzetközi Tengerkutatási Tanáccsal (ICES). Az ICES tudományos szakvéleményének ezen a többéves terven kell alapulnia, és meg kell jelölnie különösen az FMFH tartományokat és a biomassza-referenciapontokat (MFH Btrigger és Blim). Ezeket az értékeket
  fel
  kell
  tüntetni
  az adott
  állományokra
  vonatkozó szakvéleményben
  és
  adott esetben
  minden
  egyéb nyilvánosan elérhető tudományos szakvéleményben, például az ICES által
  kiadott vegyeshalászati szakvéleményekben
  .

| (8) | A Bizottságnak a többéves terv hatálya alá tartozó állományok tekintetében be kell szereznie a rendelkezésre álló legjobb szakvéleményeket. Ennek érdekében
  legfőképpen
  egyetértési
  megállapodást
  köt a Nemzetközi Tengerkutatási Tanáccsal (ICES). Az ICES tudományos szakvéleményének ezen a többéves terven kell alapulnia, és meg kell jelölnie az FMFH tartományokat és a biomassza-referenciapontokat (MFH Btrigger és Blim). Ezeket az értékeket
  meg
  kell
  jelölni
  az adott
  állományra
  vonatkozó szakvéleményben
  , valamint
  adott esetben
  bármely
  egyéb, nyilvánosan elérhető tudományos szakvéleményben,
  többek között –
  például – az ICES által
  kibocsátott vegyes és/vagy több fajra kiterjedő halászatra vonatkozó szakvéleményben
  . |
| --- | --- |

(8)

A Bizottságnak a többéves terv hatálya alá tartozó állományok tekintetében be kell szereznie a rendelkezésre álló legjobb szakvéleményeket. Ennek érdekében
  legfőképpen
  egyetértési
  megállapodást
  köt a Nemzetközi Tengerkutatási Tanáccsal (ICES). Az ICES tudományos szakvéleményének ezen a többéves terven kell alapulnia, és meg kell jelölnie az FMFH tartományokat és a biomassza-referenciapontokat (MFH Btrigger és Blim). Ezeket az értékeket
  meg
  kell
  jelölni
  az adott
  állományra
  vonatkozó szakvéleményben
  , valamint
  adott esetben
  bármely
  egyéb, nyilvánosan elérhető tudományos szakvéleményben,
  többek között –
  például – az ICES által
  kibocsátott vegyes és/vagy több fajra kiterjedő halászatra vonatkozó szakvéleményben
  .

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A 811/2004/EK (18), a 2166/2005/EK (19), a 388/2006/EK (20), az 509/2007/EK (21), az 1300/2008/EK (22) és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet (23) meghatározza a szürke tőkehal északi állományainak, a Kantábriai-tengerben és az Ibériai-félsziget nyugati részén élő déli szürketőkehal-, illetve norvéghomár-állományoknak, a Vizcayai-öböl nyelvhalállományának, a La Manche csatorna nyugati részén élő nyelvhalállományának, a Skóciától nyugatra fekvő terület heringállományának, valamint a Kattegatban, az Északi-tengerben, a Skóciától nyugatra fekvő területen és az Ír-tengerben élő tőkehal állományainak kiaknázására vonatkozó szabályokat. Ezeket és más tengerfenéki állományokat vegyes halászat keretében halásszák. Ezért helyénvaló egy egységes többéves terv létrehozása, amely figyelembe veszi az ilyen technikai kölcsönhatásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A 811/2004/EK (18), a 2166/2005/EK (19), a 388/2006/EK (20), az 509/2007/EK (21), az 1300/2008/EK (22) és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet (23) meghatározza a szürke tőkehal északi állományainak, a Kantábriai-tengerben és az Ibériai-félsziget nyugati részén élő déli szürketőkehal-, illetve norvéghomár-állományoknak, a Vizcayai-öböl nyelvhalállományának, a La Manche csatorna nyugati részén élő nyelvhalállományának, a Skóciától nyugatra fekvő terület heringállományának, valamint a Kattegatban, az Északi-tengerben, a Skóciától nyugatra fekvő területen és az Ír-tengerben élő tőkehal állományainak kiaknázására vonatkozó szabályokat. Ezeket és más tengerfenéki állományokat vegyes halászat keretében halásszák. Ezért helyénvaló egy egységes többéves terv létrehozása, amely figyelembe veszi az ilyen technikai kölcsönhatásokat.

| (9) | A 811/2004/EK (18), a 2166/2005/EK (19), a 388/2006/EK (20), az 509/2007/EK (21), az 1300/2008/EK (22) és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet (23) meghatározza a szürke tőkehal északi állományainak, a Kantábriai-tengerben és az Ibériai-félsziget nyugati részén élő déli szürketőkehal-, illetve norvéghomár-állományoknak, a Vizcayai-öböl nyelvhalállományának, a La Manche csatorna nyugati részén élő nyelvhalállományának, a Skóciától nyugatra fekvő terület heringállományának, valamint a Kattegatban, az Északi-tengerben, a Skóciától nyugatra fekvő területen és az Ír-tengerben élő tőkehal állományainak kiaknázására vonatkozó szabályokat. Ezeket és más tengerfenéki állományokat vegyes
  és/vagy több fajra kiterjedő
  halászat keretében halásszák. Ezért helyénvaló egy egységes többéves terv létrehozása, amely figyelembe veszi az ilyen technikai kölcsönhatásokat. |
| --- | --- |

(9)

A 811/2004/EK (18), a 2166/2005/EK (19), a 388/2006/EK (20), az 509/2007/EK (21), az 1300/2008/EK (22) és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet (23) meghatározza a szürke tőkehal északi állományainak, a Kantábriai-tengerben és az Ibériai-félsziget nyugati részén élő déli szürketőkehal-, illetve norvéghomár-állományoknak, a Vizcayai-öböl nyelvhalállományának, a La Manche csatorna nyugati részén élő nyelvhalállományának, a Skóciától nyugatra fekvő terület heringállományának, valamint a Kattegatban, az Északi-tengerben, a Skóciától nyugatra fekvő területen és az Ír-tengerben élő tőkehal állományainak kiaknázására vonatkozó szabályokat. Ezeket és más tengerfenéki állományokat vegyes
  és/vagy több fajra kiterjedő
  halászat keretében halásszák. Ezért helyénvaló egy egységes többéves terv létrehozása, amely figyelembe veszi az ilyen technikai kölcsönhatásokat.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Bizonyos tengerfenéki állományok kiaknázása egyaránt történik a nyugati vizeken és a szomszédos vizeken. Ennélfogva a főleg a nyugati vizeken halászott állományokra vonatkozó célokkal és óvintézkedésekkel kapcsolatos terv rendelkezéseinek hatályát a nyugati vizeken kívüli területekre is ki kell terjeszteni. Ezenkívül a nyugati vizeken is jelen lévő, de elsősorban azokon kívül halászott állományok esetében szükséges meghatározni a szóban forgó állományok fő halászterületének számító, nyugati vizeken kívüli területekre vonatkozó többéves tervekben szereplő célokat és óvintézkedéseket, kiterjesztve
  a
  többéves tervek hatályát oly módon, hogy azok a nyugati vizekre is vonatkozzanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Bizonyos tengerfenéki állományok kiaknázása egyaránt történik a nyugati vizeken és a szomszédos vizeken. Ennélfogva a főleg a nyugati vizeken halászott állományokra vonatkozó célokkal és óvintézkedésekkel kapcsolatos terv rendelkezéseinek hatályát a nyugati vizeken kívüli területekre is ki kell terjeszteni. Ezenkívül a nyugati vizeken is jelen lévő, de elsősorban azokon kívül halászott állományok esetében szükséges meghatározni a szóban forgó állományok fő halászterületének számító, nyugati vizeken kívüli területekre vonatkozó többéves tervekben szereplő célokat és óvintézkedéseket, kiterjesztve
  a
  többéves tervek hatályát oly módon, hogy azok a nyugati vizekre is vonatkozzanak.

| (11) | Bizonyos tengerfenéki állományok kiaknázása egyaránt történik a nyugati vizeken és a szomszédos vizeken. Ennélfogva a főleg a nyugati vizeken halászott
  tengerfenéki
  állományokra vonatkozó célokkal és óvintézkedésekkel kapcsolatos terv rendelkezéseinek hatályát a nyugati vizeken kívüli
  olyan
  területekre is ki kell terjeszteni
  , ahol ezek az állományok élnek, amennyiben nem tartoznak harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá
  . Ezenkívül a nyugati vizeken is jelen lévő, de elsősorban azokon kívül halászott állományok esetében szükséges meghatározni a szóban forgó
  tengerfenéki
  állományok fő halászterületének számító, nyugati vizeken kívüli területekre vonatkozó többéves tervekben szereplő célokat és óvintézkedéseket, kiterjesztve
  ezen
  többéves tervek hatályát oly módon, hogy azok a nyugati vizekre is vonatkozzanak. |
| --- | --- |

(11)

Bizonyos tengerfenéki állományok kiaknázása egyaránt történik a nyugati vizeken és a szomszédos vizeken. Ennélfogva a főleg a nyugati vizeken halászott
  tengerfenéki
  állományokra vonatkozó célokkal és óvintézkedésekkel kapcsolatos terv rendelkezéseinek hatályát a nyugati vizeken kívüli
  olyan
  területekre is ki kell terjeszteni
  , ahol ezek az állományok élnek, amennyiben nem tartoznak harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá
  . Ezenkívül a nyugati vizeken is jelen lévő, de elsősorban azokon kívül halászott állományok esetében szükséges meghatározni a szóban forgó
  tengerfenéki
  állományok fő halászterületének számító, nyugati vizeken kívüli területekre vonatkozó többéves tervekben szereplő célokat és óvintézkedéseket, kiterjesztve
  ezen
  többéves tervek hatályát oly módon, hogy azok a nyugati vizekre is vonatkozzanak.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | A gazdálkodási terv nem korlátozódhat a halászati lehetőségek rövid távú meghatározására szolgáló mechanizmusokra, ami bizonytalanságot és az átláthatóság hiányát eredményezné az ágazatban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

A gazdálkodási terv nem korlátozódhat a halászati lehetőségek rövid távú meghatározására szolgáló mechanizmusokra, ami bizonytalanságot és az átláthatóság hiányát eredményezné az ágazatban.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | A többéves terv földrajzi hatályának
  az
  állomány földrajzi eloszlásán kell alapulnia; a földrajzi eloszlást az ICES által adott legfrissebb tudományos szakvélemény ismerteti. A megalapozottabb tudományos információk vagy
  az
  állomány vándorlása miatt a jövőben szükség lehet az állomány többéves tervben meghatározott földrajzi eloszlásának módosítására. A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az állományok többéves tervben meghatározott földrajzi eloszlásának kiigazításáról,
  ha
  az ICES által adott tudományos szakvélemények szerint az adott állomány földrajzi eloszlásában változás áll be. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

A többéves terv földrajzi hatályának
  az
  állomány földrajzi eloszlásán kell alapulnia; a földrajzi eloszlást az ICES által adott legfrissebb tudományos szakvélemény ismerteti. A megalapozottabb tudományos információk vagy
  az
  állomány vándorlása miatt a jövőben szükség lehet az állomány többéves tervben meghatározott földrajzi eloszlásának módosítására. A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az állományok többéves tervben meghatározott földrajzi eloszlásának kiigazításáról,
  ha
  az ICES által adott tudományos szakvélemények szerint az adott állomány földrajzi eloszlásában változás áll be.

| (12) | A többéves terv földrajzi hatályának
  a tengerfenéki
  állomány földrajzi eloszlásán kell alapulnia; a földrajzi eloszlást az ICES által adott legfrissebb tudományos szakvélemény ismerteti. A megalapozottabb tudományos információk vagy
  a tengerfenéki
  állomány vándorlása miatt a jövőben szükség lehet az állomány többéves tervben meghatározott földrajzi eloszlásának módosítására. A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az állományok többéves tervben meghatározott földrajzi eloszlásának kiigazításáról,
  amennyiben
  az ICES
  vagy hasonló, az Unió által vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testület
  által adott tudományos szakvélemények szerint az adott állomány földrajzi eloszlásában változás áll be. |
| --- | --- |

(12)

A többéves terv földrajzi hatályának
  a tengerfenéki
  állomány földrajzi eloszlásán kell alapulnia; a földrajzi eloszlást az ICES által adott legfrissebb tudományos szakvélemény ismerteti. A megalapozottabb tudományos információk vagy
  a tengerfenéki
  állomány vándorlása miatt a jövőben szükség lehet az állomány többéves tervben meghatározott földrajzi eloszlásának módosítására. A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az állományok többéves tervben meghatározott földrajzi eloszlásának kiigazításáról,
  amennyiben
  az ICES
  vagy hasonló, az Unió által vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testület
  által adott tudományos szakvélemények szerint az adott állomány földrajzi eloszlásában változás áll be.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | E terv célja, hogy hozzájáruljon a KHP célkitűzéseinek megvalósításához, különösen a 
  célállományokra vonatkozó MFH eléréséhez és fenntartásához
  , a fogási korlátok által érintett tengerfenéki állományokra vonatkozó kirakodási kötelezettség végrehajtásához, továbbá ahhoz, hogy megfelelő életszínvonalat biztosítsanak azok számára, akiknek a megélhetése a halászattól függ, szem előtt tartva a part menti halászatot és a társadalmi-gazdasági szempontokat. A tervnek a halászati gazdálkodás tekintetében az ökoszisztéma-alapú megközelítést is alkalmaznia kell annak érdekében, hogy a halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémákra gyakorolt kedvezőtlen hatásai a lehető legkisebbek legyenek. Összhangban kell állnia az uniós környezetvédelmi jogszabályokkal, különösen a jó környezeti állapot 2020-ig történő elérésére irányuló célkitűzéssel (a 2008/56/EK irányelvnek megfelelően), valamint a 2009/147/EK irányelvnek és a 92/43/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően. Ez a terv meghatározza a nyugati vizek uniós vizein érvényes kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteit is
  minden olyan faj állományai
  esetében,
  amelyre
  az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke értelmében kirakodási kötelezettség vonatkozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

E terv célja, hogy hozzájáruljon a KHP célkitűzéseinek megvalósításához, különösen a 
  célállományokra vonatkozó MFH eléréséhez és fenntartásához
  , a fogási korlátok által érintett tengerfenéki állományokra vonatkozó kirakodási kötelezettség végrehajtásához, továbbá ahhoz, hogy megfelelő életszínvonalat biztosítsanak azok számára, akiknek a megélhetése a halászattól függ, szem előtt tartva a part menti halászatot és a társadalmi-gazdasági szempontokat. A tervnek a halászati gazdálkodás tekintetében az ökoszisztéma-alapú megközelítést is alkalmaznia kell annak érdekében, hogy a halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémákra gyakorolt kedvezőtlen hatásai a lehető legkisebbek legyenek. Összhangban kell állnia az uniós környezetvédelmi jogszabályokkal, különösen a jó környezeti állapot 2020-ig történő elérésére irányuló célkitűzéssel (a 2008/56/EK irányelvnek megfelelően), valamint a 2009/147/EK irányelvnek és a 92/43/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően. Ez a terv meghatározza a nyugati vizek uniós vizein érvényes kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteit is
  minden olyan faj állományai
  esetében,
  amelyre
  az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke értelmében kirakodási kötelezettség vonatkozik.

| (14) | E terv célja, hogy hozzájáruljon a KHP célkitűzéseinek megvalósításához, különösen
  az e rendelet hatálya alá tartozó állományoknak
  a 
  maximális fenntartható hozamot biztosítani képes szint felett tartásához
  , a fogási korlátok által érintett tengerfenéki állományokra vonatkozó kirakodási kötelezettség végrehajtásához, továbbá ahhoz, hogy megfelelő életszínvonalat biztosítsanak azok számára, akiknek a megélhetése a halászattól függ, szem előtt tartva a part menti halászatot és a társadalmi-gazdasági szempontokat. A tervnek a halászati gazdálkodás tekintetében az ökoszisztéma-alapú megközelítést is alkalmaznia kell annak érdekében, hogy a halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémákra gyakorolt kedvezőtlen hatásai a lehető legkisebbek legyenek. Összhangban kell állnia az uniós környezetvédelmi jogszabályokkal, különösen a jó környezeti állapot 2020-ig történő elérésére irányuló célkitűzéssel (a 2008/56/EK irányelvnek megfelelően), valamint a 2009/147/EK irányelvnek és a 92/43/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően. Ez a terv meghatározza a nyugati vizek uniós vizein érvényes kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteit is
  a tengerfenéki halászat keretében fogott olyan fajok
  esetében,
  amelyekre
  az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke értelmében kirakodási kötelezettség vonatkozik. |
| --- | --- |

(14)

E terv célja, hogy hozzájáruljon a KHP célkitűzéseinek megvalósításához, különösen
  az e rendelet hatálya alá tartozó állományoknak
  a 
  maximális fenntartható hozamot biztosítani képes szint felett tartásához
  , a fogási korlátok által érintett tengerfenéki állományokra vonatkozó kirakodási kötelezettség végrehajtásához, továbbá ahhoz, hogy megfelelő életszínvonalat biztosítsanak azok számára, akiknek a megélhetése a halászattól függ, szem előtt tartva a part menti halászatot és a társadalmi-gazdasági szempontokat. A tervnek a halászati gazdálkodás tekintetében az ökoszisztéma-alapú megközelítést is alkalmaznia kell annak érdekében, hogy a halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémákra gyakorolt kedvezőtlen hatásai a lehető legkisebbek legyenek. Összhangban kell állnia az uniós környezetvédelmi jogszabályokkal, különösen a jó környezeti állapot 2020-ig történő elérésére irányuló célkitűzéssel (a 2008/56/EK irányelvnek megfelelően), valamint a 2009/147/EK irányelvnek és a 92/43/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően. Ez a terv meghatározza a nyugati vizek uniós vizein érvényes kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteit is
  a tengerfenéki halászat keretében fogott olyan fajok
  esetében,
  amelyekre
  az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke értelmében kirakodási kötelezettség vonatkozik.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Az MFH elérésére és fenntartására vonatkozó célkitűzésnek megfelelő halászati mortalitás célértékét (a továbbiakban: F) célszerű az MFH-nak megfelelő értékek tartományaként (a továbbiakban: FMSY) meghatározni. Ezekre a tartományokra, melyek a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményen alapulnak, a tudományos szakvélemények változásainak figyelembevételéhez szükséges rugalmasság biztosítása, a kirakodási kötelezettség végrehajtásának megkönnyítése és a vegyes halászat jellemzőinek figyelembevétele érdekében van szükség. Az FMFH tartományok kiszámítása az ICES feladata, melyet mindenekelőtt időszakosan összeállított fogási szakvéleménye keretében végez. E szerint a terv szerint a tartományok úgy lettek kialakítva, hogy hosszú távon az MFH-hoz képest legfeljebb 5 %-os hozamcsökkenést eredményezzenek (24). A tartomány felső határa úgy került meghatározásra, hogy legfeljebb 5 % legyen annak az esélye, hogy az állomány a Blim-érték alá csökken. E felső határérték megfelel az ICES „irányadó szabályának” is, melynek értelmében amennyiben a szaporodóképes állomány biomasszája vagy az abundancia rossz állapotú, az F értékét olyan szintre kell csökkenteni, amely nem haladja meg azt a felső határértéket, amely az FMFH pontértékének és a TAC évében a szaporodóképes állomány biomasszájának vagy az abundanciának a szorzata, osztva az MFH Btrigger értékével. A halászati mortalitásról és a fogási lehetőségekről szóló tudományos szakvéleménye kibocsátásához az ICES az említett megfontolásokat és az irányadó szabályt alkalmazza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Az MFH elérésére és fenntartására vonatkozó célkitűzésnek megfelelő halászati mortalitás célértékét (a továbbiakban: F) célszerű az MFH-nak megfelelő értékek tartományaként (a továbbiakban: FMSY) meghatározni. Ezekre a tartományokra, melyek a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményen alapulnak, a tudományos szakvélemények változásainak figyelembevételéhez szükséges rugalmasság biztosítása, a kirakodási kötelezettség végrehajtásának megkönnyítése és a vegyes halászat jellemzőinek figyelembevétele érdekében van szükség. Az FMFH tartományok kiszámítása az ICES feladata, melyet mindenekelőtt időszakosan összeállított fogási szakvéleménye keretében végez. E szerint a terv szerint a tartományok úgy lettek kialakítva, hogy hosszú távon az MFH-hoz képest legfeljebb 5 %-os hozamcsökkenést eredményezzenek (24). A tartomány felső határa úgy került meghatározásra, hogy legfeljebb 5 % legyen annak az esélye, hogy az állomány a Blim-érték alá csökken. E felső határérték megfelel az ICES „irányadó szabályának” is, melynek értelmében amennyiben a szaporodóképes állomány biomasszája vagy az abundancia rossz állapotú, az F értékét olyan szintre kell csökkenteni, amely nem haladja meg azt a felső határértéket, amely az FMFH pontértékének és a TAC évében a szaporodóképes állomány biomasszájának vagy az abundanciának a szorzata, osztva az MFH Btrigger értékével. A halászati mortalitásról és a fogási lehetőségekről szóló tudományos szakvéleménye kibocsátásához az ICES az említett megfontolásokat és az irányadó szabályt alkalmazza.

| (16) | Az MFH elérésére és fenntartására vonatkozó célkitűzésnek megfelelő halászati mortalitás célértékét (a továbbiakban: F) célszerű az MFH-nak megfelelő értékek tartományaként (a továbbiakban: FMSY) meghatározni. Ezekre a tartományokra, melyek a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményen alapulnak, a tudományos szakvélemények változásainak figyelembevételéhez szükséges rugalmasság biztosítása, a kirakodási kötelezettség végrehajtásának megkönnyítése és a vegyes halászat jellemzőinek figyelembevétele érdekében van szükség. Az FMFH tartományok kiszámítása
  többek között
  az ICES feladata, melyet mindenekelőtt időszakosan összeállított fogási szakvéleménye keretében végez. E szerint a terv szerint a tartományok úgy lettek kialakítva, hogy hosszú távon az MFH-hoz képest legfeljebb 5 %-os hozamcsökkenést eredményezzenek (24). A tartomány felső határa úgy került meghatározásra, hogy legfeljebb 5 % legyen annak az esélye, hogy az állomány a Blim-érték alá csökken. E felső határérték megfelel az ICES „irányadó szabályának” is, melynek értelmében amennyiben a szaporodóképes állomány biomasszája vagy az abundancia rossz állapotú, az F értékét olyan szintre kell csökkenteni, amely nem haladja meg azt a felső határértéket, amely az FMFH pontértékének és a TAC évében a szaporodóképes állomány biomasszájának vagy az abundanciának a szorzata, osztva az MFH Btrigger értékével. A halászati mortalitásról és a fogási lehetőségekről szóló tudományos szakvéleménye kibocsátásához az ICES az említett megfontolásokat és az irányadó szabályt alkalmazza. |
| --- | --- |

(16)

Az MFH elérésére és fenntartására vonatkozó célkitűzésnek megfelelő halászati mortalitás célértékét (a továbbiakban: F) célszerű az MFH-nak megfelelő értékek tartományaként (a továbbiakban: FMSY) meghatározni. Ezekre a tartományokra, melyek a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményen alapulnak, a tudományos szakvélemények változásainak figyelembevételéhez szükséges rugalmasság biztosítása, a kirakodási kötelezettség végrehajtásának megkönnyítése és a vegyes halászat jellemzőinek figyelembevétele érdekében van szükség. Az FMFH tartományok kiszámítása
  többek között
  az ICES feladata, melyet mindenekelőtt időszakosan összeállított fogási szakvéleménye keretében végez. E szerint a terv szerint a tartományok úgy lettek kialakítva, hogy hosszú távon az MFH-hoz képest legfeljebb 5 %-os hozamcsökkenést eredményezzenek (24). A tartomány felső határa úgy került meghatározásra, hogy legfeljebb 5 % legyen annak az esélye, hogy az állomány a Blim-érték alá csökken. E felső határérték megfelel az ICES „irányadó szabályának” is, melynek értelmében amennyiben a szaporodóképes állomány biomasszája vagy az abundancia rossz állapotú, az F értékét olyan szintre kell csökkenteni, amely nem haladja meg azt a felső határértéket, amely az FMFH pontértékének és a TAC évében a szaporodóképes állomány biomasszájának vagy az abundanciának a szorzata, osztva az MFH Btrigger értékével. A halászati mortalitásról és a fogási lehetőségekről szóló tudományos szakvéleménye kibocsátásához az ICES az említett megfontolásokat és az irányadó szabályt alkalmazza.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a) | Az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott célkitűzések elérése érdekében célszerű a halászati mortalitás célértékét (F) úgy megállapítani, hogy az ne haladja meg a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Ezt az arányt a lehető legrövidebb időn belül, fokozatosan és egyre növekvő jelleggel, legkésőbb 2020-ig el kell érni az e rendelet hatálya alá tartozó összes állomány esetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a)

Az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott célkitűzések elérése érdekében célszerű a halászati mortalitás célértékét (F) úgy megállapítani, hogy az ne haladja meg a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt. Ezt az arányt a lehető legrövidebb időn belül, fokozatosan és egyre növekvő jelleggel, legkésőbb 2020-ig el kell érni az e rendelet hatálya alá tartozó összes állomány esetében.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | Lehetővé kell tenni, hogy a nyugati vizekben élő norvég
  homárra
  vonatkozó TAC-értékek az egyes funkcionális egységek tekintetében meghatározott fogási korlátok és az
  adott TAC-területen
  belüli funkcionális egységeken kívüli statisztikai négyszögek összegeként kerüljenek meghatározásra. Ez azonban nem zárja ki a konkrét funkcionális egységek védelmét célzó intézkedések elfogadását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

Lehetővé kell tenni, hogy a nyugati vizekben élő norvég
  homárra
  vonatkozó TAC-értékek az egyes funkcionális egységek tekintetében meghatározott fogási korlátok és az
  adott TAC-területen
  belüli funkcionális egységeken kívüli statisztikai négyszögek összegeként kerüljenek meghatározásra. Ez azonban nem zárja ki a konkrét funkcionális egységek védelmét célzó intézkedések elfogadását.

| (20) | Lehetővé kell tenni, hogy a nyugati vizekben élő norvég
  homár adott állományára
  vonatkozó TAC-értékek az egyes funkcionális egységek tekintetében meghatározott fogási korlátok és az
  erre az állományra meghatározott területen
  belüli funkcionális egységeken kívüli statisztikai négyszögek összegeként kerüljenek meghatározásra. Ez azonban nem zárja ki a konkrét funkcionális egységek védelmét célzó intézkedések elfogadását. |
| --- | --- |

(20)

Lehetővé kell tenni, hogy a nyugati vizekben élő norvég
  homár adott állományára
  vonatkozó TAC-értékek az egyes funkcionális egységek tekintetében meghatározott fogási korlátok és az
  erre az állományra meghatározott területen
  belüli funkcionális egységeken kívüli statisztikai négyszögek összegeként kerüljenek meghatározásra. Ez azonban nem zárja ki a konkrét funkcionális egységek védelmét célzó intézkedések elfogadását.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

21 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (21a) | A farkassügér és a sávos tőkehal esetében helyénvaló már most megállapítani bizonyos halászati tilalmi időszakokat az említett fajok szaporodóképes állományának a szaporodási időszak folyamán való védelme érdekében. A farkassügér és a sávos tőkehal csökkenő állományának megóvása érdekében a tagállamoknak a kereskedelmi célú halászatra és a szabadidős halászatra vonatkozó megfelelő helyreállítási intézkedéseket kell meghatározniuk a rendelkezésre álló legjobb tudományos eredmények alapján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21a)

A farkassügér és a sávos tőkehal esetében helyénvaló már most megállapítani bizonyos halászati tilalmi időszakokat az említett fajok szaporodóképes állományának a szaporodási időszak folyamán való védelme érdekében. A farkassügér és a sávos tőkehal csökkenő állományának megóvása érdekében a tagállamoknak a kereskedelmi célú halászatra és a szabadidős halászatra vonatkozó megfelelő helyreállítási intézkedéseket kell meghatározniuk a rendelkezésre álló legjobb tudományos eredmények alapján.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | Amennyiben a Tanács egy bizonyos állományra vonatkozó halászati lehetőségek vonatkozásában figyelembe veszi a hobbihorgászat jelentős hatását, akkor előírhatja a kereskedelmi fogásokra vonatkozó TAC-ot, amely figyelembe veszi a hobbihorgászatból származó fogások mennyiségét és/vagy a hobbihorgászatot korlátozó egyéb intézkedéseket, amilyen például a legnagyobb kifogható mennyiség és a tilalmi időszakok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

Amennyiben a Tanács egy bizonyos állományra vonatkozó halászati lehetőségek vonatkozásában figyelembe veszi a hobbihorgászat jelentős hatását, akkor előírhatja a kereskedelmi fogásokra vonatkozó TAC-ot, amely figyelembe veszi a hobbihorgászatból származó fogások mennyiségét és/vagy a hobbihorgászatot korlátozó egyéb intézkedéseket, amilyen például a legnagyobb kifogható mennyiség és a tilalmi időszakok.

| (22) | Amennyiben a hobbihorgászatból eredő mortalitás jelentős hatással van egy MFH alapján kezelt állományra, a Tanács egyéni, megkülönböztetésmentes halászati lehetőségeket határozhat meg a hobbihorgászok számára. Az ilyen, hobbihorgászatra vonatkozó egyéni lehetőségek időtartama nem lehet rövidebb egy hónapnál, összhangban a hobbihorgászat valós gyakorlatával és fogási sajátosságaival. Ezenkívül egyes, nagy kereskedelmi értéket képviselő fajok esetében helyénvaló a hobbihorgászat keretében kifogott halak farokúszójának részbeni bemetszése, korlátozva az ilyen módon kifogott halaknak a halkereskedelmi forgalomban való illegális felhasználási lehetőségeit. |
| --- | --- |

(22)

Amennyiben a hobbihorgászatból eredő mortalitás jelentős hatással van egy MFH alapján kezelt állományra, a Tanács egyéni, megkülönböztetésmentes halászati lehetőségeket határozhat meg a hobbihorgászok számára. Az ilyen, hobbihorgászatra vonatkozó egyéni lehetőségek időtartama nem lehet rövidebb egy hónapnál, összhangban a hobbihorgászat valós gyakorlatával és fogási sajátosságaival. Ezenkívül egyes, nagy kereskedelmi értéket képviselő fajok esetében helyénvaló a hobbihorgászat keretében kifogott halak farokúszójának részbeni bemetszése, korlátozva az ilyen módon kifogott halaknak a halkereskedelmi forgalomban való illegális felhasználási lehetőségeit.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében megállapított kirakodási kötelezettség teljesítése érdekében a tervnek további, az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően közelebbről meghatározandó állománygazdálkodási intézkedéseket is tartalmaznia kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében megállapított kirakodási kötelezettség teljesítése érdekében a tervnek további, az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően közelebbről meghatározandó állománygazdálkodási intézkedéseket is tartalmaznia kell.

| (23) | Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében megállapított kirakodási kötelezettség teljesítése
  és az ökoszisztémára gyakorolt negatív hatások minimalizálása
  érdekében a tervnek további, az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően
  adott esetben
  közelebbről meghatározandó állománygazdálkodási intézkedéseket is tartalmaznia kell
  , különösen a visszadobás gyakorlatának fokozatos elkerülésére és felszámolására, illetve a halászat ökoszisztémára gyakorolt negatív hatásának minimalizálására irányuló intézkedéseket, figyelembe véve a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeket. Azt is célszerű rögzíteni, hogy a kirakodási kötelezettség nem alkalmazandó a hobbihorgászatra. Közös ajánlások hiányában a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el. |
| --- | --- |

(23)

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében megállapított kirakodási kötelezettség teljesítése
  és az ökoszisztémára gyakorolt negatív hatások minimalizálása
  érdekében a tervnek további, az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően
  adott esetben
  közelebbről meghatározandó állománygazdálkodási intézkedéseket is tartalmaznia kell
  , különösen a visszadobás gyakorlatának fokozatos elkerülésére és felszámolására, illetve a halászat ökoszisztémára gyakorolt negatív hatásának minimalizálására irányuló intézkedéseket, figyelembe véve a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeket. Azt is célszerű rögzíteni, hogy a kirakodási kötelezettség nem alkalmazandó a hobbihorgászatra. Közös ajánlások hiányában a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

23 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23a) | Az érzékeny – különösen a halászat miatt súlyosan veszélyeztetett, illetve nyomásnak kitett – fajok és élőhelyek megóvása érdekében a tervnek állománygazdálkodási intézkedéseket kell meghatároznia az érintett halászatok tekintetében, beleértve a hajó eszközeinek, tevékenységeinek, illetve magának a hajónak az átalakítását. A tervnek további, az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően közelebbről meghatározandó állománygazdálkodási intézkedéseket is tartalmaznia kell. A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy olyan végrehajtási jogi aktusokat fogadhasson el, amelyek előírják a tengermedencék elemzését, valamint az állománygazdálkodási intézkedések benyújtásának és jóváhagyásának formátumát és ütemezését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23a)

Az érzékeny – különösen a halászat miatt súlyosan veszélyeztetett, illetve nyomásnak kitett – fajok és élőhelyek megóvása érdekében a tervnek állománygazdálkodási intézkedéseket kell meghatároznia az érintett halászatok tekintetében, beleértve a hajó eszközeinek, tevékenységeinek, illetve magának a hajónak az átalakítását. A tervnek további, az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően közelebbről meghatározandó állománygazdálkodási intézkedéseket is tartalmaznia kell. A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy olyan végrehajtási jogi aktusokat fogadhasson el, amelyek előírják a tengermedencék elemzését, valamint az állománygazdálkodási intézkedések benyújtásának és jóváhagyásának formátumát és ütemezését.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

24 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (24a) | Helyénvaló, hogy a Bizottság minden évben jelentést tegyen az Európai Parlamentnek a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekről, amelyeket a halászati lehetőségek Tanács általi meghatározása vagy az óvintézkedések Tanács általi alkalmazása során használtak fel, továbbá hogy a Bizottság előre tájékoztassa az Európai Parlamentet azokról a helyzetekről, amikor a tudományos szakvélemény fontos változásokat eredményezhet a halászati lehetőségek meghatározásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24a)

Helyénvaló, hogy a Bizottság minden évben jelentést tegyen az Európai Parlamentnek a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekről, amelyeket a halászati lehetőségek Tanács általi meghatározása vagy az óvintézkedések Tanács általi alkalmazása során használtak fel, továbbá hogy a Bizottság előre tájékoztassa az Európai Parlamentet azokról a helyzetekről, amikor a tudományos szakvélemény fontos változásokat eredményezhet a halászati lehetőségek meghatározásában.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | A műszaki és a tudományos fejlődéshez való, kellő időben és arányos módon történő alkalmazkodás céljából, a rugalmasság biztosítására és egyes intézkedések alakításának lehetővé tétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően e rendelet kiegészítéseként a korrekciós intézkedések és a kirakodási kötelezettség végrehajtása vonatkozásában jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság
  az
  előkészítő
  munka
  során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően kerüljön sor (25). A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

A műszaki és a tudományos fejlődéshez való, kellő időben és arányos módon történő alkalmazkodás céljából, a rugalmasság biztosítására és egyes intézkedések alakításának lehetővé tétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően e rendelet kiegészítéseként a korrekciós intézkedések és a kirakodási kötelezettség végrehajtása vonatkozásában jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság
  az
  előkészítő
  munka
  során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően kerüljön sor (25). A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (26) | A műszaki és a tudományos fejlődéshez való, kellő időben és arányos módon történő alkalmazkodás céljából, a rugalmasság biztosítására és egyes intézkedések alakításának lehetővé tétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően e rendelet kiegészítéseként a korrekciós intézkedések és a kirakodási kötelezettség végrehajtása vonatkozásában jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő
  munkája
  során megfelelő konzultációkat folytasson
  az érintett tanácsadó testületekkel
  , többek között szakértői szinten
  is
  , és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (25) foglalt elveknek megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(26)

A műszaki és a tudományos fejlődéshez való, kellő időben és arányos módon történő alkalmazkodás céljából, a rugalmasság biztosítására és egyes intézkedések alakításának lehetővé tétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően e rendelet kiegészítéseként a korrekciós intézkedések és a kirakodási kötelezettség végrehajtása vonatkozásában jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő
  munkája
  során megfelelő konzultációkat folytasson
  az érintett tanácsadó testületekkel
  , többek között szakértői szinten
  is
  , és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (25) foglalt elveknek megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | Az FMFH tartományok és az állományvédelmi referenciapontok tekintetében alkalmazott dinamikus hivatkozások garantálják, hogy a szóban forgó paraméterek, melyek elengedhetetlenek a halászati lehetőségek meghatározásához, ne avuljanak el, és a Tanács mindig hozzáférhessen a rendelkezésre álló legjobb tudományos véleményekhez. A balti-tengeri állományokkal folytatott gazdálkodás során is ezt, a rendelkezésre álló legjobb tudományos véleményekre való dinamikus hivatkozásokat biztosító megközelítést kell követni. Ebben az összefüggésben „rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény” alatt a 
  legfrissebb
  tudományos
  adatokon
  és
  módszereken alapuló, uniós
  vagy
  nemzetközi szinten elismert független
  tudományos testület
  által közzétett vagy felülvizsgált
  , nyilvánosan hozzáférhető tudományos szakvélemény értendő.
  Az (EU) 2016/1139 rendeletet

   (27)

  ezért módosítani kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

Az FMFH tartományok és az állományvédelmi referenciapontok tekintetében alkalmazott dinamikus hivatkozások garantálják, hogy a szóban forgó paraméterek, melyek elengedhetetlenek a halászati lehetőségek meghatározásához, ne avuljanak el, és a Tanács mindig hozzáférhessen a rendelkezésre álló legjobb tudományos véleményekhez. A balti-tengeri állományokkal folytatott gazdálkodás során is ezt, a rendelkezésre álló legjobb tudományos véleményekre való dinamikus hivatkozásokat biztosító megközelítést kell követni. Ebben az összefüggésben „rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény” alatt a 
  legfrissebb
  tudományos
  adatokon
  és
  módszereken alapuló, uniós
  vagy
  nemzetközi szinten elismert független
  tudományos testület
  által közzétett vagy felülvizsgált
  , nyilvánosan hozzáférhető tudományos szakvélemény értendő.
  Az (EU) 2016/1139 rendeletet

   (27)

  ezért módosítani kell.

| (28) | Az FMFH tartományok és az állományvédelmi referenciapontok tekintetében alkalmazott dinamikus hivatkozások garantálják, hogy a szóban forgó paraméterek, melyek elengedhetetlenek a halászati lehetőségek meghatározásához, ne avuljanak el, és a Tanács mindig hozzáférhessen a rendelkezésre álló legjobb tudományos véleményekhez. A balti-tengeri állományokkal folytatott gazdálkodás során is ezt, a rendelkezésre álló legjobb tudományos véleményekre való dinamikus hivatkozásokat biztosító megközelítést kell követni
  . Helyénvaló, hogy a Bizottság minden évben jelentést tegyen az Európai Parlamentnek a felhasznált legjobb tudományos szakvéleményekről, továbbá hogy a Bizottság előre tájékoztassa az Európai Parlamentet azokról a helyzetekről, amikor a tudományos szakvélemény fontos változásokat eredményezhet a halászati lehetőségek meghatározásában.
  Ebben az összefüggésben „rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény” alatt a 
  Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB)
  vagy
  egyéb megfelelő
  tudományos testület
  , például a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) által lektorált
  , nyilvánosan hozzáférhető tudományos szakvélemény értendő.
  A szakvéleményt a rendelkezésre álló legfrissebb tudományos adatokkal és módszerekkel kell alátámasztani, és meg kell felelnie
  az
  1380/2013/
  EU
  rendelet 25. cikkében előírt követelményeknek
  . |
| --- | --- |

(28)

Az FMFH tartományok és az állományvédelmi referenciapontok tekintetében alkalmazott dinamikus hivatkozások garantálják, hogy a szóban forgó paraméterek, melyek elengedhetetlenek a halászati lehetőségek meghatározásához, ne avuljanak el, és a Tanács mindig hozzáférhessen a rendelkezésre álló legjobb tudományos véleményekhez. A balti-tengeri állományokkal folytatott gazdálkodás során is ezt, a rendelkezésre álló legjobb tudományos véleményekre való dinamikus hivatkozásokat biztosító megközelítést kell követni
  . Helyénvaló, hogy a Bizottság minden évben jelentést tegyen az Európai Parlamentnek a felhasznált legjobb tudományos szakvéleményekről, továbbá hogy a Bizottság előre tájékoztassa az Európai Parlamentet azokról a helyzetekről, amikor a tudományos szakvélemény fontos változásokat eredményezhet a halászati lehetőségek meghatározásában.
  Ebben az összefüggésben „rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény” alatt a 
  Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB)
  vagy
  egyéb megfelelő
  tudományos testület
  , például a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) által lektorált
  , nyilvánosan hozzáférhető tudományos szakvélemény értendő.
  A szakvéleményt a rendelkezésre álló legfrissebb tudományos adatokkal és módszerekkel kell alátámasztani, és meg kell felelnie
  az
  1380/2013/
  EU
  rendelet 25. cikkében előírt követelményeknek
  .

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ez a rendelet többéves tervet (a továbbiakban: a terv) hoz létre az
  alábbi
  tengerfenéki állományokra, köztük mélytengeri állományokra a nyugati vizeken és – amennyiben ezen állományok a nyugati vizeken túlra is kiterjednek – a szomszédos vizeken,
  beleértve
  a szóban forgó állományok
  halászatát
  is: | (1)   Ez a rendelet többéves tervet (a továbbiakban: a terv) hoz létre az
  alábbiakban felsorolt
  tengerfenéki állományokra, köztük mélytengeri állományokra a nyugati vizeken és – amennyiben ezen állományok a nyugati vizeken túlra is kiterjednek – a szomszédos vizeken,
  amelyek nem tartoznak harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá, valamint
  a szóban forgó állományok
  halászatára
  is: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ez a rendelet többéves tervet (a továbbiakban: a terv) hoz létre az
  alábbi
  tengerfenéki állományokra, köztük mélytengeri állományokra a nyugati vizeken és – amennyiben ezen állományok a nyugati vizeken túlra is kiterjednek – a szomszédos vizeken,
  beleértve
  a szóban forgó állományok
  halászatát
  is:

(1)   Ez a rendelet többéves tervet (a továbbiakban: a terv) hoz létre az
  alábbiakban felsorolt
  tengerfenéki állományokra, köztük mélytengeri állományokra a nyugati vizeken és – amennyiben ezen állományok a nyugati vizeken túlra is kiterjednek – a szomszédos vizeken,
  amelyek nem tartoznak harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá, valamint
  a szóban forgó állományok
  halászatára
  is:

Módosítás 25

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | farkassügér (Dicentrarchus labrax) a 4b, 4c, 7
  a
  és 7
  d–h
  körzetben; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)

farkassügér (Dicentrarchus labrax) a 4b, 4c, 7
  a
  és 7
  d–h
  körzetben;

a

d–h

| (4) | farkassügér (Dicentrarchus labrax) a 4b, 4c, 7
  a–b, 7d–h
  és 7
  j körzetben, a 8 alterületen és a 9a
  körzetben; |
| --- | --- |

(4)

farkassügér (Dicentrarchus labrax) a 4b, 4c, 7
  a–b, 7d–h
  és 7
  j körzetben, a 8 alterületen és a 9a
  körzetben;

a–b, 7d–h

j körzetben, a 8 alterületen és a 9a

Módosítás 26

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – 23 pont – 1 franciabekezdés

1 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – 23 pont – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | a Vizcayai-öböl déli részén (FU
  25
  ); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

a Vizcayai-öböl déli részén (FU
  25
  );

25

| — | a Vizcayai-öbölben (FU
  23–24
  ); |
| --- | --- |

—

a Vizcayai-öbölben (FU
  23–24
  );

23–24

Módosítás 27

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – 24 pont – 1 franciabekezdés

1 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – 24 pont – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Galicia nyugati részén (FU 26
  –27
  ); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Galicia nyugati részén (FU 26
  –27
  );

–27

| — | Galicia nyugati részén (FU 26); |
| --- | --- |

—

Galicia nyugati részén (FU 26);

Módosítás 28

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – 24 pont – 2 franciabekezdés

1 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – 24 pont – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | az ibériai vizeken (FU 28–29); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

az ibériai vizeken (FU 28–29);

az ibériai vizeken (FU 28–29);

törölve

törölve

Módosítás 29

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – 24 pont – 2 a franciabekezdés (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – 24 pont – 2 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Portugália északi részén (FU 27) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Portugália északi részén (FU 27)

Portugália északi részén (FU 27)

Módosítás 30

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – 24 pont – 2 b franciabekezdés (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – 24 pont – 2 b franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Portugália vizein (Portugália déli részén és Algarve tartományban) (FU 28–29) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Portugália vizein (Portugália déli részén és Algarve tartományban) (FU 28–29)

Portugália vizein (Portugália déli részén és Algarve tartományban) (FU 28–29)

Módosítás 31

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

1 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben a tudományos szakvélemények szerint változás áll be az e bekezdés első albekezdésében felsorolt állományok földrajzi eloszlásában, a Bizottság a 15. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el e rendelet oly módon történő módosítása céljából, hogy az említett változás figyelembevétele érdekében kiigazítja a fent meghatározott területeket. Az ilyen kiigazítások révén az állományok területei nem terjedhetnek túl a 4–10 alterület uniós vizein, valamint a CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2.0 körzeten. | Amennyiben a 
  rendelkezésre álló legjobb – különösen a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) által kiadott –
  tudományos szakvélemények szerint változás áll be az e bekezdés első albekezdésében felsorolt állományok földrajzi eloszlásában, a Bizottság a 15. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el e rendelet oly módon történő módosítása céljából, hogy az említett változás figyelembevétele érdekében kiigazítja a fent meghatározott területeket. Az ilyen kiigazítások révén az állományok területei nem terjedhetnek túl a 4–10 alterület uniós vizein, valamint a CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2.0 körzeten. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben a tudományos szakvélemények szerint változás áll be az e bekezdés első albekezdésében felsorolt állományok földrajzi eloszlásában, a Bizottság a 15. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el e rendelet oly módon történő módosítása céljából, hogy az említett változás figyelembevétele érdekében kiigazítja a fent meghatározott területeket. Az ilyen kiigazítások révén az állományok területei nem terjedhetnek túl a 4–10 alterület uniós vizein, valamint a CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2.0 körzeten.

Amennyiben a 
  rendelkezésre álló legjobb – különösen a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) által kiadott –
  tudományos szakvélemények szerint változás áll be az e bekezdés első albekezdésében felsorolt állományok földrajzi eloszlásában, a Bizottság a 15. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el e rendelet oly módon történő módosítása céljából, hogy az említett változás figyelembevétele érdekében kiigazítja a fent meghatározott területeket. Az ilyen kiigazítások révén az állományok területei nem terjedhetnek túl a 4–10 alterület uniós vizein, valamint a CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2.0 körzeten.

rendelkezésre álló legjobb – különösen a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) által kiadott –

Módosítás 32

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés

1 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben a tudományos szakvélemények alapján a Bizottság úgy látja, hogy az (1) bekezdés első albekezdésében meghatározott állományok listáját módosítani kell, a Bizottság javaslatot nyújthat be a lista módosítására. | (2)   Amennyiben a 
  rendelkezésre álló legjobb
  tudományos szakvélemények alapján a Bizottság úgy látja, hogy az (1) bekezdés első albekezdésében meghatározott állományok listáját módosítani kell, a Bizottság javaslatot nyújthat be a lista módosítására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Amennyiben a tudományos szakvélemények alapján a Bizottság úgy látja, hogy az (1) bekezdés első albekezdésében meghatározott állományok listáját módosítani kell, a Bizottság javaslatot nyújthat be a lista módosítására.

(2)   Amennyiben a 
  rendelkezésre álló legjobb
  tudományos szakvélemények alapján a Bizottság úgy látja, hogy az (1) bekezdés első albekezdésében meghatározott állományok listáját módosítani kell, a Bizottság javaslatot nyújthat be a lista módosítására.

Módosítás 33

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés

1 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az e cikk (1) bekezdésében említett szomszédos vizek tekintetében csak a 4. és 6. cikk, valamint az e rendelet 7. cikke szerinti halászati lehetőségekhez kapcsolódó intézkedések alkalmazandók. | (3)   Az e cikk (1) bekezdésében említett szomszédos vizek tekintetében csak a 4. és 6. cikk, valamint az e rendelet 7. cikke
  , 9. cikkének (3a) bekezdése, továbbá 9a. cikke
  szerinti halászati lehetőségekhez kapcsolódó intézkedések alkalmazandók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében említett szomszédos vizek tekintetében csak a 4. és 6. cikk, valamint az e rendelet 7. cikke szerinti halászati lehetőségekhez kapcsolódó intézkedések alkalmazandók.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében említett szomszédos vizek tekintetében csak a 4. és 6. cikk, valamint az e rendelet 7. cikke
  , 9. cikkének (3a) bekezdése, továbbá 9a. cikke
  szerinti halászati lehetőségekhez kapcsolódó intézkedések alkalmazandók.

Módosítás 34

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 4 bekezdés

1 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Ez a rendelet az (1) bekezdésben említett állományok halászata során a nyugati vizeken ejtett járulékos fogásokra is alkalmazandó
  . Amennyiben azonban az FMFH-tartományokat és
  a 
  biomasszához kapcsolódó óvintézkedéseket
  a 
  többéves terveket létrehozó egyéb uniós jogi aktusok keretében határozzák meg,
  az
  így megállapított tartományok és óvintézkedések alkalmazandók
  . | (4)   Ez a rendelet az (1) bekezdésben említett
  tengerfenéki
  állományok halászata során a nyugati vizeken ejtett járulékos fogásokra is alkalmazandó
  , és biztosítja a tengerek valamennyi élő biológiai erőforrásának kiaknázása során
  a 
  halászott fajok populációinak helyreállítását és
  a 
  maximális fenntartható hozam elérését lehetővé tevő szint felett tartását, összhangban
  az
  1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Ez a rendelet az (1) bekezdésben említett állományok halászata során a nyugati vizeken ejtett járulékos fogásokra is alkalmazandó
  . Amennyiben azonban az FMFH-tartományokat és
  a 
  biomasszához kapcsolódó óvintézkedéseket
  a 
  többéves terveket létrehozó egyéb uniós jogi aktusok keretében határozzák meg,
  az
  így megállapított tartományok és óvintézkedések alkalmazandók
  .

(4)   Ez a rendelet az (1) bekezdésben említett
  tengerfenéki
  állományok halászata során a nyugati vizeken ejtett járulékos fogásokra is alkalmazandó
  , és biztosítja a tengerek valamennyi élő biológiai erőforrásának kiaknázása során
  a 
  halászott fajok populációinak helyreállítását és
  a 
  maximális fenntartható hozam elérését lehetővé tevő szint felett tartását, összhangban
  az
  1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével
  .

Módosítás 35

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 4 a bekezdés (új)

1 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Ez a rendelet meghatározza továbbá azon intézkedések végrehajtásának részleteit, amelyek célja a halászat tengeri környezetre gyakorolt hatásának minimalizálása, ideértve különösen a védett fajok járulékos kifogását a nyugati vizek uniós vizein, az e vizeken zajló valamennyi halászati tevékenység esetében. A Bizottság olyan végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyek előírják a tengermedencék elemzését, valamint az állománygazdálkodási intézkedések benyújtásának és jóváhagyásának formátumát és ütemezését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  Ez a rendelet meghatározza továbbá azon intézkedések végrehajtásának részleteit, amelyek célja a halászat tengeri környezetre gyakorolt hatásának minimalizálása, ideértve különösen a védett fajok járulékos kifogását a nyugati vizek uniós vizein, az e vizeken zajló valamennyi halászati tevékenység esetében. A Bizottság olyan végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyek előírják a tengermedencék elemzését, valamint az állománygazdálkodási intézkedések benyújtásának és jóváhagyásának formátumát és ütemezését.

Módosítás 36

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 5 bekezdés

1 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Ez a rendelet meghatározza továbbá a nyugati vizek uniós vizein érvényes kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteit
  minden
  olyan
  faj
  állományai esetében,
  amelyre
  az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke értelmében kirakodási kötelezettség vonatkozik. | (5)   Ez a rendelet meghatározza továbbá a nyugati vizek uniós vizein érvényes kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteit olyan
  fajok
  állományai esetében,
  amelyekre
  az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke értelmében kirakodási kötelezettség vonatkozik
  , és amelyek kifogása tengerfenéki halászat során történik
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Ez a rendelet meghatározza továbbá a nyugati vizek uniós vizein érvényes kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteit
  minden
  olyan
  faj
  állományai esetében,
  amelyre
  az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke értelmében kirakodási kötelezettség vonatkozik.

(5)   Ez a rendelet meghatározza továbbá a nyugati vizek uniós vizein érvényes kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteit olyan
  fajok
  állományai esetében,
  amelyekre
  az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke értelmében kirakodási kötelezettség vonatkozik
  , és amelyek kifogása tengerfenéki halászat során történik
  .

Módosítás 37

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 6 bekezdés

1 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Ez a rendelet rendelkezik a 8. cikkben meghatározott technikai intézkedésekről, amelyek a nyugati vizeken valamennyi állomány tekintetében alkalmazandók. | (6)   Ez a rendelet rendelkezik a 8. cikkben meghatározott
  , kereskedelmi halászatra és hobbihorgászatra vonatkozó
  technikai intézkedésekről, amelyek a nyugati vizeken valamennyi
  tengerfenéki
  állomány tekintetében alkalmazandók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   Ez a rendelet rendelkezik a 8. cikkben meghatározott technikai intézkedésekről, amelyek a nyugati vizeken valamennyi állomány tekintetében alkalmazandók.

(6)   Ez a rendelet rendelkezik a 8. cikkben meghatározott
  , kereskedelmi halászatra és hobbihorgászatra vonatkozó
  technikai intézkedésekről, amelyek a nyugati vizeken valamennyi
  tengerfenéki
  állomány tekintetében alkalmazandók.

Módosítás 38

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | „FMFH tartomány
  (
  FMSY tartomány
  )”: a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken, különösen a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) tudományos szakvéleményén alapuló olyan értéktartomány, amelyben az e tartomány határain belüli valamennyi halászati mortalitási szint hosszú távon az adott halászati gyakorlatra tekintettel és a meglévő átlagos környezeti feltételek mellett maximális fenntartható hozamot (a továbbiakban: MSY) eredményez anélkül, hogy jelentősen befolyásolná az érintett állományok szaporodási folyamatát. A tartományt úgy kell meghatározni, hogy az MFH-értékhez képest ne okozza a hosszú távú hozam 5 %-ot meghaladó csökkenését. Felső határát úgy kell megállapítani, hogy legfeljebb 5 % legyen annak az esélye, hogy az állomány a szaporodóképes állomány biomasszájának referenciapont-határértéke (Blim) alá csökken; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

„FMFH tartomány
  (
  FMSY tartomány
  )”: a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken, különösen a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) tudományos szakvéleményén alapuló olyan értéktartomány, amelyben az e tartomány határain belüli valamennyi halászati mortalitási szint hosszú távon az adott halászati gyakorlatra tekintettel és a meglévő átlagos környezeti feltételek mellett maximális fenntartható hozamot (a továbbiakban: MSY) eredményez anélkül, hogy jelentősen befolyásolná az érintett állományok szaporodási folyamatát. A tartományt úgy kell meghatározni, hogy az MFH-értékhez képest ne okozza a hosszú távú hozam 5 %-ot meghaladó csökkenését. Felső határát úgy kell megállapítani, hogy legfeljebb 5 % legyen annak az esélye, hogy az állomány a szaporodóképes állomány biomasszájának referenciapont-határértéke (Blim) alá csökken;

„FMFH

FMSY

lim

| 2. | „FMFH-tartomány
  (
  FMSY-tartomány
  )”: a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken, különösen a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES)
  vagy hasonló, az Unió által vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testület
  tudományos szakvéleményén alapuló olyan értéktartomány, amelyben az e tartomány határain belüli valamennyi halászati mortalitási szint hosszú távon az adott halászati gyakorlatra tekintettel és a meglévő átlagos környezeti feltételek mellett maximális fenntartható hozamot (a továbbiakban:
  MFH vagy
  MSY) eredményez anélkül, hogy jelentősen befolyásolná az érintett állományok szaporodási folyamatát. A tartományt úgy kell meghatározni, hogy az MFH-értékhez képest ne okozza a hosszú távú hozam 5 %-ot meghaladó csökkenését. Felső határát úgy kell megállapítani, hogy legfeljebb 5 % legyen annak az esélye, hogy az állomány a szaporodóképes állomány biomasszájának referenciapont-határértéke (Blim) alá csökken; |
| --- | --- |

2.

„FMFH-tartomány
  (
  FMSY-tartomány
  )”: a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken, különösen a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES)
  vagy hasonló, az Unió által vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testület
  tudományos szakvéleményén alapuló olyan értéktartomány, amelyben az e tartomány határain belüli valamennyi halászati mortalitási szint hosszú távon az adott halászati gyakorlatra tekintettel és a meglévő átlagos környezeti feltételek mellett maximális fenntartható hozamot (a továbbiakban:
  MFH vagy
  MSY) eredményez anélkül, hogy jelentősen befolyásolná az érintett állományok szaporodási folyamatát. A tartományt úgy kell meghatározni, hogy az MFH-értékhez képest ne okozza a hosszú távú hozam 5 %-ot meghaladó csökkenését. Felső határát úgy kell megállapítani, hogy legfeljebb 5 % legyen annak az esélye, hogy az állomány a szaporodóképes állomány biomasszájának referenciapont-határértéke (Blim) alá csökken;

„FMFH

FMSY

vagy hasonló, az Unió által vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testület

MFH vagy

lim

Módosítás 39

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5. | „FMFH

  pontérték
  (FMSY

  pontérték
  )”: a halászati mortalitás becsült értéke, amely az adott halászati gyakorlat és az aktuális átlagos környezeti feltételek mellett hosszú távon maximális fenntartható hozamot eredményez; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5.

„FMFH

  pontérték
  (FMSY

  pontérték
  )”: a halászati mortalitás becsült értéke, amely az adott halászati gyakorlat és az aktuális átlagos környezeti feltételek mellett hosszú távon maximális fenntartható hozamot eredményez;

MFH

pontérték

MSY

pontérték

| 5. | „FMFH (FMSY)”: a halászati mortalitás becsült értéke, amely az adott halászati gyakorlat és az aktuális átlagos környezeti feltételek mellett hosszú távon maximális fenntartható hozamot eredményez; |
| --- | --- |

5.

„FMFH (FMSY)”: a halászati mortalitás becsült értéke, amely az adott halászati gyakorlat és az aktuális átlagos környezeti feltételek mellett hosszú távon maximális fenntartható hozamot eredményez;

MFH

MSY

Módosítás 40

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 8. | „Blim”: a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményen, különösen az ICES tudományos szakvéleményén alapuló állományméret-referenciapont, amely alatt csökkenhet a szaporodóképesség; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

8.

„Blim”: a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményen, különösen az ICES tudományos szakvéleményén alapuló állományméret-referenciapont, amely alatt csökkenhet a szaporodóképesség;

| 8. | „Blim”: a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményen, különösen az ICES
  vagy hasonló, az Unió által vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testület
  tudományos szakvéleményén alapuló állományméret-referenciapont, amely alatt csökkenhet a szaporodóképesség; |
| --- | --- |

8.

„Blim”: a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményen, különösen az ICES
  vagy hasonló, az Unió által vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testület
  tudományos szakvéleményén alapuló állományméret-referenciapont, amely alatt csökkenhet a szaporodóképesség;

lim

vagy hasonló, az Unió által vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testület

Módosítás 41

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 9. | „MFH Btrigger (MSY Btrigger)”: a szaporodóképes állomány biomasszájának – vagy a norvég homár esetében az abundanciának – a referenciapontja, amelyet a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény, különösen az ICES tudományos szakvéleménye ad meg, és amely alatt egyedi és megfelelő gazdálkodási intézkedéseket kell foganatosítani annak érdekében, hogy a kiaknázási arányok a természetes változatossággal kombinálva visszaállítsák az állományokat a hosszú távú MFH elérését lehetővé tevő szint fölé. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9.

„MFH Btrigger (MSY Btrigger)”: a szaporodóképes állomány biomasszájának – vagy a norvég homár esetében az abundanciának – a referenciapontja, amelyet a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény, különösen az ICES tudományos szakvéleménye ad meg, és amely alatt egyedi és megfelelő gazdálkodási intézkedéseket kell foganatosítani annak érdekében, hogy a kiaknázási arányok a természetes változatossággal kombinálva visszaállítsák az állományokat a hosszú távú MFH elérését lehetővé tevő szint fölé.

| 9. | „MFH Btrigger (MSY Btrigger)”: a szaporodóképes állomány biomasszájának – vagy a norvég homár esetében az abundanciának – a referenciapontja, amelyet a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény, különösen az ICES
  vagy hasonló, az Unió által vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testület
  tudományos szakvéleménye ad meg, és amely alatt egyedi és megfelelő gazdálkodási intézkedéseket kell foganatosítani annak érdekében, hogy a kiaknázási arányok a természetes változatossággal kombinálva visszaállítsák az állományokat a hosszú távú MFH elérését lehetővé tevő szint fölé. |
| --- | --- |

9.

„MFH Btrigger (MSY Btrigger)”: a szaporodóképes állomány biomasszájának – vagy a norvég homár esetében az abundanciának – a referenciapontja, amelyet a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény, különösen az ICES
  vagy hasonló, az Unió által vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testület
  tudományos szakvéleménye ad meg, és amely alatt egyedi és megfelelő gazdálkodási intézkedéseket kell foganatosítani annak érdekében, hogy a kiaknázási arányok a természetes változatossággal kombinálva visszaállítsák az állományokat a hosszú távú MFH elérését lehetővé tevő szint fölé.

vagy hasonló, az Unió által vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testület

Módosítás 91

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 9 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 9 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a. | „A rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények” a legfrissebb tudományos adatokon és módszereken alapuló, uniós vagy nemzetközi szinten elismert független nemzetközi tudományos testület, például a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) vagy Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) által közzétett vagy lektorált, nyilvánosan hozzáférhető tudományos szakvéleményeket jelentik, és megfelelnek az 1380/2013/EU rendelet 25. cikkében meghatározott követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9a.

9a.

„A rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények” a legfrissebb tudományos adatokon és módszereken alapuló, uniós vagy nemzetközi szinten elismert független nemzetközi tudományos testület, például a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) vagy Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) által közzétett vagy lektorált, nyilvánosan hozzáférhető tudományos szakvéleményeket jelentik, és megfelelnek az 1380/2013/EU rendelet 25. cikkében meghatározott követelményeknek.

Módosítás 43

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tervnek hozzá kell járulnia a közös halászati politika tekintetében az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében felsorolt célkitűzések eléréséhez, különösen azáltal, hogy elővigyázatossági megközelítést alkalmaz a halászati gazdálkodás vonatkozásában, valamint annak biztosítására kell törekednie, hogy a tengerek élő biológiai erőforrásainak kiaknázása tartósan visszaállítsa a halászott fajok állományát az MHF elérését lehetővé tevő szint fölé. | (1)   A tervnek hozzá kell járulnia a közös halászati politika tekintetében az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében felsorolt célkitűzések eléréséhez, különösen azáltal, hogy elővigyázatossági megközelítést alkalmaz a halászati gazdálkodás vonatkozásában, valamint annak biztosítására kell törekednie, hogy a tengerek élő biológiai erőforrásainak kiaknázása tartósan visszaállítsa a halászott fajok állományát az MHF elérését lehetővé tevő szint fölé.
  A környezeti fenntarthatóságra való törekvés mellett a terv megvalósításának összhangban kell lennie a gazdasági, társadalmi és foglalkoztatási előnyök teremtésére, valamint az élelmiszertermékek hozzáférhetőségének elősegítésére vonatkozó célkitűzésekkel. |
| | A maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt fokozatosan, valamennyi állomány tekintetében legkésőbb 2020-ig el kell érni és azt követően fenn kell tartani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tervnek hozzá kell járulnia a közös halászati politika tekintetében az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében felsorolt célkitűzések eléréséhez, különösen azáltal, hogy elővigyázatossági megközelítést alkalmaz a halászati gazdálkodás vonatkozásában, valamint annak biztosítására kell törekednie, hogy a tengerek élő biológiai erőforrásainak kiaknázása tartósan visszaállítsa a halászott fajok állományát az MHF elérését lehetővé tevő szint fölé.

(1)   A tervnek hozzá kell járulnia a közös halászati politika tekintetében az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében felsorolt célkitűzések eléréséhez, különösen azáltal, hogy elővigyázatossági megközelítést alkalmaz a halászati gazdálkodás vonatkozásában, valamint annak biztosítására kell törekednie, hogy a tengerek élő biológiai erőforrásainak kiaknázása tartósan visszaállítsa a halászott fajok állományát az MHF elérését lehetővé tevő szint fölé.
  A környezeti fenntarthatóságra való törekvés mellett a terv megvalósításának összhangban kell lennie a gazdasági, társadalmi és foglalkoztatási előnyök teremtésére, valamint az élelmiszertermékek hozzáférhetőségének elősegítésére vonatkozó célkitűzésekkel.

A maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt fokozatosan, valamennyi állomány tekintetében legkésőbb 2020-ig el kell érni és azt követően fenn kell tartani.

A maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányt fokozatosan, valamennyi állomány tekintetében legkésőbb 2020-ig el kell érni és azt követően fenn kell tartani.

Módosítás 44

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés

3 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tervnek a lehetőségekhez mérten a nem kívánt fogások elkerülésével és csökkentésével hozzá kell járulnia a visszadobás gyakorlatának megszüntetéséhez és az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke által előírt, a fogási korlátok által érintett és az e rendelet hatálya alá tartozó fajokra vonatkozóan előírt kirakodási kötelezettség teljesítéséhez. | (2)   A tervnek a lehetőségekhez mérten a nem kívánt fogások
  – többek között innovatív szelektív halászeszközök és halászati technikák alkalmazásával történő –
  elkerülésével és csökkentésével hozzá kell járulnia a visszadobás gyakorlatának megszüntetéséhez és az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke által előírt, a fogási korlátok által érintett és az e rendelet hatálya alá tartozó fajokra vonatkozóan előírt kirakodási kötelezettség teljesítéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tervnek a lehetőségekhez mérten a nem kívánt fogások elkerülésével és csökkentésével hozzá kell járulnia a visszadobás gyakorlatának megszüntetéséhez és az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke által előírt, a fogási korlátok által érintett és az e rendelet hatálya alá tartozó fajokra vonatkozóan előírt kirakodási kötelezettség teljesítéséhez.

(2)   A tervnek a lehetőségekhez mérten a nem kívánt fogások
  – többek között innovatív szelektív halászeszközök és halászati technikák alkalmazásával történő –
  elkerülésével és csökkentésével hozzá kell járulnia a visszadobás gyakorlatának megszüntetéséhez és az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke által előírt, a fogási korlátok által érintett és az e rendelet hatálya alá tartozó fajokra vonatkozóan előírt kirakodási kötelezettség teljesítéséhez.

Módosítás 45

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés

3 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tervnek a halászati gazdálkodásra az ökoszisztéma-alapú megközelítést kell alkalmaznia annak biztosítása érdekében, hogy a halászati tevékenységeknek a tengeri ökoszisztémára gyakorolt kedvezőtlen hatásai minimálisak legyenek. Összhangban kell állnia az Unió környezetvédelmi jogszabályaival, különösen a jó környezeti állapot 2020-ig történő elérésére irányuló célkitűzéssel a 2008/56/EK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint, valamint a 2009/147/EK
  irányelv 4.
  és
  5. cikkében és a
  92/43/EGK tanácsi
  irányelv 6. és 12. cikkében
  meghatározott célkitűzésekkel. | (3)   A tervnek a halászati gazdálkodásra az ökoszisztéma-alapú megközelítést kell alkalmaznia annak biztosítása érdekében, hogy a halászati tevékenységeknek a tengeri ökoszisztémára
  – kiváltképp a sérülékeny élőhelyekre és védett fajokra, többek között a tengeri emlősökre, tengeri hüllőkre, tengeri madarakra, tengeri hegyekre, mélytengeri zátonyokra és korallerdőkre vagy szivacstelepekre –
  gyakorolt kedvezőtlen hatásai minimálisak legyenek
  , és lehetőleg megszűnjenek, biztosítva, hogy a halászok továbbra is fenntartható és szelektív halászatot végezzenek
  . Összhangban kell állnia az Unió környezetvédelmi jogszabályaival, különösen a jó környezeti állapot 2020-ig történő elérésére irányuló célkitűzéssel a 2008/56/EK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint, valamint a 2009/147/EK és 92/43/EGK tanácsi
  irányelvekben
  meghatározott célkitűzésekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tervnek a halászati gazdálkodásra az ökoszisztéma-alapú megközelítést kell alkalmaznia annak biztosítása érdekében, hogy a halászati tevékenységeknek a tengeri ökoszisztémára gyakorolt kedvezőtlen hatásai minimálisak legyenek. Összhangban kell állnia az Unió környezetvédelmi jogszabályaival, különösen a jó környezeti állapot 2020-ig történő elérésére irányuló célkitűzéssel a 2008/56/EK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint, valamint a 2009/147/EK
  irányelv 4.
  és
  5. cikkében és a
  92/43/EGK tanácsi
  irányelv 6. és 12. cikkében
  meghatározott célkitűzésekkel.

(3)   A tervnek a halászati gazdálkodásra az ökoszisztéma-alapú megközelítést kell alkalmaznia annak biztosítása érdekében, hogy a halászati tevékenységeknek a tengeri ökoszisztémára
  – kiváltképp a sérülékeny élőhelyekre és védett fajokra, többek között a tengeri emlősökre, tengeri hüllőkre, tengeri madarakra, tengeri hegyekre, mélytengeri zátonyokra és korallerdőkre vagy szivacstelepekre –
  gyakorolt kedvezőtlen hatásai minimálisak legyenek
  , és lehetőleg megszűnjenek, biztosítva, hogy a halászok továbbra is fenntartható és szelektív halászatot végezzenek
  . Összhangban kell állnia az Unió környezetvédelmi jogszabályaival, különösen a jó környezeti állapot 2020-ig történő elérésére irányuló célkitűzéssel a 2008/56/EK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint, valamint a 2009/147/EK és 92/43/EGK tanácsi
  irányelvekben
  meghatározott célkitűzésekkel.

Módosítás 46

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 4 bekezdés – b pont

3 cikk – 4 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a
  2008/56/EK irányelv I. mellékletében található egyéb vonatkozó mutatók teljesítéséhez való hozzájárulás
  a 
  halászat teljesítésükben betöltött szerepével arányosan
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a
  2008/56/EK irányelv I. mellékletében található egyéb vonatkozó mutatók teljesítéséhez való hozzájárulás
  a 
  halászat teljesítésükben betöltött szerepével arányosan
  .

2008/56/EK irányelv I. mellékletében található egyéb vonatkozó mutatók teljesítéséhez való hozzájárulás

halászat teljesítésükben betöltött szerepével arányosan

| b) | a
  halászat tengeri környezetre gyakorolt negatív hatásainak minimalizálása, különösen a veszélyeztetett élőhelyek és a védett fajok tekintetében, beleértve
  a 
  tengeri emlősöket és a tengeri madarakat
  . |
| --- | --- |

b)

a
  halászat tengeri környezetre gyakorolt negatív hatásainak minimalizálása, különösen a veszélyeztetett élőhelyek és a védett fajok tekintetében, beleértve
  a 
  tengeri emlősöket és a tengeri madarakat
  .

halászat tengeri környezetre gyakorolt negatív hatásainak minimalizálása, különösen a veszélyeztetett élőhelyek és a védett fajok tekintetében, beleértve

tengeri emlősöket és a tengeri madarakat

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 5 bekezdés

3 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A terv keretében hozott intézkedéseknek összhangban kell állniuk a legjobb rendelkezésre álló tudományos szakvéleményekkel. Amennyiben nem áll rendelkezésre elegendő adat, az érintett állományok esetében hasonló mértékű védelmet kell biztosítani. | (5)   A terv keretében hozott intézkedéseknek összhangban kell állniuk a legjobb rendelkezésre álló tudományos szakvéleményekkel.
  A rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeket megbízható és megfelelő tudományos szervezetek, például a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) vagy a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (STECF) szakértői értékelésnek kell alávetni. A szakvéleményeket legkésőbb akkor nyilvánosságra kell hozni, amikor a Bizottság javaslatot tesz az említett intézkedésekre.
  Amennyiben nem áll rendelkezésre elegendő adat, az érintett állományok esetében hasonló mértékű védelmet kell biztosítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A terv keretében hozott intézkedéseknek összhangban kell állniuk a legjobb rendelkezésre álló tudományos szakvéleményekkel. Amennyiben nem áll rendelkezésre elegendő adat, az érintett állományok esetében hasonló mértékű védelmet kell biztosítani.

(5)   A terv keretében hozott intézkedéseknek összhangban kell állniuk a legjobb rendelkezésre álló tudományos szakvéleményekkel.
  A rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeket megbízható és megfelelő tudományos szervezetek, például a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) vagy a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (STECF) szakértői értékelésnek kell alávetni. A szakvéleményeket legkésőbb akkor nyilvánosságra kell hozni, amikor a Bizottság javaslatot tesz az említett intézkedésekre.
  Amennyiben nem áll rendelkezésre elegendő adat, az érintett állományok esetében hasonló mértékű védelmet kell biztosítani.

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

4 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az e terven alapuló FMSY tartományokat az ICES-től kell megkérni. | (2)   Az e terven alapuló FMSY tartományokat az ICES-től
  vagy ahhoz hasonló, uniós vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testülettől
  kell megkérni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az e terven alapuló FMSY tartományokat az ICES-től kell megkérni.

(2)   Az e terven alapuló FMSY tartományokat az ICES-től
  vagy ahhoz hasonló, uniós vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testülettől
  kell megkérni.

Módosítás 49

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 5 bekezdés – a pont

4 cikk – 5 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | ha vegyes halászat esetén tudományos szakvélemények vagy bizonyítékok alapján szükség van rá a 3. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

ha vegyes halászat esetén tudományos szakvélemények vagy bizonyítékok alapján szükség van rá a 3. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez;

| a) | ha vegyes
  és/vagy több fajra kiterjedő
  halászat esetén tudományos szakvélemények vagy bizonyítékok alapján szükség van rá a 3. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez
  , különösen a halászatra ennek következtében kiható társadalmi-gazdasági kényszerhatások korlátozása érdekében
  ; |
| --- | --- |

a)

ha vegyes
  és/vagy több fajra kiterjedő
  halászat esetén tudományos szakvélemények vagy bizonyítékok alapján szükség van rá a 3. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez
  , különösen a halászatra ennek következtében kiható társadalmi-gazdasági kényszerhatások korlátozása érdekében
  ;

és/vagy több fajra kiterjedő

, különösen a halászatra ennek következtében kiható társadalmi-gazdasági kényszerhatások korlátozása érdekében

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 5 bekezdés – c pont

4 cikk – 5 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az egymást követő
  években meghatározott
  halászati
  lehetőségek
  több mint 20 %-os változásának elkerülése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az egymást követő
  években meghatározott
  halászati
  lehetőségek
  több mint 20 %-os változásának elkerülése érdekében.

években meghatározott

lehetőségek

| c) | az egymást követő
  évek
  halászati
  lehetőségei
  több mint 20 %-os változásának elkerülése érdekében
  , kivéve azokat az eseteket, amikor enyhítik a halászati tevékenységet blokkoló helyzeteket vagy más olyan helyzeteket, amelyek bizonyos flották tevékenységét megbénítják vagy jelentősen befolyásolják
  . |
| --- | --- |

c)

az egymást követő
  évek
  halászati
  lehetőségei
  több mint 20 %-os változásának elkerülése érdekében
  , kivéve azokat az eseteket, amikor enyhítik a halászati tevékenységet blokkoló helyzeteket vagy más olyan helyzeteket, amelyek bizonyos flották tevékenységét megbénítják vagy jelentősen befolyásolják
  .

évek

lehetőségei

, kivéve azokat az eseteket, amikor enyhítik a halászati tevékenységet blokkoló helyzeteket vagy más olyan helyzeteket, amelyek bizonyos flották tevékenységét megbénítják vagy jelentősen befolyásolják

Módosítás 51

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 6 a bekezdés (új)

4 cikk – 6 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  Annak elkerülése érdekében, hogy a rövid távú irányítás akadályozza a többéves irányítás végrehajtását, továbbá az érdekelt felek döntéshozatali folyamatban való részvételének ösztönzése érdekében e rendelet keretében lehetővé kell tenni a kiaknázási szabályok regionalizáció révén történő jóváhagyását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6a)
     
  Annak elkerülése érdekében, hogy a rövid távú irányítás akadályozza a többéves irányítás végrehajtását, továbbá az érdekelt felek döntéshozatali folyamatban való részvételének ösztönzése érdekében e rendelet keretében lehetővé kell tenni a kiaknázási szabályok regionalizáció révén történő jóváhagyását.

Módosítás 52

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés

5 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A szóban forgó állományok tekintetében az 1380/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 8. pontjában meghatározott elővigyázatossági megközelítést kell alkalmazni a halászati gazdálkodásban, ha nem áll rendelkezésre megfelelő tudományos információ. | (2)   A szóban forgó állományok tekintetében az 1380/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 8. pontjában meghatározott elővigyázatossági megközelítést kell alkalmazni a halászati gazdálkodásban, ha nem áll rendelkezésre megfelelő tudományos információ
  , továbbá biztosítani kell legalább az 1380/2013/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében előírt, a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányokhoz hasonló mértékű védelmet
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A szóban forgó állományok tekintetében az 1380/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 8. pontjában meghatározott elővigyázatossági megközelítést kell alkalmazni a halászati gazdálkodásban, ha nem áll rendelkezésre megfelelő tudományos információ.

(2)   A szóban forgó állományok tekintetében az 1380/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 8. pontjában meghatározott elővigyázatossági megközelítést kell alkalmazni a halászati gazdálkodásban, ha nem áll rendelkezésre megfelelő tudományos információ
  , továbbá biztosítani kell legalább az 1380/2013/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében előírt, a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arányokhoz hasonló mértékű védelmet
  .

Módosítás 53

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 3 bekezdés

5 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az 1380/2013/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vegyes halászatnak az e rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében említett állományok tekintetében történő irányítása során figyelembe kell venni az összes állomány MFH szerinti egyidejű halászatával járó nehézséget, különösen azokban az esetekben, amikor ez a halászat idő előtti tilalmához vezet. | (3)   Az 1380/2013/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vegyes és/vagy több fajra kiterjedő halászatnak az e rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében említett állományok tekintetében történő irányítása során figyelembe kell venni az összes állomány MFH szerinti egyidejű halászatával járó nehézséget, különösen azokban az esetekben, amikor ez a halászat idő előtti tilalmához vezet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az 1380/2013/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vegyes halászatnak az e rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében említett állományok tekintetében történő irányítása során figyelembe kell venni az összes állomány MFH szerinti egyidejű halászatával járó nehézséget, különösen azokban az esetekben, amikor ez a halászat idő előtti tilalmához vezet.

(3)   Az 1380/2013/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vegyes és/vagy több fajra kiterjedő halászatnak az e rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében említett állományok tekintetében történő irányítása során figyelembe kell venni az összes állomány MFH szerinti egyidejű halászatával járó nehézséget, különösen azokban az esetekben, amikor ez a halászat idő előtti tilalmához vezet.

Módosítás 54

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

6 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az 1. cikk (1) bekezdésében említett állományok teljes szaporodási kapacitásának megóvása érdekében e terv alapján az alábbi állományvédelmi referenciapontokat kell megkérni az ICES-től: | Az 1. cikk (1) bekezdésében említett állományok teljes szaporodási kapacitásának megóvása érdekében
  a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekkel összhangban
  e terv alapján az alábbi állományvédelmi referenciapontokat kell megkérni az ICES-től
  vagy egy uniós vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testülettől
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az 1. cikk (1) bekezdésében említett állományok teljes szaporodási kapacitásának megóvása érdekében e terv alapján az alábbi állományvédelmi referenciapontokat kell megkérni az ICES-től:

Az 1. cikk (1) bekezdésében említett állományok teljes szaporodási kapacitásának megóvása érdekében
  a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekkel összhangban
  e terv alapján az alábbi állományvédelmi referenciapontokat kell megkérni az ICES-től
  vagy egy uniós vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testülettől
  :

a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekkel összhangban

vagy egy uniós vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testülettől

Módosítás 55

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

7 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben a tudományos szakvélemények azt mutatják, hogy egy adott év tekintetében az 1. cikk (1) bekezdésében említett állományok bármelyikének szaporodóképes biomasszája – a norvég homár esetében az abundancia – az MFH Btrigger érték alatt van, minden megfelelő korrekciós intézkedést el kell fogadni annak biztosítására, hogy az érintett állomány vagy funkcionális egység mielőbb visszakerüljön az MFH elérését lehetővé tevő szint fölé. A 4. cikk (3) és (5) bekezdésétől eltérve, a halászati lehetőségeket különösen olyan szinteken kell meghatározni, amelyek a biomassza csökkenését figyelembe véve megfelelnek a felső FMSY tartomány alá csökkenő halászati mortalitásnak. | (1)   Amennyiben a tudományos szakvélemények azt mutatják, hogy egy adott év tekintetében az 1. cikk (1) bekezdésében említett
  tengerfenéki
  állományok bármelyikének szaporodóképes biomasszája – a norvég homár esetében az abundancia – az MFH Btrigger érték alatt van, minden megfelelő korrekciós intézkedést el kell fogadni annak biztosítására, hogy az érintett állomány vagy funkcionális egység mielőbb visszakerüljön az MFH elérését lehetővé tevő szint fölé. A 4. cikk (3) és (5) bekezdésétől eltérve, a halászati lehetőségeket különösen olyan szinteken kell meghatározni, amelyek a biomassza csökkenését figyelembe véve megfelelnek a felső FMSY tartomány alá csökkenő halászati mortalitásnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Amennyiben a tudományos szakvélemények azt mutatják, hogy egy adott év tekintetében az 1. cikk (1) bekezdésében említett állományok bármelyikének szaporodóképes biomasszája – a norvég homár esetében az abundancia – az MFH Btrigger érték alatt van, minden megfelelő korrekciós intézkedést el kell fogadni annak biztosítására, hogy az érintett állomány vagy funkcionális egység mielőbb visszakerüljön az MFH elérését lehetővé tevő szint fölé. A 4. cikk (3) és (5) bekezdésétől eltérve, a halászati lehetőségeket különösen olyan szinteken kell meghatározni, amelyek a biomassza csökkenését figyelembe véve megfelelnek a felső FMSY tartomány alá csökkenő halászati mortalitásnak.

(1)   Amennyiben a tudományos szakvélemények azt mutatják, hogy egy adott év tekintetében az 1. cikk (1) bekezdésében említett
  tengerfenéki
  állományok bármelyikének szaporodóképes biomasszája – a norvég homár esetében az abundancia – az MFH Btrigger érték alatt van, minden megfelelő korrekciós intézkedést el kell fogadni annak biztosítására, hogy az érintett állomány vagy funkcionális egység mielőbb visszakerüljön az MFH elérését lehetővé tevő szint fölé. A 4. cikk (3) és (5) bekezdésétől eltérve, a halászati lehetőségeket különösen olyan szinteken kell meghatározni, amelyek a biomassza csökkenését figyelembe véve megfelelnek a felső FMSY tartomány alá csökkenő halászati mortalitásnak.

Módosítás 56

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben a tudományos szakvélemények azt mutatják, hogy az 1. cikk (1) bekezdésében említett állományok bármelyikének szaporodóképes biomasszája – a norvég homár esetében az abundancia – a Blim érték alatt van, további korrekciós intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy az érintett állomány vagy funkcionális egység mielőbb visszakerüljön az MFH elérését lehetővé tevő szint fölé. A 4. cikk (3) és (5) bekezdésétől eltérve, az említett korrekciós intézkedések magukban foglalhatják különösen az érintett állomány halászatának felfüggesztését és a halászati lehetőségek megfelelő csökkentését. | (2)   Amennyiben a tudományos szakvélemények azt mutatják, hogy az 1. cikk (1) bekezdésében említett
  tengerfenéki
  állományok bármelyikének szaporodóképes biomasszája – a norvég homár esetében az abundancia – a Blim érték alatt van, további korrekciós intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy az érintett állomány vagy funkcionális egység mielőbb visszakerüljön az MFH elérését lehetővé tevő szint fölé. A 4. cikk (3) és (5) bekezdésétől eltérve, az említett korrekciós intézkedések magukban foglalhatják különösen az érintett állomány halászatának felfüggesztését és a halászati lehetőségek megfelelő csökkentését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Amennyiben a tudományos szakvélemények azt mutatják, hogy az 1. cikk (1) bekezdésében említett állományok bármelyikének szaporodóképes biomasszája – a norvég homár esetében az abundancia – a Blim érték alatt van, további korrekciós intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy az érintett állomány vagy funkcionális egység mielőbb visszakerüljön az MFH elérését lehetővé tevő szint fölé. A 4. cikk (3) és (5) bekezdésétől eltérve, az említett korrekciós intézkedések magukban foglalhatják különösen az érintett állomány halászatának felfüggesztését és a halászati lehetőségek megfelelő csökkentését.

(2)   Amennyiben a tudományos szakvélemények azt mutatják, hogy az 1. cikk (1) bekezdésében említett
  tengerfenéki
  állományok bármelyikének szaporodóképes biomasszája – a norvég homár esetében az abundancia – a Blim érték alatt van, további korrekciós intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy az érintett állomány vagy funkcionális egység mielőbb visszakerüljön az MFH elérését lehetővé tevő szint fölé. A 4. cikk (3) és (5) bekezdésétől eltérve, az említett korrekciós intézkedések magukban foglalhatják különösen az érintett állomány halászatának felfüggesztését és a halászati lehetőségek megfelelő csökkentését.

Módosítás 58

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

8 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 15. cikkének és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően e rendelet kiegészítése céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következő technikai intézkedésekre vonatkozóan: | (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 15. cikkének és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően e rendelet kiegészítése céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 
  nyugati vizeken tengerfenéki állományokat kiaknázó halászat tekintetében a
  következő technikai intézkedésekre vonatkozóan: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 15. cikkének és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően e rendelet kiegészítése céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következő technikai intézkedésekre vonatkozóan:

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 15. cikkének és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően e rendelet kiegészítése céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 
  nyugati vizeken tengerfenéki állományokat kiaknázó halászat tekintetében a
  következő technikai intézkedésekre vonatkozóan:

Módosítás 59

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – a pont

8 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a halászeszközök jellemzőire vonatkozó előírások és a halászeszközök használatára irányadó szabályok a szelektivitás biztosítása vagy javítása, a nem szándékos fogások csökkentése vagy az ökoszisztémára gyakorolt negatív hatások minimálisra csökkentése érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a halászeszközök jellemzőire vonatkozó előírások és a halászeszközök használatára irányadó szabályok a szelektivitás biztosítása vagy javítása, a nem szándékos fogások csökkentése vagy az ökoszisztémára gyakorolt negatív hatások minimálisra csökkentése érdekében;

| a) | a halászeszközök jellemzőire vonatkozó előírások és a halászeszközök használatára irányadó szabályok a szelektivitás biztosítása vagy javítása, a nem szándékos fogások, és különösen a növendékfogások csökkentése vagy az ökoszisztémára gyakorolt negatív hatások minimálisra csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

a)

a halászeszközök jellemzőire vonatkozó előírások és a halászeszközök használatára irányadó szabályok a szelektivitás biztosítása vagy javítása, a nem szándékos fogások, és különösen a növendékfogások csökkentése vagy az ökoszisztémára gyakorolt negatív hatások minimálisra csökkentése érdekében;

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés

8 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a 3. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez. | (2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a 3. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez, és azokat a kereskedelmi célú és a szabadidős halászatra egyaránt alkalmazni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a 3. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a 3. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez, és azokat a kereskedelmi célú és a szabadidős halászatra egyaránt alkalmazni kell.

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 a cikk (új)

8 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 8a. cikk




  A farkassügér halászatának területi és időbeli tilalma





  (1)
     
  A farkassügér kereskedelmi és hobbicélú horgászata február 1. és április 30. között tilos a nyugati vizeken és az ICES 4b és 4c körzetben. Tilos az említett területeken a part mentén fogott farkassügér fedélzeten tartása, átrakása, áthelyezése és kirakodása, valamint tárolása.






  (2)
     
  Az uniós halászhajók számára tilos továbbá a farkassügér halászata az ICES 7b, 7c, 7j és 7k körzetben, valamint az ICES 7a és 7 g körzetnek az Egyesült Királyság felségterületéhez tartozó, az alapvonaltól számított tizenkét tengeri mérföldön kívül eső vizein. Az uniós halászhajók számára tilos az említett területeken fogott farkassügér fedélzeten tartása, átrakása, áthelyezése és kirakodása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

8a. cikk

A farkassügér halászatának területi és időbeli tilalma

(1)
     
  A farkassügér kereskedelmi és hobbicélú horgászata február 1. és április 30. között tilos a nyugati vizeken és az ICES 4b és 4c körzetben. Tilos az említett területeken a part mentén fogott farkassügér fedélzeten tartása, átrakása, áthelyezése és kirakodása, valamint tárolása.

(2)
     
  Az uniós halászhajók számára tilos továbbá a farkassügér halászata az ICES 7b, 7c, 7j és 7k körzetben, valamint az ICES 7a és 7 g körzetnek az Egyesült Királyság felségterületéhez tartozó, az alapvonaltól számított tizenkét tengeri mérföldön kívül eső vizein. Az uniós halászhajók számára tilos az említett területeken fogott farkassügér fedélzeten tartása, átrakása, áthelyezése és kirakodása.

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés

9 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A 7. cikk sérelme nélkül, a norvég homár állományára vonatkozó teljes kifogható mennyiség a nyugati vizeken megegyezhet a funkcionális egységek fogási határértékeinek és a funkcionális egységeken kívüli statisztikai négyszögeknek az összegével. | (3)   A 7. cikk sérelme nélkül, a norvég homár adott állományára vonatkozó teljes kifogható mennyiség megegyezhet az erre az állományra meghatározott területen belüli funkcionális egységek fogási határértékeinek és a funkcionális egységeken kívüli statisztikai négyszögeknek az összegével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A 7. cikk sérelme nélkül, a norvég homár állományára vonatkozó teljes kifogható mennyiség a nyugati vizeken megegyezhet a funkcionális egységek fogási határértékeinek és a funkcionális egységeken kívüli statisztikai négyszögeknek az összegével.

(3)   A 7. cikk sérelme nélkül, a norvég homár adott állományára vonatkozó teljes kifogható mennyiség megegyezhet az erre az állományra meghatározott területen belüli funkcionális egységek fogási határértékeinek és a funkcionális egységeken kívüli statisztikai négyszögeknek az összegével.

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 4 bekezdés

9 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)
     
  Amennyiben a tudományos szakvélemények szerint a hobbihorgászat jelentős hatással van egy adott állomány halászati mortalitására, a Tanács ezt figyelembe veszi, és a halászati lehetőségek meghatározásakor korlátozhatja a hobbihorgászatot annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a halászati mortalitásra vonatkozó teljes célérték túllépése. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)
     
  Amennyiben a tudományos szakvélemények szerint a hobbihorgászat jelentős hatással van egy adott állomány halászati mortalitására, a Tanács ezt figyelembe veszi, és a halászati lehetőségek meghatározásakor korlátozhatja a hobbihorgászatot annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a halászati mortalitásra vonatkozó teljes célérték túllépése.

törölve

törölve

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 a cikk (új)

9 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a. cikk |
| | Hobbihorgászat |
| | (1)
     
  A tagállamok a számukra biztosított, az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkében előírt halászati lehetőségek kiosztásakor figyelembe veszik a hobbihorgászatból eredő mortalitást, hogy elkerülhető legyen a halászati mortalitásra vonatkozó teljes célérték túllépése. |
| | Amennyiben a tudományos szakvélemények szerint a hobbihorgászat jelentős hatással van valamely, e rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett állomány halászati mortalitására, a Tanács a hobbihorgászok számára megkülönböztetésmentesen alkalmazandóegyéni halászati lehetőségeket határozhat meg. |
| | (2)
     
  A Tanács a hobbihorgászatra vonatkozó halászati lehetőségek meghatározása során átlátható és objektív kritériumokat, többek között környezeti, társadalmi és gazdasági jellegű kritériumokat vesz alapul. Az alkalmazandó kritériumok vonatkozhatnak például az adott halászatnak a környezetre gyakorolt hatására vagy a tevékenység társadalmi jelentőségére és a gazdasághoz való hozzájárulására a part menti területeken. |
| | (3)
     
  A tagállamok megteszik a szükséges, arányos mértékű intézkedéseket az (1) bekezdésen alapuló fogások tényleges szintjének megbízható becslését szolgáló adatok ellenőrzése és gyűjtése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9a. cikk

9a. cikk

Hobbihorgászat

Hobbihorgászat

(1)
     
  A tagállamok a számukra biztosított, az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkében előírt halászati lehetőségek kiosztásakor figyelembe veszik a hobbihorgászatból eredő mortalitást, hogy elkerülhető legyen a halászati mortalitásra vonatkozó teljes célérték túllépése.

Amennyiben a tudományos szakvélemények szerint a hobbihorgászat jelentős hatással van valamely, e rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett állomány halászati mortalitására, a Tanács a hobbihorgászok számára megkülönböztetésmentesen alkalmazandóegyéni halászati lehetőségeket határozhat meg.

Amennyiben a tudományos szakvélemények szerint a hobbihorgászat jelentős hatással van valamely, e rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett állomány halászati mortalitására, a Tanács a hobbihorgászok számára megkülönböztetésmentesen alkalmazandóegyéni halászati lehetőségeket határozhat meg.

(2)
     
  A Tanács a hobbihorgászatra vonatkozó halászati lehetőségek meghatározása során átlátható és objektív kritériumokat, többek között környezeti, társadalmi és gazdasági jellegű kritériumokat vesz alapul. Az alkalmazandó kritériumok vonatkozhatnak például az adott halászatnak a környezetre gyakorolt hatására vagy a tevékenység társadalmi jelentőségére és a gazdasághoz való hozzájárulására a part menti területeken.

(3)
     
  A tagállamok megteszik a szükséges, arányos mértékű intézkedéseket az (1) bekezdésen alapuló fogások tényleges szintjének megbízható becslését szolgáló adatok ellenőrzése és gyűjtése érdekében.

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 b cikk (új)

9 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9b. cikk |
| | A hobbihorgászatból származó fogások jelölése |
| | (1)
     
  Az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott területeken és állományokból kifogott farkassügér, közönséges tőkehal, sávos tőkehal és nyelvhal egyedeit jelöléssel kell ellátni, amennyiben azokat hobbihorgász tartja meg. |
| | (2)
     
  Ez a jelölés a farokúszó alsó vagy felső részének bemetszését jelenti oly módon, hogy az ne akadályozza a hal méretének megállapítását. |
| | (3)
     
  Ezt a jelölést a kifogást és leölést követően azonnal el kell végezni vagy a parton, vagy pedig – hajóról történő hobbihorgászat esetén – a halnak a hajó fedélzetére való felhozatala után. Nem kell azonban jelölni a hobbihorgászatra használt hajó fedélzetére felhozott olyan egyedeket, amelyeket élve, jó állapotban, haltartályban tárolnak a visszaengedésükig. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9b. cikk

9b. cikk

A hobbihorgászatból származó fogások jelölése

A hobbihorgászatból származó fogások jelölése

(1)
     
  Az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott területeken és állományokból kifogott farkassügér, közönséges tőkehal, sávos tőkehal és nyelvhal egyedeit jelöléssel kell ellátni, amennyiben azokat hobbihorgász tartja meg.

(2)
     
  Ez a jelölés a farokúszó alsó vagy felső részének bemetszését jelenti oly módon, hogy az ne akadályozza a hal méretének megállapítását.

(3)
     
  Ezt a jelölést a kifogást és leölést követően azonnal el kell végezni vagy a parton, vagy pedig – hajóról történő hobbihorgászat esetén – a halnak a hajó fedélzetére való felhozatala után. Nem kell azonban jelölni a hobbihorgászatra használt hajó fedélzetére felhozott olyan egyedeket, amelyeket élve, jó állapotban, haltartályban tárolnak a visszaengedésükig.

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A nyugati vizekben előforduló minden olyan faj állományát illetően, amelyre az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében kirakodási kötelezettség vonatkozik, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 15. cikkével és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet oly módon történő kiegészítése céljából, hogy a szóban forgó kötelezettséget az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a)–e) pontjában előírtaknak megfelelően részletesen meghatározza. | A nyugati vizekben előforduló minden olyan
  tengerfenéki
  faj állományát illetően, amelyre az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében kirakodási kötelezettség vonatkozik,
  valamint az 1. cikk (1) bekezdésében említett (a kirakodási kötelezettség tárgyát képező) állományok halászata során véletlenül kifogott nyílt vízi fajokat illetően
  a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 15. cikkével és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet oly módon történő kiegészítése céljából, hogy a szóban forgó kötelezettséget az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a)–e) pontjában előírtaknak megfelelően részletesen meghatározza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A nyugati vizekben előforduló minden olyan faj állományát illetően, amelyre az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében kirakodási kötelezettség vonatkozik, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 15. cikkével és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet oly módon történő kiegészítése céljából, hogy a szóban forgó kötelezettséget az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a)–e) pontjában előírtaknak megfelelően részletesen meghatározza.

A nyugati vizekben előforduló minden olyan
  tengerfenéki
  faj állományát illetően, amelyre az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében kirakodási kötelezettség vonatkozik,
  valamint az 1. cikk (1) bekezdésében említett (a kirakodási kötelezettség tárgyát képező) állományok halászata során véletlenül kifogott nyílt vízi fajokat illetően
  a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 15. cikkével és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet oly módon történő kiegészítése céljából, hogy a szóban forgó kötelezettséget az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a)–e) pontjában előírtaknak megfelelően részletesen meghatározza.

tengerfenéki

valamint az 1. cikk (1) bekezdésében említett (a kirakodási kötelezettség tárgyát képező) állományok halászata során véletlenül kifogott nyílt vízi fajokat illetően

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 a bekezdés (új)

10 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében előírt kirakodási kötelezettség nem vonatkozik a hobbihorgászatra, beleértve azt az esetet is, amikor a Tanács e rendelet 9a. cikke alapján egyéni halászati lehetőségeket határoz meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében előírt kirakodási kötelezettség nem vonatkozik a hobbihorgászatra, beleértve azt az esetet is, amikor a Tanács e rendelet 9a. cikke alapján egyéni halászati lehetőségeket határoz meg.

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében előírt kirakodási kötelezettség nem vonatkozik a hobbihorgászatra, beleértve azt az esetet is, amikor a Tanács e rendelet 9a. cikke alapján egyéni halászati lehetőségeket határoz meg.

Módosítás 69

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 a cikk (új)

10 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10a. cikk




  Kisüzemi és part menti halászat a legkülső régiókban




  E rendeletnek figyelembe kell vennie a legkülső régiókban használt kisüzemi és part menti halászhajók méretéből fakadó korlátozásokat. Ennek megfelelően engedélyezni kell a járulékos fogások kirakodását, amennyiben az nem súlyosbítja a szaporodóképes állomány biomasszájára gyakorolt hatást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10a. cikk

Kisüzemi és part menti halászat a legkülső régiókban

E rendeletnek figyelembe kell vennie a legkülső régiókban használt kisüzemi és part menti halászhajók méretéből fakadó korlátozásokat. Ennek megfelelően engedélyezni kell a járulékos fogások kirakodását, amennyiben az nem súlyosbítja a szaporodóképes állomány biomasszájára gyakorolt hatást.

Módosítás 70

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés

11 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az e rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett valamennyi ICES-övezet tekintetében minden tagállam az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 7. cikkének megfelelően halászati engedélyeket ad ki a lobogója alatt közlekedő, az adott területen halászati tevékenységet folytató hajók részére.
  Ezekben a halászati engedélyekben a tagállamok az adott halászeszközt használó hajók kW-ban kifejezett teljes kapacitását is korlátozhatják. | (1)   Az e rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett ICES-övezetek tekintetében minden tagállam az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 7. cikkének megfelelően halászati engedélyeket ad ki a lobogója alatt közlekedő, az adott területen halászati tevékenységet folytató hajók részére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az e rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett valamennyi ICES-övezet tekintetében minden tagállam az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 7. cikkének megfelelően halászati engedélyeket ad ki a lobogója alatt közlekedő, az adott területen halászati tevékenységet folytató hajók részére.
  Ezekben a halászati engedélyekben a tagállamok az adott halászeszközt használó hajók kW-ban kifejezett teljes kapacitását is korlátozhatják.

(1)   Az e rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett ICES-övezetek tekintetében minden tagállam az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 7. cikkének megfelelően halászati engedélyeket ad ki a lobogója alatt közlekedő, az adott területen halászati tevékenységet folytató hajók részére.

Módosítás 71

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 a bekezdés (új)

11 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az (1) bekezdés szerinti halászati engedélyekben a tagállamok az adott halászeszközt használó, az említett bekezdés szerinti hajók teljes kapacitását is korlátozhatják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az (1) bekezdés szerinti halászati engedélyekben a tagállamok az adott halászeszközt használó, az említett bekezdés szerinti hajók teljes kapacitását is korlátozhatják.

Módosítás 72

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 b bekezdés (új)

11 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 13. cikkének és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy korlátozásokat határozzon meg az érintett tagállamok flottáinak teljes kapacitására vonatkozóan, elősegítve a 3. cikkben meghatározott célok elérését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1b)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 13. cikkének és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy korlátozásokat határozzon meg az érintett tagállamok flottáinak teljes kapacitására vonatkozóan, elősegítve a 3. cikkben meghatározott célok elérését.

Módosítás 73

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés

13 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az e rendelet 8. és 10. cikkében említett intézkedésekre az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1)–(6) bekezdése alkalmazandó. | (1)   Az e rendelet 8., 10. és 11b. cikkében említett intézkedésekre az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1)–(6) bekezdése alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az e rendelet 8. és 10. cikkében említett intézkedésekre az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1)–(6) bekezdése alkalmazandó.

(1)   Az e rendelet 8., 10. és 11b. cikkében említett intézkedésekre az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1)–(6) bekezdése alkalmazandó.

Módosítás 74

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés

13 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   E cikk (1) bekezdésének alkalmazásában azok a tagállamok, amelyek közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bírnak az északnyugati vizeken, illetve azok a tagállamok, amelyek közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bírnak a délnyugati vizeken, közös ajánlásokat nyújthatnak be az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint, első alkalommal legkésőbb az e rendelet hatálybalépésétől számított tizenkét hónapon belül, azt követően pedig a terv értékelésének a 14. cikkel összhangban történő minden egyes benyújtását követő tizenkét hónapon belül. Akkor is benyújthatnak ilyen ajánlásokat, ha azt szükségesnek vélik, különösen abban az esetben, ha hirtelen változás áll be az e rendelet alkalmazási körébe tartozó valamely állomány helyzetében. Az adott naptári évre vonatkozó intézkedésekre irányuló közös ajánlásokat legkésőbb a megelőző év július 1-jéig kell benyújtani. | (2)   E cikk (1) bekezdésének alkalmazásában azok a tagállamok, amelyek közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bírnak az északnyugati vizeken, illetve azok a tagállamok, amelyek közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bírnak a délnyugati vizeken, közös ajánlásokat nyújthatnak be az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint, első alkalommal legkésőbb az e rendelet hatálybalépésétől számított tizenkét hónapon belül, azt követően pedig a terv értékelésének a 14. cikkel összhangban történő minden egyes benyújtását követő tizenkét hónapon belül. Szükség esetén további ajánlásokat is benyújthatnak, különösen abban az esetben, ha változás áll be az e rendelet alkalmazási körébe tartozó valamely állomány helyzetében, valamint egy olyan terv kidolgozása céljából, amely a nyugati vizek halászati gazdálkodása ökoszisztéma-alapú megközelítésének végrehajtására irányuló intézkedéseket tartalmaz. Az adott naptári évre vonatkozó intézkedésekre irányuló közös ajánlásokat legkésőbb a megelőző év július 1-jéig, vagy a lehető leghamarabb kell benyújtani, amennyiben a közös ajánlások a legutóbbi tudományos szakvélemények által azonosított vészhelyzetek kezelésére irányulnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   E cikk (1) bekezdésének alkalmazásában azok a tagállamok, amelyek közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bírnak az északnyugati vizeken, illetve azok a tagállamok, amelyek közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bírnak a délnyugati vizeken, közös ajánlásokat nyújthatnak be az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint, első alkalommal legkésőbb az e rendelet hatálybalépésétől számított tizenkét hónapon belül, azt követően pedig a terv értékelésének a 14. cikkel összhangban történő minden egyes benyújtását követő tizenkét hónapon belül. Akkor is benyújthatnak ilyen ajánlásokat, ha azt szükségesnek vélik, különösen abban az esetben, ha hirtelen változás áll be az e rendelet alkalmazási körébe tartozó valamely állomány helyzetében. Az adott naptári évre vonatkozó intézkedésekre irányuló közös ajánlásokat legkésőbb a megelőző év július 1-jéig kell benyújtani.

(2)   E cikk (1) bekezdésének alkalmazásában azok a tagállamok, amelyek közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bírnak az északnyugati vizeken, illetve azok a tagállamok, amelyek közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bírnak a délnyugati vizeken, közös ajánlásokat nyújthatnak be az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint, első alkalommal legkésőbb az e rendelet hatálybalépésétől számított tizenkét hónapon belül, azt követően pedig a terv értékelésének a 14. cikkel összhangban történő minden egyes benyújtását követő tizenkét hónapon belül. Szükség esetén további ajánlásokat is benyújthatnak, különösen abban az esetben, ha változás áll be az e rendelet alkalmazási körébe tartozó valamely állomány helyzetében, valamint egy olyan terv kidolgozása céljából, amely a nyugati vizek halászati gazdálkodása ökoszisztéma-alapú megközelítésének végrehajtására irányuló intézkedéseket tartalmaz. Az adott naptári évre vonatkozó intézkedésekre irányuló közös ajánlásokat legkésőbb a megelőző év július 1-jéig, vagy a lehető leghamarabb kell benyújtani, amennyiben a közös ajánlások a legutóbbi tudományos szakvélemények által azonosított vészhelyzetek kezelésére irányulnak.

Módosítás 90

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 a bekezdés (új)

13 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) és (3) bekezdésétől eltérően, a Bizottság az említett bekezdések szerinti közös ajánlás hiányában is elfogadhat felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) és (3) bekezdésétől eltérően, a Bizottság az említett bekezdések szerinti közös ajánlás hiányában is elfogadhat felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat.

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 a cikk (új)

13 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 13a. cikk |
| | A tudományos szakvélemény módosításainak nyomon követése és előzetes bejelentése |
| | (1)
     
  A Bizottság minden év április 1-jéig jelentést tesz az Európai Parlamentnek a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekről, amelyek a Tanács által e rendelet szerint a halászati lehetőségek meghatározásával kapcsolatban az előző év február 1. és a tárgyév január 31. között hozott határozatok alapjául szolgáltak. |
| | Ez a jelentés valamennyi érintett állomány és halfaj esetében tartalmazza különösen a Tanács által e rendelet 4. cikke, 5. cikke és adott esetben 7. cikke értelmében meghatározott halászati lehetőségeket, feltüntetve a megfelelő halászati mortalitási értékeket is. Ezek az adatok összehasonlításra kerülnek a referenciaként használt tudományos szakvéleményekkel a halászati mortalitási tartományok (MFH Falsó, FMFH és MFH Ffelső, valamint a vonatkozó halászati lehetőségek), a szaporodóképes állomány biomasszájának becslése és a biomassza-referenciaküszöbök (MFH Btrigger és Blim) tekintetében. |
| | (2)
     
  A Bizottság a tudomásszerzéstől számított lehető legrövidebb időn belül, és minden esetben azt megelőzően, hogy a Tanács új határozatot fogadna el a halászati lehetőségek meghatározása céljából, értesíti az Európai Parlamentet azokról a helyzetekről, amikor az FMFH legutóbbi értékei a halászati lehetőségek olyan változásainak felelnek meg, amelyek több mint 20 %-kal térnek el a tárgyidőszaki halászati lehetőségek meghatározásának alapjául szolgáló tudományos szakvéleményben szereplő FMFH értéknek megfelelő halászati lehetőségektől. Továbbá a Bizottság a lehető leghamarabb, és minden esetben azt megelőzően, hogy a Tanács új határozatot fogadna el, értesíti az Európai Parlamentet azokról az esetekről, amikor a szaporodóképes állomány biomasszájának különböző referenciapontjaira vonatkozó tudományos szakvélemények alapján indokolt a 7. cikk szerinti óvintézkedések megtétele. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

13a. cikk

13a. cikk

A tudományos szakvélemény módosításainak nyomon követése és előzetes bejelentése

A tudományos szakvélemény módosításainak nyomon követése és előzetes bejelentése

(1)
     
  A Bizottság minden év április 1-jéig jelentést tesz az Európai Parlamentnek a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekről, amelyek a Tanács által e rendelet szerint a halászati lehetőségek meghatározásával kapcsolatban az előző év február 1. és a tárgyév január 31. között hozott határozatok alapjául szolgáltak.

Ez a jelentés valamennyi érintett állomány és halfaj esetében tartalmazza különösen a Tanács által e rendelet 4. cikke, 5. cikke és adott esetben 7. cikke értelmében meghatározott halászati lehetőségeket, feltüntetve a megfelelő halászati mortalitási értékeket is. Ezek az adatok összehasonlításra kerülnek a referenciaként használt tudományos szakvéleményekkel a halászati mortalitási tartományok (MFH Falsó, FMFH és MFH Ffelső, valamint a vonatkozó halászati lehetőségek), a szaporodóképes állomány biomasszájának becslése és a biomassza-referenciaküszöbök (MFH Btrigger és Blim) tekintetében.

Ez a jelentés valamennyi érintett állomány és halfaj esetében tartalmazza különösen a Tanács által e rendelet 4. cikke, 5. cikke és adott esetben 7. cikke értelmében meghatározott halászati lehetőségeket, feltüntetve a megfelelő halászati mortalitási értékeket is. Ezek az adatok összehasonlításra kerülnek a referenciaként használt tudományos szakvéleményekkel a halászati mortalitási tartományok (MFH Falsó

felső

trigger

lim

(2)
     
  A Bizottság a tudomásszerzéstől számított lehető legrövidebb időn belül, és minden esetben azt megelőzően, hogy a Tanács új határozatot fogadna el a halászati lehetőségek meghatározása céljából, értesíti az Európai Parlamentet azokról a helyzetekről, amikor az FMFH legutóbbi értékei a halászati lehetőségek olyan változásainak felelnek meg, amelyek több mint 20 %-kal térnek el a tárgyidőszaki halászati lehetőségek meghatározásának alapjául szolgáló tudományos szakvéleményben szereplő FMFH értéknek megfelelő halászati lehetőségektől. Továbbá a Bizottság a lehető leghamarabb, és minden esetben azt megelőzően, hogy a Tanács új határozatot fogadna el, értesíti az Európai Parlamentet azokról az esetekről, amikor a szaporodóképes állomány biomasszájának különböző referenciapontjaira vonatkozó tudományos szakvélemények alapján indokolt a 7. cikk szerinti óvintézkedések megtétele.

Módosítás 76

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – cím

14 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A terv értékelése | A terv értékelése
  és alkalmazása |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A terv értékelése

A terv értékelése
  és alkalmazása

és alkalmazása

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés

15 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottságnak a 1. cikk (1) bekezdésében, és a 8. és 10. cikkben említett felhatalmazása e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve öt éves időtartamra szól. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt. | (2)   A Bizottságnak az 1. cikk (1) bekezdésében, a 8. és 10. cikkben, valamint a 11. cikk (1b) bekezdésében említett felhatalmazása e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve ötéves időtartamra szól. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottságnak a 1. cikk (1) bekezdésében, és a 8. és 10. cikkben említett felhatalmazása e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve öt éves időtartamra szól. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.

(2)   A Bizottságnak az 1. cikk (1) bekezdésében, a 8. és 10. cikkben, valamint a 11. cikk (1b) bekezdésében említett felhatalmazása e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve ötéves időtartamra szól. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.

Módosítás 79

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 3 bekezdés

15 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 1. cikk (1) bekezdésében, és a 8. és 10. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. | (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 1. cikk (1) bekezdésében, a 8. és 10. cikkben, valamint a 11. cikk (1b) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 1. cikk (1) bekezdésében, és a 8. és 10. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 1. cikk (1) bekezdésében, a 8. és 10. cikkben, valamint a 11. cikk (1b) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

Módosítás 80

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 6 bekezdés

15 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Az 1. cikk (1) bekezdése és a 8. és 10. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. | (6)   Az 1. cikk (1) bekezdése, a 8. és 10. cikk, valamint a 11. cikk (1b) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   Az 1. cikk (1) bekezdése és a 8. és 10. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(6)   Az 1. cikk (1) bekezdése, a 8. és 10. cikk, valamint a 11. cikk (1b) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 81

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

17 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

(EU) 2016/1139 rendelet

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | „FMSY tartomány”
  : a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken, különösen a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) tudományos szakvéleményén alapuló olyan értéktartomány, amelyben az e tartomány határain belüli valamennyi halászati mortalitási szint hosszú távon az adott halászati gyakorlatra tekintettel és a meglévő átlagos környezeti feltételek mellett maximális fenntartható hozamot (a továbbiakban: MSY) eredményez anélkül, hogy jelentősen befolyásolná az érintett állományok szaporodási folyamatát. A tartományt úgy kell meghatározni, hogy az MFH-értékhez képest ne okozza a hosszú távú hozam 5 %-ot meghaladó csökkenését. Felső határát úgy kell megállapítani, hogy legfeljebb 5 % legyen annak az esélye, hogy az állomány a szaporodóképes állomány biomasszájának referenciapont-határértéke (Blim) alá csökken; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)

„FMSY tartomány”
  : a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken, különösen a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) tudományos szakvéleményén alapuló olyan értéktartomány, amelyben az e tartomány határain belüli valamennyi halászati mortalitási szint hosszú távon az adott halászati gyakorlatra tekintettel és a meglévő átlagos környezeti feltételek mellett maximális fenntartható hozamot (a továbbiakban: MSY) eredményez anélkül, hogy jelentősen befolyásolná az érintett állományok szaporodási folyamatát. A tartományt úgy kell meghatározni, hogy az MFH-értékhez képest ne okozza a hosszú távú hozam 5 %-ot meghaladó csökkenését. Felső határát úgy kell megállapítani, hogy legfeljebb 5 % legyen annak az esélye, hogy az állomány a szaporodóképes állomány biomasszájának referenciapont-határértéke (Blim) alá csökken;

„FMSY tartomány”

lim

| (2) | „FMFH-tartomány (FMSY-tartomány)”
  : a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken, különösen a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES)
  vagy hasonló, az Európai Unió által vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testület
  tudományos szakvéleményén alapuló olyan értéktartomány, amelyben az e tartomány határain belüli valamennyi halászati mortalitási szint hosszú távon az adott halászati gyakorlatra tekintettel és a meglévő átlagos környezeti feltételek mellett maximális fenntartható hozamot (a továbbiakban:
  MFH vagy
  MSY) eredményez anélkül, hogy jelentősen befolyásolná az érintett állományok szaporodási folyamatát. A tartományt úgy kell meghatározni, hogy az MFH-értékhez képest ne okozza a hosszú távú hozam 5 %-ot meghaladó csökkenését. Felső határát úgy kell megállapítani, hogy legfeljebb 5 % legyen annak az esélye, hogy az állomány a szaporodóképes állomány biomasszájának referenciapont-határértéke (Blim) alá csökken; |
| --- | --- |

(2)

„FMFH-tartomány (FMSY-tartomány)”
  : a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken, különösen a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES)
  vagy hasonló, az Európai Unió által vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testület
  tudományos szakvéleményén alapuló olyan értéktartomány, amelyben az e tartomány határain belüli valamennyi halászati mortalitási szint hosszú távon az adott halászati gyakorlatra tekintettel és a meglévő átlagos környezeti feltételek mellett maximális fenntartható hozamot (a továbbiakban:
  MFH vagy
  MSY) eredményez anélkül, hogy jelentősen befolyásolná az érintett állományok szaporodási folyamatát. A tartományt úgy kell meghatározni, hogy az MFH-értékhez képest ne okozza a hosszú távú hozam 5 %-ot meghaladó csökkenését. Felső határát úgy kell megállapítani, hogy legfeljebb 5 % legyen annak az esélye, hogy az állomány a szaporodóképes állomány biomasszájának referenciapont-határértéke (Blim) alá csökken;

„FMFH

MSY

vagy hasonló, az Európai Unió által vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testület

MFH vagy

lim

Módosítás 82

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

17 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

(EU) 2016/1139 rendelet

2 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | „Blim”: a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményen, különösen az ICES tudományos szakvéleményén alapuló állományméret-referenciapont, amely alatt csökkenhet a szaporodóképesség; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8)

„Blim”: a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményen, különösen az ICES tudományos szakvéleményén alapuló állományméret-referenciapont, amely alatt csökkenhet a szaporodóképesség;

| (8) | „Blim”: a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményen, különösen az ICES vagy hasonló, az Unió által vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testület tudományos szakvéleményén alapuló állományméret-referenciapont, amely alatt csökkenhet a szaporodóképesség; |
| --- | --- |

(8)

„Blim”: a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményen, különösen az ICES vagy hasonló, az Unió által vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testület tudományos szakvéleményén alapuló állományméret-referenciapont, amely alatt csökkenhet a szaporodóképesség;

lim

Módosítás 83

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

17 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

(EU) 2016/1139 rendelet

2 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | „MSY Btrigger”: a szaporodóképes állomány biomasszájának a referenciapontja, amelyet a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény, különösen az ICES tudományos szakvéleménye ad meg, és amely alatt egyedi és megfelelő gazdálkodási intézkedéseket kell foganatosítani annak érdekében, hogy a kiaknázási arányok a természetes változatossággal kombinálva visszaállítsák az állományokat
  a
  hosszú távú
  az MSY
  elérését lehetővé tevő szint fölé; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(9)

„MSY Btrigger”: a szaporodóképes állomány biomasszájának a referenciapontja, amelyet a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény, különösen az ICES tudományos szakvéleménye ad meg, és amely alatt egyedi és megfelelő gazdálkodási intézkedéseket kell foganatosítani annak érdekében, hogy a kiaknázási arányok a természetes változatossággal kombinálva visszaállítsák az állományokat
  a
  hosszú távú
  az MSY
  elérését lehetővé tevő szint fölé;

a

az MSY

| (9) | „MSY Btrigger”: a szaporodóképes állomány biomasszájának a referenciapontja, amelyet a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény, különösen az ICES
  vagy hasonló, az Európai Unió által vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testület
  tudományos szakvéleménye ad meg, és amely alatt egyedi és megfelelő gazdálkodási intézkedéseket kell foganatosítani annak érdekében, hogy a kiaknázási arányok a természetes változatossággal kombinálva visszaállítsák az állományokat
  az MSY
  hosszú távú elérését lehetővé tevő szint fölé; |
| --- | --- |

(9)

„MSY Btrigger”: a szaporodóképes állomány biomasszájának a referenciapontja, amelyet a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény, különösen az ICES
  vagy hasonló, az Európai Unió által vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testület
  tudományos szakvéleménye ad meg, és amely alatt egyedi és megfelelő gazdálkodási intézkedéseket kell foganatosítani annak érdekében, hogy a kiaknázási arányok a természetes változatossággal kombinálva visszaállítsák az állományokat
  az MSY
  hosszú távú elérését lehetővé tevő szint fölé;

trigger

vagy hasonló, az Európai Unió által vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testület

az MSY

Módosítás 84

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

17 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

(EU) 2016/1139 rendelet

4 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az e terven alapuló FMSY tartományokat az ICES-től kell megkérni. | (2)   Az e terven alapuló FMSY tartományokat az ICES-től
  vagy ahhoz hasonló, uniós vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testülettől
  kell megkérni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az e terven alapuló FMSY tartományokat az ICES-től kell megkérni.

(2)   Az e terven alapuló FMSY tartományokat az ICES-től
  vagy ahhoz hasonló, uniós vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testülettől
  kell megkérni.

Módosítás 85

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

17 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

(EU) 2016/1139 rendelet

4 cikk – 5 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az egymást követő években meghatározott halászati lehetőségek több mint 20 %-os változásának elkerülése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az egymást követő években meghatározott halászati lehetőségek több mint 20 %-os változásának elkerülése érdekében.

| c) | az egymást követő évek halászati lehetőségei több mint 20 %-os változásának elkerülése érdekében, kivéve azokat az eseteket, amikor enyhítik a halászati tevékenységet blokkoló helyzeteket vagy más olyan helyzeteket, amelyek bizonyos flották tevékenységét megbénítják vagy jelentősen befolyásolják. |
| --- | --- |

c)

az egymást követő évek halászati lehetőségei több mint 20 %-os változásának elkerülése érdekében, kivéve azokat az eseteket, amikor enyhítik a halászati tevékenységet blokkoló helyzeteket vagy más olyan helyzeteket, amelyek bizonyos flották tevékenységét megbénítják vagy jelentősen befolyásolják.

Módosítás 86

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

17 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

(EU) 2016/1139 rendelet

4a cikk – 1 bekezdés – bevezető szöveg

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az 1. cikk (1) bekezdésében említett állományok teljes szaporodási kapacitásának megóvása érdekében e terv alapján az alábbi állományvédelmi referenciapontokat kell megkérni az ICES-től: | Az 1. cikk (1) bekezdésében említett állományok teljes szaporodási kapacitásának megóvása érdekében e terv alapján az alábbi állományvédelmi referenciapontokat kell megkérni az ICES-től
  vagy egy uniós vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testülettől
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az 1. cikk (1) bekezdésében említett állományok teljes szaporodási kapacitásának megóvása érdekében e terv alapján az alábbi állományvédelmi referenciapontokat kell megkérni az ICES-től:

Az 1. cikk (1) bekezdésében említett állományok teljes szaporodási kapacitásának megóvása érdekében e terv alapján az alábbi állományvédelmi referenciapontokat kell megkérni az ICES-től
  vagy egy uniós vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testülettől
  :

vagy egy uniós vagy nemzetközi szinten elismert, független tudományos testülettől

Módosítás 88

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

17 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

(EU) 2016/1139 rendelet

-15 cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. | A IX. fejezet a következő cikkel egészül ki:




  „-15. cikk




  A tudományos szakvélemény módosításainak nyomon követése és előzetes bejelentése





  (1)
     
  A Bizottság minden év április 1-jéig jelentést tesz az Európai Parlamentnek a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekről, amelyek a Tanács által e rendelet szerint a halászati lehetőségek meghatározásával kapcsolatban az előző év február 1. és a tárgyév január 31. között hozott határozatok alapjául szolgáltak.




  Ez a jelentés valamennyi érintett állomány és halfaj esetében tartalmazza különösen a Tanács által e rendelet 4. cikke, 5. cikke és adott esetben 7. cikke értelmében meghatározott halászati lehetőségeket, feltüntetve a megfelelő halászati mortalitási értékeket is. Ezek az adatok összehasonlításra kerülnek a referenciaként használt tudományos szakvéleményekkel a halászati mortalitási tartományok (MFH Falsó, FMFH és MFH Ffelső, valamint a vonatkozó halászati lehetőségek), a szaporodóképes állomány biomasszájának becslése és a biomassza-referenciaküszöbök (MFH Btrigger és Blim) tekintetében.






  (2)
     
  A Bizottság a tudomásszerzéstől számított lehető legrövidebb időn belül, és minden esetben azt megelőzően, hogy a Tanács új határozatot fogadna el a halászati lehetőségek meghatározása céljából, értesíti az Európai Parlamentet azokról a helyzetekről, amikor az FMFH legutóbbi tudományos értékei a halászati lehetőségek olyan változásainak felelnek meg, amelyek több mint 20 %-kal térnek el a tárgyidőszaki halászati lehetőségek meghatározásának alapjául szolgáló tudományos szakvéleményben szereplő FMFH értéknek megfelelő halászati lehetőségektől. Továbbá a Bizottság a lehető leghamarabb, és minden esetben azt megelőzően, hogy a Tanács új határozatot fogadna el, értesíti az Európai Parlamentet azokról az esetekről, amikor a szaporodóképes állomány biomasszájának különböző referenciapontjaira vonatkozó tudományos szakvélemények alapján indokolt a 7. cikk szerinti óvintézkedések megtétele.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4a.

4a.

A IX. fejezet a következő cikkel egészül ki:

„-15. cikk

A tudományos szakvélemény módosításainak nyomon követése és előzetes bejelentése

(1)
     
  A Bizottság minden év április 1-jéig jelentést tesz az Európai Parlamentnek a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekről, amelyek a Tanács által e rendelet szerint a halászati lehetőségek meghatározásával kapcsolatban az előző év február 1. és a tárgyév január 31. között hozott határozatok alapjául szolgáltak.

Ez a jelentés valamennyi érintett állomány és halfaj esetében tartalmazza különösen a Tanács által e rendelet 4. cikke, 5. cikke és adott esetben 7. cikke értelmében meghatározott halászati lehetőségeket, feltüntetve a megfelelő halászati mortalitási értékeket is. Ezek az adatok összehasonlításra kerülnek a referenciaként használt tudományos szakvéleményekkel a halászati mortalitási tartományok (MFH Falsó, FMFH és MFH Ffelső, valamint a vonatkozó halászati lehetőségek), a szaporodóképes állomány biomasszájának becslése és a biomassza-referenciaküszöbök (MFH Btrigger és Blim) tekintetében.

(2)
     
  A Bizottság a tudomásszerzéstől számított lehető legrövidebb időn belül, és minden esetben azt megelőzően, hogy a Tanács új határozatot fogadna el a halászati lehetőségek meghatározása céljából, értesíti az Európai Parlamentet azokról a helyzetekről, amikor az FMFH legutóbbi tudományos értékei a halászati lehetőségek olyan változásainak felelnek meg, amelyek több mint 20 %-kal térnek el a tárgyidőszaki halászati lehetőségek meghatározásának alapjául szolgáló tudományos szakvéleményben szereplő FMFH értéknek megfelelő halászati lehetőségektől. Továbbá a Bizottság a lehető leghamarabb, és minden esetben azt megelőzően, hogy a Tanács új határozatot fogadna el, értesíti az Európai Parlamentet azokról az esetekről, amikor a szaporodóképes állomány biomasszájának különböző referenciapontjaira vonatkozó tudományos szakvélemények alapján indokolt a 7. cikk szerinti óvintézkedések megtétele.”

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0310/2018).

1

(18)  A Tanács 811/2004/EK rendelete (2004. április 21.) az északi szürketőkehal-állomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról (HL L 150., 2004.4.30., 1. o.).

18

(19)  A Tanács 2166/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a Kantábriai-tenger és az Ibériai-félsziget nyugati részének déli szürketőkehal- és norvéghomár-állományának helyreállítását célzó intézkedésekről, valamint a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK rendelet módosításáról (HL L 345., 2005.12.28., 5. o.).

19

(20)  A Tanács 388/2006/EK rendelete (2006. február 23.) a Biscay-öböl nyelvhalállományának fenntartható kiaknázására vonatkozó többéves terv létrehozásáról (HL L 65., 2006.3.7., 1. o.).

20

(21)  A Tanács 509/2007/EK rendelete (2007. május 7.) a La Manche csatorna nyugati része nyelvhalállományának fenntartható kiaknázására vonatkozó többéves terv létrehozásáról (HL L 122., 2007.5.11., 7. o.).

21

(22)  A Tanács 1300/2008/EK rendelete (2008. december 18.) a Skóciától nyugatra fekvő területen élő heringállományra és az állomány halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról (HL L 344., 2008.12.20., 6. o.).

22

(23)  A Tanács 1342/2008/EK rendelete (2008. december 18.) a tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról, valamint a 423/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2008.12.24., 20. o.).

23

(18)  A Tanács 811/2004/EK rendelete (2004. április 21.) az északi szürketőkehal-állomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról (HL L 150., 2004.4.30., 1. o.).

18

(19)  A Tanács 2166/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a Kantábriai-tenger és az Ibériai-félsziget nyugati részének déli szürketőkehal- és norvéghomár-állományának helyreállítását célzó intézkedésekről, valamint a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK rendelet módosításáról (HL L 345., 2005.12.28., 5. o.).

19

(20)  A Tanács 388/2006/EK rendelete (2006. február 23.) a Biscay-öböl nyelvhalállományának fenntartható kiaknázására vonatkozó többéves terv létrehozásáról (HL L 65., 2006.3.7., 1. o.).

20

(21)  A Tanács 509/2007/EK rendelete (2007. május 7.) a La Manche csatorna nyugati része nyelvhalállományának fenntartható kiaknázására vonatkozó többéves terv létrehozásáról (HL L 122., 2007.5.11., 7. o.).

21

(22)  A Tanács 1300/2008/EK rendelete (2008. december 18.) a Skóciától nyugatra fekvő területen élő heringállományra és az állomány halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról (HL L 344., 2008.12.20., 6. o.).

22

(23)  A Tanács 1342/2008/EK rendelete (2008. december 18.) a tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról, valamint a 423/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2008.12.24., 20. o.).

23

(24)  Az EU kérése az ICES-hez az FMFH tartományoknak az ICES 5–10 alterületeken kiválasztott állományok tekintetében történő megállapításával kapcsolatban.

24

(24)  Az EU kérése az ICES-hez az FMFH tartományoknak az ICES 5–10 alterületeken kiválasztott állományok tekintetében történő megállapításával kapcsolatban.

24

(25)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

25

(25)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

25

(27)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1139 rendelete (2016. július 6.) a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2187/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról és az 1098/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 191., 2016.7.15., 1. o.).

27

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1139 rendelete (2016. július 6.) a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2187/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról és az 1098/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 191., 2016.7.15., 1. o.).

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/452 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/452

---

P8_TA(2018)0426

Az Európai Bankhatóság székhelye ***I

Az Európai Parlament 2018. október 25-i jogalkotási állásfoglalása az 1093/2010/EU rendeletnek az Európai Bankhatóság székhelye tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0734 – C8-0420/2017 – 2017/0326(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 345/52)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0734), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0734),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0420/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0420/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 295. cikkére és a jogalkotás minőségének javításáról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra, amely jóhiszemű és átlátható együttműködést ír elő a teljes jogalkotási ciklus során, valamint rögzíti a két társjogalkotó egyenrangúságát, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 295. cikkére és a jogalkotás minőségének javításáról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra, amely jóhiszemű és átlátható együttműködést ír elő a teljes jogalkotási ciklus során, valamint rögzíti a két társjogalkotó egyenrangúságát,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság decentralizált ügynökségekről szóló, 2012. július 19-i közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság decentralizált ügynökségekről szóló, 2012. július 19-i közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének keretében az Európai Gyógyszerügynökség és az Európai Felügyeleti Hatóság (Európai Bankhatóság) (EBH) székhelyének áthelyezéséről szóló határozathoz vezető eljárásra, amelyet az Európai Tanács 2017. június 22-én fogadott el (az EUSZ 50. cikke), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének keretében az Európai Gyógyszerügynökség és az Európai Felügyeleti Hatóság (Európai Bankhatóság) (EBH) székhelyének áthelyezéséről szóló határozathoz vezető eljárásra, amelyet az Európai Tanács 2017. június 22-én fogadott el (az EUSZ 50. cikke),

| — | az Európai Központi Bankkal folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

az Európai Központi Bankkal folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. január 17-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. január 17-i véleményére (1),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. október 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. október 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság véleményeire (A8-0153/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság véleményeire (A8-0153/2018),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kéri az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság decentralizált ügynökségekről kiadott, 2012. július 19-i közös nyilatkozatához mellékelt közös megközelítés haladéktalan felülvizsgálatát, hogy a Parlament szerepét – tekintettel a rendes jogalkotási eljárásban betöltött társjogalkotói szereppel járó előjogaira – kellően figyelembe vegyék az ügynökségek székhelyének megválasztásáról szóló döntéshozatali folyamatban, ezért felszólít arra, hogy a Parlamentet szorosan vonják be ebbe a döntéshozatali folyamatba; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet az uniós ügynökségeknek az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése keretében Londonból történő áthelyezése vonatkozásában a Bizottság által meghatározott kritériumokra, amelyeket az EU27 állam- és kormányfői az Európai Tanács 2017. június 22-i ülésén fogadtak el (az EUSZ 50. cikke), nevezetesen: i. annak biztosítása, hogy az ügynökség az Egyesült Királyságnak az Unióból való kilépése időpontjában ténylegesen megkezdhesse működését az új helyszínen; ii. a helyszín megközelíthetősége; iii. megfelelő oktatási intézmények a személyzet gyermekei számára; iv. a gyermekek és a házastársak megfelelő hozzáférése a munkaerőpiachoz és a társadalombiztosítási rendszerhez, valamint az egészségügyi ellátáshoz; v. az üzletmenet folytonossága és vi. földrajzi eloszlás; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sajnálja, hogy a Parlamentet előjogai ellenére nem vonták be az EBH székhelyének kiválasztása során alkalmazott kritériumok meghatározásába és súlyozásába, holott a Parlament és a Tanács egyenrangú társjogalkotói az EBH létrehozásáról és székhelyének meghatározásáról szóló 1093/2010/EU rendeletnek (2); |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet, hogy az EBH, az ESMA és az EIOPA székhelyéről szóló 2010. évi döntést rendes jogalkotási eljárás keretében hozták meg, egy teljes körű háromoldalú egyeztető eljárást követően; megjegyzi, hogy a Londonból áthelyezendő ügynökség székhelyét a tagállamok kormányainak képviselői közös megegyezéssel határozták meg állam- és kormányfői szinten; emlékeztet, hogy a Tanács (az EUSZ 50. cikke értelmében) a decentralizált ügynökségekről szóló, 2012. július 19-i közös nyilatkozat alapján választotta ki az EBH új székhelyét, amely jogilag alacsonyabb rendű, mint az 1093/2010/EU rendelet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sajnálja, hogy a Tanács 2017. november 20-i szavazási eljárása nem volt átlátható és elszámoltatható, mivel a végleges döntésekre sorsolás útján került sor; rámutat, hogy az ügynökségeket jelenleg részben az uniós költségvetésből finanszírozzák, és hogy valószínűleg az áthelyezés költségeit is részben az uniós költségvetés fogja fedezni, bár ezekről még folynak a tárgyalások az Európai Unió és az Egyesült Királyság között; ezért hangsúlyozza, hogy az európai polgárok érdekében a döntéshozatal demokratikus elszámoltathatóságára, átláthatóságára és érthetőségére van szükség; kéri, hogy nyújtsanak részletesebb tájékoztatást a Tanács által az EBH székhelyének kiválasztási eljárása során alkalmazott kritériumok súlyozásáról; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy a Parlamentnek rendszeresen és az Európai Bizottsággal és a Tanáccsal egyenrangúan kell részt vennie az uniós szervek és ügynökségek székhelyének kiválasztására vonatkozó kritériumok meghatározásában és súlyozásában; kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy vizsgálják felül a decentralizált ügynökségekről szóló 2012. július 19-i közös nyilatkozatot azzal a céllal, hogy biztosítsák a Parlament szoros bevonását, tiszteletben tartva együttdöntési jogkörét; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy az EBH, az EIOPA és az ESMA különböző feladatokat ellátó és eltérő hatáskörökkel rendelkező európai felügyeleti hatóságok; emlékeztet a társjogalkotók azon szándékos döntésére, hogy három különböző hatóságot hoznak létre különböző feladatokkal és hatáskörökkel, egyet a bankok, egyet az értékpapírok, egyet pedig a biztosítások és nyugdíjak felügyeletére; annak érdekében, hogy ez a szétválasztás továbbra is tükröződjön a szabályozói és felügyeleti hatáskörökben és az irányításban, és hogy fő szervezeti egységeik és tevékenységük finanszírozása független maradjon földrajzi elhelyezkedésüktől, adott esetben azonban megengedve a fő tevékenységükhöz nem kapcsolódó adminisztratív támogató szolgáltatások és ingatlankezelési szolgáltatások egymás közötti megosztását, kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy biztosítsa a jelenlegi három hatóság fennmaradását az EBH áthelyezése során és azt követően is; erre vonatkozóan rendszeres tájékoztatást kér a Bizottságtól, különösen az európai felügyeleti hatóságok felülvizsgálatáról szóló, folyamatban lévő jogalkotási eljárás során (COM(2017)0536); emlékeztet, hogy az 1093/2010/EU rendelet 7. cikke részét képezi az európai felügyeleti hatóságok felülvizsgálatáról szóló jogalkotási eljárásnak (COM(2017)0536); |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy az áthelyezésnek le kell zárulnia és az új székhelynek készen kell állnia az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése hatályba lépésének időpontjára; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  HL C 197., 2018.6.8., 72. o.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

---

P8_TC1-COD(2017)0326

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 25-én került elfogadásra az 1093/2010/EU rendeletnek az Európai Bankhatóság székhelye tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/1717 rendelettel.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A Tanács nyilatkozata az EBH-ról/az EMA-ról

Emlékeztetve arra, hogy az EP, a Tanács és a Bizottság elkötelezte magát a jóhiszemű és átlátható együttműködés mellett, továbbá az EMA és az EBH áthelyezése során követett eljárás tükrében, amely egyedi helyzetre vonatkozott és nem teremt precedenst az uniós ügynökségek székhelyének jövőbeli kiválasztására nézve.

A Tanács emlékeztet a Szerződésekre, ugyanakkor elismeri, hogy az információcsere fokozása az ügynökségek székhelyének kiválasztásakor követendő jövőbeli eljárásoknak már a kezdeti szakaszában előnyt jelentene.

Az ilyen korai információcsere megkönnyítené a három intézmény számára a Szerződésekben foglalt jogaik gyakorlását a vonatkozó eljárások során.

A Tanács nyugtázza az EP-nek a 2012. évi, a decentralizált ügynökségekről szóló együttes nyilatkozat és közös megközelítés mielőbbi felülvizsgálatára irányuló kérését. Ennek keretében első lépésként felkéri a Bizottságot, hogy 2019 áprilisáig készítsen mélyreható elemzést az együttes nyilatkozatnak és a közös megközelítésnek a decentralizált ügynökségek székhelyének kiválasztása tekintetében történő végrehajtásáról. Ez az elemzés képezi majd az említett felülvizsgálat elindítását szolgáló további lépések mérlegelésének az alapját.

---

| 16.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 345/456 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 345/456

---

P8_TA(2018)0427

Az Európai Gyógyszerügynökség székhelyének áthelyezése ***I

Az Európai Parlament 2018. október 25-i jogalkotási állásfoglalása a 726/2004/EK rendeletnek az Európai Gyógyszerügynökség székhelye tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 345/53)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0735), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0735),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 114. cikkére és 168. cikke (4) bekezdésének c) pontjára, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0421/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 114. cikkére és 168. cikke (4) bekezdésének c) pontjára, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0421/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. október 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. október 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A8-0063/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A8-0063/2018),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | kifogásolja az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság decentralizált ügynökségekről kiadott, 2012. július 19-i közös nyilatkozatát és az ahhoz csatolt közös megközelítést, és felszólít az Európai Parlament szoros bevonására az ügynökségek és szervek helyszíneire és áthelyezésére vonatkozó döntéshozatali folyamatba, tekintettel társjogalkotói előjogaira a rendes jogalkotási eljárás keretében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tudomásul veszi a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Parlament – és végső soron az uniós polgárok képviselői – nem vettek részt teljes mértékben az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) új székhelyének kiválasztására irányuló eljárásban, amelyet végül sorshúzással zártak le, a döntés jelentőségének dacára; a szervek és ügynökségek helyszínével kapcsolatos döntéseket – a jogszabályok értelmében is – a rendes jogalkotási eljárás keretében kell meghozni, teljes mértékben tiszteletben tartva az Európai Parlament előjogait, amelyek értelmében az Európai Parlament és a Tanács egyenlő jogú társjogalkotók; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sajnálatát fejezi ki a Tanács határozata miatt, amely a földrajzi aránytalanság elmélyüléséhez vezet, mivel az Unió 37 decentralizált ügynöksége közül csak 9 található új tagállamokban, ami ellentétes az Európai Tanács 5381/04. sz. és 11018/1/08. sz. következtetéseivel, amelyek elsőbbséget biztosítanak az új tagállamoknak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a költségvetési hatóságokat és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EMA székhelyének áthelyezésével kapcsolatos költségeket teljes mértékben a jelenlegi fogadó ország állja; emlékeztet arra, hogy az áthelyezés költségeinek egy részét előzetesen az uniós költségvetésből kell előfinanszírozni a jelenlegi fogadó országgal való pénzügyi elszámolást megelőzően; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a költségvetési hatóságokat és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EMA székhelyének kettős áthelyezésével – előbb egy ideiglenes helyszínre, majd a Vivaldi épületbe – kapcsolatos többletköltségeket a holland kormány teljes mértékben állja, és így az ne érintse hátrányosan az Unió általános költségvetését; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a költségvetési hatóságokat és a Bizottságot annak biztosítására, hogy a kettős áthelyezés ne veszélyeztesse az EMA szokásos operatív szükségleteit, és hogy 2019. márciusát követően garantálják az üzletmenet folytonosságát és az EMA zökkenőmentes működését; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Ez az álláspont lép a 2018. március 15-én elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0086).

---

P8_TC1-COD(2017)0328

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. október 25-én került elfogadásra a 726/2004/EK rendeletnek az Európai Gyógyszerügynökség székhelye tekintetében történő módosításáról szóló, (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/1718 rendelettel.)

---

MELLÉKLETEK A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament nyilatkozata

Az Európai Parlament sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy társjogalkotói szerepét nem vették kellőképpen figyelembe, mivel nem vonták be az Európai Gyógyszerügynökség új székhelyének kiválasztásához vezető folyamatba.

Az Európai Parlament emlékeztetni kíván társjogalkotói előjogaira és az ügynökségek és szervek elhelyezkedése kapcsán ragaszkodik a rendes jogalkotási eljárás teljes mértékű tiszteletben tartásához.

Az egyetlen közvetlenül megválasztott és az Unió polgárait képviselő uniós intézményként az Európai Parlament a demokratikus elv tiszteletben tartásának legfőbb védnöke az Unióban.

Az Európai Parlament elítéli a székhely új helyszínének kiválasztása érdekében követett eljárást, mely de facto megfosztotta az Európai Parlamentet előjogaitól, mivel nem vonták be ténylegesen a folyamatba, most azonban elvárják tőle, hogy rendes jogalkotási eljárás keretében egyszerűen erősítse meg a székhely új helyszíne tekintetében hozott választást.

Az Európai Parlament emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság decentralizált ügynökségekről kiadott, 2012-ben aláírt közös nyilatkozatához mellékelt közös megközelítés magában a nyilatkozatban elismertek szerint jogilag nem kötelező erejű, és hogy abban az intézmények jogalkotási hatásköreinek sérelme nélkül állapodtak meg.

Az Európai Parlament ezért ragaszkodik ahhoz, hogy az ügynökségek új székhelyének kiválasztására folytatott eljárást vizsgálják felül, és ebben a formában ne használják a jövőben.

Az Európai Parlament végül emlékeztetni kíván arra is, hogy a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (1) a három intézmény őszinte és átlátható együttműködés mellett kötelezte el magát, emlékeztetve a társjogalkotók Szerződésekben rögzített egyenlőségére.

A Tanács nyilatkozata az EBH-ról/az EMA-ról

Emlékeztetve arra, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság elkötelezte magát a jóhiszemű és átlátható együttműködés mellett, továbbá az EMA és az EBH áthelyezése során követett eljárás tükrében, amely egyedi helyzetre vonatkozott és nem teremt precedenst az uniós ügynökségek székhelyének jövőbeli kiválasztására nézve,

a Tanács emlékeztet a Szerződésekre, ugyanakkor elismeri, hogy az információcsere fokozása az ügynökségek székhelyének kiválasztásakor követendő jövőbeli eljárásoknak már a kezdeti szakaszában előnyt jelentene.

Az ilyen korai információcsere megkönnyítené a három intézmény számára a Szerződésekben foglalt jogaik gyakorlását a vonatkozó eljárások során.

A Tanács nyugtázza az EP kérését a 2012. évi, a decentralizált ügynökségekről szóló együttes nyilatkozat és közös megközelítés mielőbbi felülvizsgálatára irányulóan. Ennek keretében első lépésként felkéri a Bizottságot, hogy 2019 áprilisáig készítsen mélyreható elemzést az együttes nyilatkozatnak és a közös megközelítésnek a decentralizált ügynökségek székhelyének kiválasztása tekintetében történő végrehajtásáról. Ez az elemzés képezi majd az említett felülvizsgálat elindítását szolgáló további lépések mérlegelésének az alapját.

---

(1)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

---