# Eiropas Savienības C 379/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 379 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 10. novembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 379

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 10. novembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 379/01 | Komisijas Paziņojums — Komisijas skaidrojošais paziņojums par to finanšu pārskatu sagatavošanu, revīziju un publicēšanu, kuri iekļauti gada finanšu pārskatos, kas sagatavoti saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/815 par Eiropas vienoto elektronisko formātu (ESEF) | 1 |
| 2020/C 379/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9434 — UTC/Raytheon) (
  1
  ) | 8 |
| 2020/C 379/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9861 — Unilabs/Medbase/JV) (
  1
  ) | 9 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 379/01

Komisijas Paziņojums — Komisijas skaidrojošais paziņojums par to finanšu pārskatu sagatavošanu, revīziju un publicēšanu, kuri iekļauti gada finanšu pārskatos, kas sagatavoti saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/815 par Eiropas vienoto elektronisko formātu (ESEF)

ESEF

1

2020/C 379/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9434 — UTC/Raytheon) (
  1
  )

1

8

2020/C 379/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9861 — Unilabs/Medbase/JV) (
  1
  )

1

9

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 379/04 | Euro maiņas kurss — 2020. gada 9. novembris | 10 |
| 2020/C 379/05 | Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos 2019. gada 20. augustā Lieta M.8870 – E.ON/Innogy Ziņotāja dalībvalsts: Dānija | 11 |
| 2020/C 379/06 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums E.ON/Innogy (Lieta M.8870) | 14 |
| 2020/C 379/07 | Kopsavilkums Komisijas Lēmumam (2019. gada 17. septembris), ar ko koncentrācijas darījumu atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta M.8870 – E.ON/Innogy)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 6530) | 16 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2020/C 379/08 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 21 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 379/04

Euro maiņas kurss — 2020. gada 9. novembris

10

2020/C 379/05

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos 2019. gada 20. augustā Lieta M.8870 – E.ON/Innogy Ziņotāja dalībvalsts: Dānija

E.ON

Innogy

11

2020/C 379/06

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums E.ON/Innogy (Lieta M.8870)

E.ON

Innogy

14

2020/C 379/07

Kopsavilkums Komisijas Lēmumam (2019. gada 17. septembris), ar ko koncentrācijas darījumu atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta M.8870 – E.ON/Innogy)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 6530)

E.ON

Innogy

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 6530)

16

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2020/C 379/08

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

21

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 379/09 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 22 |
| 2020/C 379/10 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 29 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2020/C 379/09

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

22

2020/C 379/10

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

29

---

| | Labojumi |
| --- | --- |
| | Labojums dokumentā Atklāts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – GP/DSI/ReferNet_FPA/002/20 – ReferNet – Cedefop Eiropas profesionālās izglītības un apmācības ekspertu tīkls (PIA)( OV C 327, 5.10.2020. ) | 34 |

Labojumi

Labojums dokumentā Atklāts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – GP/DSI/ReferNet_FPA/002/20 – ReferNet – Cedefop Eiropas profesionālās izglītības un apmācības ekspertu tīkls (PIA)( OV C 327, 5.10.2020. )

ReferNet

Cedefop

( OV C 327, 5.10.2020. )

34

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 10.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 379/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 379/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Komisijas skaidrojošais paziņojums par to finanšu pārskatu sagatavošanu, revīziju un publicēšanu, kuri iekļauti gada finanšu pārskatos, kas sagatavoti saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/815 par Eiropas vienoto elektronisko formātu (ESEF)

(2020/C 379/01)

1.   Ievads

Šā skaidrojošā paziņojuma mērķis ir precizēt dažus spēkā esošus Savienības tiesību aktu noteikumus par to finanšu pārskatu sagatavošanu, revīziju un publicēšanu, kuri sagatavoti saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/815 (ESEF regulu) (1). Minētie ES noteikumi izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109/EK (2), kas grozīta ar Direktīvu 2013/50/ES (Pārredzamības direktīva), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/43/EK (3), kas grozīta ar Direktīvu 2014/56/ES (Revīzijas direktīva), un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES (Grāmatvedības direktīva) (4).

Šajā dokumentā paustie apgalvojumi un ieskati atspoguļo Eiropas Komisijas viedokli. Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību vienīgi Tiesai ir kompetence interpretēt Eiropas Savienības iestāžu tiesību aktus.

Ar ESEF regulu ir ieviests vienots elektroniskais ziņošanas formāts to emitentu gada finanšu pārskatiem, kuru vērtspapīri ir kotēti ES regulētajos tirgos. Regulā ir paredzēti vispārīgi noteikumi par Pārredzamības direktīvas 4. panta 2. punktā (5) definēto gada finanšu pārskatu formātu un konkrētāki noteikumi par tajos iekļauto finanšu pārskatu iezīmēšanu. Regulu nepiemēro pusgada finanšu pārskatiem, kas definēti Pārredzamības direktīvas 5. pantā.

ESEF regulā ir noteiktas šādas galvenās prasības:

| i) | emitenti sagatavo un publisko savus gada finanšu pārskatus paplašināmās hiperteksta iezīmēšanas valodas (XHTML) formātā; |
| --- | --- |

i)

emitenti sagatavo un publisko savus gada finanšu pārskatus paplašināmās hiperteksta iezīmēšanas valodas (XHTML) formātā;

| ii) | emitenti, kas sagatavo savus konsolidētos finanšu pārskatus saskaņā ar starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS), kuri pieņemti atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1606/2002 (SFPS, ko apstiprinājusi ES) (6), vai saskaņā ar SFPS, kas minēti Lēmuma 2008/961/EK 1. panta pirmās daļas a) punktā (SFPS, ko pieņēmusi SGSP) (7):






  — | iezīmē minētos konsolidētos finanšu pārskatus, izmantojot saskaņotu paplašināmu komerciālo pārskatu valodu (iXBRL), |
| --- | --- | --- |

ii)

emitenti, kas sagatavo savus konsolidētos finanšu pārskatus saskaņā ar starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS), kuri pieņemti atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1606/2002 (SFPS, ko apstiprinājusi ES) (6), vai saskaņā ar SFPS, kas minēti Lēmuma 2008/961/EK 1. panta pirmās daļas a) punktā (SFPS, ko pieņēmusi SGSP) (7):

—

iezīmē minētos konsolidētos finanšu pārskatus, izmantojot saskaņotu paplašināmu komerciālo pārskatu valodu (iXBRL),

| — | veic finanšu pārskatu piezīmju blokveida marķēšanu (8). |
| --- | --- |

—

veic finanšu pārskatu piezīmju blokveida marķēšanu (8).

iXBRL iezīmējumi atbilst ESEF taksonomijai, kas iekļauta ESEF regulas pielikumos un izstrādāta, pamatojoties uz SFPS taksonomiju, ko publicējis SFPS fonds.

XHTML formāts apvienojumā ar iXBRL iezīmējumiem nodrošina gada finanšu pārskatus gan cilvēklasāmā, gan mašīnlasāmā formātā, tādējādi uzlabojot gada finanšu pārskatos iekļautās informācijas pieejamību, analīzi un salīdzināmību.

Tiklīdz ESEF regula kļūs piemērojama, emitenti varēs izpildīt Pārredzamības direktīvā noteiktos publiskošanas pienākumus (9) tikai ar ESEF formātā sagatavotiem gada finanšu pārskatiem.

Komisija atzinīgi vērtē to, ka vairākas dalībvalstis ir grozījušas vai groza savus valsts noteikumus, lai pilnībā izpildītu Savienības tiesību aktu prasības saistībā ar ESEF. Komisija aicina visas dalībvalstis attiecīgā gadījumā savlaicīgi pabeigt šo procesu.

Šā paziņojuma saturs ir būtisks tiktāl, ciktāl kļuvusi piemērojama ESEF regula (10).

2.   Precizējumi par spēkā esošajiem Savienības noteikumiem attiecībā uz revīziju

2.1.   Vai apstiprinātajiem revidentiem ir jāsniedz revīzijas atzinums par to, vai gada finanšu pārskatos iekļautie finanšu pārskati atbilst attiecīgajām obligātajām prasībām, kas noteiktas ESEF regulā?

Savienības tiesību aktos ir noteikts, ka apstiprinātie revidenti (11) sniedz revīzijas atzinumu par to, vai gada finanšu pārskatos iekļautie finanšu pārskati atbilst attiecīgajām obligātajām prasībām, kas noteiktas ESEF regulā, t. i., ESEF regulas noteikumiem, kurus piemēro finanšu pārskatiem.

Tādu secinājumu var izdarīt, pamatojoties uz šādu juridisko analīzi:

| i) | saskaņā ar Pārredzamības direktīvas 4. panta 7. punktu emitenti, kuru vērtspapīri ir kotēti ES regulētajos tirgos, sagatavo savus gada finanšu pārskatus vienotā elektroniskajā ziņošanas formātā. Prasības attiecībā uz vienoto elektronisko ziņošanas formātu ir noteiktas ESEF regulā, kurā paredzēti vispārīgi noteikumi par gada finanšu pārskatu formātu (12) un konkrētāki noteikumi par tajos iekļauto finanšu pārskatu iezīmēšanu (13); |
| --- | --- |

i)

saskaņā ar Pārredzamības direktīvas 4. panta 7. punktu emitenti, kuru vērtspapīri ir kotēti ES regulētajos tirgos, sagatavo savus gada finanšu pārskatus vienotā elektroniskajā ziņošanas formātā. Prasības attiecībā uz vienoto elektronisko ziņošanas formātu ir noteiktas ESEF regulā, kurā paredzēti vispārīgi noteikumi par gada finanšu pārskatu formātu (12) un konkrētāki noteikumi par tajos iekļauto finanšu pārskatu iezīmēšanu (13);

| ii) | Pārredzamības direktīvas 4. panta 4. punktā noteikts, ka emitentu finanšu pārskatus revidē saskaņā ar Grāmatvedības direktīvu (14). Saskaņā ar Grāmatvedības direktīvas 34. panta 1. punktu sabiedriskas nozīmes struktūru, kas ietver inter alia emitentus, kuru vērtspapīri ir kotēti ES regulētajos tirgos (15), finanšu pārskatu revīziju veic apstiprinātie revidenti; |
| --- | --- |

ii)

Pārredzamības direktīvas 4. panta 4. punktā noteikts, ka emitentu finanšu pārskatus revidē saskaņā ar Grāmatvedības direktīvu (14). Saskaņā ar Grāmatvedības direktīvas 34. panta 1. punktu sabiedriskas nozīmes struktūru, kas ietver inter alia emitentus, kuru vērtspapīri ir kotēti ES regulētajos tirgos (15), finanšu pārskatu revīziju veic apstiprinātie revidenti;

| iii) | Revīzijas direktīvas 28. pantā noteikts, ka apstiprinātie revidenti iesniedz revīzijas rezultātus ar revīzijas ziņojumu. Minētajā revīzijas ziņojumā ietver apstiprinātā revidenta revīzijas atzinumu par to: i) vai finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu saskaņā ar attiecīgo finanšu pārskatu sagatavošanas sistēmu un ii) “attiecīgā gadījumā”, vai finanšu pārskati atbilst “obligātajām prasībām” (16); |
| --- | --- |

iii)

Revīzijas direktīvas 28. pantā noteikts, ka apstiprinātie revidenti iesniedz revīzijas rezultātus ar revīzijas ziņojumu. Minētajā revīzijas ziņojumā ietver apstiprinātā revidenta revīzijas atzinumu par to: i) vai finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu saskaņā ar attiecīgo finanšu pārskatu sagatavošanas sistēmu un ii) “attiecīgā gadījumā”, vai finanšu pārskati atbilst “obligātajām prasībām” (16);

| iv) | termins “obligātās prasības” Revīzijas direktīvas 28. panta 2. punkta c) apakšpunkta ii) punktā nozīmē juridiskās prasības, kas Savienības un/vai valsts līmenī noteiktas attiecībā uz finanšu pārskatu sagatavošanu. ESEF regulas 11. apsvērumā ir skaidri noteikts, ka prasības, kas paredzētas ESEF regulā, ir “obligātās prasības”; |
| --- | --- |

iv)

termins “obligātās prasības” Revīzijas direktīvas 28. panta 2. punkta c) apakšpunkta ii) punktā nozīmē juridiskās prasības, kas Savienības un/vai valsts līmenī noteiktas attiecībā uz finanšu pārskatu sagatavošanu. ESEF regulas 11. apsvērumā ir skaidri noteikts, ka prasības, kas paredzētas ESEF regulā, ir “obligātās prasības”;

| v) | termins “attiecīgā gadījumā” Revīzijas direktīvas 28. panta 2. punkta c) apakšpunkta ii) punktā nozīmē, ka gadījumos, kad Savienības un/vai valsts tiesību aktos ir paredzētas obligātas prasības, kas piemērojamas finanšu pārskatiem, apstiprinātie revidenti pārbauda šo pārskatu atbilstību minētajām obligātajām prasībām un sniedz revīzijas atzinumu. |
| --- | --- |

v)

termins “attiecīgā gadījumā” Revīzijas direktīvas 28. panta 2. punkta c) apakšpunkta ii) punktā nozīmē, ka gadījumos, kad Savienības un/vai valsts tiesību aktos ir paredzētas obligātas prasības, kas piemērojamas finanšu pārskatiem, apstiprinātie revidenti pārbauda šo pārskatu atbilstību minētajām obligātajām prasībām un sniedz revīzijas atzinumu.

Tāpēc apstiprinātajiem revidentiem ir jāpārbauda finanšu pārskatu atbilstība visām piemērojamajām obligātajām prasībām, arī attiecīgajām ESEF regulā noteiktajām obligātajām prasībām, kā sīkāk paskaidrots šā dokumenta 2.2. jautājumā, un jāsniedz revīzijas atzinums par to, vai finanšu pārskati atbilst minētajām prasībām.

Minēto juridisko analīzi apstiprina politikas mērķi, kas izklāstīti to Savienības tiesību aktu apsvērumos, kuri reglamentē biržas sarakstā iekļauto uzņēmumu finanšu pārskatu sagatavošanu, publicēšanu un revīziju. Šie politikas mērķi ir:

| i) | uzlabot finanšu pārskatu salīdzināmību un sabiedrības uzticēšanos tiem (17); |
| --- | --- |

i)

uzlabot finanšu pārskatu salīdzināmību un sabiedrības uzticēšanos tiem (17);

| ii) | nodrošināt augstu pārredzamības un salīdzināmības līmeni finanšu pārskatiem no uzņēmumiem, kuru vērtspapīri ir kotēti ES regulētajos tirgos (18); |
| --- | --- |

ii)

nodrošināt augstu pārredzamības un salīdzināmības līmeni finanšu pārskatiem no uzņēmumiem, kuru vērtspapīri ir kotēti ES regulētajos tirgos (18);

| iii) | nodrošināt sabiedrību trešo personu interešu aizsardzību (19); |
| --- | --- |

iii)

nodrošināt sabiedrību trešo personu interešu aizsardzību (19);

| iv) | nodrošināt saskaņotu pieeju attiecībā uz obligāto revīziju (20); |
| --- | --- |

iv)

nodrošināt saskaņotu pieeju attiecībā uz obligāto revīziju (20);

| v) | nodrošināt ieguldītāju augsta līmeņa aizsardzību visā Kopienā (21); un |
| --- | --- |

v)

nodrošināt ieguldītāju augsta līmeņa aizsardzību visā Kopienā (21); un

| vi) | atvieglot ziņošanu un vienkāršot par uzņēmumu sniegtās informācijas analīzi, salīdzināmību un piekļuvi tai (22). |
| --- | --- |

vi)

atvieglot ziņošanu un vienkāršot par uzņēmumu sniegtās informācijas analīzi, salīdzināmību un piekļuvi tai (22).

Lai nodrošinātu iekšējā tirgus integritāti un vienādu aizsardzības līmeni visiem finanšu pārskatu un gada finanšu pārskatu lietotājiem, būtu tiem jānodrošina vienāds aizsardzības līmenis neatkarīgi no tā, kā viņi piekļūst finanšu pārskatos ietvertajai informācijai (piemēram, izmantojot skenētus papīra dokumentus vai elektroniski strukturētus dokumentus).

2.2.   Atbilstība kurām ESEF regulā noteiktajām obligātajām prasībām jāpārbauda apstiprinātajiem revidentiem, lai sniegtu revīzijas atzinumu?

Lai sniegtu revīzijas atzinumu par to, vai finanšu pārskati atbilst “attiecīgajām obligātajām prasībām”, kas noteiktas ESEF regulā, apstiprinātie revidenti pārbauda emitentu finanšu pārskatu atbilstību ESEF regulas noteikumiem, kas piemērojami finanšu pārskatiem (23). “Attiecīgās obligātās prasības” ir šādas:

| i) | visus gada finanšu pārskatā iekļautos finanšu pārskatus sagatavo derīgā XHTML formātā (24); |
| --- | --- |

i)

visus gada finanšu pārskatā iekļautos finanšu pārskatus sagatavo derīgā XHTML formātā (24);

| ii) | visiem konsolidētajiem finanšu pārskatiem, kas sagatavoti saskaņā ar SFPS, ko apstiprinājusi ES, vai saskaņā ar SFPS, ko pieņēmusi SGSP (25);






  — | ESEF regulas II pielikumā norādīto publiskojamo informāciju iezīmē, ja šī informācija ir iekļauta minētajos konsolidētajos finanšu pārskatos, |
| --- | --- | --- |

ii)

visiem konsolidētajiem finanšu pārskatiem, kas sagatavoti saskaņā ar SFPS, ko apstiprinājusi ES, vai saskaņā ar SFPS, ko pieņēmusi SGSP (25);

—

ESEF regulas II pielikumā norādīto publiskojamo informāciju iezīmē, ja šī informācija ir iekļauta minētajos konsolidētajos finanšu pārskatos,

| — | visus iezīmējumus, arī brīvprātīgi iekļautos publiskojamās informācijas iezīmējumus, kuri nav minēti II pielikumā, veic atbilstoši šādām prasībām:






  — | tiem izmanto XBRL iezīmēšanas valodu, |
| --- | --- | --- |

—

visus iezīmējumus, arī brīvprātīgi iekļautos publiskojamās informācijas iezīmējumus, kuri nav minēti II pielikumā, veic atbilstoši šādām prasībām:

—

tiem izmanto XBRL iezīmēšanas valodu,

| — | tiem izmanto ESEF regulas VI pielikumā norādītos pamata taksonomijas elementus ar vistuvāko grāmatvedības nozīmi, ja vien nav izveidots paplašinājuma taksonomijas elements saskaņā ar ESEF regulas IV pielikumu, |
| --- | --- |

—

tiem izmanto ESEF regulas VI pielikumā norādītos pamata taksonomijas elementus ar vistuvāko grāmatvedības nozīmi, ja vien nav izveidots paplašinājuma taksonomijas elements saskaņā ar ESEF regulas IV pielikumu,

| — | iezīmējumi atbilst kopīgajiem noteikumiem par iezīmējumiem (26); |
| --- | --- |

—

iezīmējumi atbilst kopīgajiem noteikumiem par iezīmējumiem (26);

| iii) | attiecībā uz finanšu pārskatiem, kuri nav saskaņā ar SFPS sagatavotie konsolidētie finanšu pārskati (27):






  — | visi iezīmējumi, ko emitents iekļauj brīvprātīgi vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem, atbilst šādām prasībām:






  — | tiem izmanto XBRL iezīmēšanas valodu, |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

attiecībā uz finanšu pārskatiem, kuri nav saskaņā ar SFPS sagatavotie konsolidētie finanšu pārskati (27):

—

visi iezīmējumi, ko emitents iekļauj brīvprātīgi vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem, atbilst šādām prasībām:

—

tiem izmanto XBRL iezīmēšanas valodu,

| — | tiem izmanto īpašu taksonomiju, ko nodrošina dalībvalsts, kurā emitents ir reģistrēts, |
| --- | --- |

—

tiem izmanto īpašu taksonomiju, ko nodrošina dalībvalsts, kurā emitents ir reģistrēts,

| — | iezīmējumi atbilst kopīgajiem noteikumiem par iezīmējumiem (28). |
| --- | --- |

—

iezīmējumi atbilst kopīgajiem noteikumiem par iezīmējumiem (28).

2.3.   Vai revīzijas atzinumu par to, vai finanšu pārskati atbilst attiecīgajām obligātajām prasībām, kas noteiktas ESEF regulā, iekļauj revīzijas ziņojumā, vai atsevišķā ziņojumā?

Revīzijas atzinumu par to, vai finanšu pārskati atbilst attiecīgajām obligātajām prasībām, kas noteiktas ESEF regulā, iekļauj revīzijas ziņojumā.

Saskaņā ar Revīzijas direktīvas 28. pantu apstiprinātie revidenti iesniedz revīzijas rezultātus ar revīzijas ziņojumu. 28. panta 2. punkta c) apakšpunkta ii) punktā noteikts, ka revīzijas ziņojumā ietver revīzijas atzinumu par to, vai finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu saskaņā ar attiecīgo finanšu pārskatu sagatavošanas sistēmu, kā arī atzinumu par to, vai finanšu pārskati atbilst piemērojamajām “obligātajām prasībām”. Šajā gadījumā “obligātās prasības” atbilst “attiecīgajām obligātajām prasībām”, kas noteiktas ESEF regulā (sk. atbildi uz 2.2. jautājumu).

2.4.   Vai revīzijas ziņojumu iekļauj ESEF prasībām atbilstošā gada finanšu pārskatā, vai atsevišķā dokumentā, kuru publisko kopā ar ESEF prasībām atbilstošo gada finanšu pārskatu?

Spēkā esošajos Savienības tiesību aktos nav precizēts, vai revīzijas ziņojums būtu jāiekļauj gada finanšu pārskatā, vai jāpublisko kā atsevišķs dokuments kopā ar gada finanšu pārskatu.

Saskaņā ar Pārredzamības direktīvas 4. panta 4. punktu revīzijas ziņojumu “pilnībā publisko kopā ar gada finanšu pārskatu”. Ja nav spēkā īpaši noteikumi valsts / regulētā tirgus līmenī un ņemot vērā tehniskās iespējas konkrētajā gadījumā, emitenti var izvēlēties sev piemērotāko variantu.

2.5.   Vai trešo valstu emitentiem ir jāpublisko revīzijas ziņojums, kurā iekļauts revīzijas atzinums par to, vai finanšu pārskati gada finanšu pārskatos atbilst attiecīgajām obligātajām prasībām, kas noteiktas ESEF regulā?

Saskaņā ar Pārredzamības direktīvu trešo valstu emitentiem ir jāpublisko gada finanšu pārskati, kas sagatavoti saskaņā ar visām ESEF regulas prasībām, kopā ar revīzijas ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Revīzijas direktīvu. Tādējādi trešo valstu emitentiem ir pienākums nodrošināt, ka to revidenti sniedz revīzijas atzinumu par to, vai gada finanšu pārskatā iekļautie finanšu pārskati atbilst attiecīgajām obligātajām prasībām, kas noteiktas ESEF regulā.

Pārredzamības direktīvas 4. panta 4. punktā noteikts, ka finanšu pārskatus, kas jāpublicē jebkura emitenta (arī trešo valstu emitentu) gada finanšu pārskatos, revidē saskaņā ar 34. panta 1. punktu, 34. panta 2. punktu un 35. pantu Grāmatvedības direktīvā (kurā ir saistes norāde uz Revīzijas direktīvas 28. pantu). Minētie noteikumi attiecas attiecīgi uz revidentu pienākumu revidēt finanšu pārskatus un uz revīzijas ziņojuma saturu (29). Revīzijas ziņojuma saturam jāatbilst Revīzijas direktīvas 28. pantam, kurā noteikts, ka revidentam jāsniedz revīzijas atzinums par to, vai finanšu pārskati atbilst obligātajām prasībām, t. sk. attiecīgajām obligātajām prasībām, kas noteiktas ESEF regulā.

3.   Precizējumi par Savienības noteikumiem attiecībā uz elektroniskā paraksta izmantošanu

3.1.   Vai emitenti un/vai apstiprinātie revidenti izmanto elektronisko parakstu (“e-paraksts”), lai parakstītu attiecīgi gada finanšu pārskatus un/vai tajos iekļautos dokumentus, un/vai revīzijas ziņojumus?

Spēkā esošie Savienības tiesību akti neliedz emitentiem vai apstiprinātajiem revidentiem izmantot e-parakstu, lai parakstītu attiecīgi gada finanšu pārskatus, tajos iekļautos dokumentus vai revīzijas ziņojumus. Ja nav spēkā īpaši noteikumi valsts / regulētā tirgus līmenī, emitenti un/vai apstiprinātie revidenti var izvēlēties sev piemērotāko variantu, t. sk. parakstīties ar roku vai ar e-parakstu.

Lai gan Pārredzamības direktīvas 4. panta 4. punktā ir skaidri noteikts, ka emitentiem ir jāpublisko revīzijas ziņojums, ko ir parakstījuši par finanšu pārskatu revīziju atbildīgie revidenti (30), Savienības līmenī nav skaidri noteiktu prasību attiecībā uz to, vai un kā parakstīt gada finanšu pārskatus vai tajos iekļautos dokumentus. Tomēr prasības attiecībā uz parakstiem varētu būt noteiktas valstu tiesību aktos.

Jebkurā gadījumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 910/2014 (e-IDAS regula) (31) 25. panta 2. punktu, kurā noteikts, ka “kvalificēts elektronisks paraksts juridiskā spēka ziņā ir līdzvērtīgs parakstam ar roku”, kvalificēta e-paraksta izmantošana minēto ziņojumu parakstīšanai tiek uzskatīta par atbilstīgu parakstīšanas pienākuma izpildei.

4.   Precizējumi par Savienības noteikumiem attiecībā uz emitentu atbildību un saistībām

4.1.   Vai emitenta administratīvā, vadības vai uzraudzības struktūra atbild par gada finanšu pārskatu atbilstību ESEF regulas prasībām?

Emitenta administratīvā, vadības vai uzraudzības struktūra atbild par gada finanšu pārskatu sagatavošanu un publiskošanu saskaņā ar ESEF regulu.

Saskaņā ar Pārredzamības direktīvas 7. pantu par informācijas sagatavošanu un publiskošanu saskaņā ar inter alia Pārredzamības direktīvas 4. pantu atbild “vismaz emitents vai tā administratīvās, vadības vai uzraudzības struktūrvienības”. Pārredzamības direktīvas 4. panta 7. punktā ir noteikts, ka gada finanšu pārskatus sagatavo un publisko saskaņā ar ESEF regulu.

4.2.   Vai emitentiem savā gada finanšu pārskatā ir jāiekļauj paziņojums par atbildību attiecībā uz gada finanšu pārskata atbilstību ESEF regulai?

Savienības tiesību akti neliedz emitentiem brīvprātīgi, piemēram, gada finanšu pārskatā iekļautajā atbildības paziņojumā, sniegt īpašu paziņojumu par gada finanšu pārskata atbilstību ESEF regulai.

Pārredzamības direktīvas 4. panta 2. punkta c) apakšpunktā ir noteikts, ka gada finanšu pārskats ietver “ziņojumus, ko sagatavojušas emitenta atbildīgās personas, kuru vārdus un funkcijas skaidri norāda, par to, ka atbilstīgi minēto personu rīcībā esošajai informācijai finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā ar attiecīgo finanšu pārskatu sagatavošanas noteikumiem un sniedz patiesu un skaidru priekšstatu (..)”. Ja nav spēkā īpaši noteikumi valsts / regulētā tirgus līmenī, emitenti var izvēlēties sev piemērotāko variantu. Jebkurā gadījumā emitenta administratīvā, vadības vai uzraudzības struktūra atbild par ESEF prasībām atbilstoša gada finanšu pārskata sagatavošanu un publiskošanu saskaņā ar Pārredzamības direktīvas 7. pantu (sk. arī 4.1. jautājumu).

4.3.   Vai emitenti drīkst publiskot vēl citas gada finanšu pārskata versijas, kuras neatbilst ESEF un/vai kurās ietverti ESEF prasībām atbilstoši finanšu pārskati, kuru atbilstību ESEF nav pārbaudījuši apstiprinātie revidenti?

Savienības tiesību akti neliedz emitentiem publiskot (piemēram, savā tīmekļa vietnē) vēl citas gada finanšu pārskata versijas, kuras neatbilst ESEF vai kurās ietverti ESEF prasībām atbilstoši finanšu pārskati, kuru atbilstību ESEF nav pārbaudījuši apstiprinātie revidenti (32). Tomēr būtu skaidri jānorāda, ka šīs pārējās gada finanšu pārskata versijas, kuras neatbilst ESEF, ir neoficiālas versijas.

Pārredzamības direktīvas 4. pantā noteikts, ka emitentiem jāpublisko gada finanšu pārskati, kas sagatavoti saskaņā ar ESEF regulu. Tiklīdz ESEF regula kļūs piemērojama, emitenti varēs izpildīt Pārredzamības direktīvā noteiktos publiskošanas pienākumus tikai tad, ja publiskos ESEF prasībām atbilstošus gada finanšu pārskatus kopā ar revīzijas ziņojumu par finanšu pārskatiem, kas iekļauti gada finanšu pārskatos. Savienības tiesību akti neliedz publiskot (piemēram, emitentu tīmekļa vietnēs) vēl citas gada finanšu pārskata versijas, kuras neatbilst ESEF un/vai kurās ietverti nerevidēti finanšu pārskati, kuri atbilst ESEF prasībām, taču ar to nepietiek, lai nodrošinātu atbilstību Pārredzamības direktīvai.

5.   Precizējumi par Savienības noteikumiem attiecībā uz ESEF datņu izmantošanu citu Savienības līmeņa pienākumu izpildei

5.1.   Vai emitenti drīkst iesniegt ESEF prasībām atbilstošus finanšu pārskatus valsts uzņēmumu reģistrā, lai nodrošinātu atbilstību Grāmatvedības direktīvā paredzētajiem publicēšanas noteikumiem?

Sabiedrībām ar ierobežotu atbildību, kuru vērtspapīri ir kotēti ES regulētajos tirgos, Savienības tiesību akti neaizliedz izmantot revidētos finanšu pārskatus, kas sagatavoti un publicēti saskaņā ar ESEF regulu, lai izpildītu kādas citas juridiskās saistības, nevis tās, kas izriet no Pārredzamības direktīvas. Tāpēc Savienības tiesību akti neliedz īstenot valsts un/vai administratīvos noteikumus, kas emitentiem ļautu ESEF prasībām atbilstošus finanšu pārskatus iesniegt kā grāmatvedības dokumentus uzņēmumu reģistrā.

Grāmatvedības direktīvas 30. panta 1. punktā noteikts, ka sabiedrībām ar ierobežotu atbildību ir jāpublicē revidētie finanšu pārskati 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma, un attiecībā uz publicēšanas noteikumiem ietverta saistes norāde uz Direktīvu (ES) 2017/1132 (Uzņēmējdarbības tiesību direktīva). Uzņēmējdarbības tiesību direktīvas 16. pantā, kas attiecas uz sabiedrībām ar ierobežotu atbildību neatkarīgi no tā, vai to vērtspapīri ir kotēti ES regulētajos tirgos, noteikts, ka sabiedrībām jāiesniedz grāmatvedības dokumenti valsts uzņēmumu reģistrā.

Ne Grāmatvedības direktīvā, ne Uzņēmējdarbības tiesību direktīvā nav precizēts revidēto finanšu pārskatu sagatavošanas un iesniegšanas formāts, kas var būt elektronisks. Principā dalībvalstīm nav šķēršļu atļaut sabiedrībām ar ierobežotu atbildību, kuru vērtspapīri kotēti ES regulētajos tirgos, iesniegt ESEF prasībām atbilstošus finanšu pārskatus uzņēmumu reģistrā, lai izpildītu Grāmatvedības direktīvas 30. panta 1. punktā un Uzņēmējdarbības tiesību direktīvas 16. pantā paredzētos pienākumus.

6.   Precizējumi par Savienības noteikumiem attiecībā uz oficiāli noteiktajām sistēmām

6.1.   Vai oficiāli noteiktajās sistēmās drīkst izplatīt gada finanšu pārskatus arī citos formātos, izņemot ESEF?

Oficiāli noteiktās sistēmas (OAM) ir vajadzīgas vismaz to gada finanšu pārskatu izplatīšanai, kuri atbilst ESEF un kurus iesniedz emitenti.

Pārredzamības direktīvas 21. pantā ir noteikts pienākums dalībvalstīm izveidot oficiāli noteiktu sistēmu [regulētas informācijas] centralizētai glabāšanai un vieglas piekļuves nodrošināšanai galalietotājiem.

---

(1)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/815 (2018. gada 17. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/109/EK papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par vienotā elektroniskās ziņošanas formāta specifikāciju (OV L 143, 29.5.2019., 1. lpp.). Minētā deleģētā regula papildina 4. panta 7. punktu Direktīvā 2004/109/EK, kas grozīta ar Direktīvu 2013/50/ES.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/109/EK (2004. gada 15. decembris) par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK (OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.), kas grozīta ar Direktīvu 2013/50/ES.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/43/EK (2006. gada 17. maijs), ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK (OV L 157, 9.6.2006., 87. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).

(5)  4. panta 2. punktā noteikts, ka gada finanšu pārskati ietver revidētos finanšu pārskatus, vadības ziņojumu un emitenta paziņojumus par atbildību.

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 (2002. gada 19. jūlijs) par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.) ( (SGS regula).

(7)  Komisijas Lēmums 2008/961/EK (2008. gada 12. decembris) par noteiktu trešo valstu grāmatvedības standartiem un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem, ko izmanto trešo valstu vērtspapīru emitenti, lai sagatavotu konsolidētos finanšu pārskatus (OV L 340, 19.12.2008., 112. lpp.).

(8)  Šī prasība tiks ieviesta pakāpeniski saskaņā ar ESEF regulas II pielikumu.

(9)  Pārredzamības direktīvā ir noteiktas publiskošanas prasības attiecībā uz visu “regulēto informāciju”, un šajā kategorijā ietilpst arī gada finanšu pārskati. Turklāt saskaņā ar 9. panta 12. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/1129 (2017. gada 14. jūnijs) par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību regulētā tirgū, un ar ko atceļ Direktīvu 2003/71/EK (OV L 168, 30.6.2017., 12. lpp.) (Prospektu regula), emitenti savus gada finanšu pārskatus var iekļaut vispārējā reģistrācijas dokumentā (URD). Tikai tad, ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi, var uzskatīt, ka šādi emitenti ir izpildījuši pienākumu publicēt savu gada finanšu pārskatu saskaņā ar Pārredzamības direktīvu. Minētie nosacījumi ietver inter alia to, ka URD iekļautais gada finanšu pārskats atbilst Pārredzamības direktīvas 4. panta prasībām (ieskaitot ESEF izmantošanu).

(10)  Sk. ESEF regulas 8. pantu.

(11)  Šajā dokumentā ikvienu atsauci uz “apstiprinātajiem revidentiem” uzskata par atsauci uz “apstiprinātajiem revidentiem vai revīzijas uzņēmumiem”.

(12)  Sk. ESEF regulas 3. pantu.

(13)  Sk. ESEF regulas 4., 5. un 6. pantu.

(14)  Pārredzamības direktīvas 4. panta 4. punktā ir saistes norāde uz 51. un 51.a pantu Padomes Ceturtajā direktīvā 78/660/EEK (OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.) un uz 37. pantu Padomes Septītajā direktīvā 83/349/EEK (OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp.), kas tagad ir atceltas ar Grāmatvedības direktīvu (atbilstīgie noteikumi ir Grāmatvedības direktīvas 34. panta 1. punkts, 34. panta 2. punkts un 35. pants).

(15)  Sk. Grāmatvedības direktīvas 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

(16)  Sk. Revīzijas direktīvas 28. panta 2. punkta c) apakšpunkta ii) punktu, kas attiecas ne vien uz atsevišķiem finanšu pārskatiem, bet arī uz konsolidētajiem finanšu pārskatiem (kā noteikts tā paša panta 5. punktā).

(17)  Grāmatvedības direktīvas 55. apsvērums.

(18)  Regulas (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (SGS regula) 3. apsvērums.

(19)  7. apsvērums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1132 (2017. gada 14. jūnijs) attiecībā uz sabiedrību tiesību dažiem aspektiem (OV L 169, 30.6.2017., 46. lpp.) (Uzņēmējdarbības tiesību direktīva).

(20)  Revīzijas direktīvas 3. apsvērums.

(21)  Pārredzamības direktīvas 7. apsvērums.

(22)  Direktīvas 2013/50/ES (OV L 294, 6.11.2013., 13. lpp.), ar kuru groza Pārredzamības direktīvu, 26. apsvērums un ESEF regulas 4. apsvērums.

(23)  Norādījumi par to, kā pārbaudīt atbilstību attiecīgajām ESEF regulas obligātajām prasībām, ir iekļauti Eiropas Revīzijas pārraudzības struktūru komitejas izstrādātajās Pamatnostādnēs par revidentu iesaistīšanos finanšu pārskatos Eiropas vienotajā elektroniskajā formātā, sk. https://ec.europa.eu/info/files/191128-ceaob-guidelines-auditors-involvement-financial-statements_en.

(24)  ESEF regulas 3. pantu, kas paredz visu gada finanšu pārskatu sagatavošanu XHTML formātā, lasa saistībā ar Pārredzamības direktīvas 4. panta 2. punktu, kurā noteikts, ka gada finanšu pārskats ietver inter alia revidētos finanšu pārskatus. XHTML dokumentu validētājs bez maksas pieejams http://validator.w3.org/.

(25)  Sk. ESEF regulas 4. pantu.

(26)  Sk. ESEF regulas 6. pantu.

(27)  Sk. ESEF regulas 5. pantu. Šie noteikumi attiecas uz emitentiem, kas reģistrēti dalībvalstīs.

(28)  Sk. ESEF regulas 6. pantu.

(29)  Pārredzamības direktīvas 4. panta 4. punktā ir saistes norāde uz 51. un 51.a pantu Padomes Ceturtajā direktīvā 78/660/EEK un uz 37. pantu Direktīvā 83/349/EEK. Abas direktīvas 2013. gadā tika atceltas ar Grāmatvedības direktīvu. Saskaņā ar atbilstības tabulu norādes uz minētajiem atcelto direktīvu pantiem uzskata par norādēm uz Grāmatvedības direktīvas 34. panta 1. punktu, 34. panta 2. punktu un 35. pantu.

(30)  Revīzijas direktīvas 28. panta 4. punktā arī noteikts, ka revīzijas ziņojumu paraksta un datē apstiprinātais revidents.

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 910/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/93/EK (OV L 257, 28.8.2014., 73. lpp.).

(32)  Šīs pārējās versijas var ietvert, piemēram, gada finanšu pārskatus, kuri sagatavoti citā, nevis ESEF, formātā vai ir sagatavoti ESEF formātā, taču ietver ESEF prasībām atbilstošu finanšu pārskatu nerevidētu versiju (piemēram, gadījumos, kad ESEF prasībām atbilstoši gada finanšu pārskati publicēti citā valodā, nevis tajā, kurā veikta ESEF prasībām atbilstošo finanšu pārskatu revīzija).

---

| 10.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 379/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 379/8

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9434 — UTC/Raytheon)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 379/02)

Komisija 2020. gada 13. martā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu kopā ar 6. panta 2. punktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9434. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9434. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 10.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 379/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 379/9

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9861 — Unilabs/Medbase/JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 379/03)

Komisija 2020. gada 4. novembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9861. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9861. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 10.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 379/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 379/10

---

Euro maiņas kurss (1)

2020. gada 9. novembris

(2020/C 379/04)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1883 |
| JPY | Japānas jena | 124,67 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4476 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,90224 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,1970 |
| CHF | Šveices franks | 1,0778 |
| ISK | Islandes krona | 163,10 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,7101 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,475 |
| HUF | Ungārijas forints | 356,98 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4670 |
| RON | Rumānijas leja | 4,8655 |
| TRY | Turcijas lira | 9,5786 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6234 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5388 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,2128 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7378 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5950 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 321,43 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 18,1305 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,8475 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5640 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 710,47 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,8821 |
| PHP | Filipīnu peso | 57,213 |
| RUB | Krievijas rublis | 90,1763 |
| THB | Taizemes bāts | 36,101 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 6,2447 |
| MXN | Meksikas peso | 23,8949 |
| INR | Indijas rūpija | 87,6380 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1883

JPY

Japānas jena

124,67

DKK

Dānijas krona

7,4476

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,90224

SEK

Zviedrijas krona

10,1970

CHF

Šveices franks

1,0778

ISK

Islandes krona

163,10

NOK

Norvēģijas krona

10,7101

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,475

HUF

Ungārijas forints

356,98

PLN

Polijas zlots

4,4670

RON

Rumānijas leja

4,8655

TRY

Turcijas lira

9,5786

AUD

Austrālijas dolārs

1,6234

CAD

Kanādas dolārs

1,5388

HKD

Hongkongas dolārs

9,2128

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7378

SGD

Singapūras dolārs

1,5950

KRW

Dienvidkorejas vona

1 321,43

ZAR

Dienvidāfrikas rands

18,1305

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,8475

HRK

Horvātijas kuna

7,5640

IDR

Indonēzijas rūpija

16 710,47

MYR

Malaizijas ringits

4,8821

PHP

Filipīnu peso

57,213

RUB

Krievijas rublis

90,1763

THB

Taizemes bāts

36,101

BRL

Brazīlijas reāls

6,2447

MXN

Meksikas peso

23,8949

INR

Indijas rūpija

87,6380

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 10.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 379/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 379/11

---

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos

2019. gada 20. augustā

Lieta M.8870 – E.ON/Innogy

Ziņotāja dalībvalsts: Dānija

(2020/C 379/05)

Jurisdikcija

| 1. | Padomdevēja komiteja (9 dalībvalstis) piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums ir koncentrācija Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulas (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (“Apvienošanās regula”) (1) 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Padomdevēja komiteja (9 dalībvalstis) piekrīt Komisijai, ka paziņotajam darījumam piemīt Savienības dimensija saskaņā ar Apvienošanās regulas 1. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

2.

Produktu tirgu definīcija

| 3. | Padomdevēja komiteja (9 dalībvalstis) piekrīt Komisijas lēmuma projektā secinātajam, ka konkrēto produktu tirgu definīcija ir šāda:






  a) | elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība Vācijā, Čehijā un Ungārijā; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība Vācijā, Čehijā un Ungārijā;

| b) | elektroenerģijas sadale Vācijā, Čehijā un Ungārijā; |
| --- | --- |

b)

elektroenerģijas sadale Vācijā, Čehijā un Ungārijā;

| c) | elektroenerģijas mazumtirdzniecība Vācijā, Čehijā, Ungārijā, Slovākijā un Apvienotajā Karalistē; |
| --- | --- |

c)

elektroenerģijas mazumtirdzniecība Vācijā, Čehijā, Ungārijā, Slovākijā un Apvienotajā Karalistē;

| d) | apsildes elektroenerģijas mazumtirdzniecība Vācijā; |
| --- | --- |

d)

apsildes elektroenerģijas mazumtirdzniecība Vācijā;

| e) | gāzes lejupējā vairumtirdzniecība Čehijā; |
| --- | --- |

e)

gāzes lejupējā vairumtirdzniecība Čehijā;

| f) | gāzes sadale Vācijā, Čehijā un Ungārijā; |
| --- | --- |

f)

gāzes sadale Vācijā, Čehijā un Ungārijā;

| g) | gāzes mazumtirdzniecība Vācijā, Čehijā, Ungārijā, Slovākijā un Apvienotajā Karalistē; |
| --- | --- |

g)

gāzes mazumtirdzniecība Vācijā, Čehijā, Ungārijā, Slovākijā un Apvienotajā Karalistē;

| h) | uzskaite Vācijā un Apvienotajā Karalistē; |
| --- | --- |

h)

uzskaite Vācijā un Apvienotajā Karalistē;

| i) | e-mobilitāte Vācijā; |
| --- | --- |

i)

e-mobilitāte Vācijā;

| j) | ielu apgaismojums Ungārijā. |
| --- | --- |

j)

ielu apgaismojums Ungārijā.

Ģeogrāfisko tirgu definīcija

| 4. | Padomdevēja komiteja (9 dalībvalstis) piekrīt Komisijas lēmuma projektā secinātajam, ka konkrēto ģeogrāfisko tirgu definīcija ir šāda:






  a) | elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība Vācijā, Čehijā un Ungārijā; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība Vācijā, Čehijā un Ungārijā;

| b) | elektroenerģijas sadale Vācijā, Čehijā un Ungārijā; |
| --- | --- |

b)

elektroenerģijas sadale Vācijā, Čehijā un Ungārijā;

| c) | elektroenerģijas mazumtirdzniecība Vācijā, Čehijā, Ungārijā, Slovākijā un Apvienotajā Karalistē; |
| --- | --- |

c)

elektroenerģijas mazumtirdzniecība Vācijā, Čehijā, Ungārijā, Slovākijā un Apvienotajā Karalistē;

| d) | apsildes elektroenerģijas mazumtirdzniecība Vācijā; |
| --- | --- |

d)

apsildes elektroenerģijas mazumtirdzniecība Vācijā;

| e) | gāzes lejupējā vairumtirdzniecība Čehijā; |
| --- | --- |

e)

gāzes lejupējā vairumtirdzniecība Čehijā;

| f) | gāzes sadale Vācijā, Čehijā un Ungārijā; |
| --- | --- |

f)

gāzes sadale Vācijā, Čehijā un Ungārijā;

| g) | gāzes mazumtirdzniecība Vācijā, Čehijā, Ungārijā, Slovākijā un Apvienotajā Karalistē; |
| --- | --- |

g)

gāzes mazumtirdzniecība Vācijā, Čehijā, Ungārijā, Slovākijā un Apvienotajā Karalistē;

| h) | uzskaite Vācijā un Apvienotajā Karalistē; |
| --- | --- |

h)

uzskaite Vācijā un Apvienotajā Karalistē;

| i) | e-mobilitāte Vācijā; |
| --- | --- |

i)

e-mobilitāte Vācijā;

| j) | ielu apgaismojums Ungārijā. |
| --- | --- |

j)

ielu apgaismojums Ungārijā.

Novērtējums par ietekmi uz konkurenci

| 5. | Padomdevēja komiteja (9 dalībvalstis) piekrīt Komisijas novērtējumam, ka paziņotais darījums horizontālas nekoordinētas ietekmes dēļ būtiski kavētu efektīvu konkurenci šādos tirgos:






  a) | apsildes elektroenerģijas mazumtirdzniecība mājsaimniecībām un MVU Vācijā; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

apsildes elektroenerģijas mazumtirdzniecība mājsaimniecībām un MVU Vācijā;

| b) | ET publisko US uzstādīšana un ekspluatācija pie autostrādēm Vācijā; |
| --- | --- |

b)

ET publisko US uzstādīšana un ekspluatācija pie autostrādēm Vācijā;

| c) | elektroenerģijas mazumtirdzniecība lietotājiem ar pieslēgumu zemsprieguma tīklam Čehijā; |
| --- | --- |

c)

elektroenerģijas mazumtirdzniecība lietotājiem ar pieslēgumu zemsprieguma tīklam Čehijā;

| d) | gāzes mazumtirdzniecība mazajiem lietotājiem Čehijā; |
| --- | --- |

d)

gāzes mazumtirdzniecība mazajiem lietotājiem Čehijā;

| e) | gāzes mazumtirdzniecība lielajiem lietotājiem Čehijā; |
| --- | --- |

e)

gāzes mazumtirdzniecība lielajiem lietotājiem Čehijā;

| f) | elektroenerģijas mazumtirdzniecība liberalizēto pakalpojumu MVU lietotājiem Ungārijā; |
| --- | --- |

f)

elektroenerģijas mazumtirdzniecība liberalizēto pakalpojumu MVU lietotājiem Ungārijā;

| g) | elektroenerģijas mazumtirdzniecība lielajiem rūpnieciskajiem lietotājiem Ungārijā. |
| --- | --- |

g)

elektroenerģijas mazumtirdzniecība lielajiem rūpnieciskajiem lietotājiem Ungārijā.

| 6. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas novērtējumam, ka paziņotais darījums horizontālas nekoordinētas ietekmes dēļ būtiski nekavētu efektīvu konkurenci šādos ietekmētajos tirgos:






  a) | elektroenerģijas mazumtirdzniecība Slovākijā (6 dalībvalstis balsoja “par”, 2 dalībvalstis atturējās, 1 dalībvalsts balsoja “pret”); |
| --- | --- | --- |

6.

a)

elektroenerģijas mazumtirdzniecība Slovākijā (6 dalībvalstis balsoja “par”, 2 dalībvalstis atturējās, 1 dalībvalsts balsoja “pret”);

| b) | gāzes mazumtirdzniecība Slovākijā (7 dalībvalstis balsoja “par”, 2 dalībvalstis atturējās); |
| --- | --- |

b)

gāzes mazumtirdzniecība Slovākijā (7 dalībvalstis balsoja “par”, 2 dalībvalstis atturējās);

| c) | gāzes mazumtirdzniecība Apvienotajā Karalistē (9 dalībvalstis balsoja “par”); |
| --- | --- |

c)

gāzes mazumtirdzniecība Apvienotajā Karalistē (9 dalībvalstis balsoja “par”);

| d) | enerģijas (elektroenerģijas un gāzes) uzskaites pakalpojumi Apvienotajā Karalistē (9 dalībvalstis balsoja “par”). |
| --- | --- |

d)

enerģijas (elektroenerģijas un gāzes) uzskaites pakalpojumi Apvienotajā Karalistē (9 dalībvalstis balsoja “par”).

| 7. | Padomdevēja komiteja (9 dalībvalstis) piekrīt Komisijas novērtējumam, ka paziņotais darījums nehorizontālas ietekmes dēļ būtiski nekavētu efektīvu konkurenci šādos tirgos:






  a) | visi vertikāli ietekmētie tirgi Vācijā; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

visi vertikāli ietekmētie tirgi Vācijā;

| b) | visi vertikāli ietekmētie tirgi Čehijā; |
| --- | --- |

b)

visi vertikāli ietekmētie tirgi Čehijā;

| c) | visi vertikāli ietekmētie tirgi Ungārijā; |
| --- | --- |

c)

visi vertikāli ietekmētie tirgi Ungārijā;

| d) | visi vertikāli ietekmētie tirgi Slovākijā; |
| --- | --- |

d)

visi vertikāli ietekmētie tirgi Slovākijā;

| e) | visi vertikāli ietekmētie tirgi Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

e)

visi vertikāli ietekmētie tirgi Apvienotajā Karalistē.

Saistības

| 8. | Padomdevēja komiteja (9 dalībvalstis) piekrīt Komisijai, ka galīgās saistības, ko paziņotāja puse piedāvāja uzņemties 2019. gada 3. jūlijā, novērš būtisko kaitējumu efektīvai konkurencei, kas bija konstatēts lēmuma projektā. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka tad, ja pilnībā tiks izpildītas galīgās saistības, ko paziņotāja puse piedāvāja uzņemties 2019. gada 3. jūlijā, paziņotais darījums būtiski nekavētu efektīvu konkurenci iekšējā tirgū vai būtiskā tā daļā (8 dalībvalstis balsoja “par”, 1 dalībvalsts balsoja “pret”). |
| --- | --- |

9.

Saderība ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu

| 10. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums līdz ar to ir jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu un EEZ līguma 57. pantu (8 dalībvalstis balsoja “par”, 1 dalībvalsts balsoja “pret”).
  Ar šo apliecinu, ka Īrija, Slovēnija un Apvienotā Karaliste šajā Padomdevējas komitejas sanāksmē piedalījās ar videokonferences starpniecību un lūdza man parakstīt Padomdevējas komitejas atzinumu to vārdā. |
| --- | --- |

10.

Ar šo apliecinu, ka Īrija, Slovēnija un Apvienotā Karaliste šajā Padomdevējas komitejas sanāksmē piedalījās ar videokonferences starpniecību un lūdza man parakstīt Padomdevējas komitejas atzinumu to vārdā.

Padomdevējas komitejas sanāksmes priekšsēdētājs

Patrick LINDBERG

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

1

---

| 10.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 379/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 379/14

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums (1)

E.ON/Innogy

(Lieta M.8870)

(2020/C 379/06)

1.

Komisija 2019. gada 31. janvārī saņēma paziņojumu saskaņā ar Apvienošanās regulas (2) 4. pantu par ierosinātu koncentrācijas darījumu, kura rezultātā uzņēmums E.ON SE (“E.ON”, Vācija) iegūtu pilnīgu kontroli pār Innogy SE (“Innogy”, Vācija) darījumdarbību sadales un patērētāju risinājumu jomā un konkrētiem elektroenerģijas ražošanas aktīviem (turpmāk “ierosinātais darījums”) (3).

2.

2019. gada 7. martā Komisija pieņēma lēmumu sākt procedūru saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu (“procedūras sākšanas lēmums”). Minētajā lēmumā Komisija secināja, ka ierosinātais darījums rada nopietnas šaubas par tā saderību ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību horizontālas nekoordinētas ietekmes dēļ vairākos elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības tirgos Čehijā, Slovākijā, Ungārijā un Vācijā.

3.

E.ON2019. gada 20. martā iesniedza atbildi uz procedūras sākšanas lēmumu.

4.

Ņemot vērā, ka E.ON un Innogy savās atbildēs uz informācijas pieprasījumiem nebija iesnieguši pilnīgu informāciju, Komisija 2019. gada 25. un 29. martā pieņēma divus lēmumus saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 3. punktu, no kuriem pirmais bija adresēts E.ON un otrais – E.ON un Innogy. Ar šiem lēmumiem tika apturēta Apvienošanās regulas 10. panta 3. punkta pirmajā daļā minēto termiņu skaitīšana. E.ON (kopā ar Innogy attiecībā uz lēmumu, kas bija adresēts E.ON un Innogy) pilnīgas atbildes iesniedza attiecīgi 2019. gada 5. un 11. aprīlī. Attiecīgi pirmais termiņa apturējums ilga no 2019. gada 22. marta līdz 11. aprīļa dienas beigām.

5.

Ņemot vērā, ka RWE un Innogy savā atbildē uz informācijas pieprasījumu nebija iesnieguši pilnīgu informāciju, Komisija 2019. gada 30. aprīlī pieņēma vēl vienu lēmumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 3. punktu. Ar šo lēmumu tāpat tika apturēta Apvienošanās regulas 10. panta 3. punkta pirmajā daļā minēto termiņu skaitīšana. Innogy pilnīgu atbildi iesniedza 2019. gada 8. maijā, un tādējādi šī otrā apturēšana ilga no 2019. gada 29. aprīļa līdz 8. maija dienas beigām.

6.

Laikā no 2019. gada 7. februāra līdz 14. maijam es saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 5. pantu atzinu par ieinteresētajām trešām personām 18 uzņēmumus, kas darbojas tajos pašos vai saistītajos tirgos. Komisija procedūras laikā vairākkārt gan mutiski, gan rakstiski sazinājās ar šīm personām, tādējādi dodot tām iespēju paust viedokli par ierosināto darījumu, kā paredzēts Apvienošanās regulas īstenošanas regulas (4) 16. panta 1. punktā.

7.

2019. gada 7. jūnijā Komisija par 20 darbdienām pagarināja termiņu galīgā lēmuma pieņemšanai saskaņā ar Apvienošanās regulas 10. panta 3. punkta otrās daļas trešo teikumu.

8.

2019. gada 20. jūnijāE.ON Komisijai oficiāli iesniedza pirmo ierosināto saistību kopumu, par ko Komisija 2019. gada 21. jūnijā sāka tirgus viedokļa noskaidrošanu. 2019. gada 3. jūlijāE.ON Komisijai iesniedza pārskatītās saistības, kurās bija ņemti vērā noskaidrotie tirgus viedokļi (“galīgās saistības”).

9.

Komisija nebija izdevusi iebildumu paziņojumu saskaņā ar Apvienošanās regulas īstenošanas regulas (5) 13. panta 2. punktu. Tādējādi nebija oficiālas mutiskās uzklausīšanas saskaņā ar minētās regulas 14. pantu.

10.

2019. gada 7. augustā es saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 7.panta 2. punkta d) apakšpunktu un 3. punktu noraidīju divu ieinteresēto trešo personu kopīgu pieprasījumu piekļūt Komisijas argumentācijai, izmeklēšanas provizoriskajiem secinājumiem un paredzētajam lēmumam. Ņemot vērā ar šīm ieinteresētajām trešām personām konkrēti notikušo saziņu (vispārīgāk aprakstīta 6. punktā), tās bija pienācīgi informētas par procedūras būtību un priekšmetu, un tām bija dota iespēja efektīvi izmantot tiesības darīt zināmus to viedokļus par paziņotā koncentrācijas darījuma kaitējošo ietekmi uz tām. Ieinteresēto trešo personu tiesības tikt uzklausītām neietver tiesības tikt informētām par Komisijas paredzēto lēmumu, nedz arī par tā pamatojumu (6).

11.

Lēmuma projektā Komisija secina, ka galīgās saistības novērš efektīvas konkurences būtisku kavēšanu iekšējā tirgū vai ievērojamā tā daļā, ko pretējā gadījumā būtu radījis ierosinātais darījums. Līdz ar to lēmuma projektā atzīts, ka ierosinātais darījums ir saderīgs ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību, ja tiek pilnībā izpildītas galīgās saistības.

12.

Kopumā es uzskatu, ka šajā procedūrā ir tikusi nodrošināta procesuālo tiesību efektīva īstenošana.

Briselē, 2019. gada 5. septembrī

Joos STRAGIER

---

(1)  Saskaņā ar 16. un 17. pantu Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Lēmumā 2011/695/ES (2011. gada 13. oktobris) par uzklausīšanas amatpersonas amatu un darba uzdevumiem noteiktu konkurences lietu izskatīšanā (OV L 275, 20.10.2011., 29. lpp.) (“Lēmums 2011/695/ES”).

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās Regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.) (“Apvienošanās regula”).

2

(3)  Innogy pašlaik atrodas uzņēmuma RWE AG (“RWE”, Vācija) kontrolē. Ierosinātais darījums pieder pie kompleksa RWE un E.ON aktīvu apmaiņas darījuma. Atsevišķā lietā (lieta M.8871) RWE paziņoja Komisijai par plāniem iegūt kopīgu vai pilnīgu kontroli pār konkrētiem E.ON elektroenerģijas ražošanas aktīviem, un Komisija 2019. gada 26. februārī bez nosacījumiem apstiprināja šo darījumu.

3

Innogy

RWE AG

RWE

RWE

E.ON

RWE

E.ON

(4)  Komisijas Regula (EK) Nr. 802/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV L 133, 30.4.2004., 1. lpp.) (“Apvienošanās regulas īstenošanas regula”).

4

(5)  Komisijas Regula (EK) Nr. 802/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV L 133, 30.4.2004., 1. lpp.; labojums: OV L 172, 6.5.2004., 9. lpp.).

5

(6)  Skatīt spriedumu lietā Kaysersberg/Komisija, T-290/94, EU:T:1997:186, 105.–109. punkts.

6

Kaysersberg

---

| 10.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 379/16 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 379/16

---

Kopsavilkums Komisijas Lēmumam

(2019. gada 17. septembris),

ar ko koncentrācijas darījumu atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību

(Lieta M.8870 – E.ON/Innogy)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 6530)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2020/C 379/07)

Komisija 2019. gada 17. septembrī pieņēma lēmumu apvienošanās lietā saskaņā ar Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (1)
  un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu. Pilns lēmuma nekonfidenciālās versijas teksts lietas autentiskajā valodā ir pieejams Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/competition/index_en.html.

I.   PUSES

| (1) | Eiropas Komisija 2019. gada 31. janvārī saņēma paziņojumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 4. pantu par ierosinātu koncentrāciju (“koncentrācijas darījums”), kuras rezultātā uzņēmums E.ON SE (“E.ON”, Vācija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūtu pilnīgu kontroli pār Innogy SE (“Innogy”, Vācija) darījumdarbību sadales un patērētāju risinājumu jomā un konkrētiem elektroenerģijas ražošanas aktīviem (2). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | E.ON ir energouzņēmums, kas darbojas visā piegādes ķēdē, ieskaitot tādas darbības kā ražošana, vairumtirdzniecība, pārvade, sadale, mazumtirdzniecība un ar enerģētiku saistītas darbības (piemēram, uzskaite, e-mobilitāte utt.). E.ON darbojas vairākās dalībvalstīs, ieskaitot Zviedriju, Rumāniju, Itāliju, Poliju, Dāniju, Čehiju, Vāciju, Ungāriju, Slovākiju un AK. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Innogy, RWE pilnībā piederošs meitasuzņēmums, ir energouzņēmums, kas darbojas dažādos piegādes ķēdes posmos, ieskaitot tādas darbības kā sadale, mazumtirdzniecība un ar enerģētiku saistītas darbības (piemēram, uzskaite, e-mobilitāte utt.). Innogy darbojas vairākās dalībvalstīs, ieskaitot Beļģiju, Spāniju, Nīderlandi, Poliju, Franciju, Itāliju, Portugāli, Rumāniju, Horvātiju, Slovēniju, Čehiju, Vāciju, Ungāriju, Slovākiju un AK. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | E.ON kopā ar Innogy turpmāk ir saukti par “pusēm”. |
| --- | --- |

(4)

II.   DARĪJUMS

| (5) | Šajā koncentrācijas darījumā E.ON iegūtu pilnīgu kontroli pār Innogy. Koncentrācijas darījums tiktu īstenots, iegādājoties kapitāldaļas. Šis koncentrācijas darījums iekļaujas vērienīgā E.ON un RWE aktīvu apmaiņas darījumā, kura rezultātā E.ON galvenās darbības būs elektroenerģijas un gāzes sadales tīklu ekspluatācija, kā arī mazumtirdzniecība vairākās Eiropas valstīs, savukārt RWE koncentrēsies uz ražošanas un vairumtirdzniecības darbībām. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | E.ON no RWE meitasuzņēmuma Innogy iegūtu enerģijas sadales tīklu un lietotāju risinājumu darbības, kā arī noteiktus mazāk nozīmīgus elektroenerģijas ražošanas aktīvus, galvenokārt Innogy koģenerācijas stacijas (“apvērsti nodalāmie aktīvi”). RWE iegūtu lielāko daļu no E.ON darījumdarbības elektroenerģijas ražošanā no atjaunojamajiem energoresursiem un kapitāldaļu mazākumu divās kodolelektrostacijās, kuras jau pašlaik ekspluatē RWE. Turklāt RWE paturētu: a) Innogy atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas aktīvus (izņemot apvērsti nodalāmos aktīvus), b) 49 % no Innogy līdzdalības uzņēmumā Kärntner Energieholding Beteiligungs GmbH un c) 11 gāzes krātuves, kuras Innogy ekspluatē Vācijā un Čehijā (visi šie aktīvi kopā veido atpakaļnododamos aktīvus). RWE turklāt iegūtu tīri finansiālu mazākuma līdzdalību E.ON. Darījumu, kurā RWE iegūst E.ON Assets, Komisija atļāva ar 2019. gada 26. februāra lēmumu COMP/M.8871 – RWE/E.ON Transfer Assets. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Katra no abām aktīvu apmaiņas daļām ir uzskatāma par atsevišķu koncentrācijas darījumu. Šis lēmums attiecas uz koncentrācijas darījumu, kurā E.ON iegūtu kontroli pār Innogy. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Attiecīgo uzņēmumu kopējais apgrozījums pasaulē pārsniedz 5 miljardus EUR. Katra attiecīgā uzņēmuma apgrozījums Eiropas Savienībā pārsniedz 250 miljonus EUR, taču vienā dalībvalstī sasniegtais apgrozījums tiem nepārsniedz divas trešdaļas no kopējā apgrozījuma ES. Tāpēc paziņotajam darījumam piemīt ES dimensija. |
| --- | --- |

(8)

III.   PROCEDŪRA

| (9) | Komisijai radās nopietnas šaubas par šā koncentrācijas darījuma saderību ar iekšējo tirgu, un 2019. gada 7. martā tā pieņēma lēmumu par procedūras sākšanu saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu. E.ON savas rakstiskās piezīmes par minēto lēmumu iesniedza 2019. gada 20. martā un papildināja 2019. gada 8. un 20. maijā. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Šajā lietā termiņa ritējums galīgā lēmuma pieņemšanai tika divreiz apturēts saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 3. punktu: 2019. gada 22. martā (līdz 2019. gada 11. aprīlim) un 2019. gada 29. aprīlī (līdz 2019. gada 8. maijam). |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Pēc pušu pieprasījuma termiņš galīgā lēmuma pieņemšanai šajā lietā 2019. gada 7. jūnijā tika pagarināts vēl par 20 darbdienām saskaņā ar Apvienošanās regulas 10. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Lai kliedētu Komisijas sākotnējās bažas par konkurenci, puses detalizētu diskusiju rezultātā 2019. gada 20. jūnijā iesniedza Komisijai savu saistību projektu (“II posma saistības”). |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Komisija 2019. gada 21. jūnijā sāka tirgus viedokļa noskaidrošanu, lai novērtētu, vai II posma saistības būtu piemērotas tās norādīto bažu par konkurenci kliedēšanai. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | 2019. gada 4. jūlijā puses iesniedza galīgās saistības (“galīgās saistības”). |
| --- | --- |

(14)

IV.   NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS

| (15) | Pušu darbības pārklājas vairākās valstīs, taču visvairāk – Vācijā, Čehijā, Ungārijā, Slovākijā un Apvienotajā Karalistē (3). Katrā no šīm valstīm attiecībā uz dažām pušu darbībām pastāv būtiska horizontālā pārklāšanās. Turpmāk sniegts to kopsavilkums. |
| --- | --- |

(15)

1.   Vācija

1.1.   Tirgu definīcijas

| (16) | Elektroenerģijas mazumtirdzniecība. Tirgus, kas aptver elektroenerģijas mazumtirdzniecību galalietotājiem, Komisija parasti definē kā valsts mēroga tirgus, taču attiecībā uz Vāciju tā iepriekš ir lietojusi arī šaurāku definīciju (sadales tīkla (jeb sadales sistēmas operatora) līmenī). Šā lēmuma vajadzībām Komisija ir noteikusi, ka attiecībā uz lielajiem lietotājiem tirgus ir valsts mēroga, un, balstoties uz tirgus apsekojumu un ievērojot Vācijas Federālā karteļu biroja tirgus definīciju, ir secinājusi, ka i) ģeogrāfiskais tirgus parastās elektroenerģijas mazumtirdzniecībai mājsaimniecībām un mazajiem komerciālajiem lietotājiem pamatapgādes ietvaros ir vietēja mēroga tirgus, t. i., aptver tikai konkrēto pamatapgādes zonu, un ii) ģeogrāfiskais tirgus parastās elektroenerģijas mazumtirdzniecībai mājsaimniecībām un mazajiem komerciālajiem lietotājiem saskaņā ar īpašiem līgumiem ir valsts mēroga tirgus. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Apsildes elektroenerģijas mazumtirdzniecība. Komisijas izmeklēšanā konstatēts, ka vairāki elementi liecina par labu tam, lai tirgu definētu valsts mērogā, bet ir arī elementi, kas liecina par konkurences dinamiku vietējā mērogā. Tāpēc šā lēmuma vajadzībām tiek atstāts atklāts jautājums par to, vai Vācijas ģeogrāfiskais tirgus apsildes elektroenerģijas mazumtirdzniecībai mājsaimniecībām un MVU ir valsts mēroga tirgus ar spēcīgiem reģionālās konkurences elementiem tīkla zonu līmenī vai vietēja mēroga tirgus. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Gāzes mazumtirdzniecība. Komisija, balstoties uz savu novērtējumu, konstatēja, ka gāzes mazumtirdzniecības tirgus struktūra un darbība ir ļoti līdzīgas kā elektroenerģijas mazumtirdzniecības tirgum. Tāpēc Komisija gāzes mazumtirdzniecības tirgum izmanto to pašu ģeogrāfiskā tirgus definīciju kā attiecībā uz elektroenerģiju. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | E-mobilitāte. Šā lēmuma vajadzībām Komisija uzskata, ka i) elektrotransportlīdzekļu (ET) uzlādes staciju (US) vairumtirdzniecības tirgus ir valsts vai EEZ mēroga tirgus (jautājums atstāts atklāts), ii) ET privāto uzlādes staciju mazumtirdzniecības tirgus ir valsts mēroga tirgus, iii) tirgus, kas aptver ET publisko uzlādes staciju uzstādīšanu un ekspluatāciju pie autostrādēm, ir vietējs vai valsts mēroga tirgus ar vietējiem elementiem (jautājums atstāts atklāts), iv) tirgus, kas aptver ET publisko uzlādes staciju uzstādīšanu un ekspluatāciju ne pie autostrādēm, ir vietējs vai valsts mēroga tirgus ar vietējiem elementiem (jautājums atstāts atklāts), v) ET publisko uzlādes staciju abonēšanas pakalpojumiem ir valsts mēroga tirgus un vi) ET publisko uzlādes staciju “baltās etiķetes” pakalpojumiem ir valsts mēroga tirgus. |
| --- | --- |

(19)

1.2.   Novērtējums par ietekmi uz konkurenci

| (20) | Komisija novērtēja iepriekš aprakstītos ietekmētos tirgus un secināja, ka koncentrācijas darījums būtiski kavēs efektīvu konkurenci šādos tirgos: |
| --- | --- |

(20)

| (a) | Vācijas apsildes elektroenerģijas mazumtirdzniecības tirgus: Komisija nonāca pie šā secinājuma tāpēc, ka apsildes elektroenerģijas tirgus ir ļoti koncentrēts (apvienotos abi lielākie piegādātāji, kas darbojas valsts mērogā), puses sīvi konkurē savā starpā, ir maz reālu alternatīvu pusēm un ir augsti šķēršļi ieiešanai tirgū; |
| --- | --- |

(a)

| (b) | tirgus, kas aptver ET publisko US uzstādīšanu un ekspluatāciju pie autostrādēm Vācijā: Komisija nonāca pie šā secinājuma tāpēc, ka tā konstatēja pusēm piederošas US, kas atrodas tuvu viena otrai, kur nav konkurējošu ET US. |
| --- | --- |

(b)

2.   Čehija

2.1.   Tirgu definīcijas

| (21) | Elektroenerģijas mazumtirdzniecība. Savā līdzšinējā lēmumu pieņemšanas praksē Komisija bija atstājusi atklātu jautājumu par to, vai elektroenerģijas mazumtirdzniecības ģeogrāfiskais tirgus Čehijā ir valsts mēroga vai šaurāks. Šā lēmuma vajadzībām ģeogrāfiskais tirgus, kas aptver elektroenerģijas mazumtirdzniecību i) lietotājiem ar pieslēgumu augstsprieguma tīklam un ii) lietotājiem ar pieslēgumu zemsprieguma tīklam, ir definēts kā valsts mēroga tirgus, kaut arī konkurencē par elektroenerģijas mazumtirdzniecību lietotājiem ar pieslēgumu zemsprieguma tīklam ir vietēja mēroga elementi. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Gāzes mazumtirdzniecība. Savā līdzšinējā lēmumu pieņemšanas praksē Komisija bija atstājusi atklātu jautājumu par to, vai gāzes mazumtirdzniecības ģeogrāfiskais tirgus Čehijā ir valsts mēroga vai šaurāks. Šā lēmuma vajadzībām ģeogrāfiskais tirgus, kas aptver gāzes mazumtirdzniecību i) lielajiem lietotājiem un ii) mazajiem lietotājiem, ir definēts kā valsts mēroga tirgus, kaut arī konkurencē par gāzes mazumtirdzniecību mazajiem lietotājiem ir vietēja mēroga elementi. |
| --- | --- |

(22)

2.2.   Novērtējums par ietekmi uz konkurenci

| (23) | Komisija novērtēja iepriekš aprakstītos ietekmētos tirgus un secināja, ka koncentrācijas darījums būtiski kavēs efektīvu konkurenci šādos tirgos:






  (a) | tirgus, kas aptver elektroenerģijas mazumtirdzniecību lietotājiem ar pieslēgumu zemsprieguma tīklam Čehijā, par kuru Komisija nonāca pie šā secinājuma tāpēc, ka puses tajā ir vēsturiski pārstāvētas un ir sīvas konkurentes; |
| --- | --- | --- |

(23)

(a)

tirgus, kas aptver elektroenerģijas mazumtirdzniecību lietotājiem ar pieslēgumu zemsprieguma tīklam Čehijā, par kuru Komisija nonāca pie šā secinājuma tāpēc, ka puses tajā ir vēsturiski pārstāvētas un ir sīvas konkurentes;

| (b) | tirgus, kas aptver gāzes mazumtirdzniecību mazajiem lietotājiem Čehijā, par kuru Komisija nonāca pie šā secinājuma tāpēc, ka pusēm ir lielas tirgus daļas, puses tajā ir savstarpēji papildinoši vēsturiski pārstāvētas un ir sīvas konkurentes; |
| --- | --- |

(b)

tirgus, kas aptver gāzes mazumtirdzniecību mazajiem lietotājiem Čehijā, par kuru Komisija nonāca pie šā secinājuma tāpēc, ka pusēm ir lielas tirgus daļas, puses tajā ir savstarpēji papildinoši vēsturiski pārstāvētas un ir sīvas konkurentes;

| (c) | tirgus, kas aptver gāzes mazumtirdzniecību lielajiem lietotājiem Čehijā, par kuru Komisija nonāca pie šā secinājuma tāpēc, ka pusēm ir lielas tirgus daļas izkliedētā tirgū, kurā puses ir sīvas konkurentes. |
| --- | --- |

(c)

tirgus, kas aptver gāzes mazumtirdzniecību lielajiem lietotājiem Čehijā, par kuru Komisija nonāca pie šā secinājuma tāpēc, ka pusēm ir lielas tirgus daļas izkliedētā tirgū, kurā puses ir sīvas konkurentes.

3.   Ungārija

3.1.   Tirgu definīcijas

| (24) | Elektroenerģijas mazumtirdzniecība. Tirgu, kas aptver elektroenerģijas mazumtirdzniecību uzņēmumiem Ungārijā, Komisija iepriekš bija definējusi kā valsts mēroga tirgu, savukārt attiecībā uz mājsaimniecības lietotājiem – kā šaurāku nekā valsts mēroga tirgu (pa sadales sistēmas operatoru zonām). Balstoties uz Komisijas novērtējumu, šā lēmuma vajadzībām tiek uzskatīts, ka ģeogrāfiskais tirgus, kas aptver elektroenerģijas mazumtirdzniecību mājsaimniecības lietotājiem un MVU lietotājiem, kuri izmanto UPS, ir šaurāks nekā valsts mēroga tirgus (sadales sistēmas operatoru zonas). Tiek uzskatīts, ka ģeogrāfiskais tirgus, kas aptver elektroenerģijas mazumtirdzniecību liberalizēto pakalpojumu MVU lietotājiem un lielajiem rūpnieciskajiem lietotājiem, ir valsts mēroga tirgus. |
| --- | --- |

(24)

3.2.   Novērtējums par ietekmi uz konkurenci

| (25) | Komisija novērtēja iepriekš aprakstītos ietekmētos tirgus un secināja, ka koncentrācijas darījums būtiski kavēs efektīvu konkurenci šādos tirgos:






  (a) | tirgus, kas aptver elektroenerģijas mazumtirdzniecību liberalizēto pakalpojumu MVU lietotājiem Ungārijā, par kuru Komisija nonāca pie šā secinājuma tāpēc, ka apvienošanās darījums likvidētu būtisku konkurences spiedienu jau tā ļoti koncentrētā tirgū; |
| --- | --- | --- |

(25)

(a)

tirgus, kas aptver elektroenerģijas mazumtirdzniecību liberalizēto pakalpojumu MVU lietotājiem Ungārijā, par kuru Komisija nonāca pie šā secinājuma tāpēc, ka apvienošanās darījums likvidētu būtisku konkurences spiedienu jau tā ļoti koncentrētā tirgū;

| (b) | tirgus, kas aptver elektroenerģijas mazumtirdzniecību lielajiem rūpnieciskajiem lietotājiem Ungārijā, par kuru Komisija nonāca pie šā secinājuma tāpēc, ka puses ir sīvas konkurentes un apvienošanās darījums būtiski samazinātu faktisko konkurentu skaitu šajā tirgū. |
| --- | --- |

(b)

tirgus, kas aptver elektroenerģijas mazumtirdzniecību lielajiem rūpnieciskajiem lietotājiem Ungārijā, par kuru Komisija nonāca pie šā secinājuma tāpēc, ka puses ir sīvas konkurentes un apvienošanās darījums būtiski samazinātu faktisko konkurentu skaitu šajā tirgū.

4.   Slovākija

4.1.   Tirgus definīcija

| (26) | Elektroenerģijas mazumtirdzniecība: šā lēmuma vajadzībām Komisija uzskata, ka elektroenerģijas mazumtirdzniecības ģeogrāfiskais tirgus ir valsts mēroga tirgus, kaut arī tam ir izteikti reģionālie elementi. |
| --- | --- |

(26)

4.2.   Novērtējums par ietekmi uz konkurenci

| (27) | Komisija secināja, ka koncentrācijas darījuma rezultātā efektīva konkurence Slovākijā netiktu būtiski kavēta. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Attiecībā uz visiem trim ietekmētajiem Slovākijas tirgus segmentiem, kas aptver elektroenerģijas mazumtirdzniecību i) lietotājiem regulētajā segmentā, ii) mazajiem lietotājiem neregulētajā segmentā un iii) lielajiem rūpnieciskajiem lietotājiem, Komisija secināja, ka efektīva konkurence netiktu būtiski kavēta, jo puses nav sīvas konkurentes un citi piegādātāji rada lielāku konkurences spiedienu uz pusēm nekā puses savā starpā. Komisija izvērtēja arī to, vai, kaut arī būtiski neietekmēdams pašreizējo konkurences līmeni, koncentrācijas darījums varētu konkurenci ietekmēt nākotnē, radot potenciālās konkurences mazināšanos, taču izmeklēšanā ievāktais faktu materiāls nelika izdarīt tādu secinājumu. |
| --- | --- |

(28)

5.   Apvienotā Karaliste

5.1.   Tirgus definīcija

| (29) | Elektroenerģijas mazumtirdzniecība mājsaimniecībām un lielajiem rūpnieciskajiem lietotājiem: tāpat kā iepriekšējos lēmumos, Komisija uzskata, ka elektroenerģijas mazumtirdzniecības ģeogrāfiskais tirgus ir Lielbritānija. |
| --- | --- |

(29)

5.2.   Novērtējums par ietekmi uz konkurenci

| (30) | Komisija secināja, koncentrācijas darījuma rezultātā efektīva konkurence Apvienotajā Karalistē netiktu būtiski kavēta. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Attiecībā uz ietekmētajiem Lielbritānijas tirgus segmentiem, kas aptver elektroenerģijas mazumtirdzniecību i) mājsaimniecībām un ii) lielajiem rūpnieciskajiem lietotājiem, Komisija secināja, ka efektīva konkurence netiktu būtiski kavēta, jo pušu kopējā tirgus daļa ir mērena, puses nav sīvas konkurentes un šajā tirgū darbojas vairāki citi ticami konkurenti. |
| --- | --- |

(31)

V.   KOREKTĪVIE PASĀKUMI

| (32) | Lai kliedētu apzinātās bažas attiecībā uz konkurenci, puses iesniedza “galīgās saistības”, kurās bija izdarītas izmaiņas, ņemot vērā tirgus apsekojuma rezultātus. Galīgās saistības ir aprakstītas turpmāk. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Attiecībā uz apsildes elektroenerģiju Vācijā korektīvie pasākumi paredz atsavināt praktiski visas darbības, kas aptver EDG (E.ON galvenais meitasuzņēmums) lietotājus, kuri saskaņā ar īpašajiem līgumiem tiek apgādāti ar apsildes elektroenerģiju. Galīgās saistības attiecībā uz lietotājiem ar atsevišķiem skaitītājiem turklāt aptver visus attiecīgos elektroenerģijas īpašos līgumus ar mājsaimniecībām, kuri attiecas uz lietotājiem, kas tiek apgādāti ar apsildes elektroenerģiju. Atsavināmās darbības attiecībā uz šiem lietotājiem tiks sadalītas divos portfeļos, kurus abus kopā varēs iegādāties viens pircējs vai katru atsevišķi – divi pircēji. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | Attiecībā uz ET publisko US uzstādīšanu un ekspluatāciju pie autostrādēm Vācijā atsavināšana izpaužas kā E.ON pienākums pilnībā izbeigt atmesto uzlādes staciju (US tajās zonās, kurās bija horizontālā pārklāšanās) ekspluatāciju un noteiktu laiku neekspluatēt tās. Turklāt E.ON apņemas noteiktu laiku neekspluatēt papildu atmestās uzlādes stacijas (papildu US, kuras ekspluatē trešā persona un attiecībā uz kurām E.ON apsvēra iespēju noslēgt ekspluatācijas līgumu). |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Attiecībā uz gāzes mazumtirdzniecību mazajiem un lielajiem lietotājiem, kā arī elektroenerģijas mazumtirdzniecību lietotājiem ar pieslēgumu zemsprieguma tīklam Čehijā paredzēts atsavināt visu Innogy un saistīto uzņēmumu darbību, kas aptver elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecību Čehijā, kā arī vairākumu Innogy pārējo darbību Čehijā (4). |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Attiecībā uz elektroenerģijas mazumtirdzniecību liberalizēto pakalpojumu MVU lietotājiem un lielajiem rūpnieciskajiem lietotājiem Ungārijā paredzēts, ka E.ON atsavinās visas darbības, kas aptver elektroenerģijas mazumtirdzniecību liberalizēto pakalpojumu MVU lietotājiem un lielajiem rūpnieciskajiem lietotājiem Ungārijā. |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Komisija uzskata, ka ar galīgajām saistībām tiek pienācīgi kliedētas apzinātās bažas attiecībā uz konkurenci.






  (a) | Attiecībā uz apsildes elektroenerģiju Vācijā tiek novērsta lielākā daļa no attiecīgās konkurenci ierobežojošās pārklāšanās starp pušu darbībām valsts līmenī un vietējā sadales sistēmas operatoru līmenī un tiek radīts viens vai divi lieli pārreģionāli konkurenti, kas spēs augt un efektīvi konkurēt ar apvienoto uzņēmumu. |
| --- | --- | --- |

(37)

(a)

Attiecībā uz apsildes elektroenerģiju Vācijā tiek novērsta lielākā daļa no attiecīgās konkurenci ierobežojošās pārklāšanās starp pušu darbībām valsts līmenī un vietējā sadales sistēmas operatoru līmenī un tiek radīts viens vai divi lieli pārreģionāli konkurenti, kas spēs augt un efektīvi konkurēt ar apvienoto uzņēmumu.

| (b) | Attiecībā uz ET publisko US uzstādīšanu un ekspluatāciju pie autostrādēm Vācijā atsavināšana novērstu attiecīgās konkurenci ierobežojošās pārklāšanās starp pušu darbībām. |
| --- | --- |

(b)

Attiecībā uz ET publisko US uzstādīšanu un ekspluatāciju pie autostrādēm Vācijā atsavināšana novērstu attiecīgās konkurenci ierobežojošās pārklāšanās starp pušu darbībām.

| (c) | Attiecībā uz gāzes mazumtirdzniecību mazajiem un lielajiem lietotājiem, kā arī elektroenerģijas mazumtirdzniecību lietotājiem ar pieslēgumu zemsprieguma tīklam Čehijā atsavināšana novērstu attiecīgās konkurenci ierobežojošās pārklāšanās starp pušu darbībām. |
| --- | --- |

(c)

Attiecībā uz gāzes mazumtirdzniecību mazajiem un lielajiem lietotājiem, kā arī elektroenerģijas mazumtirdzniecību lietotājiem ar pieslēgumu zemsprieguma tīklam Čehijā atsavināšana novērstu attiecīgās konkurenci ierobežojošās pārklāšanās starp pušu darbībām.

| (d) | Attiecībā uz elektroenerģijas mazumtirdzniecību liberalizēto pakalpojumu MVU lietotājiem un lielajiem rūpnieciskajiem lietotājiem Ungārijā atsavināšana novērstu attiecīgās konkurenci ierobežojošās pārklāšanās starp pušu darbībām. |
| --- | --- |

(d)

Attiecībā uz elektroenerģijas mazumtirdzniecību liberalizēto pakalpojumu MVU lietotājiem un lielajiem rūpnieciskajiem lietotājiem Ungārijā atsavināšana novērstu attiecīgās konkurenci ierobežojošās pārklāšanās starp pušu darbībām.

VI.   SECINĀJUMS

| (38) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija secina, ka ierosinātais koncentrācijas darījums, ievērojot ar galīgajām saistībām ieviestās izmaiņas un konkrētus nosacījumus, tostarp to, ka Komisija atzīst atsavināmo darbību pircējus par piemērotiem, būtiski nekaitēs efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai būtiskā tā daļā. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Līdz ar to koncentrācijas darījums, ievērojot attiecīgos nosacījumus un pienākumus, tiek atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu un EEZ līguma 57. pantu. |
| --- | --- |

(39)

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  Vispirms E.ON pilnībā pārpirks Innogy. Pēc tam E.ON nodalīs lielāko daļu no Innogy darījumdarbības atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanas jomā, darījumdarbību gāzes glabāšanas jomā un līdzdalību uzņēmumā Kärntner Energieholding Beteiligungs GmbH un nodos šos aktīvus atpakaļ RWE.

(3)  Nebūtiska pārklāšanās pastāv arī Dānijā, Zviedrijā, Polijā, Rumānijā, Austrijā, Itālijā, Beļģijā, Nīderlandē un Francijā.

(4)  Paredzēts, ka Innogy sadales darbības Čehijā pārņems uzņēmums Macquarie, savukārt gāzes glabāšanas darbības Čehijā paturēs RWE.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 10.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 379/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 379/21

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

(2020/C 379/08)

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts tabulā.

| Aizlieguma datums un laiks | 01.10.2020. |
| --- | --- |
| Ilgums | 01.10.2020.–31.12.2020. |
| Dalībvalsts | Beļģija |
| Krājums vai krājumu grupa | LEZ/*8ABDE (īpašs nosacījums attiecībā uz LEZ/07.) |
| Suga | Megrimi (Lepidorhombus spp.) |
| Zona | 8.a, 8.b, 8.d un 8.e |
| Zvejas kuģu tips | --- |
| Atsauces numurs | 24/TQ123 |

Aizlieguma datums un laiks

01.10.2020.

Ilgums

01.10.2020.–31.12.2020.

Dalībvalsts

Beļģija

Krājums vai krājumu grupa

LEZ/*8ABDE (īpašs nosacījums attiecībā uz LEZ/07.)

Suga

Megrimi (Lepidorhombus spp.)

Zona

8.a, 8.b, 8.d un 8.e

Zvejas kuģu tips

---

Atsauces numurs

24/TQ123

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 10.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 379/22 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 379/22

---

Standarta grozījuma apstiprināšana
  ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā:
  paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 379/09)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“MUSCADET CÔTES DE GRANDLIEU”

PDO-FR-A0496-AM02

Paziņojuma datums: 15.9.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Ģeogrāfiskais apgabals

Atsauce uz oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru ir atjaunināta, ierakstot 2020. gadu.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

2.   Noteiktais zemesgabalu apgabals

Specifikācijas 1. nodaļas IV iedaļas 2. punktā aiz vārdu savienojuma “2018. gada 20. jūnijā” pievieno vārdu savienojumu “un 2020. gada 17. jūnijā”.

Šis grozījums izdarīts, lai pievienotu datumu, kurā kompetentā valsts iestāde apstiprināja ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā ietilpstošā noteiktā zemesgabalu apgabala demarkācijas izmaiņas. Zemesgabalu apgabala robežu noteikšana nozīmē ar attiecīgo aizsargāto cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta ražošanai piemērotu zemesgabalu noteikšanu ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

3.   Tiešās apkaimes apgabals

Ģeogrāfiskais apgabals ir pārskatīts pēc pašvaldību apvienošanas, kuras rezultātā ir mainījušies vairāku pašvaldību nosaukumi.

Pašvaldību nosaukumi “Saint-Géréon” un “Ancenis” tika aizstāti ar pašvaldības nosaukumu “Ancenis-Saint-Géréon”. Pašvaldības nosaukums “Saint-Hilaire-de-Loulay” tika aizstāts ar vārdkopu “Montaigu-Vendée tikai attiecībā uz Saint-Hilaire-de-Loulay deleģētās pašvaldības teritoriju”.

Šis redakcionāls grozījums tiešās apkaimes apgabalu nemaina.

Šā grozījuma rezultātā ir jāgroza vienotā dokumenta 9. punkts.

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

“Muscadet Côtes de Grandlieu”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīni |
| --- | --- |

1.

Vīni

4.   Vīna vai vīnu apraksts

Produkts ir nedzirkstoši sausie baltvīni.

Vīniem ir šādas īpašības:

| — | minimālā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 10 %, |
| --- | --- |

—

minimālā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 10 %,

| — | maksimālais fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs ir 3 grami uz litru, |
| --- | --- |

—

maksimālais fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs ir 3 grami uz litru,

| — | gaistošo skābju maksimālais saturs ir 10 miliekvivalenti uz litru, |
| --- | --- |

—

gaistošo skābju maksimālais saturs ir 10 miliekvivalenti uz litru,

| — | pēc bagātināšanas maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija ir 12 %. |
| --- | --- |

—

pēc bagātināšanas maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija ir 12 %.

Kopējais skābums, kopējais sēra dioksīda saturs un spirta kopējā tilpumkoncentrācija ir tādi, kādi noteikti noteikts Eiropas Savienības tiesiskajā regulējumā. Produkts ir nedzirkstoši sausie baltvīni.

Tiem ir intensīvs aromāts, kurā dominē augļainums, ko reizēm pastiprina jodēta smarža; vīnu garšas līdzsvars kopumā vērsts uz svaigumu.

Vīnu ilgstoša kopšana var tiem piešķirt bagātīgāku garšu un labu izturētības potenciālu.

Vīnus fasē ļoti rūpīgi, lai saglabātu un pastiprinātu to aromātu daudzveidību.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %): | |
| Minimālais kopējais skābums: | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalenti uz litru): | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligrami uz litru): | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %):

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %):

Minimālais kopējais skābums:

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalenti uz litru):

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligrami uz litru):

5.   Vīndarības metodes

a)   Īpašās vīndarības metodes

Audzēšanas prakse

Vīnogulāju stādījumu minimālā biezība ir 6 500 vīnkoku uz hektāru.

Rindstarpu attālums nedrīkst būt lielāks par 1,50 metriem, bet atstatums starp vienas rindas vīnogulājiem ir no 0,90 līdz 1,10 metriem.

Vīnogulājus, uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par 12 vīnstīgu pumpuriem, apgriež:

| — | vai nu īsi, atstājot ne vairāk par 5 augļzariem uz vienu augu, |
| --- | --- |

—

vai nu īsi, atstājot ne vairāk par 5 augļzariem uz vienu augu,

| — | vai arī pēc vienkāršās Gijo (Guyot) metodes. |
| --- | --- |

—

vai arī pēc vienkāršās Gijo (Guyot) metodes.

Apgriešana ir jāpabeidz pirms pumpuru izplaukšanas jeb Eihorna (Eichhorn) un Lorenca (Lorentz) skalas 5. fāzē.

Neatkarīgi no apgriešanas veida, vīnkokiem var atstāt 4 papildu vīnstīgu pumpurus uz vienu vīnkoku, ja fenoloģiskajā fāzē, kas atbilst 11 vai 12 izplaukušām lapām, augļzaru skaits uz vīnkoku gadā nav lielāks par 12.

Vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

Novāktās vīnogu ražas termiska apstrāde temperatūrā, kas nepārsniedz –5 °C, ir aizliegta.

Pēc bagātināšanas kopējā spirta tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 12 %.

No spirta rūgšanas procesa beigām vismaz līdz tā gada 1. martam, kas ir pēc ražas novākšanas, vīnus iztur uz smalkajām vīndarības nogulsnēm. Uz smalkajām vīndarības nogulsnēm vīnus turpina turēt arī tad, kad tie tiek fasēti vai pirmo reizi izvesti no vīndarīšanas pagrabiem.

Papildus iepriekš minētajiem noteikumiem vīndarības praksē attiecībā uz vīniem tiek ievēroti arī pienākumi, kas noteikti Kopienas tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā (code rural et de la pêche maritime).

b)   Maksimālais ražas iznākums

66 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Visi ražošanas posmi notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kas apstiprināts Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūta kompetentās valsts komitejas sanāksmē 2017. gada 15. jūnijā. Dienā, kad kompetentā valsts komiteja apstiprināja šo specifikāciju, minētais apgabals, pamatojoties uz 2018. gada oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru, aptvēra šādu pašvaldību vai pašvaldību daļu teritoriju:

| — | Loire-Atlantique departamentā: Le Bignon (daļēji), Bouaye, Brains, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Geneston, Legé (partie), La Limouzinière, La Planche, Montbert (daļēji), Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne (daļēji), Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières (daļēji), Vieillevigne (daļēji), |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique departamentā: Le Bignon (daļēji), Bouaye, Brains, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Geneston, Legé (partie), La Limouzinière, La Planche, Montbert (daļēji), Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne (daļēji), Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières (daļēji), Vieillevigne (daļēji),

| — | Vendée departamentā: Rocheservière, Saint-Philbert-de-Bouaine. |
| --- | --- |

—

Vendée departamentā: Rocheservière, Saint-Philbert-de-Bouaine.

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

‘Melon B’

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

a)   Saikni veidojošo dabas faktoru apraksts

Vīndārzs, kurā audzē ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta “Muscadet Côtes de Grandlieu” iegūšanai izmantojamās vīnogas, ir izvietots galvenokārt pakalnos, kas ieskauj Granljē (Grandlieu) ezeru, un tādu ūdensteču krastos (tostarp Logne, Boulogne un Ognon upes krastos), kuras vīndārzu apgādā ar ūdeni; vīndārzs ir izvietots arī Acheneau upes nogāzēs – vietā, kurā Acheneau upe pilda promtekas funkcijas un ietek Luāras (Loire) grīvā starp Nanti (Nantes) un Sentnazēru (Saint-Nazaire). Ģeogrāfiskais apgabals aptver Loire-Atlantique un Vendée departamentu daļu un Nantes pilsētas dienvidu daļu, netālu no Atlantijas okeāna krastiem. Šī daļa ir ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Muscadet” apzīmētā ģeogrāfiskā apgabala vistālāk uz rietumiem izvietotā daļa. Vīnogulāji ir iestādīti atsevišķos zemesgabalos, kuru vērsums ir vislābāk piemērots vīnogu ražas izaudzēšanai; bieži vien šie zemesgabali ir izolēti un paredzēti tikai un vienīgi lopkopībai un kultūraugu audzēšanai.

Ņemot vērā piekrastes tuvumu, ģeogrāfiskajā apgabalā ir īpaši mērens okeāna klimats ar pavisam nelielajām temperatūras svārstībām visa gada garumā. Ziemā Granljē ezers veido vislielāko saldūdens krātuvi kontinentālajā Francijā, un veicina gaisa temperatūras paaugstināšanos, ievērojami mazinot salnu biežumu. Tas, ka starp krastu un vīndārzu nav būtiska reljefa, veicina mākoņus nesošo jūras vēju strauju cirkulāciju, ievērojami samazinot nokrišņu daudzumu ģeogrāfiskajā apgabalā, un nodrošina vairāk saulainu dienu, nekā kontinenta iekšienē. Vasarā temperatūra parasti nav augsta, un Granljē ezera radītais mitrums mīkstina retos karstuma viļņus.

Ģeogrāfiskās zonas ģeoloģisko struktūru galvenokārt veido metamorfie, vizlas slānekļa un gneisa ieži, kā arī plaši bāzisko, amfibolīto, eklogīto un prasinīto iežu slāņi. Zemajos apvidos, kas izvietoti apkārt Granljē ezeram, cilmiezi vietām klāj terciārie nogulumi, kurus galvenokārt veido smilts ar dažādu māla un oļu proporciju. Augsnes, kas veidojas uz šīm dažādajām formācijām, parasti ir veselīgas, irdenas un filtrējošas brūnzemes augsnes. Attiecībā uz izmantojamību jāteic, ka vīnogu ražas novākšanai noteikto zemesgabalu apgabalu stingri ierobežo pakalni, kuri atrodas atklātās vietās, kas galvenokārt vai parasti ir apstādīti ar vīnkokiem, un zemesgabali ar seklu un mēreni auglīgu augsni, kurai ir laba uzsiltspēja un neliela ūdensietilpība.

b)   Saikni veidojošo cilvēkfaktoru apraksts

Kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Muscadet Côtes de Grandlieu” vīndārzs ir mantojis senas vīnkopības tradīcijas. Viduslaikos sāls ceļš no Burgnefas (Bourgneuf) līča un Nuārmutjē salas (Noirmoutier) veda pāri Granljē ezeram, nodrošinot vīna apgādi. Kopš tā laika turpinājās aktīva tirdzniecība ar Īriju un ķeltu zemēm. Vēlāk viduslaiku vīndārzs paplašinājās Buzay (Acheneau krastos) un Villeneuve (Ognon krastā) abatiju ietekmē.

Kopš 14. gadsimta, pateicoties Ziemeļeiropas flotes klātbūtnei Burgnefas līcī, vīndārzs ir piedzīvojis komercdarbības uzplaukumu. 16. gadsimtā baltvīna ražošanu ir veicinājis tirdzniecības pieprasījums no Nīderlandes. Reģionā savu vietu iekaroja vīnogu šķirne ‘Melon B’, kura kopš 17. gadsimta vidus ir apzīmēta ar nosaukumu “Muscadet”. 18. gadsimta beigās trešā daļa Saint-Philbertde-Grand-Lieu draudzes zemju jau ir apstādīta ar vīnkokiem. Otrās impērijas laikā šajā pašvaldībā bija apstādīti jau 750 hektāri vīnogulāju.

Pēc filokseras uzliesmojuma vīndārzus atjaunoja ar potētiem stādiem, izmantojot jaunas metodes, piemēram, apgriešanu pēc Gijo metodes un stādīšanu rindās. Kopš tā laika ražošanas zinātība ir labi kodificēta, izvēloties vienīgi vīnogu šķirni ‘Melon B’, uzturot palielinātu stādīšanas biezību, pārvaldot vīnogulāju noslodzi un ražas apjomu, ražu novācot pilnbriedā.

Lai varētu ražot bagātīgākus un sarežģītākus vīnus, vīndari apstiprināja īpašu tehnisko vīndarības metodi, “Nantes metodi”, kas paredz vīnus nenolejot izturēt uz smalkajām vīndarības nogulsnēm vismaz vienu ziemu, – šī zinātība radusies no vīndaru ieraduma labākā vīna mucu paturēt gaidāmo svētku atzīmēšanai un vīnu tajā atstāt uz nogulsnēm. Šāda kopšanas metode vīnam piešķir piesātinātību un sulīgumu, to bagātinot, it īpaši ar monoproteīniem un citām sastāvdaļām, kas rodas rauga šūnu sieniņu autolīzē. Turklāt šī metode, kas paredz neveikt nekādas manipulācijas ar vīniem un turēt tos ar oglekļa dioksīdu piesātinātā atmosfērā, stingri ierobežojot oksidēšanos un gaistošo savienojumu izdalīšanos, ļauj spirta fermentācijas gaitā veidojušos aromātus saglabāt līdz pavasarim un vēl ilgāk. Vīnu kopšanas laikā tie bagātinās arī ar trešējiem aromātiem. Vīnogās, misā un vīnos, kas iegūti no vīnogu šķirnes ‘Melon B’, ir liela glikozīdu aromātu prekursoru koncentrācija. Šīm molekulām, kas sastāv no aglikoniem, kuri saistīti ar cukuriem, nav smaržas. Dažādu ķīmisku un fermentācijas procesu ietekmē β-glikozīdu saišu sairšana veido spēcīgas smaržas komponentus, pārsvarā monoterpēnus un C13-norizopreneīdus, un rada galvenokārt β-damaskonus, vielu, kura ir pazīstama ar tās būtisko lomu vīnu augļainuma aromāta nianšu veicināšanā. Vīna ražotāji ir ieguvuši īpašu zinātību, kā mucās vīnu aizsargāt no oksidēšanās un kā rūpīgi to iepildīt pudelēs, lai smaržu atbrīvošanās notiktu pēc iespējas ilgāk un vīns būtu sarežģītāks.

Kopš 1937. gada attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala labākās vīnkopības vietas tiek apzīmētas ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu “Muscadet”. Tā kā vīna ražotāji vēlējās panākt, lai labākajās nogāzēs ražotais vīns gūtu lielāku atzinību, 1955. gadā tie iesniedza pieteikumu kontrolēta cilmes vietas nosaukuma saņemšanai; 1979. gadā šis pieteikums tika iesniegts atkārtoti. Visbeidzot, kontrolēts cilmes vietas nosaukums “Muscadet Côtes de Grandlieu” tika piešķirts saskaņā ar 1994. gada 29. decembra dekrētu. Vīnus drīkst apzīmēt ar tradicionālo norādi “uz nogulsnēm” (“sur lie”), kura attiecībā uz “Muscadet” tika noteikta 1977. gadā un saskaņā ar kuru, lai ierobežotu vīna noliešanu no nogulsnēm un dekantēšanu, vīnus pudelēs pilda vīndarīšanas pagrabos nākamajā gadā pēc ražas novākšanas.

2016. gadā ražošanas platība aizņem aptuveni 250 hektārus, kurus apsaimnieko aptuveni 80 ražotāji. Pārdotais apjoms gadā ir aptuveni 12 000 hektolitru, no kuriem lielākā daļa tiek apzīmēta ar norādi “uz nogulsnēm” (“sur lie”).

2.   Informācija par produkta kvalitāti un īpašībām

Ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu “Muscadet Côtes de Grandlieu” apzīmētie vīni ir nedzirkstoši sausie baltvīni. Tiem ir intensīvs aromāts, kurā dominē augļainums, ko reizēm pastiprina jodēta smarža; vīnu garšas līdzsvars kopumā vērsts uz svaigumu. Vīnu ilgstoša kopšana var tiem piešķirt bagātīgāku garšu un labu izturētības potenciālu. Vīnus fasē ļoti rūpīgi, lai saglabātu un pastiprinātu to aromātu daudzveidību.

Vīni, kurus apzīmē ar norādi “uz nogulsnēm”, mutē parasti rada līdzsvaru, kas vairāk vērsts uz piesātinātību, sarežģītāku smaržu buķeti, un tiem var piemist viegls dzirkstīgums, kuru rada atlikušais oglekļa dioksīds, kas izveidojies spirta fermentācijas procesā. Lai saglabātu svaigumu, aromātu bagātību un endogēno oglekļa dioksīdu, kopšanas laikā vīnus sargā no oksidēšanās. Tā kā oglekļa dioksīda saturs ir pārāk augsts fasēšanai mīkstos konteineros, šos vīnus pilda pudelēs, un iepildīšanas laikā ir nepieciešama īpaša rūpība.

3.   Cēloņsakarības

Ģeogrāfiskajā apgabalā valda klimats, kuru tieši ietekmē tuvu esošais Atlantijas okeāns un Granljē ezers, tāpēc ziemas šajā apgabalā ir ļoti maigas. Vietējais klimats apvienojumā ar to, ka lielākajā daļā zemesgabalu ir pārsvarā tīri smilšainas augsnes, nodrošina vīnogulāju ļoti agrīno veģetācijas periodu. Vīnogulāji visā augšanas laikā bauda garas un saulainas dienas, tāpēc raža paspēj nogatavoties pirms rudens lietavām. Šī agrīnā vīnogu nobriešana jau tad, kad vīni vēl ir jauni, nosaka vīnu atvērto un dzīvīgu raksturu.

Sadēdējušie metamorfie ieži, kas veido ģeoloģisko pamatu un augsnes rupjo sastāvu, vīnkokiem ļauj dziļi iesakņoties, nodrošinot tiem mērenu un regulāru ūdens padevi, kas veicina ogu nogatavošanos. Vasaras svaigums ļauj labi saglabāties trauslajiem aromātu prekursoriem, kas atrodami vīnogu šķirnes ‘Melon B’ ogās. Okeāna brīze aizsargā vīnogas no dažādām slimībām, ogas var novākt pilnbriedā, un tās piešķir vīniem augļainumu un smalko jodētu aromātu.

Lai gan ģeogrāfiskais apgabals ir pārmantojis senas vīnkopības tradīcijas, tajā jau izsenis plaukst jaukta tipa lauksaimniecība, kurā dominē lopkopība. Darbs, kuru vīna ražotāji ir veikuši, lai panāktu kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Muscadet Côtes de Grandlieu” atzīšanu, ir novedis pie tā, ka vīnkopji ir apvienojuši savas vīnkopības metodes. Kopīgās prasmes palīdz ražotājiem optimizēt vīnogulāju ražas iznākumu un vīnogu nogatavošanās procesu.

Vinifikācija notiek saskaņā ar vietējām paražām – nenolejot, vīnus uz smalkajām vīndarības nogulsnēm iztur līdz pat fasēšanai. Pateicoties ģeogrāfiskā apgabala maigajām ziemām, kas veicina vīna mijiedarbību ar nogulsnēm, kopšanas laikā vīni turpina uzlaboties un nākamajā pavasarī iegūst daudzveidīgāku garšu. Rūpīga pildīšana pudelēs ļauj saglabāt vīnu būtiskākās īpašības, un daži aromāti turpina attīstīties arī pēc fasēšanas. Šī zinātība, kas ir absolūti pielāgojusies dabiskās vides un vīnogu šķirnes ‘Melon B’ potenciālam, palīdz vīnos pilnībā izpausties smaržu molekulām, kuras attīstījušās fermentācijas laikā, un glikozīdu aromātu prekursoriem.

Ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmētos vīnus, kuriem pievienota norāde “uz nogulsnēm” (“sur lie”), pudelēs pilda nākamajā gadā pēc ražas novākšanas; šie vīni saglabā tiem raksturīgo svaigumu, ko papildina viegls dzirkstīgums, kuru rada atlikušais oglekļa dioksīds, kas izveidojies spirta fermentācijas procesā. Lai nepieļautu oksidēšanos, šie vīni tiek iepildīti pudelēs uzreiz vīna vīndarīšanas pagrabos. Šī tradicionālā prakse, kas samazina manipulācijas ar produktu, ir nevainojami pielāgota, lai saglabātu vīnu smalkās smaržu komponentes.

Ģeogrāfiskajā apgabalā piekrastes tūrisma vietu tuvums ir veicinājis vīna tiešo tirdzniecību. Atšķirībā no daudzajiem “Muscadet” reģiona produktiem, šā produkta daļa, kas tirgotājiem tiek pārdota nefasēta, ir neliela. Pateicoties šai dinamiskajai tirdzniecībai un vīnu kvalitātei, gandrīz visa produkcija tiek pārdota ar norādi “uz nogulsnēm” (“sur lie”) – gan eksportējot uz ārvalstīm, gan privātpersonām, gan Atlantijas okeāna piekrastes kūrortu restorānos, jo vīnu svaigums lieliski sader ar gliemjiem, vēžveidīgajiem, zivīm un citiem jūras produktiem.

9.   Citi būtiski nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

pamatojoties uz 2020. gada oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru, tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts ar atkāpi par prasībām vīndarīšanas un vīna gatavošanas jomā un attiecībā uz tādu vīnu darīšanu, gatavošanu, kopšanu un fasēšanu, kuriem var piemērot norādi “uz nogulsnēm” (“sur lie”), veido šādu pašvaldību vai pašvaldību daļu teritorija:

| — | Loire-Atlantique departamentā: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis-Saint-Géréon, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (daļēji), La Boissière-du-Doré, Bouguenais, Boussay, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, Clisson, Couffé, Divatte-sur-Loire, Frossay, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé (daļēji), Ligné, Loireauxence tikai attiecībā uz La Chapelle-Saint-Sauveur un Varades deleģēto komūnu teritoriju, Le Loroux-Bottereau, Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Monnières, Montbert (daļēji), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, Pornic, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Rezé, Rouans, Sainte-Pazanne (daļēji), Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Père-en-Retz, Saint-Viaud, Les Sorinières (daļēji), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne (daļēji), Villeneuve-en-Retz, Vue, |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique departamentā: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis-Saint-Géréon, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (daļēji), La Boissière-du-Doré, Bouguenais, Boussay, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, Clisson, Couffé, Divatte-sur-Loire, Frossay, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé (daļēji), Ligné, Loireauxence tikai attiecībā uz La Chapelle-Saint-Sauveur un Varades deleģēto komūnu teritoriju, Le Loroux-Bottereau, Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Monnières, Montbert (daļēji), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, Pornic, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Rezé, Rouans, Sainte-Pazanne (daļēji), Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Père-en-Retz, Saint-Viaud, Les Sorinières (daļēji), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne (daļēji), Villeneuve-en-Retz, Vue,

| — | Maine-et-Loire departamentā: Beaupréau-en-Mauges (tikai attiecībā uz Beaupréau un Gesté deleģēto komūnu teritoriju), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (tikai attiecībā uz Fresne-sur-Loire deleģētās komūnas teritoriju), Mauges-sur-Loire (tikai attiecībā uz La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais un Saint-Florent-le-Vieil deleģēto komūnu teritoriju), Montrevault-sur-Èvre (tikai attiecībā uz La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart un Saint-Rémy-en-Mauges deleģēto komūnu teritoriju), Orée d’Anjou, Sèvremoine (tikai attiecībā uz Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine un Tillières deleģēto komūnu teritoriju), |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire departamentā: Beaupréau-en-Mauges (tikai attiecībā uz Beaupréau un Gesté deleģēto komūnu teritoriju), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (tikai attiecībā uz Fresne-sur-Loire deleģētās komūnas teritoriju), Mauges-sur-Loire (tikai attiecībā uz La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais un Saint-Florent-le-Vieil deleģēto komūnu teritoriju), Montrevault-sur-Èvre (tikai attiecībā uz La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart un Saint-Rémy-en-Mauges deleģēto komūnu teritoriju), Orée d’Anjou, Sèvremoine (tikai attiecībā uz Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine un Tillières deleģēto komūnu teritoriju),

| — | Vendée departamentā: Cugand, Montaigu-Vendée tikai attiecībā uz Saint-Hilaire-de-Loulay deleģētās pašvaldības teritoriju, Saint-Étienne-du-Bois. |
| --- | --- |

—

Vendée departamentā: Cugand, Montaigu-Vendée tikai attiecībā uz Saint-Hilaire-de-Loulay deleģētās pašvaldības teritoriju, Saint-Étienne-du-Bois.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

fasēšana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

vīnus, kurus var apzīmēt ar norādi “uz nogulsnēm” (“sur lie”), fasē noteiktajā apgabalā.

Lai saglabātu īpašības, kas radušās, pateicoties vīndarīšanas un vīna kopšanas metodei, it īpaši vīna svaigumu, aromātu sarežģītību, kas izpaužas pēc fasēšanas, un nelielo dzirkstīgumu, ko rada endogēnā oglekļa dioksīda klātbūtne, un lai ierobežotu dekantēšanu, vīnus, uz kuriem var attiecināt norādi “uz nogulsnēm” (“sur lie”), pudelēs iepilda vīndarīšanas pagrabos, un to dara laikposmā no 1. marta līdz 31. decembrim nākamajā gadā pēc ražas novākšanas.

Šāda īpaša kopšanas metode vīnam piešķir piesātinātību un sulīgumu, to bagātinot, it īpaši ar monoproteīniem un citām sastāvdaļām, kas rodas rauga šūnu sieniņu autolīzē. Šī metode paredz neveikt nekādas manipulācijas ar vīniem un turēt tos ar oglekļa dioksīdu piesātinātā atmosfērā, stingri ierobežojot oksidēšanos un gaistošo savienojumu izdalīšanos.

Tā kā oglekļa dioksīda saturs ir pārāk augsts fasēšanai mīkstos konteineros, šos vīnus pilda pudelēs, un iepildīšanas laikā ir nepieciešama īpaša rūpība.

Uz smalkajām vīndarības nogulsnēm vīnus turpina turēt arī tad, kad tie tiek fasēti vai pirmo reizi izvesti no vīndarīšanas pagrabiem.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

kontrolēto cilmes vietas nosaukumu papildināt ar norādi “uz nogulsnēm” (“sur lie”) drīkst tiem vīniem, kuri atbilst attiecībā uz šo norādi specifikācijā paredzētajiem ražošanas nosacījumiem.

Kontrolēto cilmes vietas nosaukumu papildināt ar ģeogrāfisko nosaukumu “Val de Loire” drīkst saskaņā ar noteikumiem, kas specifikācijā paredzēti attiecībā uz šā ģeogrāfiskā nosaukuma lietošanu.

Ja pievieno norādi “uz nogulsnēm” (“sur lie”) vai ģeogrāfisko nosaukumu “Val de Loire”, izmantoto rakstzīmju lielums ne augstumā, ne platumā, ne rakstzīmju stila ziņā nepārsniedz to rakstzīmju lielumu, ar kādām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Vīniem, uz kuriem attiecas norāde “uz nogulsnēm” (“sur lie”), jānorāda vīnogu ražas gads.

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ar nosacījumu, ka:

| — | tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta, |
| --- | --- |

—

tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta,

| — | šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. |
| --- | --- |

—

šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

Kadastrā reģistrētās apdzīvotās vietas nosaukumu uzdrukā ar rakstzīmēm, kuru lielums ne augstumā, ne platumā, ne rakstzīmju stila ziņā nepārsniedz pusi no to rakstzīmju lieluma, ar kādām atveidots kontrolētais cilmes vietas nosaukums. To norāda tajā pašā redzamības laukā, kur kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7bb23711-f1fe-43a8-a137-4fe682abc234

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 10.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 379/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 379/29

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta
  vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana
  saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 379/10)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“CÔTES D'AUVERGNE”

PDO-FR-A0925-AM03

Paziņojuma datums: 15.9.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Ģeogrāfiskais apgabals

Ģeogrāfiskā apgabala pašvaldību saraksts ir atjaunināts saskaņā ar oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru. Šajā sakarā tika svītrotas Mezel un Dallet pašvaldības un iekļauta Mur-sur-Allier pašvaldība (izveidota, apvienojot Mezel un Dallet pašvaldības).

Šis redakcionāls grozījums ģeogrāfisko apgabalu nav ietekmējis.

Šā grozījuma dēļ jāgroza vienotā dokumenta 6. punkts.

2.   Noteiktais zemesgabalu apgabals

Specifikācijas 1. nodaļas IV iedaļas 2. punktā aiz vārdu savienojuma “2010. gada 16. novembrī” pievieno vārdu savienojumu “un 2020. gada 17. jūnijā”. Aiz vārdu savienojuma“2017. gada 3. maijā” pievieno vārdu savienojumu “2020. gada 17. jūnijā”.

Šis grozījums izdarīts, lai norādītu datumu, kurā kompetentā valsts iestāde apstiprināja ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā ietilpstošā noteiktā zemesgabalu apgabala delimitācijas izmaiņas. Zemesgabalu apgabala robežu noteikšana nozīmē ar attiecīgo aizsargāto cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta ražošanai piemērotu zemesgabalu noteikšanu ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

3.   Tiešās apkaimes apgabals

Tiešās apkaimes apgabala pašvaldību saraksts ir atjaunināts saskaņā ar oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru. Šajā sakarā Villeneuve-Lembron pašvaldības nosaukums ir mainīts uz nosaukumu Villeneuve.

Šā grozījuma dēļ jāgroza vienotā dokumenta 9. punkts.

4.   Datums, kurā atļauta vīna laišana apritē starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem

Svītrots 1. nodaļas IX iedaļas 4. punkta b) apakšpunkts attiecībā uz datumu, no kura atļauta vīnu laišana apritē starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

“Côtes d'Auvergne”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīni |
| --- | --- |

1.

Vīni

4.   Vīna vai vīnu apraksts

Produkcija ir nedzirkstoši baltvīni, sarkanvīni un sārtvīni, kuriem ir turpmāk minētās analītiskās īpašības. Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija: 10,5 %, un fasēšanas posmā fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz 3 gramus uz litru, vīnu kopējais skābuma saturs nav lielāks par 112 miliekvivalentiem uz litru. Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 12,5 %.

Gaistošo skābju saturs un kopējais sēra dioksīda saturs atbilst tam, kāds tas noteikts Kopienas regulējumā.

Sarkanvīnos, kuru partijas var sākt tirgot kā izlejamo vīnu, vai sarkanvīnos fasēšanas posmā ābolskābes saturs nepārsniedz 0,4 gramus uz litru. Baltvīniem parasti piemīt citrusaugļu, eksotisku augļu vai nogatavojušos bumbieru aromāta nianses, kas var attīstīties un iegūt grauzdējuma aromātu. Bieži vien vīni ir dzīvīgi un pilnestīgi, tos nobaudot, mutē jūtams zināms treknums.

Sārtvīni ir smalki, bieži vien ar augļainuma (citrusaugļu, eksotisko augļu, sarkano ogu u. c.) notīm.

Sarkanvīnu ietērps parasti ir diezgan košā krāsā; jauniem sarkanvīniem bieži vien piemīt augļu (upeņu, jāņogu u. c.) aromāta nianses, kas vēlāk var iegūt nogatavojušos augļu ievārījuma, saldo ķiršu vai garšvielu (it īpaši piparu) notis.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %): | |
| Minimālais kopējais skābums: | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalenti uz litru): | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligrami uz litru): | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %):

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %):

Minimālais kopējais skābums:

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalenti uz litru):

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligrami uz litru):

5.   Vīndarības metodes

a)   Īpašās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

Sārtvīnu gatavošanā aizliegts – atsevišķi vai preparātu sastāvā – izmantot vīndarības ogles. Sarkanvīnu bagātināšanai ir atļauts izmantot iztvaicēšanas paņēmienus, un maksimālais daļējās koncentrācijas līmenis attiecībā pret izmantoto tilpumu ir 10 %. Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 12,5 %. Līdztekus šeit iepriekš izklāstītajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā jāievēro arī attiecīgie pienākumi, kas minēti Savienības tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā (code rural et de la pêche maritime).

Audzēšanas prakse

| — | Audzēšanas metode






  a) | Stādījumu biezība. Vīnkoku stādījumu minimālā biezība ir 4 400 vīnkoku stādu uz hektāru. Vīnkoku rindstarpu attālums nedrīkst būt lielāks par 2,50 metriem, bet atstatums starp vienas rindas vīnkokiem ir no 0,90 līdz 1,40 metriem. |
| --- | --- | --- |

—

Audzēšanas metode

a)

Stādījumu biezība. Vīnkoku stādījumu minimālā biezība ir 4 400 vīnkoku stādu uz hektāru. Vīnkoku rindstarpu attālums nedrīkst būt lielāks par 2,50 metriem, bet atstatums starp vienas rindas vīnkokiem ir no 0,90 līdz 1,40 metriem.

| b) | Vainagu veidošana. Vīnogulājus, uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par 12 vīnstīgu pumpuriem, apgriež: – pēc vienkāršās Gijo (Guyot) metodes, koku veidojot ar vienu garu stumbru un vairāk kā diviem augļzariem; – “Y” veida formā vai pēc dubultās Gijo metodes, koku veidojot ar diviem gariem stumbriem un vairāk kā diviem augļzariem; – īsi (vainagu veidojot Ruajā (Royat) kordona vai vēdekļveida formā). Auglīgo zaru skaits uz katru vīnkoku pēc ziedēšanas (kad iestājusies 23. fenoloģiskā fāze pēc Lorenz skalas) nepārsniedz 10. |
| --- | --- |

b)

Vainagu veidošana. Vīnogulājus, uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par 12 vīnstīgu pumpuriem, apgriež: – pēc vienkāršās Gijo (Guyot) metodes, koku veidojot ar vienu garu stumbru un vairāk kā diviem augļzariem; – “Y” veida formā vai pēc dubultās Gijo metodes, koku veidojot ar diviem gariem stumbriem un vairāk kā diviem augļzariem; – īsi (vainagu veidojot Ruajā (Royat) kordona vai vēdekļveida formā). Auglīgo zaru skaits uz katru vīnkoku pēc ziedēšanas (kad iestājusies 23. fenoloģiskā fāze pēc Lorenz skalas) nepārsniedz 10.

b)   Maksimālais ražas iznākums

60 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija un vīnu gatavošana tiek nodrošināta šādu Puy-de-Dôme departamenta pašvaldību teritorijā (pamatojoties uz oficiālo 2020. gada administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru): Aubière, Authezat, Beaumont, Beauregard-Vendon, Billom, Blanzat, Boudes, Cébazat, Chalus, Chanonat, Chas, Châteaugay, Châtel-Guyon, Chauriat, Clermont-Ferrand, Corent, Cournon-d'Auvergne, Le Crest, Gimeaux, Laps, Lempdes, Malauzat, Les Martres-de-Veyre, Ménétrol, Mirefleurs, Mur-sur-Allier, Neschers, Orcet, Pérignat-lès-Sarliève, Pignols, Plauzat, Prompsat, Riom, La Roche-Blanche, La Roche-Noire, Romagnat, Saint-Amant-Tallende, Saint-Bonnet-lès-Allier, Saint-Georges-sur-Allier, Saint-Hérent, Saint-Maurice, Saint-Sandoux, Saint-Yvoine, Sauvagnat-Sainte-Marthe La Sauvetat, Sayat, Tallende, Vertaizon, Veyre-Monton, Vic-le-Comte, Volvic, Yssac-la-Tourette.

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

‘Pinot noir N’

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

1.   Informācija par ģeogrāfisko apgabalu

a)   Saikni veidojošo dabas faktoru apraksts

Ģeogrāfiskais apgabals plešas Puy-de-Dôme departamentā aptuveni 80 kilometrus no ziemeļiem uz dienvidiem un 15 kilometrus no austrumiem uz rietumiem, un tas galvenokārt atrodas Limagne baseina ielokā un vulkānisko kalnu malās, kuras apgabala robežas nosaka ar Monts du Livradois kalnu grēdu austrumos un Sancy kalnu grēdu rietumos. Ar vīnogulājiem apstādītie zemesgabali parasti ir izkaisīti un atrodas vairākās nelielās saliņās (nogāžu vērsums parasti ir ļoti labi piemērots vīnogu ražas izaudzēšanai) 350 m līdz 550 m augstumā virs jūras līmeņa 53 pašvaldību teritorijā, kurā ģeogrāfiskais apgabals atrodas.

Vulkāniskā aktivitāte, kuras rezultātā Puys vulkānu grēdā ir izveidojies Pijdedoma (Puy de Dôme) vulkāniskais kupols (1 464 m), ir noteikusi ģeogrāfiskā apgabala ainavu un daudzveidību. Šo daudzveidību apliecina papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Boudes”, “Chanturgue”, “Châteaugay”, “Corent” un “Madargue” reputācija un īpatnības. Vīndārzs “Madargue”, kas atrodas Riom pašvaldībā, ir izvietots kalna nogāzē, kuras augsnes sastāvā ir baltie merģeļi. Ar ģeogrāfisko nosaukumu “Chanturgue” apzīmētais vīndārzs, kas ir “Côtes d’Auvergne” vizītkarte, ir izvietots ļoti stāvās bazalta plato nogāzēs, kuru slīpums ir virs 25 %. Chanturgue ir ķeltu cilmes vārds, kas ir cēlies no vārdiem cantalo (spīdīgs) un clarus (labi redzams). Ar ģeogrāfisko nosaukumu “Châteaugay” apzīmētā vīndārza zemesgabali aizņem teritoriju, kas ir kādreizēja vulkāna lāvas izlijuma vieta, kuras pamatā ir bazalta ieži un kura ir sadrumstalota vairākās nelielās daļās. Ģeogrāfiskais nosaukums “Corent” ir pazīstams, pateicoties vulkāniskajam kalnam (puy), kas ir radies pēdējo izvirdumu laikā un kura tumšas augsnes ir bagātas ar vulkāniskajiem kolūvijiem. Ar ģeogrāfisko nosaukumu “Boudes” apzīmētā vīndārza zemesgabali aizņem lielu kaļķakmens pauguru, kura augšpusi aizsargā bazalta izlijums.

Vīnogu novākšanai noteikto zemesgabalu augsnes ir veidojušās uz dažādu veidu iežiem, piemēram, uz merģeļa iežiem, bazalta iežiem, vulkāniskajiem kolūvijiem, granīta un gneisa iežiem. Taču visām augsnēm ir ļoti labi termiskā režīma apstākļi un ierobežotas ūdens rezerves, turklāt zemesgabalu vērsums ir lielākoties ideāli piemērots vīnogulāju audzēšanai.

Ģeogrāfiskajā apgabalā valda puskontinentāls klimats. Ģeogrāfisko apgabalu no mitrajām masām, kas nāk no rietumiem, pasargā fēna efekts, kuru nodrošina Puys vulkānu grēdas un Sancy masīva klātbūtne, turklāt, pateicoties fēna efektam, temperatūra šajā apgabalā ir augstāka nekā citās šā reģiona vietās.

b)   Saikni veidojošo cilvēkfaktoru apraksts

Vīnkopība Puy-de-Dôme departamentā ir aizsākusies vismaz 5. gadsimtā, par ko liecina Klermonas (Clermont) bīskapa Sidoine Apollinaire raksti. Kvalitatīvā vīndārza attīstību visā viduslaiku periodā līdz pat 18. gadsimta beigām ir atbalstījuši muižnieki, garīdznieki un buržuāzijas aprindu ļaudis; tajā laikā apstādītā platība sasniedza aptuveni 21 000 hektāru.

Pateicoties revolūcijai, tika atcelti vīna aprites ierobežojumi, un ļoti daudziem lauksaimniekiem tas deva iespēju iegūt īpašumus un audzēt vīnogulājus. Tādējādi no 1789. līdz 1804. gadam mazo īpašumu skaits ir četrkāršojies, un no 1789. līdz 1850. gadam Puy-de-Dôme departamentā apstādītā platība no 21 000 hektāru ir palielinājusies līdz 34 000 hektāru. Ievērojot specifiskus vainagu veidošanas principus, tiek izmantota vīnogu šķirne ‘Gamay N’. Doktors J. Guyot atzīmē, ka “vīnogulāji tiek audzēti ar prātu”. Selekcijas rezultātā uz šķirnes ‘Gamay N’ bāzes tikai izveidota šķirne ‘Gamay d’Auvergne’, kurai ir raksturīga vēla pumpuru izplaukšana, un ķekaros ir skraji izvietotas ogas.

Vīnkopība ir attīstījusies, pateicoties Allier ostām, kuras nodrošināja tirgus noietu uz ziemeļiem. Braucot pa Luāru līdz Orleānai, pēc tam pa sauszemi varēja aizbraukt līdz Sēnai (un Parīzei). Šajā ziņā upe ir ļoti veicinājusi vīna ražotāju labklājību.

1895. gadā vīndārza platība bija 45 000 hektāru.

1890. gadā ir sākusies filokseras strauja izplatība, kas iznīcināja milzīgas Overņas (Auvergne) vīndārza platības, kuras, pateicoties dažiem vīnkopības entuziastiem, tikai daļēji atjaunotas pēc 1900. gada. 1902. gadā tika izveidota vīndarības laboratorija, pēc tam 1929. gadā tika izveidota vīnu “Châteauguay” arodbiedrība, kas 1932. gadā tika paplašināta, iekļaujot visus Overņas vīnus. Tajā pašā gadā ar Riom tiesas spriedumu cilmes vietas nosaukums “Vins d’Auvergne” tika piešķirts vīniem, kas Puy-de-Dôme departamenta 171 pašvaldības teritorijā ražoti no šķirnēm ‘Gamay N’, ‘Pinot noir N’ un ‘Chardonnay B’.

Pēc tam ražotāji apvienoja savus centienus un 1935. gadā izveidoja kooperatīvu vīndarītavu, kura atrodas Aubière pašvaldībā, 1950. gadā tika izveidota vīndarītava “Cave des Coteaux d’Auvergne”, kas 2010. gadā ieguva nosaukumu “Cave Saint-Verny”. Visbeidzot, 1948. gadā tika nodibināta vīnkopju brālība, kuras uzdevums ir veicināt Overņas vīnu noietu.

Augošais uzsvars uz kvalitāti ļoti ātri palīdzēja nodalīt 5 atsevišķas dinamiskas vīndarības zonas: “Boudes”, “Chanturgue”, “Châteaugay”, “Corent” un “Madargue”. Rezultātā 1951. gada maijā tika atzīts ierobežota audzēšanas apgabala augstākās kvalitātes vīna nosaukums (l’appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure) “Côtes d'Auvergne”. Overņas reģionā ģimenes vīndarības uzņēmumu skaits joprojām ir ļoti liels. 2008. gadā aptuveni 150 ražotāji apsaimniekoja 330 hektāru platību, kas sadalīta starp aptuveni piecdesmit privātajām vīndarītavām un aptuveni simts vīnkopjiem, kas sadarbojas ar kooperatīvo vīndarītavu. Sarkanvīnu apjoms veido 75 % no kopējās produkcijas, kuras apjoms ir 11 000 hektolitru.

2.   Informācija par produkta kvalitāti un īpašībām

Baltvīniem parasti piemīt citrusaugļu, eksotisku augļu vai nogatavojušos bumbieru aromāta nianses, kas var attīstīties un iegūt grauzdējuma aromātu. Bieži vien vīni ir diezgan dzīvīgi un pilnestīgi, tos nobaudot, mutē jūtams zināms treknums. Sārtvīni ir smalki, bieži vien ar augļainuma (citrusaugļu, eksotisko augļu, sarkano augļu u. c.) notīm.

Sarkanvīnu ietērps parasti ir diezgan košā krāsā; jauniem sarkanvīniem bieži vien piemīt augļu (upeņu, jāņogu u. c.) aromāta nianses, kas vēlāk var iegūt nogatavojušos augļu ievārījuma, saldo ķiršu vai garšvielu (it īpaši piparu) notis.

3.   Cēloņsakarības

Vīnu unikālās īpašības ir atkarīgas vispirms no pašvaldību teritorijas un vulkānu (puys) nogāzēs izvietoto zemesgabalu izvēles; attiecīgajos zemesgabalos, pateicoties Puys vulkānu grēdai un Sancy masīvam, vīnogulāji ir pasargāti no zema gaisa spiediena, kas nāk no rietumiem.

Svarīgi uzsvērt, ka ģeogrāfiskajā apgabalā liela nozīme ir fēna efektam, kas regulē temperatūru un ierobežo nokrišņu daudzumu. Vīnogu novākšanai precīzi noteiktajos zemesgabalos augošie vīnogulāji visā veģetācijas periodā bauda izcilus klimatiskos apstākļus (karstas vasaras, gada vidējais nokrišņu daudzums ir 600 mm). Šie apstākļi nodrošina agrīnu veģetācijas perioda sākumu un vīnogu optimālu nobriešanu.

Vīnu unikālās īpašības nosaka arī vīnogu šķirņu izvēle, kas ir dabiski nostiprinājusies ilgās vīnkopības vēstures gaitā. Tādējādi tika atlasītas agrīnas šķirnes ‘Gamay N’, ‘Pinot noir N’ un ‘Chardonnay B’, kuras ir vislabāk pielāgojušās vietējiem apstākļiem.

Šo apstākļu dēļ bija vajadzīgi optimāli augu un to ražošanas potenciāla apsaimniekošanas paņēmieni – liela stādījumu blīvuma nodrošināšana, vainaga veidošanas principu ievērošana, liela lapotnes augstuma nodrošināšana un augsnes īpašību saglabāšana, izmantojot augu segu.

Vīnogulāju kopšana, spēja kontrolēt ražas iznākumu un vīndaru zinātības liecina par to, ka starp vulkāniskajām augsnēm, ļoti labiem termiskā režīma apstākļiem, ierobežotām ūdens rezervēm augsnē un vīnu kvalitāti ir spēcīga saikne – baltvīni ir dzīvīgi, tos nobaudot, mutē jūtams zināms treknums un citrusaugļu aromāts; sārtvīni ir smalki un augļaini; sarkanvīniem piemīt augļu aromāta nianses un pikantuma notis.

Ilgais darbs, ko ir veikušas vairākas vīnkopju paaudzes, vainagojās ar panākumiem – Overņas vīnu atzīšanu ar 1932. gada spriedumu; šo atzīšanu papildina vēl tādu piecu ģeogrāfisko nosaukumu atzīšana, kuriem Overņas reģionā vienmēr ir bijusi ļoti laba slava.

Šo vietējo nosaukumu ļoti senā izmantošana ģeogrāfiskajā apgabalā liecina, ka vīniem, kuri apzīmēti ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu “Côtes d’Auvergne”, ir izcila reputācija.

9.   Citi būtiski nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts.

Tiešās apkaimes apgabals

Pamatojoties uz 2020. gada oficiālā administratīvi teritoriālo vienību klasifikatora sarakstu, tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts ar atkāpi par prasībām vīndarīšanas un vīna gatavošanas jomā, veido šādu Puy-de-Dôme departamenta pašvaldību teritorija: Beauregard-l'Évèque, Busséol, Le Cendre, Chadeleuf, Champeix, Chidrac, Coudes, Davayat, Égliseneuve-près-Billom, Espirat, Gerzat, Glaine-Montaigut, Ludesse, Madriat, Mareugheol, Montmorin, Montpeyroux, Mozac, Nohanent, Orbeil, Pardines, Parent, Pérignat-sur-Allier, Pont-du-Château, Reignat, Saint-Bonnet-près-Riom, Saint-Germain-Lembron, Saint-Julien-de-Coppel, Saint-Myon, Saint-Saturnin, Sallèdes, Teilhède, Vassel, Villeneuve, Yronde-et-Buron.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts.

Kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Côtes d’Auvergne”, ievērojot specifikācijā paredzētos noteikumus, var papildināt ar vienu no šādiem papildu ģeogrāfiskajiem nosaukumiem: “Boudes”, “Chanturgue”, “Châteaugay”, “Corent”, “Madargue”.

| a) | Visas neobligātās norādes, kuru izmantošanu saskaņā ar Savienības noteikumiem var regulēt dalībvalstis, marķējumā atveido ar rakstzīmēm, kuras augstumā un platumā nav vairāk kā divas reizes lielākas par tām, ar kādām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu. |
| --- | --- |

a)

Visas neobligātās norādes, kuru izmantošanu saskaņā ar Savienības noteikumiem var regulēt dalībvalstis, marķējumā atveido ar rakstzīmēm, kuras augstumā un platumā nav vairāk kā divas reizes lielākas par tām, ar kādām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

| b) | Papildu ģeogrāfiskajos nosaukumos izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielāki par burtiem, kādi izmantoti, atveidojot kontrolēto cilmes vietas nosaukumu. |
| --- | --- |

b)

Papildu ģeogrāfiskajos nosaukumos izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielāki par burtiem, kādi izmantoti, atveidojot kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

| c) | Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ar nosacījumu, ka: – tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta; – šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. Kadastrā reģistrētās apdzīvotās vietas nosaukuma rakstzīmju lielums ne augstumā, ne platumā nepārsniedz pusi no to rakstzīmju lieluma, ar kurām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu. |
| --- | --- |

c)

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ar nosacījumu, ka: – tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta; – šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. Kadastrā reģistrētās apdzīvotās vietas nosaukuma rakstzīmju lielums ne augstumā, ne platumā nepārsniedz pusi no to rakstzīmju lieluma, ar kurām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cd494272-3449-4ec1-a273-0ee14a3e54f7

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

Labojumi

| 10.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 379/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 379/34

---

Labojums dokumentā “Atklāts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – GP/DSI/ReferNet_FPA/002/20 – ReferNet – Cedefop Eiropas profesionālās izglītības un apmācības ekspertu tīkls (PIA)”

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 327, 2020. gada 5. oktobris
  )

(2020/C 379/11)

“Pieteikumi Pamatpartnerības nolīgumam 2021.–2023. gadam un Konkrētas darbības dotācijas nolīgumam 2021. gadam jāiesniedz ne vēlāk kā 2020. gada 30. novembrī.”

Tiklīdz labojums tiks publicēts, Cedefop vietnē tiks ievietots paziņojums, kas būs pieejams šeit:

Cedefop

https://www.cedefop.europa.eu/en/about-cedefop/public-procurement/refernet-call-proposals-belgium

---