# Eiropas Savienības C 317/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 317 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 25. septembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 317

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 25. septembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 317/01 | Komisijas Atzinums (2020. gada 23. septembris) par kodolelektrostacijas Ringhals (Zviedrija) 1. un 2. bloka dezekspluatācijas procesā radušos radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Komisija

2020/C 317/01

Komisijas Atzinums (2020. gada 23. septembris) par kodolelektrostacijas Ringhals (Zviedrija) 1. un 2. bloka dezekspluatācijas procesā radušos radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu

Ringhals

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 317/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9942 – Partners Group / Bridgepoint / Rovensa) (
  1
  ) | 3 |
| 2020/C 317/03 | Lietas ierosināšana (Lieta M.9820 – Danfoss / Eaton Hydraulics) (
  1
  ) | 4 |
| 2020/C 317/04 | Komisijas Paziņojums Pamatnostādnes par atsevišķiem valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu pēc 2021. gada | 5 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 317/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9942 – Partners Group / Bridgepoint / Rovensa) (
  1
  )

Partners Group / Bridgepoint / Rovensa

1

3

2020/C 317/03

Lietas ierosināšana (Lieta M.9820 – Danfoss / Eaton Hydraulics) (
  1
  )

Danfoss / Eaton Hydraulics

1

4

2020/C 317/04

Komisijas Paziņojums Pamatnostādnes par atsevišķiem valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu pēc 2021. gada

5

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 317/05 | Euro maiņas kurss — 2020. gada 24. septembris | 20 |
| | Revīzijas palāta |
| 2020/C 317/06 | Īpašais ziņojums Nr. 19/2020 Eiropas rūpniecības digitalizācija: vērienīga iniciatīva, kuras panākumi atkarīgi no ES, valdību un uzņēmumu pastāvīgas apņemšanās | 21 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 317/05

Euro maiņas kurss — 2020. gada 24. septembris

20

Revīzijas palāta

2020/C 317/06

Īpašais ziņojums Nr. 19/2020 Eiropas rūpniecības digitalizācija: vērienīga iniciatīva, kuras panākumi atkarīgi no ES, valdību un uzņēmumu pastāvīgas apņemšanās

21

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 317/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9928 – QuattroR/HGM/Burgo) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 22 |
| 2020/C 317/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9962 – Mylan / Aspen’s EU Thrombosis Business) (
  1
  ) | 24 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 317/09 | Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 25 |
| 2020/C 317/10 | Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 31 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2020/C 317/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9928 – QuattroR/HGM/Burgo) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

QuattroR

HGM

Burgo

1

22

2020/C 317/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9962 – Mylan / Aspen’s EU Thrombosis Business) (
  1
  )

Mylan

Aspen’s EU Thrombosis Business

1

24

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2020/C 317/09

Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

25

2020/C 317/10

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Komisija

| 25.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 317/1

---

KOMISIJAS ATZINUMS

(2020. gada 23. septembris)

par kodolelektrostacijas Ringhals (Zviedrija) 1. un 2. bloka dezekspluatācijas procesā radušos radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu

(Autentisks ir tikai teksts zviedru valodā)

(2020/C 317/01)

Turpmāk izklāstītais novērtējums veikts saskaņā ar Euratom līgumu, neskarot nekādus papildu novērtējumus, kas jāveic saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un saistības, kas izriet no tā un no sekundāriem tiesību aktiem (1).

Eiropas Komisija 2020. gada 7. aprīlī saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu no Zviedrijas valdības saņēma vispārīgus datus saistībā ar kodolelektrostacijas Ringhals 1. un 2. bloka dezekspluatācijas procesā radušos radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu (2).

Pamatojoties uz šiem datiem un papildu informāciju, kuru Komisija pieprasīja 2020. gada 8. maijā un kuru Zviedrijas iestādes sniedza 2020. gada 3. jūnijā, Komisija, apspriedusies ar ekspertu grupu, ir sagatavojusi šādu atzinumu:

| 1. | Attālums no Ringhals objekta līdz tuvākajai robežai ar kādu citu dalībvalsti, šajā gadījumā Dāniju, ir 50 km. |
| --- | --- |

1.

Attālums no Ringhals objekta līdz tuvākajai robežai ar kādu citu dalībvalsti, šajā gadījumā Dāniju, ir 50 km.

| 2. | Normālos dezekspluatācijas un demontāžas apstākļos šķidro un gāzveida radioaktīvo efluentu izplūdēm nevajadzētu radīt būtisku risku citas dalībvalsts iedzīvotāju veselībai, ņemot vērā dozas limitus, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā (3). |
| --- | --- |

2.

Normālos dezekspluatācijas un demontāžas apstākļos šķidro un gāzveida radioaktīvo efluentu izplūdēm nevajadzētu radīt būtisku risku citas dalībvalsts iedzīvotāju veselībai, ņemot vērā dozas limitus, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā (3).

| 3. | Cietos radioaktīvos atkritumus īslaicīgi uzglabā pašā objektā pirms to pārvešanas uz licencētām apstrādes vai apglabāšanas iekārtām, kas atrodas Zviedrijā.
  Cietie materiāli un materiālu atlikumi, kas nav radioaktīvi un atbilst atbrīvojuma līmeņiem, tiks atbrīvoti no regulatīvās kontroles, un tos varēs vai nu nodot apglabāšanai kā konvencionālos atkritumus, vai nodot atkalizmantošanai vai reciklēšanai. Atbrīvošanu no kontroles veic atbilstoši kritērijiem, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā. |
| --- | --- |

3.

Cietos radioaktīvos atkritumus īslaicīgi uzglabā pašā objektā pirms to pārvešanas uz licencētām apstrādes vai apglabāšanas iekārtām, kas atrodas Zviedrijā.

Cietie materiāli un materiālu atlikumi, kas nav radioaktīvi un atbilst atbrīvojuma līmeņiem, tiks atbrīvoti no regulatīvās kontroles, un tos varēs vai nu nodot apglabāšanai kā konvencionālos atkritumus, vai nodot atkalizmantošanai vai reciklēšanai. Atbrīvošanu no kontroles veic atbilstoši kritērijiem, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā.

| 4. | Ja pēc tāda veida un apmēra avārijām, kādas aplūkotas vispārīgajos datos, notiktu neparedzēta radioaktīvo efluentu noplūde, radioaktīvā starojuma dozas, ko saņemtu citas dalībvalsts iedzīvotāji, būtiski neietekmētu to veselību, ņemot vērā standartlīmeņus, kas noteikti drošības pamatstandartu direktīvā. |
| --- | --- |

4.

Ja pēc tāda veida un apmēra avārijām, kādas aplūkotas vispārīgajos datos, notiktu neparedzēta radioaktīvo efluentu noplūde, radioaktīvā starojuma dozas, ko saņemtu citas dalībvalsts iedzīvotāji, būtiski neietekmētu to veselību, ņemot vērā standartlīmeņus, kas noteikti drošības pamatstandartu direktīvā.

Līdz ar to Komisija uzskata, ka, īstenojot kodolelektrostacijas Ringhals (Zviedrija) 1. un 2. bloka dezekspluatācijas un demontāžas procesā radušos radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu, ne normālos darbības apstākļos, ne pēc tāda veida un mēroga avārijām, kādas aplūkotas vispārīgajos datos, nevienā citā dalībvalstī netiks radīts tāds ūdens, augsnes vai gaisa telpas radioaktīvais piesārņojums, kas būtu būtisks no iedzīvotāju veselības viedokļa, ņemot vērā noteikumus, kas izklāstīti Drošības pamatstandartu direktīvā.

Briselē, 2020. gada 23. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Kadri SIMSON

---

(1)  Piemēram, saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību sīkāk būtu jāvērtē vidiskie aspekti. Komisija orientējoši vērš uzmanību uz noteikumiem Direktīvā 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu, kas grozīta ar Direktīvu 2014/52/ES; tāpat šeit minama Direktīva 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu, kā arī Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību un Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā.

1

(2)  Radioaktīvo atkritumu apglabāšana Komisijas Ieteikuma 2010/635/Euratom (2010. gada 11. oktobris) par Euratom līguma 37. panta piemērošanu (OV L 279, 23.10.2010., 36. lpp.) 1. punkta izpratnē.

2

Euratom

(3)  Padomes Direktīva 2013/59/Euratom (2013. gada 5. decembris), ar ko nosaka drošības pamatstandartus aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem (OV L 13, 17.1.2014., 1. lpp.).

3

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 25.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 317/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 317/3

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9942 – Partners Group / Bridgepoint / Rovensa)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 317/02)

Komisija 2020. gada 21. septembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9942. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9942. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 25.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 317/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 317/4

---

Lietas ierosināšana

(Lieta M.9820 – Danfoss / Eaton Hydraulics)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 317/03)

2020. gada 21. septembrī Komisija nolēma ierosināt lietu par augstāk minēto koncentrāciju, tā kā Komisija ir konstatējusi, ka paziņotā koncentrācija rada pamatotas šaubas par atbilstību kopējam tirgum. Lietas ierosināšana uzsāk izmeklēšanas otro posmu attiecībā uz paziņoto koncentrāciju, un tā neskar galīgo lēmumu šajā lietā. Lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr.139/2004 (1) 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

Komisija uzaicina ieinteresētās puses iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto koncentrāciju.

Lai nodrošinātu procedūras ievērošanu, apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs +32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.9820 – Danfoss / Eaton Hydraulics uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

---

| 25.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 317/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 317/5

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Pamatnostādnes par atsevišķiem valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu pēc 2021. gada

(2020/C 317/04)

Saturs

| Ievads | 6 |
| --- | --- |

| 1. | Darbības joma un definīcijas | 7 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Piemērošanas joma | 7 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Atbalsta pasākumi, uz kuriem attiecas šīs pamatnostādnes | 7 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Atbalsts, kura mērķis ir kompensēt elektroenerģijas cenu pieaugumu, ko izraisījusi ar ES ETS saistīto siltumnīcefekta gāzu emisiju izmaksu iekļaušana (parasti dēvētas par “emisiju netiešajām izmaksām”) | 7 |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Atbalsts saistībā ar iespēju piešķirt pagaidu bezmaksas kvotas enerģētikas nozares modernizācijai | 7 |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

| 1.3. | Definīcijas | 8 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | Kopējie novērtēšanas principi | 9 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Novērtējums par saderību saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu | 10 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Atbalsts tādu nozaru uzņēmumiem, kuras uzskata par pakļautām reālam oglekļa emisiju pārvirzes riskam, kam par iemeslu ir ievērojamas netiešās izmaksas, kuras faktiski rada siltumnīcefekta gāzu emisiju izmaksu iekļaušana elektroenerģijas cenā (atbalsts emisiju netiešo izmaksu kompensēšanai) | 10 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Atbalsts saistībā ar iespēju piešķirt pagaidu bezmaksas kvotas elektroenerģijas ražošanas modernizācijai | 12 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 4. | Novērtēšana | 14 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Energoauditi un vadības sistēmas | 14 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Pārredzamība | 14 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Ziņošana un uzraudzība | 15 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Piemērošanas laikposms un pārskatīšana | 16 |
| --- | --- | --- |

8.

| I pielikums | 17 |
| --- | --- |

| II pielikums | 18 |
| --- | --- |

| III pielikums | 19 |
| --- | --- |

IEVADS

| 1. | Lai novērstu, ka valsts atbalsts izkropļo konkurenci iekšējā tirgū un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm veidā, kas ir pretrunā kopīgajām interesēm, Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 107. panta 1. punktā ir noteikts princips, saskaņā ar kuru valsts atbalsts ir aizliegts, ja vien tas nepieder pie Līguma 107. panta 2. punktā paredzētajiem izņēmumiem vai Komisija to nav atzinusi par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punktu. Arī Līguma 42. un 93. pantā, 106. panta 2. punktā un 108. panta 2. un 4. punktā ir paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem valsts atbalsts ir saderīgs vai var tikt uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, Komisija par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt valsts atbalstu konkrētas saimnieciskās darbības attīstības veicināšanai, ja šādam atbalstam nav tādas nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgajām interesēm. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (1) nolūkā veicināt siltumnīcefekta gāzu emisiju izmaksefektīvu un ekonomiski efektīvu samazināšanu tika izveidota sistēma siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā (turpmāk “ES ETS”). 2018. gadā Direktīva 2003/87/EK tika grozīta (2), lai uzlabotu un pagarinātu ES ETS attiecībā uz 2021.–2030. gada periodu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komisija 2019. gada 11. decembrī publicēja paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (3), kurā izklāstīta rīcībpolitika klimatneitralitātes panākšanai Eiropā līdz 2050. gadam un citu vides problēmu risināšanai. Lai īstenotu Eiropas zaļo kursu, ir jāpārdomā apgādes ar tīru enerģiju rīcībpolitika visās tautsaimniecības jomās, kas ietver rūpniecību, ražošanu un patēriņu, liela mēroga infrastruktūru, transportu, pārtiku un lauksaimniecību, būvniecību, kā arī nodokļus un sociālos pabalstus. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kamēr daudzi starptautiskie partneri vēl nerīkojas ar tādu vērienu kā Savienība, pastāv oglekļa emisiju pārvirzes risks – vai nu tāpēc, ka ražošana no Savienības tiek pārvirzīta uz citām valstīm, kam emisiju samazināšanas mērķi ir pieticīgāki, vai tāpēc, ka Savienības ražojumi tiek aizstāti ar oglekļietilpīgākām importētām precēm. Ja šis risks īstenosies, globālās emisijas nesamazināsies, un tas nāks par ļaunu Savienības un tās nozaru centieniem sasniegt globālos klimata mērķus, kas noteikti Parīzes nolīgumā (4), kurš pieņemts 2015. gada 12. decembrī pēc Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijas (“Parīzes nolīgums”). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Attiecībā uz ES ETS īstenošanu valsts atbalsta kontrole galvenokārt tiek veikta ar mērķi pārliecināties, ka atbalsta pozitīvā ietekme ir lielāka par tā radīto negatīvo ietekmi, kas izpaužas kā konkurences izkropļojumi iekšējā tirgū. Valsts atbalstam jābūt nepieciešamam ES ETS vidiskā mērķa sasniegšanai (atbalsta nepieciešamība), un tam jābūt ierobežotam līdz minimālajam apjomam, kāds vajadzīgs, lai panāktu paredzēto vides aizsardzību (atbalsta samērīgums), pārlieku neizkropļojot konkurenci un tirdzniecību iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Šajās pamatnostādnēs Komisija izklāsta nosacījumus, saskaņā ar kuriem ar ES ETS saistītus atbalsta pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. Pēc tam, kad būs izskatīti un, iespējams, pārskatīti visi ar klimatu saistītie rīcībpolitikas instrumenti (it īpaši Direktīva 2003/87/EK), kuru mērķis ir līdz 2030. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju papildu samazinājumus saskaņā ar klimata mērķu plānu, un iniciatīva par oglekļa ievedkorekcijas mehānismu, Komisija pārbaudīs, vai šīs pamatnostādnes ir nepieciešams pārskatīt vai pielāgot nolūkā nodrošināt atbilstību klimatneitralitātes mērķiem un veicināt to sasniegšanu, vienlaikus ievērojot vienlīdzīgus konkurences apstākļus (5). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Šajās pamatnostādnēs saskaņā ar MVU stratēģiju ilgtspējīgai un digitālai Eiropai (6) ir ņemtas vērā arī Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) īpašās vajadzības. |
| --- | --- |

8.

1.   DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1.1.   Piemērošanas joma

| 9. | Šajās pamatnostādnēs izklāstītie principi attiecas tikai uz Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 6. punktā un 10.b pantā paredzētajiem konkrētajiem atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Atbalstu nedrīkst piešķirt grūtībās nonākušiem uzņēmumiem pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (7) izpratnē. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Novērtējot tādam uzņēmumam paredzētu atbalstu, uz kuru attiecas neizpildīts atgūšanas rīkojums, kas izdots saskaņā ar iepriekšēju Komisijas lēmumu, ar kuru atbalsts atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu ar iekšējo tirgu, Komisija ņems vērā vēl atgūstamo atbalsta summu (8). Proti, tā novērtēs abu atbalsta pasākumu kumulatīvo ietekmi un var prasīt atlikt jaunā atbalsta maksājumu līdz brīdim, kad būs izpildīts neizpildītais atgūšanas rīkojums. |
| --- | --- |

11.

1.2.   Atbalsta pasākumi, uz kuriem attiecas šīs pamatnostādnes

1.2.1.   Atbalsts, kura mērķis ir kompensēt elektroenerģijas cenu pieaugumu, ko izraisījusi ar ES ETS saistīto siltumnīcefekta gāzu emisiju izmaksu iekļaušana (parasti dēvētas par “emisiju netiešajām izmaksām”)

| 12. | Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 6. punktu dalībvalstīm būtu jāpieņem finansiāli pasākumi par labu nozarēm vai apakšnozarēm, kurās pastāv reāls oglekļa emisiju pārvirzes risks, kam par iemeslu ir ievērojamas netiešās izmaksas, kuras faktiski rada siltumnīcefekta gāzu emisiju izmaksu iekļaušana elektroenerģijas cenā, ar noteikumu, ka šādi finansiālie pasākumi atbilst valsts atbalsta noteikumiem un jo īpaši nerada nepamatotus konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

12.

1.2.2.   Atbalsts saistībā ar iespēju piešķirt pagaidu bezmaksas kvotas enerģētikas nozares modernizācijai

| 13. | Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantu dalībvalstis, kas izpilda konkrētus nosacījumus attiecībā uz IKP līmeni uz vienu iedzīvotāju salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju, var atkāpties no Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 1. punkta otrajā daļā noteiktā principa, saskaņā ar kuru bezmaksas kvotas nepiešķir elektroenerģijas ražošanai. Minētās dalībvalstis elektroenerģijas ražošanas iekārtām bezmaksas kvotas var piešķirt pagaidu kārtā enerģētikas nozares modernizācijas, diversifikācijas un ilgtspējīgas pārveides nolūkā. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kā jau noteikts vairākos Komisijas lēmumos (9), pagaidu bezmaksas kvotu piešķiršana enerģētikas nozarei ietver valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, jo dalībvalstis, piešķirdamas bezmaksas kvotas, atsakās no ieņēmumiem un sniedz selektīvas priekšrocības enerģētikas nozares dalībniekiem. Šie dalībnieki var konkurēt ar enerģētikas nozares dalībniekiem citās dalībvalstīs, kā rezultātā var tikt izkropļota konkurence vai radīti konkurences izkropļojuma draudi un ietekmēta tirdzniecība iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

14.

1.3.   Definīcijas

| 15. | Šajās pamatnostādnēs piemēro šādas definīcijas:






  1) | “atbalsts” ir pasākums, kas atbilst visiem Līguma 107. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem; |
| --- | --- | --- |

15.

1)

“atbalsts” ir pasākums, kas atbilst visiem Līguma 107. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem;

| 2) | “atbalsta piešķiršanas periods” ir viens vai vairāki gadi 2021.–2030. gada periodā. Ja dalībvalsts atbalstu vēlas piešķirt uz īsāku periodu, tai kā atsauces punkts būtu jāizmanto atbalsta saņēmēju finanšu gads un atbalsts jāpiešķir uz gada bāzes; |
| --- | --- |

2)

“atbalsta piešķiršanas periods” ir viens vai vairāki gadi 2021.–2030. gada periodā. Ja dalībvalsts atbalstu vēlas piešķirt uz īsāku periodu, tai kā atsauces punkts būtu jāizmanto atbalsta saņēmēju finanšu gads un atbalsts jāpiešķir uz gada bāzes;

| 3) | “oglekļa emisiju pārvirze” ir paredzamais siltumnīcefekta gāzu emisiju palielinājums pasaulē gadījumā, ja uzņēmumi pārceļ ražošanu uz teritoriju ārpus Savienības, tamdēļ, ka tie nevar pārnest ES ETS izraisīto izmaksu pieaugumu uz patērētājiem, vienlaikus nezaudējot būtisku tirgus daļu; |
| --- | --- |

3)

“oglekļa emisiju pārvirze” ir paredzamais siltumnīcefekta gāzu emisiju palielinājums pasaulē gadījumā, ja uzņēmumi pārceļ ražošanu uz teritoriju ārpus Savienības, tamdēļ, ka tie nevar pārnest ES ETS izraisīto izmaksu pieaugumu uz patērētājiem, vienlaikus nezaudējot būtisku tirgus daļu;

| 4) | “atbalsta maksimālā intensitāte” ir atbalsta kopējā summa, kas izteikta kā attiecināmo izmaksu procentuāla daļa; |
| --- | --- |

4)

“atbalsta maksimālā intensitāte” ir atbalsta kopējā summa, kas izteikta kā attiecināmo izmaksu procentuāla daļa;

| 5) | “autonoma ražošana” ir elektroenerģijas ražošana, izmantojot iekārtu, kas nav “elektroenerģijas ražošanas iekārta” Direktīvas 2003/87/EK 3. panta u) punkta izpratnē; |
| --- | --- |

5)

“autonoma ražošana” ir elektroenerģijas ražošana, izmantojot iekārtu, kas nav “elektroenerģijas ražošanas iekārta” Direktīvas 2003/87/EK 3. panta u) punkta izpratnē;

| 6) | “atbalsta saņēmējs” ir uzņēmums, kas saņem atbalstu; |
| --- | --- |

6)

“atbalsta saņēmējs” ir uzņēmums, kas saņem atbalstu;

| 7) | “Eiropas Savienības emisijas kvota” (ES emisijas kvota) ir pārvedama atļauja noteiktā laikposmā emitēt vienu tonnu CO2 ekvivalenta; |
| --- | --- |

7)

“Eiropas Savienības emisijas kvota” (ES emisijas kvota) ir pārvedama atļauja noteiktā laikposmā emitēt vienu tonnu CO2 ekvivalenta;

| 8) | “bruto pievienotā vērtība” (BPV) ir bruto pievienotā vērtība pēc ražošanas faktoru izmaksām, kas ir BPV tirgus cenās, no kuras atskaitīti netiešie nodokļi un kurai pieskaitītas saņemtās subsīdijas; |
| --- | --- |

8)

“bruto pievienotā vērtība” (BPV) ir bruto pievienotā vērtība pēc ražošanas faktoru izmaksām, kas ir BPV tirgus cenās, no kuras atskaitīti netiešie nodokļi un kurai pieskaitītas saņemtās subsīdijas;

| 9) | “ES emisijas kvotu nākotnes darījumu cena” (izteikta euro) ir viena gada ES emisijas kvotu nākotnes darījumu dienas cenu (noslēguma pārdošanas cenu) aritmētiskais vidējais piegādei tā gada decembrī, par kuru piešķir atbalstu; šīs noslēguma pārdošanas cenas ir tās, kas novērotas noteiktā ES oglekļa tirdzniecības biržā no tā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, kas ir pirms gada, par kuru piešķir atbalstu (10); |
| --- | --- |

9)

“ES emisijas kvotu nākotnes darījumu cena” (izteikta euro) ir viena gada ES emisijas kvotu nākotnes darījumu dienas cenu (noslēguma pārdošanas cenu) aritmētiskais vidējais piegādei tā gada decembrī, par kuru piešķir atbalstu; šīs noslēguma pārdošanas cenas ir tās, kas novērotas noteiktā ES oglekļa tirdzniecības biržā no tā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, kas ir pirms gada, par kuru piešķir atbalstu (10);

| 10) | “CO2 emisijas faktors” (izteikts t CO2/MWh) ir dažādos ģeogrāfiskajos apgabalos no fosilā kurināmā saražotās elektroenerģijas vidējā svērtā CO2 intensitāte. Svērums atspoguļo fosilā kurināmā ražošanas struktūru konkrētajā ģeogrāfiskajā apgabalā. CO2 emisijas faktors ir rezultāts, kas iegūts, dalot enerģētikas nozares paziņotās CO2 ekvivalenta emisijas ar tādas elektroenerģijas bruto apjomu (izteiktu TWh), kura saražota, izmantojot fosilo kurināmo. Šo pamatnostādņu (11) mērķiem apgabali ir definēti kā ģeogrāfiskas zonas, kuras a) veido apakštirgi, ko sasaista elektroenerģijas biržas, vai b) kurās nav paziņotas pārslodzes; abos gadījumos euro izteikto cenu (atbilstoši ECB dienas maiņas kursam) atšķirības starp konkrēto zonu elektroenerģijas biržas nākamās dienas cenu pa stundām ievērojamā visu stundu skaitā gada laikā nepārsniedz 1 %. Šāda reģionālā diferencēšana atspoguļo fosilā kurināmā spēkstaciju nozīmi galīgās vairumtirdzniecības cenas noteikšanā un to marginālo lomu saimnieciskā izdevīguma ziņā. Tas vien, ka elektroenerģija tiek tirgota starp divām dalībvalstīm, automātiski nenozīmē, ka tās veido pārvalstisku reģionu. Tā kā trūkst relevantu reģionāla vai vietēja līmeņa datu, ģeogrāfiskie apgabali aptver visu vienas vai vairāku dalībvalstu teritoriju. Pamatojoties uz iepriekš minēto, var noteikt šādus ģeogrāfiskos apgabalus – Adrijas jūras apgabals (Horvātija un Slovēnija), Ziemeļvalstu apgabals (Zviedrija un Somija), Baltijas apgabals (Lietuva, Latvija un Igaunija), Centrālrietumeiropas apgabals (Austrija, Vācija un Luksemburga), Pireneju pussalas apgabals (Portugāle un Spānija), Čehijas un Slovākijas apgabals (Čehija un Slovākija) un visas pārējās dalībvalstis atsevišķi. Attiecīgie maksimālie reģionālie CO2 faktori, ko piemēro kā maksimālās vērtības tad, ja paziņotāja dalībvalsts nav veikusi tirgū balstītā CO2 faktora novērtējumu saskaņā ar (11) apakšpunktu, ir uzskaitīti III pielikumā. Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret elektroenerģijas avotiem un novērstu iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu, visiem elektroapgādes avotiem (autonoma ražošana, elektroenerģijas piegādes līgumi vai piegāde pa tīklu) un visiem atbalsta saņēmējiem attiecīgajā dalībvalstī piemēro vienādu CO2 emisijas faktoru; |
| --- | --- |

10)

“CO2 emisijas faktors” (izteikts t CO2/MWh) ir dažādos ģeogrāfiskajos apgabalos no fosilā kurināmā saražotās elektroenerģijas vidējā svērtā CO2 intensitāte. Svērums atspoguļo fosilā kurināmā ražošanas struktūru konkrētajā ģeogrāfiskajā apgabalā. CO2 emisijas faktors ir rezultāts, kas iegūts, dalot enerģētikas nozares paziņotās CO2 ekvivalenta emisijas ar tādas elektroenerģijas bruto apjomu (izteiktu TWh), kura saražota, izmantojot fosilo kurināmo. Šo pamatnostādņu (11) mērķiem apgabali ir definēti kā ģeogrāfiskas zonas, kuras a) veido apakštirgi, ko sasaista elektroenerģijas biržas, vai b) kurās nav paziņotas pārslodzes; abos gadījumos euro izteikto cenu (atbilstoši ECB dienas maiņas kursam) atšķirības starp konkrēto zonu elektroenerģijas biržas nākamās dienas cenu pa stundām ievērojamā visu stundu skaitā gada laikā nepārsniedz 1 %. Šāda reģionālā diferencēšana atspoguļo fosilā kurināmā spēkstaciju nozīmi galīgās vairumtirdzniecības cenas noteikšanā un to marginālo lomu saimnieciskā izdevīguma ziņā. Tas vien, ka elektroenerģija tiek tirgota starp divām dalībvalstīm, automātiski nenozīmē, ka tās veido pārvalstisku reģionu. Tā kā trūkst relevantu reģionāla vai vietēja līmeņa datu, ģeogrāfiskie apgabali aptver visu vienas vai vairāku dalībvalstu teritoriju. Pamatojoties uz iepriekš minēto, var noteikt šādus ģeogrāfiskos apgabalus – Adrijas jūras apgabals (Horvātija un Slovēnija), Ziemeļvalstu apgabals (Zviedrija un Somija), Baltijas apgabals (Lietuva, Latvija un Igaunija), Centrālrietumeiropas apgabals (Austrija, Vācija un Luksemburga), Pireneju pussalas apgabals (Portugāle un Spānija), Čehijas un Slovākijas apgabals (Čehija un Slovākija) un visas pārējās dalībvalstis atsevišķi. Attiecīgie maksimālie reģionālie CO2 faktori, ko piemēro kā maksimālās vērtības tad, ja paziņotāja dalībvalsts nav veikusi tirgū balstītā CO2 faktora novērtējumu saskaņā ar (11) apakšpunktu, ir uzskaitīti III pielikumā. Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret elektroenerģijas avotiem un novērstu iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu, visiem elektroapgādes avotiem (autonoma ražošana, elektroenerģijas piegādes līgumi vai piegāde pa tīklu) un visiem atbalsta saņēmējiem attiecīgajā dalībvalstī piemēro vienādu CO2 emisijas faktoru;

| 11) | “tirgū balstīts CO2 emisijas faktors”, izteikts t CO2/MWh. Dalībvalstis, kuras plāno piešķirt kompensāciju par netiešajām izmaksām, paziņojumā par attiecīgo shēmu var pieprasīt piemērojamo CO2 emisijas faktoru noteikt, balstoties uz pētījumu par CO2 saturu tajā tehnoloģijā, kas faktiski nosaka robežcenu elektroenerģijas tirgū. Šādā paziņojumā par tirgū balstītu CO2 emisijas faktoru jāpierāda, ka saglabātais tirgū balstītais CO2 emisijas faktors ir piemērots, pamatojoties uz elektrosistēmas modeli, kas simulē cenu veidošanu, un novērotajiem datiem par robežcenu noteicošo tehnoloģiju visā t–1 gadā (ieskaitot stundas, kurās robežcenu noteica imports). Šis ziņojums jāiesniedz valsts regulatīvajai iestādei apstiprināšanai un jānosūta Komisijai, kad Komisijai saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu tiek paziņots par valsts atbalsta pasākumu. Komisija pētījuma piemērotību un no tā izrietošo tirgū balstīto CO2 emisijas faktoru novērtē saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un šīm pamatnostādnēm veiktās saderīguma analīzes laikā; |
| --- | --- |

11)

“tirgū balstīts CO2 emisijas faktors”, izteikts t CO2/MWh. Dalībvalstis, kuras plāno piešķirt kompensāciju par netiešajām izmaksām, paziņojumā par attiecīgo shēmu var pieprasīt piemērojamo CO2 emisijas faktoru noteikt, balstoties uz pētījumu par CO2 saturu tajā tehnoloģijā, kas faktiski nosaka robežcenu elektroenerģijas tirgū. Šādā paziņojumā par tirgū balstītu CO2 emisijas faktoru jāpierāda, ka saglabātais tirgū balstītais CO2 emisijas faktors ir piemērots, pamatojoties uz elektrosistēmas modeli, kas simulē cenu veidošanu, un novērotajiem datiem par robežcenu noteicošo tehnoloģiju visā t–1 gadā (ieskaitot stundas, kurās robežcenu noteica imports). Šis ziņojums jāiesniedz valsts regulatīvajai iestādei apstiprināšanai un jānosūta Komisijai, kad Komisijai saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu tiek paziņots par valsts atbalsta pasākumu. Komisija pētījuma piemērotību un no tā izrietošo tirgū balstīto CO2 emisijas faktoru novērtē saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un šīm pamatnostādnēm veiktās saderīguma analīzes laikā;

| 12) | “faktiskais ražošanas apjoms” (tonnas gadā) ir faktiskais iekārtā saražotais apjoms t gadā, ko nosaka ex post t+1 gadā; |
| --- | --- |

12)

“faktiskais ražošanas apjoms” (tonnas gadā) ir faktiskais iekārtā saražotais apjoms t gadā, ko nosaka ex post t+1 gadā;

| 13) | “faktiskais elektroenerģijas patēriņš” (MWh) ir iekārtas faktiskais elektroenerģijas patēriņš (ieskaitot elektroenerģijas apjomu, kas patērēts atbalsttiesīgu ražojumu ražošanai ārpakalpojuma ietvaros) t gadā, ko nosaka ex post t+1 gadā; |
| --- | --- |

13)

“faktiskais elektroenerģijas patēriņš” (MWh) ir iekārtas faktiskais elektroenerģijas patēriņš (ieskaitot elektroenerģijas apjomu, kas patērēts atbalsttiesīgu ražojumu ražošanai ārpakalpojuma ietvaros) t gadā, ko nosaka ex post t+1 gadā;

| 14) | “elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme” (izteikta kā MWh / ražošanas apjoms tonnās un noteikta Prodcom 8 līmenī (12)) ir elektroenerģijas daudzums, kas patērēts, lai saražotu vienu tonnu konkrēta ražojuma, izmantojot elektroenerģijas patēriņa ziņā visefektīvākās attiecīgā ražojuma ražošanas metodes. Elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes atjaunina saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 2. punktu. Atbalsttiesīgo nozaru ražojumiem, attiecībā uz kuriem pastāv kurināmā un elektroenerģijas apmaināmība saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/331 (13) I pielikuma otro iedaļu, atbalsta apmēra noteikšanas nolūkā elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes nosaka tajās pašās sistēmas robežās, ņemot vērā tikai elektroenerģijas īpatsvaru. Atbalsttiesīgo nozaru ražojumiem piemērojamās atbilstošās elektroenerģijas patēriņa līmeņatzīmes ir uzskaitītas šo pamatnostādņu II pielikumā; |
| --- | --- |

14)

“elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme” (izteikta kā MWh / ražošanas apjoms tonnās un noteikta Prodcom 8 līmenī (12)) ir elektroenerģijas daudzums, kas patērēts, lai saražotu vienu tonnu konkrēta ražojuma, izmantojot elektroenerģijas patēriņa ziņā visefektīvākās attiecīgā ražojuma ražošanas metodes. Elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes atjaunina saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 2. punktu. Atbalsttiesīgo nozaru ražojumiem, attiecībā uz kuriem pastāv kurināmā un elektroenerģijas apmaināmība saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/331 (13) I pielikuma otro iedaļu, atbalsta apmēra noteikšanas nolūkā elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes nosaka tajās pašās sistēmas robežās, ņemot vērā tikai elektroenerģijas īpatsvaru. Atbalsttiesīgo nozaru ražojumiem piemērojamās atbilstošās elektroenerģijas patēriņa līmeņatzīmes ir uzskaitītas šo pamatnostādņu II pielikumā;

| 15) | “alternatīva elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme” ir [...] % no faktiskā elektroenerģijas patēriņa un to nosaka ar Komisijas lēmumu reizē ar elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmēm. Tā atbilst sasniedzamajam vidējam samazinājumam, kas nepieciešams, ņemot vērā elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmju piemērošanu (elektroenerģijas patēriņa līmeņatzīme / ex ante elektroenerģijas patēriņš). To piemēro visiem atbalsttiesīgo nozaru ražojumiem, kuriem nav noteikta elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme. |
| --- | --- |

15)

“alternatīva elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme” ir [...] % no faktiskā elektroenerģijas patēriņa un to nosaka ar Komisijas lēmumu reizē ar elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmēm. Tā atbilst sasniedzamajam vidējam samazinājumam, kas nepieciešams, ņemot vērā elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmju piemērošanu (elektroenerģijas patēriņa līmeņatzīme / ex ante elektroenerģijas patēriņš). To piemēro visiem atbalsttiesīgo nozaru ražojumiem, kuriem nav noteikta elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme.

2.   KOPĒJIE NOVĒRTĒŠANAS PRINCIPI

| 16. | Lai novērtētu, vai paziņoto atbalsta pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, Komisija parasti analizē, vai atbalsta pasākuma struktūra nodrošina, ka atbalsta pozitīvā ietekme kopēju interešu mērķa sasniegšanā pārsniedz tā iespējamo negatīvo ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Komisijas 2012. gada 8. maija paziņojumā par valsts atbalsta modernizāciju (14) ir izteikts aicinājums noteikt un definēt kopējus principus, kas piemērojami saderīguma izvērtējumam par visiem atbalsta pasākumiem, kuriem šo izvērtējumu veic Komisija. Tāpēc Komisija atbalsta pasākumu uzskatīs par saderīgu ar Līgumu tikai tad, ja tas atbilst visiem turpmāk minētajiem kritērijiem, proti: tam jāpalīdz sasniegt kopīgu interešu mērķi saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punktu; jābūt vērstam uz tādas situācijas risināšanu, kurā atbalsts var sniegt būtisku uzlabojumu, ko tirgus pats nespētu nodrošināt, piemēram, novēršot tirgus nepilnību vai atrisinot taisnīguma vai kohēzijas problēmu; tam jābūt piemērotam politikas instrumentam kopīgu interešu mērķa sasniegšanai; tam jāmaina attiecīgo uzņēmumu rīcība tā, lai tie iesaistītos papildu darbībās, ko tie bez šāda atbalsta neveiktu vai veiktu ierobežotā vai atšķirīgā veidā vai vietā; tā apjoms un intensitāte nedrīkst pārsniegt nepieciešamo minimumu; tā negatīvajai ietekmei jābūt pietiekami ierobežotai; visiem attiecīgajiem tiesību aktiem un saistītajai informācijai par atbalstu, kas piešķirts atbilstīgi tiem, jābūt viegli pieejamiem dalībvalstīm, Komisijai, ekonomikas dalībniekiem un sabiedrībai. |
| --- | --- |

17.

| 18. | 3.1. un 3.2. iedaļā paskaidrots, kā šie vispārējie kritēriji atspoguļojas konkrētās saderības prasībās, kas jāizpilda saistībā ar atbalsta pasākumiem, uz kuriem attiecas šīs pamatnostādnes. |
| --- | --- |

18.

3.   NOVĒRTĒJUMS PAR SADERĪBU SASKAŅĀ AR LĪGUMA 107. PANTA 3. PUNKTA C) APAKŠPUNKTU

3.1.   Atbalsts tādu nozaru uzņēmumiem, kuras uzskata par pakļautām reālam oglekļa emisiju pārvirzes riskam, kam par iemeslu ir ievērojamas netiešās izmaksas, kuras faktiski rada siltumnīcefekta gāzu emisiju izmaksu iekļaušana elektroenerģijas cenā (atbalsts emisiju netiešo izmaksu kompensēšanai)

| 19. | Atbalsts emisiju netiešo izmaksu kompensēšanai tiks uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē, ja būs ievēroti turpmāk minētie nosacījumi. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Šāda atbalsta mērķis ir novērst ievērojamu oglekļa emisiju pārvirzes risku, kuru galvenokārt rada emisijas kvotu izmaksu iekļaušana atbalsta saņēmēja segtajās elektroenerģijas cenās, ja tā konkurentiem no trešām valstīm nerodas līdzīgas izmaksas, kas iekļautas elektroenerģijas cenā, un ja atbalsta saņēmējs nevar šīs izmaksas iekļaut ražojuma cenās, nezaudējot būtisku tirgus daļu. Centieni novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku, palīdzot mazināt atbalsta saņēmēju pakļautību šādam riskam, palīdz sasniegt vidisko mērķi, proti, atbalsta nolūks ir nepieļaut, ka ražošanas pārcelšana uz teritoriju ārpus Savienības izraisa siltumnīcefekta gāzu emisiju palielināšanos pasaulē, jo nav saistoša starptautiska nolīguma par siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Lai mazinātu konkurences izkropļojumu risku iekšējā tirgū, atbalsts ir pieļaujams tikai nozarēs, kurās pastāv reāls oglekļa emisiju pārvirzes risks, kam par iemeslu ir ievērojamas netiešās izmaksas, kuras faktiski rada siltumnīcefekta gāzu emisiju izmaksu iekļaušana elektroenerģijas cenā. Šo pamatnostādņu nolūkā uzskata, ka reāls oglekļa emisiju pārvirzes risks pastāv tikai tad, ja atbalsta saņēmējs darbojas kādā no I pielikumā uzskaitītajām nozarēm. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Ja dalībvalstis nolemj atbalstu piešķirt tikai dažām I pielikumā uzskaitītajām nozarēm, nozares jāizvēlas, pamatojoties uz objektīviem, nediskriminējošiem un pārredzamiem kritērijiem. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Dalībvalstīm jānodrošina, ka atbalsta saņēmēji atbalsttiesīgajā nozarē tiek izvēlēti, balstoties uz objektīviem, nediskriminējošiem un pārredzamiem kritērijiem, un ka visiem vienas nozares konkurentiem, ja to faktiskā situācija ir līdzīga, atbalstu piešķir principā vienādi. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Valsts atbalstu uzskata par piemērotu instrumentu ETS netiešo izmaksu kompensēšanai neatkarīgi no tā, kādā veidā tas tiek piešķirts. Šajā kontekstā par piemērotu instrumentu uzskata kompensāciju tiešas dotācijas veidā. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu tikai tad, ja tam ir stimulējoša ietekme. Lai atbalstam būtu stimulējoša ietekme un tas faktiski novērstu oglekļa emisiju pārvirzi, atbalsta saņēmējam tam jāpiesakās un šis atbalsts jāizmaksā saņēmējam izmaksu rašanās gadā vai nākamajā gadā. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Ja atbalstu izmaksā izmaksu rašanās gadā, jābūt ieviestam ex post maksājumu korekcijas mehānismam, lai nodrošinātu, ka visas pārmaksātās atbalsta summas tiek atmaksātas līdz nākamā gada 1. jūlijam. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Atbalsts ir samērīgs un tā negatīvā ietekme uz konkurenci un tirdzniecību ir pietiekami ierobežota tad, ja tas nepārsniedz 75 % no faktiskajām emisiju netiešajām izmaksām. Elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme nodrošina, ka atbalsts neefektīviem ražošanas procesiem ir ierobežots, un saglabā stimulu energoefektīvāko tehnoloģiju izplatīšanai. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Atbalsta maksimālo summu, kas maksājama par katru iekārtu par produktu ražošanu I pielikumā uzskaitītajās nozarēs, aprēķina pēc šādas formulas.






  a) | Ja atbalsta saņēmēja ražotajiem ražojumiem ir piemērojamas II pielikumā minētās elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes, tad atbalsta maksimālo summu, kas maksājama par iekārtu, lai kompensētu t gadā radušās izmaksas, aprēķina šādi.
  Amaxt = Ai × Ct × Pt–1 × E × AOt

  Šajā formulā Ai ir atbalsta intensitāte gadā, kas izteikta kā daļskaitlis (piem., 0,75), Ct ir piemērojamais CO2 emisijas faktors vai tirgū balstīts CO2 emisijas faktors (t CO2/MWh) (t gadā), Pt–1 ir ES emisijas kvotu nākotnes darījumu cena t–1 gadā (EUR/t CO2), E ir konkrētam ražojumam piemērojamā elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme, kas noteikta II pielikumā, un AOt ir faktiskais ražošanas apjoms t gadā. Šie jēdzieni ir definēti 1.3. iedaļā. |
| --- | --- | --- |

28.

a)

Ja atbalsta saņēmēja ražotajiem ražojumiem ir piemērojamas II pielikumā minētās elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes, tad atbalsta maksimālo summu, kas maksājama par iekārtu, lai kompensētu t gadā radušās izmaksas, aprēķina šādi.

Amaxt = Ai × Ct × Pt–1 × E × AOt

Šajā formulā Ai ir atbalsta intensitāte gadā, kas izteikta kā daļskaitlis (piem., 0,75), Ct ir piemērojamais CO2 emisijas faktors vai tirgū balstīts CO2 emisijas faktors (t CO2/MWh) (t gadā), Pt–1 ir ES emisijas kvotu nākotnes darījumu cena t–1 gadā (EUR/t CO2), E ir konkrētam ražojumam piemērojamā elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme, kas noteikta II pielikumā, un AOt ir faktiskais ražošanas apjoms t gadā. Šie jēdzieni ir definēti 1.3. iedaļā.

| b) | Ja atbalsta saņēmēja ražotajiem ražojumiem nav piemērojamas II pielikumā uzskaitītās elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes, tad atbalsta maksimālo summu, kas maksājama par iekārtu, lai kompensētu t gadā radušās izmaksas, aprēķina šādi.
  Amaxt = Ai × Ct × Pt–1 × EF × AECt

  Šajā formulā Ai ir atbalsta intensitāte gadā, kas izteikta kā daļskaitlis (piem., 0,75), Ct ir piemērojamais CO2 emisijas faktors (t CO2/MWh) (t gadā), Pt–1 ir ES emisijas kvotu nākotnes darījumu cena t–1 gadā (EUR/t CO2), EF ir alternatīvā elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme, kas noteikta II pielikumā, un AEC ir faktiskais elektroenerģijas patēriņš (MWh) t gadā. Šie jēdzieni ir definēti 1.3. iedaļā. |
| --- | --- |

b)

Ja atbalsta saņēmēja ražotajiem ražojumiem nav piemērojamas II pielikumā uzskaitītās elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes, tad atbalsta maksimālo summu, kas maksājama par iekārtu, lai kompensētu t gadā radušās izmaksas, aprēķina šādi.

Amaxt = Ai × Ct × Pt–1 × EF × AECt

Šajā formulā Ai ir atbalsta intensitāte gadā, kas izteikta kā daļskaitlis (piem., 0,75), Ct ir piemērojamais CO2 emisijas faktors (t CO2/MWh) (t gadā), Pt–1 ir ES emisijas kvotu nākotnes darījumu cena t–1 gadā (EUR/t CO2), EF ir alternatīvā elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme, kas noteikta II pielikumā, un AEC ir faktiskais elektroenerģijas patēriņš (MWh) t gadā. Šie jēdzieni ir definēti 1.3. iedaļā.

| 29. | Ja vienā iekārtā ražo ražojumus, kuriem ir piemērojama elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme, kas minēta II pielikumā, un ražojumus, kuriem ir piemērojama alternatīvā elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme, tad katra ražojuma ražošanas elektroenerģijas patēriņu nosaka atbilstoši attiecīgajā iekārtā saražotajai katra ražojuma tonnāžai. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Ja vienā iekārtā ražo atbalsttiesīgus ražojumus (t. i., ražojumus, kas tiek ražoti I pielikumā uzskaitītajās atbalsttiesīgajās nozarēs) un ražojumus, kas nav atbalsttiesīgi, tad atbalsta maksimālo summu aprēķina tikai par atbalsttiesīgajiem ražojumiem. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Ņemot vērā to, ka dažās nozarēs atbalsta intensitāte 75 % apmērā varētu nebūt pietiekama, lai nodrošinātu pienācīgu aizsardzību pret oglekļa emisiju pārvirzes risku, dalībvalstis vajadzības gadījumā var noteikt, ka netiešo izmaksu summa, kas jāsedz uzņēmumiem, ir tikai 1,5 % no attiecīgā uzņēmuma bruto pievienotās vērtības t gadā. Uzņēmuma bruto pievienoto vērtību aprēķina šādi: apgrozījums plus kapitalizētā produkcija, plus citi saimnieciskās darbības ieņēmumi, plus vai mīnus krājumu izmaiņas, mīnus preču un pakalpojumu iepirkumi (kuros nedrīkst ietvert personāla izmaksas), mīnus citi ar apgrozījumu saistīti, bet neatskaitāmi nodokļi par ražojumiem, mīnus ar ražošanu saistītās nodevas un nodokļi. Alternatīvi to var aprēķināt, bruto darbības rezultātam pieskaitot personāla izmaksas. Ieņēmumus un izdevumus, ko uzņēmuma pārskatos klasificē kā finanšu vai ārkārtas ieņēmumus un izdevumus, pievienotajā vērtībā neieskaita. Pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām aprēķina “bruto”, jo netiek atņemtas vērtības korekcijas (piemēram, amortizācija) (15). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Ja dalībvalstis nolemj noteikt, ka netiešo izmaksu summa, kas jāsedz uzņēmumiem, ir tikai 1,5 % no bruto pievienotās vērtības, minētais ierobežojums jāpiemēro visiem atbalsttiesīgajiem uzņēmumiem attiecīgajā nozarē. Ja dalībvalstis nolemj ierobežojumu 1,5 % apmērā no bruto pievienotās vērtības piemērot tikai dažām I pielikumā uzskaitītajām nozarēm, šīs nozares jāizvēlas, pamatojoties uz objektīviem, nediskriminējošiem un pārredzamiem kritērijiem. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Atbalstu var kumulēt ar:






  a) | jebkādu citu valsts atbalstu saistībā ar citām nosakāmām attiecināmajām izmaksām; |
| --- | --- | --- |

33.

a)

jebkādu citu valsts atbalstu saistībā ar citām nosakāmām attiecināmajām izmaksām;

| b) | jebkuru citu valsts atbalstu saistībā ar tām pašām attiecināmajām izmaksām, kas daļēji vai pilnībā pārklājas, un jebkuru citu valsts atbalstu bez nosakāmām attiecināmajām izmaksām tikai tad, ja šādas kumulācijas rezultātā netiek pārsniegta šim atbalstam saskaņā ar šo iedaļu piemērojamā atbalsta maksimālā intensitāte vai maksimālā summa. |
| --- | --- |

b)

jebkuru citu valsts atbalstu saistībā ar tām pašām attiecināmajām izmaksām, kas daļēji vai pilnībā pārklājas, un jebkuru citu valsts atbalstu bez nosakāmām attiecināmajām izmaksām tikai tad, ja šādas kumulācijas rezultātā netiek pārsniegta šim atbalstam saskaņā ar šo iedaļu piemērojamā atbalsta maksimālā intensitāte vai maksimālā summa.

| 34. | Savienības finansējums, ko centralizēti pārvalda Komisija un kas nav tiešā vai netiešā dalībvalsts kontrolē, nav uzskatāms par valsts atbalstu. Ja šāds Savienības finansējums tiek apvienots ar valsts atbalstu, tad, lai noteiktu, vai ir ievērotas paziņošanas robežvērtības un atbalsta maksimālā intensitāte, ņem vērā vienīgi valsts atbalstu, ja vien publiskā finansējuma kopsumma, ko piešķir attiecībā uz vienām un tām pašām attiecināmajām izmaksām, nepārsniedz maksimālo(-ās) finansējuma likmi(-es), kas noteikta(-as) piemērojamajos Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Atbalstu nedrīkst kumulēt ar de minimis atbalstu attiecībā uz tām pašām attiecināmajām izmaksām, ja šādas kumulācijas rezultātā tiktu pārsniegta šajā iedaļā noteiktā atbalsta intensitāte. |
| --- | --- |

35.

| 36. | To atbalsta shēmu ilgums, saskaņā ar kurām piešķir atbalstu, nedrīkst pārsniegt šo pamatnostādņu piemērošanas periodu (2021.–2030. gads). |
| --- | --- |

36.

3.2.   Atbalsts saistībā ar iespēju piešķirt pagaidu bezmaksas kvotas elektroenerģijas ražošanas modernizācijai

| 37. | Valsts atbalsts saistībā ar iespēju piešķirt pagaidu bezmaksas kvotas elektroenerģijas ražošanas modernizācijai saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantu ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē, ja ir izpildīti turpmāk izklāstītie nosacījumi. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Atbalsta mērķim jābūt enerģētikas nozares modernizācijai, diversifikācijai un ilgtspējīgai pārveidei. Atbalstītajām investīcijām jābūt saskanīgām ar pāreju uz drošu un ilgtspējīgu mazoglekļa ekonomiku, ar mērķiem, ko paredz Savienības klimata un enerģētikas politikas satvars laikposmam līdz 2030. gadam, ar Eiropas zaļo kursu un ar Parīzes nolīgumā paustajiem ilgtermiņa mērķiem. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Ja investīciju rezultātā rodas papildu elektroenerģijas ražošanas jauda, attiecīgajam operatoram arī jāpierāda, ka tas vai cits saistīts operators pirms papildu jaudas darbības sākuma ir pārtraucis ekspluatēt atbilstīgu apjomu elektroenerģijas ražošanas jaudas ar lielāku emisiju intensitāti. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu tikai tad, ja tam ir stimulējoša ietekme. Stimulējoša ietekme rodas, ja atbalsts mudina tā saņēmēju mainīt savu rīcību, proti, rīkoties tā, kā tas nerīkotos, ja atbalstu nesaņemtu. Atbalsts nedrīkst subsidēt darbības izmaksas, kas uzņēmumam rastos jebkurā gadījumā, un tas nedrīkst kompensēt saimnieciskās darbības parasto uzņēmējdarbības risku. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Saņemot atbalsta pieteikumu, piešķīrējai iestādei ir jāpārbauda, vai atbalstam būtu prasītā stimulējošā ietekme. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Atbalstu kvotu veidā operatoriem var piešķirt tikai tad, ja tiek pierādīts, ka ir veikta investīcija, kas izvēlēta saskaņā ar konkursa procedūras noteikumiem. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Projektiem, kuru kopējais investīciju apjoms pārsniedz 12,5 miljonus EUR, atbalstu var piešķirt, tikai pamatojoties uz konkursa procedūru, kas notiek vienā vai vairākās kārtās laikā no 2021. gada līdz 2030. gadam. Minētajai konkursa procedūrai jābūt tādai, kas:






  a) | atbilst pārredzamības, nediskriminēšanas, vienlīdzīgas attieksmes un pareizas finanšu pārvaldības principiem; |
| --- | --- | --- |

43.

a)

atbilst pārredzamības, nediskriminēšanas, vienlīdzīgas attieksmes un pareizas finanšu pārvaldības principiem;

| b) | nodrošina, ka konkursā var piedalīties tikai tādi projekti, kas sekmē energoresursu struktūras un piegādes avotu diversifikāciju, nepieciešamo pārstrukturēšanu, infrastruktūras uzlabošanu un modernizēšanu vides ziņā, tīrās tehnoloģijas, piemēram, atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas, vai enerģijas ražošanas nozares, piemēram, efektīvas un ilgtspējīgas centralizētās siltumapgādes, un pārvades un sadales nozares modernizāciju; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka konkursā var piedalīties tikai tādi projekti, kas sekmē energoresursu struktūras un piegādes avotu diversifikāciju, nepieciešamo pārstrukturēšanu, infrastruktūras uzlabošanu un modernizēšanu vides ziņā, tīrās tehnoloģijas, piemēram, atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas, vai enerģijas ražošanas nozares, piemēram, efektīvas un ilgtspējīgas centralizētās siltumapgādes, un pārvades un sadales nozares modernizāciju;

| c) | nosaka skaidrus, objektīvus, pārredzamus un nediskriminējošus atlases kritērijus, pēc kuriem projektus sarindo, lai nodrošinātu, ka tiek atlasīti tikai tādi projekti, kas:






  i) | pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi, nodrošina neto pozitīvu ieguvumu emisiju samazinājuma veidā un sasniedz atkarībā no projekta apjoma iepriekš noteiktu ievērojamu CO2 emisiju samazinājumu; |
| --- | --- | --- |

c)

nosaka skaidrus, objektīvus, pārredzamus un nediskriminējošus atlases kritērijus, pēc kuriem projektus sarindo, lai nodrošinātu, ka tiek atlasīti tikai tādi projekti, kas:

i)

pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi, nodrošina neto pozitīvu ieguvumu emisiju samazinājuma veidā un sasniedz atkarībā no projekta apjoma iepriekš noteiktu ievērojamu CO2 emisiju samazinājumu;

| ii) | ir papildinoši, nepārprotami atbilst nomaiņas un modernizācijas vajadzībām un nerada tirgus virzītu enerģijas pieprasījuma pieaugumu; |
| --- | --- |

ii)

ir papildinoši, nepārprotami atbilst nomaiņas un modernizācijas vajadzībām un nerada tirgus virzītu enerģijas pieprasījuma pieaugumu;

| iii) | ir ekonomiski visizdevīgākie; |
| --- | --- |

iii)

ir ekonomiski visizdevīgākie;

| iv) | neatbalsta vai neuzlabo ļoti emisijintensīvas elektroenerģijas ražošanas finansiālo dzīvotspēju, nedz arī palielina atkarību no emisijintensīva fosilā kurināmā. |
| --- | --- |

iv)

neatbalsta vai neuzlabo ļoti emisijintensīvas elektroenerģijas ražošanas finansiālo dzīvotspēju, nedz arī palielina atkarību no emisijintensīva fosilā kurināmā.

| 44. | Projektiem, kuru kopējā investīciju summa ir mazāka par 12,5 miljoniem EUR, atbalstu var piešķirt bez konkursa procedūras. Šādā gadījumā projekti jāizvēlas, balstoties uz objektīviem un pārredzamiem kritērijiem. Atlases procedūras rezultāti jāpublisko, lai sabiedrība tos var komentēt. Ja vienā iekārtā tiek veikta vairāk nekā viena investīcija, nolūkā noteikt, vai nav pārsniegts 12,5 miljonu EUR slieksnis, tās vērtē kā vienotu veselumu, izņemot, ja minētās investīcijas katra par sevi ir tehniski vai finansiāli dzīvotspējīgas. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Komisija atbalstu uzskatīs par samērīgu, ja atbalsta intensitāte nepārsniegs 70 % no attiecīgajām investīciju izmaksām. Visi izmantojamie lielumi ir pirms jebkādu nodokļu vai citu maksu atskaitīšanas. Ja atbalstu piešķir citā veidā, nevis kā dotāciju, atbalsta apmēram jāatbilst dotācijas vērtībai. Atbalsts, kas izmaksājams vairākās daļās, ir jāaprēķina tā kopējā neto pašreizējā vērtībā pirmā maksājuma piešķiršanas brīdī, izmantojot attiecīgo Komisijas atsauces likmi vērtības diskontēšanai laikā. Atbalsta intensitāti aprēķina katram atbalsta saņēmējam. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Atbalstam nedrīkst būt tāda nelabvēlīga ietekme uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgajām interesēm, jo īpaši gadījumos, kad atbalsts paredzēts ierobežotam saņēmēju skaitam vai kad atbalsts var nostiprināt saņēmēju stāvokli tirgū (grupu līmenī). |
| --- | --- |

46.

| 47. | Atbalstu var kumulēt ar:






  a) | jebkādu citu valsts atbalstu saistībā ar citām nosakāmām attiecināmajām izmaksām; |
| --- | --- | --- |

47.

a)

jebkādu citu valsts atbalstu saistībā ar citām nosakāmām attiecināmajām izmaksām;

| b) | jebkuru citu valsts atbalstu saistībā ar tām pašām attiecināmajām izmaksām, kas daļēji vai pilnībā pārklājas, un jebkuru citu valsts atbalstu bez nosakāmām attiecināmajām izmaksām tikai tad, ja šādas kumulācijas rezultātā netiek pārsniegta šim atbalstam saskaņā ar šo iedaļu piemērojamā atbalsta maksimālā intensitāte vai maksimālā summa. |
| --- | --- |

b)

jebkuru citu valsts atbalstu saistībā ar tām pašām attiecināmajām izmaksām, kas daļēji vai pilnībā pārklājas, un jebkuru citu valsts atbalstu bez nosakāmām attiecināmajām izmaksām tikai tad, ja šādas kumulācijas rezultātā netiek pārsniegta šim atbalstam saskaņā ar šo iedaļu piemērojamā atbalsta maksimālā intensitāte vai maksimālā summa.

| 48. | Atbalstu var piešķirt vienlaikus saskaņā ar vairākām atbalsta shēmām vai kumulēt ar ad hoc atbalstu, ja vien valsts atbalsta kopējais apmērs darbībai vai projektam nepārsniedz šajā iedaļā noteikto atbalsta maksimālo intensitāti. Savienības finansējums, ko centralizēti pārvalda Komisija un kas nav tiešā vai netiešā dalībvalsts kontrolē, nav uzskatāms par valsts atbalstu. Ja šāds Savienības finansējums tiek apvienots ar valsts atbalstu, tad, lai noteiktu, vai ir ievērotas paziņošanas robežvērtības un atbalsta maksimālā intensitāte, ņem vērā vienīgi valsts atbalstu, ja vien publiskā finansējuma kopsumma, ko piešķir attiecībā uz vienām un tām pašām attiecināmajām izmaksām, nepārsniedz maksimālo(-ās) finansējuma likmi(-es), kas noteikta(-as) piemērojamajos Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Atbalstu nedrīkst kumulēt ar de minimis atbalstu attiecībā uz tām pašām attiecināmajām izmaksām, ja šādas kumulācijas rezultātā tiktu pārsniegta šajā iedaļā noteiktā atbalsta intensitāte. |
| --- | --- |

49.

| 50. | To atbalsta shēmu ilgums, saskaņā ar kurām piešķir atbalstu, nedrīkst pārsniegt šo pamatnostādņu piemērošanas periodu (2021.–2030. gads). |
| --- | --- |

50.

4.   NOVĒRTĒŠANA

| 51. | Lai pastiprinātu konkurences izkropļojumu ierobežošanu, Komisija var pieprasīt veikt konkrētu atbalsta shēmu ex post novērtējumu. Novērtējums būs nepieciešams tikai tām shēmām, kurām ir izteikti liela iespēja radīt konkurences izkropļojumu, tas ir, shēmām, kas varētu būtiski ierobežot vai izkropļot konkurenci, ja to īstenošana netiktu laikus pārskatīta. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Ņemot vērā novērtējuma mērķus un lai neradītu pārmērīgu slogu dalībvalstīm un mazākiem atbalsta projektiem, novērtējums veicams tikai par tām atbalsta shēmām, kurām ir liels budžets un iepriekš nebijušas iezīmes, vai gadījumos, kad paredzētas būtiskas izmaiņas tirgū, tehnoloģijās vai regulējumā. Novērtējums jāveic no atbalsta piešķīrējas iestādes neatkarīgam ekspertam, pamatojoties uz kopēju Komisijas noteiktu metodi. Tas ir jāpublisko. Dalībvalstīm kopā ar atbalsta shēmu ir jāpaziņo novērtējuma plāna projekts, kas būs Komisijas veiktā shēmas izvērtējuma neatņemama sastāvdaļa. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Novērtējums jāiesniedz Komisijai savlaicīgi, lai tā varētu izvērtēt atbalsta shēmas iespējamo pagarināšanu, un katrā ziņā pēc shēmas darbības beigām. Katra novērtējuma konkrētais tvērums un noteikumi/prasības tiks noteikti lēmumā, ar ko apstiprina atbalsta shēmu. Ja pēc tam tiek īstenots atbalsta pasākums, kam ir līdzīgs mērķis, jāņem vērā minētā novērtējuma rezultāti. |
| --- | --- |

53.

5.   ENERGOAUDITI UN VADĪBAS SISTĒMAS

| 54. | Attiecībā uz atbalstu, uz ko attiecas 3.1. iedaļa, dalībvalstis apņemas pārliecināties, ka atbalsta saņēmējs izpilda savu pienākumu veikt energoauditu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES (16) 8. panta nozīmē vai nu kā atsevišķu energoauditu, vai sertificētas energovadības vai vides vadības sistēmas, piemēram, ES vides vadības un audita sistēmas (EMAS) (17), ietvaros. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Dalībvalstis arī apņemas uzraudzīt, vai atbalsta saņēmēji, kam ir pienākums veikt energoauditu saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 8. panta 4. punktu, veic šādas darbības:






  a) | īsteno audita ziņojuma ieteikumus, proti, attiecīgo investīciju atmaksāšanās laiks nepārsniedz trīs gadus un investīciju izmaksas ir samērīgas; vai |
| --- | --- | --- |

55.

a)

īsteno audita ziņojuma ieteikumus, proti, attiecīgo investīciju atmaksāšanās laiks nepārsniedz trīs gadus un investīciju izmaksas ir samērīgas; vai

| b) | samazina sava elektroenerģijas patēriņa radīto oglekļa pēdu tā, lai vismaz 30 % no patērētās elektroenerģijas būtu saražota no bezoglekļa avotiem; vai |
| --- | --- |

b)

samazina sava elektroenerģijas patēriņa radīto oglekļa pēdu tā, lai vismaz 30 % no patērētās elektroenerģijas būtu saražota no bezoglekļa avotiem; vai

| c) | ievērojamu daļu – vismaz 50 % no atbalsta summas – investē projektos, kuru rezultātā iekārtas radīto siltumnīcefekta gāzu emisijas ievērojami samazinās un ir ievērojami zemākas par piemērojamo līmeņatzīmi, ko izmanto, piešķirt bezmaksas kvotas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā. |
| --- | --- |

c)

ievērojamu daļu – vismaz 50 % no atbalsta summas – investē projektos, kuru rezultātā iekārtas radīto siltumnīcefekta gāzu emisijas ievērojami samazinās un ir ievērojami zemākas par piemērojamo līmeņatzīmi, ko izmanto, piešķirt bezmaksas kvotas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā.

6.   PĀRREDZAMĪBA

| 56. | Dalībvalstīm jānodrošina, ka Komisijas Atbalsta pārredzamības modulī (18) vai visaptverošā valsts atbalstam veltītā nacionāla vai reģionāla līmeņa tīmekļa vietnē tiek publicēta šāda informācija:






  a) | apstiprinātās atbalsta shēmas vai lēmuma par individuāla atbalsta piešķiršanu un attiecīgo īstenošanas noteikumu pilns teksts vai saite uz to; |
| --- | --- | --- |

56.

a)

apstiprinātās atbalsta shēmas vai lēmuma par individuāla atbalsta piešķiršanu un attiecīgo īstenošanas noteikumu pilns teksts vai saite uz to;

| b) | piešķīrējas iestādes vai iestāžu identitāte; |
| --- | --- |

b)

piešķīrējas iestādes vai iestāžu identitāte;

| c) | katra saņēmēja nosaukums un identifikators, izņemot komercnoslēpumus un citu konfidenciālu informāciju, ja ir sniegts pietiekams pamatojums un Komisija tam ir piekritusi saskaņā ar Komisijas paziņojumu par dienesta noslēpumu valsts atbalsta lēmumos (19); |
| --- | --- |

c)

katra saņēmēja nosaukums un identifikators, izņemot komercnoslēpumus un citu konfidenciālu informāciju, ja ir sniegts pietiekams pamatojums un Komisija tam ir piekritusi saskaņā ar Komisijas paziņojumu par dienesta noslēpumu valsts atbalsta lēmumos (19);

| d) | atbalsta instruments (20), atbalsta elements un – ja atšķiras – atbalsta nominālā summa, kas izteikta kā pilna summa valsts valūtā (21), kura piešķirta katram saņēmējam; |
| --- | --- |

d)

atbalsta instruments (20), atbalsta elements un – ja atšķiras – atbalsta nominālā summa, kas izteikta kā pilna summa valsts valūtā (21), kura piešķirta katram saņēmējam;

| e) | atbalsta piešķiršanas datums (22) un publicēšanas datums; |
| --- | --- |

e)

atbalsta piešķiršanas datums (22) un publicēšanas datums;

| f) | uzņēmuma veids (mazs vai vidējs uzņēmums / liels uzņēmums); |
| --- | --- |

f)

uzņēmuma veids (mazs vai vidējs uzņēmums / liels uzņēmums);

| g) | saņēmēja atrašanās vietas reģions (NUTS
  II līmenī vai sīkākā); |
| --- | --- |

g)

saņēmēja atrašanās vietas reģions (NUTS
  II līmenī vai sīkākā);

| h) | saņēmēja darbības galvenā ekonomikas nozare (NACE grupu līmenī); |
| --- | --- |

h)

saņēmēja darbības galvenā ekonomikas nozare (NACE grupu līmenī);

| i) | atbalsta mērķis. |
| --- | --- |

i)

atbalsta mērķis.

| 57. | Šo prasību piemēro individuālajam atbalstam, kas ir lielāks par 500 000 EUR. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Šī informācija ir jāpublicē pēc tam, kad ir pieņemts lēmums par atbalsta piešķiršanu, tā jāglabā vismaz 10 gadus, un tai bez ierobežojumiem jābūt pieejamai sabiedrībai (23). |
| --- | --- |

58.

7.   ZIŅOŠANA UN UZRAUDZĪBA

| 59. | Ievērojot Padomes Regulu (ES) 2015/1589 (24) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 794/2004 (25), dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai gada pārskati. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Papildus minētajās regulās noteiktajam dalībvalstīm, izmantojot Komisijas sagatavotu standarta veidlapu, savos gada pārskatos jānorāda:






  a) | visu atbalsta saņēmēja nosaukumi un tiem piederošās iekārtas, par kurām piešķirts atbalsts; |
| --- | --- | --- |

60.

a)

visu atbalsta saņēmēja nosaukumi un tiem piederošās iekārtas, par kurām piešķirts atbalsts;

| b) | nozare(-es), kurā(-ās) katrs saņēmējs darbojas (jānorāda NACE-4 kods); |
| --- | --- |

b)

nozare(-es), kurā(-ās) katrs saņēmējs darbojas (jānorāda NACE-4 kods);

| c) | gads, par kuru atbalsts ir piešķirts, un gads, kurā atbalsts ir izmaksāts; |
| --- | --- |

c)

gads, par kuru atbalsts ir piešķirts, un gads, kurā atbalsts ir izmaksāts;

| d) | katras iekārtas, par kuru piešķirts atbalsts, faktiskais ražošanas apjoms konkrētajā nozarē; |
| --- | --- |

d)

katras iekārtas, par kuru piešķirts atbalsts, faktiskais ražošanas apjoms konkrētajā nozarē;

| e) | katras iekārtas, par kuru piešķirts atbalsts, faktiskais elektroenerģijas patēriņš (ja ir piešķirts atbalsts, piemērojot alternatīvu elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmi); |
| --- | --- |

e)

katras iekārtas, par kuru piešķirts atbalsts, faktiskais elektroenerģijas patēriņš (ja ir piešķirts atbalsts, piemērojot alternatīvu elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmi);

| f) | katra saņēmēja atbalsta summas aprēķināšanai izmantotā emisijas kvotu nākotnes darījumu cena; |
| --- | --- |

f)

katra saņēmēja atbalsta summas aprēķināšanai izmantotā emisijas kvotu nākotnes darījumu cena;

| g) | atbalsta intensitāte; |
| --- | --- |

g)

atbalsta intensitāte;

| h) | nacionālais CO2 emisijas faktors. |
| --- | --- |

h)

nacionālais CO2 emisijas faktors.

| 61. | Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka tiek reģistrēta detalizēta informācija par visiem ar atbalsta piešķiršanu saistītajiem pasākumiem. Šādiem reģistriem jāsatur visa informācija, kas nepieciešama, lai noteiktu, vai attiecīgā gadījumā ir ievēroti nosacījumi par attiecināmajām izmaksām un maksimālo pieļaujamo atbalsta intensitāti. Minētā informācija ir jāglabā 10 gadus no atbalsta piešķiršanas dienas un pēc pieprasījuma jāsniedz Komisijai. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Jebkurā gadā, kad 3.1. iedaļā minēto atbalsta shēmu budžets pārsniedz 25 % no kvotu izsolēs gūtajiem ieņēmumiem, attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 6. punktu jāpublicē ziņojums, kurā izklāstīti minētā apjoma pārsniegšanas iemesli. Neskarot prasības par konfidenciālas informācijas aizsardzību, ziņojumā jāiekļauj attiecīga informācija par elektroenerģijas cenām lieliem rūpnieciskiem patērētājiem, kas gūst labumu no shēmas. Tāpat ziņojumā jāiekļauj informācija par to, vai tika rūpīgi apsvērti citi pasākumi netiešo oglekļa izmaksu ilgtspējīgai samazināšanai vidējā termiņā līdz ilgtermiņā. |
| --- | --- |

62.

| 63. | 3.2. iedaļā paredzēto atbalstu saņemošajiem elektroenerģijas ražotājiem un tīkla operatoriem katru gadu līdz 28. februārim ir jāziņo par izvēlēto investīciju realizāciju, kas ietver ziņošanu par samēru starp bezmaksas kvotām un investīciju izmaksām, un atbalstīto investīciju veidiem. |
| --- | --- |

63.

8.   PIEMĒROŠANAS LAIKPOSMS UN PĀRSKATĪŠANA

| 64. | Ar šīm pamatnostādnēm no 2021. gada 1. janvāra aizstāj 2012. gada 5. jūnijā publicētās Pamatnostādnes par atsevišķiem valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu pēc 2012. gada (26). |
| --- | --- |

64.

| 65. | Minētajās pamatnostādnēs izklāstītos principus Komisija piemēros no 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Komisija šajās pamatnostādnēs izklāstītos principus piemēros visiem paziņotajiem atbalsta pasākumiem, par kuriem tai jāpieņem lēmums, sākot no 2021. gada 1. janvāra, pat ja par projektiem paziņots pirms pamatnostādņu publicēšanas. Nelikumīgs atbalsts, ievērojot Komisijas paziņojumu par to noteikumu noteikšanu, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (27), tiks novērtēts saskaņā ar noteikumiem, kuri bija spēkā atbalsta piešķiršanas dienā. |
| --- | --- |

66.

| 67. | 2025. gadā Komisija šīs pamatnostādnes pielāgos, lai atjauninātu elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes, ģeogrāfiskos apgabalus un CO2 emisijas faktorus. Turklāt Komisija 2025. gadā izvērtēs, vai ir pieejami papildu dati, kas ļautu uzlabot III pielikumā sniegto CO2 emisijas faktoru aprēķina metodi, t. i., ņemt vērā klimatneitrālu tehnoloģiju pieaugošo nozīmi cenu noteikšanā Savienības elektroenerģijas tirgos un Komisijai saskaņā ar 15. punkta 11. apakšpunktu paziņoto novērtējumu konstatējumus. Tādēļ dalībvalstīm var nākties pielāgot savas attiecīgās shēmas, lai tās saskaņotu ar pielāgotajām pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Komisija jebkurā laikā var izlemt veikt šo pamatnostādņu pārskatīšanu vai pielāgošanu, ja tas vajadzīgs saistībā ar konkurences politiku vai lai ņemtu vērā citas Savienības rīcībpolitikas, starptautiskās saistības vai būtiskas tirgus norises. Dalībvalstīm var nākties pielāgot savas attiecīgās shēmas, lai tās saskaņotu ar pielāgotajām pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/410 (2018. gada 14. marts), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai sekmētu emisiju izmaksefektīvu samazināšanu un investīcijas mazoglekļa risinājumos, un Lēmumu (ES) 2015/1814 (OV L 76, 19.3.2018., 3. lpp.).

(3)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019) 640 final).

(4)  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

(5)  Skatīt Eiropadomes 2019. gada 12. decembra sanāksmē pieņemtos secinājumus.

(6)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “MVU stratēģija ilgtspējīgai un digitālai Eiropai” (COM(2020) 103 final).

(7)  Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.).

(8)  Šajā saistībā skatīt spriedumu apvienotajās lietās T-244/93 un T-486/93 TWD Textilwerke Deggendorf GmbH/Komisija ECLI:EU:T:1995:160 un Komisijas paziņojumu “Ceļā uz Komisijas lēmumu efektīvu izpildi, kuros dalībvalstīm tiek uzdots atgūt nelikumīgu un nesaderīgu valsts atbalstu” (OV C 272, 15.11.2007., 4. lpp.).

(9)  Skatīt, piemēram, Komisijas lēmumu SA.34385 – Bulgaria – Allocation of free greenhouse gas emission allowances in line with Article 10c of Directive 2003/87/EC in exchange for investments in installations for electricity production and in energy infrastructure (OV C 63, 20.2.2015., 1. lpp.), Komisijas lēmumu SA.34674 – Poland – Free allowances to power generators under Article 10c of Directive 2003/87/EC (OV C 24, 23.1.2015., 1. lpp.).

(10)  Piemēram, attiecībā uz atbalstu, ko piešķir par 2023. gadu, šī nākotnes darījumu cena ir aritmētiskais vidējais, ko iegūst no ES emisijas kvotu noslēguma pārdošanas cenām uz 2023. gada decembri, kas noteiktā ES oglekļa tirdzniecības biržā novērotas no 2022. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. decembrim.

(11)  Šīs pamatnostādnes nav uzskatāmas par likumdošanas instrumentiem, un tādēļ EEZ Apvienotajai komitejai tās nav jāiekļauj EEZ līgumā. EBTA Uzraudzības iestādes kompetencē ir noteikt attiecīgos EBTA valstīm piemērojamos noteikumus, arī CO2 faktoru noteikšanas metodiku.

(12)  Prodcom saraksts ir Eiropas ieguves un ražošanas nozaru ražojumu saraksts: https://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_NOM&StrGroupCode=CLASSIFIC&StrLanguageCode=EN&IntFamilyCode=&TxtSearch=prodcom&IntCurrentPage=1.

(13)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/331 (2018. gada 19. decembris), ar ko nosaka Savienības mēroga pārejas noteikumus saskaņotai bezmaksas emisijas kvotu iedalei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 10.a pantu (OV L 59, 27.2.2019., 8. lpp.).

(14)  COM(2012) 209 final.

(15)  Kods 12 15 0 saskaņā ar tiesisko regulējumu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 295/2008 (2008. gada 11. marts) par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (OV L 97, 9.4.2008., 13. lpp.).

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

(17)  Regula (EK) Nr. 1221/2009 par organizāciju brīvprātīgu dalību Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS) (OV L 342, 22.12.2009., 1. lpp.).

(18)  https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=lv

(19)  C(2003) 4582 (OV C 297, 9.12.2003., 6. lpp.).

(20)  Dotācija / procentu likmju subsīdija; aizdevums / atmaksājamie avansa maksājumi / atmaksājama dotācija; garantija; nodokļu atvieglojums vai atbrīvojums no nodokļiem; riska finansējums; cits (precizēt). Ja atbalstu piešķir, izmantojot vairākus atbalsta instrumentus, atbalsta summa norādāma par katru instrumentu.

(21)  Bruto dotācijas ekvivalents. Attiecībā uz darbības atbalstu var norādīt atbalsta gada summu par katru atbalsta saņēmēju.

(22)  Datums, kurā atbalsta saņēmējam saskaņā ar piemērojamo valsts tiesisko regulējumu ir piešķirtas likumīgās tiesības saņemt atbalstu.

(23)  Šī informācija jāpublicē sešu mēnešu laikā no piešķiršanas dienas. Nelikumīga atbalsta gadījumā dalībvalstīm būs jānodrošina, ka šī informācija tiek publicēta ex post sešu mēnešu laikā no Komisijas lēmuma datuma. Informācijai jābūt pieejamai tādā formātā, kas nodrošina iespēju datus meklēt, izgūt un viegli publicēt internetā, piemēram, CSV vai XML formātā.

(24)  OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.

(25)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

(26)  OV C 158, 5.6.2012., 4. lpp.

(27)  OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp.

---

I PIELIKUMS

Nozares, kas uzskatāmas par tādām, kurās pastāv reāls emisiju netiešo izmaksu radīts oglekļa emisiju pārvirzes risks

| | NACE kods | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| 1. | 14.11 | Ādas apģērbu ražošana |
| 2. | 24.42 | Alumīnija ražošana |
| 3. | 20.13 | Pārējo neorganisko ķīmisko pamatvielu ražošana |
| 4. | 24.43 | Svina, cinka un alvas ražošana |
| 5. | 17.11 | Celulozes (papīrmasas) ražošana |
| 6. | 17.12 | Papīra un kartona ražošana |
| 7. | 24.10 | Čuguna, tērauda un dzelzs sakausējumu ražošana |
| 8. | 19.20 | Naftas pārstrādes produktu ražošana |
| 9. | 24.44 | Vara ražošana |
| 10. | 24.45 | Citu krāsaino metālu ražošana |
| 11. | | Nozares “Plastmasas ražošana” (20.16) šāda apakšnozare: |
| | 20.16.40.15 | Polietilēns pirmformās |
| 12. | | Visas ražojumu kategorijas čuguna liešanas nozarē (24.51) |
| 13. | | Nozares “Stikla šķiedras ražošana” (23.14) šāda apakšnozare: |
| | 23.14.12.10
  23.14.12.30 | Stikla šķiedras paklāji (mašas)
  Stikla šķiedras šķidrauti |
| 14. | | Nozares “Rūpniecisko gāzu ražošana” (20.11) šāda apakšnozare: |
| | 20.11.11.50
  20.11.12.90 | Ūdeņradis
  Neorganiskie nemetālu savienojumi ar skābekli |

NACE kods

Apraksts

1.

14.11

Ādas apģērbu ražošana

2.

24.42

Alumīnija ražošana

3.

20.13

Pārējo neorganisko ķīmisko pamatvielu ražošana

4.

24.43

Svina, cinka un alvas ražošana

5.

17.11

Celulozes (papīrmasas) ražošana

6.

17.12

Papīra un kartona ražošana

7.

24.10

Čuguna, tērauda un dzelzs sakausējumu ražošana

8.

19.20

Naftas pārstrādes produktu ražošana

9.

24.44

Vara ražošana

10.

24.45

Citu krāsaino metālu ražošana

11.

Nozares “Plastmasas ražošana” (20.16) šāda apakšnozare:

20.16.40.15

Polietilēns pirmformās

12.

Visas ražojumu kategorijas čuguna liešanas nozarē (24.51)

13.

Nozares “Stikla šķiedras ražošana” (23.14) šāda apakšnozare:

23.14.12.10

23.14.12.30

Stikla šķiedras paklāji (mašas)

Stikla šķiedras šķidrauti

14.

Nozares “Rūpniecisko gāzu ražošana” (20.11) šāda apakšnozare:

20.11.11.50

20.11.12.90

Ūdeņradis

Neorganiskie nemetālu savienojumi ar skābekli

---

II PIELIKUMS

To ražojumu elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes, uz kuriem attiecas I pielikumā minētie NACE kodi

---

III PIELIKUMS

Maksimālie reģionālie CO2 emisijas faktori dažādos ģeogrāfiskajos apgabalos (t CO2/MWh)

| Apgabali | | Piemērojamais CO2 emisijas faktors |
| --- | --- | --- |
| Adrijas jūras apgabals | Horvātija, Slovēnija | [...] |
| Pireneju pussalas apgabals | Spānija, Portugāle | [...] |
| Baltijas apgabals | Lietuva, Latvija, Igaunija | [...] |
| Centrālrietumeiropas apgabals | Austrija, Vācija, Luksemburga | [...] |
| Ziemeļvalstu apgabals | Zviedrija, Somija | [...] |
| Čehija un Slovākija | Čehija, Slovākija | [...] |
| Beļģija | | [...] |
| Bulgārija | | [...] |
| Dānija | | [...] |
| Īrija | | [...] |
| Grieķija | | [...] |
| Francija | | [...] |
| Itālija | | [...] |
| Kipra | | [...] |
| Ungārija | | [...] |
| Malta | | [...] |
| Nīderlande | | [...] |
| Polija | | [...] |
| Rumānija | | [...] |

Apgabali

Piemērojamais CO2 emisijas faktors

Adrijas jūras apgabals

Horvātija, Slovēnija

[...]

Pireneju pussalas apgabals

Spānija, Portugāle

[...]

Baltijas apgabals

Lietuva, Latvija, Igaunija

[...]

Centrālrietumeiropas apgabals

Austrija, Vācija, Luksemburga

[...]

Ziemeļvalstu apgabals

Zviedrija, Somija

[...]

Čehija un Slovākija

Čehija, Slovākija

[...]

Beļģija

[...]

Bulgārija

[...]

Dānija

[...]

Īrija

[...]

Grieķija

[...]

Francija

[...]

Itālija

[...]

Kipra

[...]

Ungārija

[...]

Malta

[...]

Nīderlande

[...]

Polija

[...]

Rumānija

[...]

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 25.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 317/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 317/20

---

Euro maiņas kurss (1)

2020. gada 24. septembris

(2020/C 317/05)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1645 |
| JPY | Japānas jena | 122,73 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4425 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,91228 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,5793 |
| CHF | Šveices franks | 1,0772 |
| ISK | Islandes krona | 161,80 |
| NOK | Norvēģijas krona | 11,1023 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,015 |
| HUF | Ungārijas forints | 364,45 |
| PLN | Polijas zlots | 4,5293 |
| RON | Rumānijas leja | 4,8755 |
| TRY | Turcijas lira | 8,8851 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6539 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5600 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,0250 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7847 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6029 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 367,55 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 19,8675 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,9527 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5530 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 17 339,41 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,8542 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,547 |
| RUB | Krievijas rublis | 89,8713 |
| THB | Taizemes bāts | 36,821 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 6,4935 |
| MXN | Meksikas peso | 26,1062 |
| INR | Indijas rūpija | 86,1145 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1645

JPY

Japānas jena

122,73

DKK

Dānijas krona

7,4425

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,91228

SEK

Zviedrijas krona

10,5793

CHF

Šveices franks

1,0772

ISK

Islandes krona

161,80

NOK

Norvēģijas krona

11,1023

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,015

HUF

Ungārijas forints

364,45

PLN

Polijas zlots

4,5293

RON

Rumānijas leja

4,8755

TRY

Turcijas lira

8,8851

AUD

Austrālijas dolārs

1,6539

CAD

Kanādas dolārs

1,5600

HKD

Hongkongas dolārs

9,0250

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7847

SGD

Singapūras dolārs

1,6029

KRW

Dienvidkorejas vona

1 367,55

ZAR

Dienvidāfrikas rands

19,8675

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,9527

HRK

Horvātijas kuna

7,5530

IDR

Indonēzijas rūpija

17 339,41

MYR

Malaizijas ringits

4,8542

PHP

Filipīnu peso

56,547

RUB

Krievijas rublis

89,8713

THB

Taizemes bāts

36,821

BRL

Brazīlijas reāls

6,4935

MXN

Meksikas peso

26,1062

INR

Indijas rūpija

86,1145

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

Revīzijas palāta

| 25.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 317/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 317/21

---

Īpašais ziņojums Nr. 19/2020

“Eiropas rūpniecības digitalizācija: vērienīga iniciatīva, kuras panākumi atkarīgi no ES, valdību un uzņēmumu pastāvīgas apņemšanās”

(2020/C 317/06)

Eiropas Revīzijas palāta informē, ka ir publicēts īpašais ziņojums Nr. 19/2020 “Eiropas rūpniecības digitalizācija: vērienīga iniciatīva, kuras panākumi atkarīgi no ES, valdību un uzņēmumu pastāvīgas apņemšanās”.

Ziņojums ir pieejams lasīšanai vai lejupielādei Eiropas Revīzijas palātas tīmekļa vietnē (http://eca.europa.eu).

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 25.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 317/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 317/22

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9928 – QuattroR/HGM/Burgo)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 317/07)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | QuattroR SGR S.p.A. (“QuattroR”, Itālija), |
| --- | --- |

—

QuattroR SGR S.p.A. (“QuattroR”, Itālija),

| — | Holding Gruppo Marchi S.p.A (“HGM”, Itālija), |
| --- | --- |

—

Holding Gruppo Marchi S.p.A (“HGM”, Itālija),

| — | Burgo Group S.p.A. (“Burgo”, Itālija). |
| --- | --- |

—

Burgo Group S.p.A. (“Burgo”, Itālija).

QuattroR un HGM Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār Burgo.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | QuattroR: pārvaldības sabiedrība, kura galvenokārt nodarbojas ar ieguldījumiem un darbības atjaunošanu tādos Itālijas uzņēmumos, kuriem ir stabili tirgus un rūpniecības pamati un kuriem ir vajadzīgi jauni resursi izaugsmei, vai kuri saskaras ar īslaicīgu finanšu nelīdzsvarotību, |
| --- | --- |

—

QuattroR: pārvaldības sabiedrība, kura galvenokārt nodarbojas ar ieguldījumiem un darbības atjaunošanu tādos Itālijas uzņēmumos, kuriem ir stabili tirgus un rūpniecības pamati un kuriem ir vajadzīgi jauni resursi izaugsmei, vai kuri saskaras ar īslaicīgu finanšu nelīdzsvarotību,

| — | HGM: pārvaldītājsabiedrība, kura cita starpā kontrolē Itālijā esošu uzņēmumu Palladio Group S.p.A., kas nodarbojas ar kartona kārbu, skrejlapu, bukletu, pašlīmējošu uzlīmju un augstākās kvalitātes iepakojuma ražošanu un pārdošanu, un kuram pašlaik pieder kontrolpakete Burgo, |
| --- | --- |

—

HGM: pārvaldītājsabiedrība, kura cita starpā kontrolē Itālijā esošu uzņēmumu Palladio Group S.p.A., kas nodarbojas ar kartona kārbu, skrejlapu, bukletu, pašlīmējošu uzlīmju un augstākās kvalitātes iepakojuma ražošanu un pārdošanu, un kuram pašlaik pieder kontrolpakete Burgo,

| — | Burgo: celulozes un papīra ražotājs, kas ražo i) pārklātu iespiedpapīru, galvenokārt dažādu kategoriju un kvalitātes žurnāliem un avīžpapīram (pārklāts mehāniskais un pārklāts bezkoksnes papīrs), ii) nepārkātu iespiedpapīru, galvenokārt grāmatām un kancelejas precēm (nepārklāts bezkoksnes papīrs), iii) īsšķiedras celulozi, ko galvenokārt izmanto iekšēja iespiedpapīra ražošanā, iv) speciālo papīru, galvenokārt iesaiņošanai un marķēšanai galapatēriņā, v) pārstrādātu kartonu, ko izmanto iepakojuma kastu izgatavotāji. |
| --- | --- |

—

Burgo: celulozes un papīra ražotājs, kas ražo i) pārklātu iespiedpapīru, galvenokārt dažādu kategoriju un kvalitātes žurnāliem un avīžpapīram (pārklāts mehāniskais un pārklāts bezkoksnes papīrs), ii) nepārkātu iespiedpapīru, galvenokārt grāmatām un kancelejas precēm (nepārklāts bezkoksnes papīrs), iii) īsšķiedras celulozi, ko galvenokārt izmanto iekšēja iespiedpapīra ražošanā, iv) speciālo papīru, galvenokārt iesaiņošanai un marķēšanai galapatēriņā, v) pārstrādātu kartonu, ko izmanto iepakojuma kastu izgatavotāji.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9928 – QuattroR/HGM/Burgo

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 25.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 317/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 317/24

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9962 – Mylan / Aspen’s EU Thrombosis Business)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 317/08)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Mylan Ireland Limited (“Mylan”, Īrija), |
| --- | --- |

—

Mylan Ireland Limited (“Mylan”, Īrija),

| — | Aspen’s EU Thrombosis Business (“Mērķuzņēmums”, Maurīcija), kas pieder grupai Aspen Pharmacare Holdings LTD. |
| --- | --- |

—

Aspen’s EU Thrombosis Business (“Mērķuzņēmums”, Maurīcija), kas pieder grupai Aspen Pharmacare Holdings LTD.

Mylan Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār mērķuzņēmumu. Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties aktīvus.

2.

| — | Mylan papildus bezrecepšu zālēm un plaša patēriņa veselības aprūpes produktiem nodarbojas ar ģenērisko zāļu, ar zīmolu marķētu ģenērisko zāļu un specialitātē izmantojamu zāļu izstrādi, licencēšanu, ražošanu, tirdzniecību un izplatīšanu, |
| --- | --- |

—

Mylan papildus bezrecepšu zālēm un plaša patēriņa veselības aprūpes produktiem nodarbojas ar ģenērisko zāļu, ar zīmolu marķētu ģenērisko zāļu un specialitātē izmantojamu zāļu izstrādi, licencēšanu, ražošanu, tirdzniecību un izplatīšanu,

| — | Mērķuzņēmums ietver noteiktas Aspen produktu pret trombozi tirdzniecības tiesības un ar tām saistītās intelektuālā īpašuma tiesības EEZ, proti, molekulas Nadroparin (zīmola nosaukumi Fraxiparine un Fraxodi), Fondaparinux (zīmola nosaukums Arixtra), Certoparin (zīmola nosaukums Mono Embolex) un Danaparoid (zīmola nosaukums Orgaran). |
| --- | --- |

—

Mērķuzņēmums ietver noteiktas Aspen produktu pret trombozi tirdzniecības tiesības un ar tām saistītās intelektuālā īpašuma tiesības EEZ, proti, molekulas Nadroparin (zīmola nosaukumi Fraxiparine un Fraxodi), Fondaparinux (zīmola nosaukums Arixtra), Certoparin (zīmola nosaukums Mono Embolex) un Danaparoid (zīmola nosaukums Orgaran).

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9962 – Mylan / Aspen’s EU Thrombosis Business

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 25.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 317/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 317/25

---

Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2020/C 317/09)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA / AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

“STELVIO”/“STILFSER”

ES Nr.: PDO-IT-0255-AM02 – 10.1.2020.

ACVN (X) AĢIN ( )

1.   Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

Consorzio del Formaggio Stelvio (Siera “Stelvio” ražotāju apvienība), Via Innsbruck
  43, 39 100 Bolzano, Itālija

Tālr. 0474 570113; fakss 0474 570177. Minētā apvienība atbilst ministrijas 2017. gada 28. novembra dekrēta 13. panta 1. punkta prasībām.

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3.   Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

| ☐ | Produkta nosaukums |
| --- | --- |

☐

Produkta nosaukums

| ☒ | Produkta apraksts |
| --- | --- |

☒

Produkta apraksts

| ☐ | Ģeogrāfiskais apgabals |
| --- | --- |

☐

Ģeogrāfiskais apgabals

| ☐ | Izcelsmes apliecinājums |
| --- | --- |

☐

Izcelsmes apliecinājums

| ☒ | Ražošanas metode |
| --- | --- |

☒

Ražošanas metode

| ☐ | Saikne |
| --- | --- |

☐

Saikne

| ☐ | Marķējums |
| --- | --- |

☐

Marķējums

| ☐ | Cits [norādīt] |
| --- | --- |

☐

Cits [norādīt]

4.   Grozījumu veids

| ☒ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu. |
| --- | --- |

☒

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu.

| ☐ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienotais dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts. |
| --- | --- |

☐

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienotais dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

5.   Grozījumi

Produkta apraksts

Grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 5. punktu un vienotā dokumenta 3.2. punktu un ar to iekļauj īpašas metodes, pēc kādām sagatavot produktu, ja tas paredzēts sadalīšanai porcijās.

Attiecīgi produkta specifikācijas 5. punkta (“Gatavā produkta īpašības”) un vienotā dokumenta 3.2. punkta beigās pievieno šādu tekstu:

“Lai ierobežotu pārstrādes atkritumus, sieru “Stelvio”/“Stilfser”, vienlaikus nodrošinot arī atbilstību minētajām svara un augstuma prasībām, var ražot formā, kas nav cilindriska, taču tikai tad, ja produkts paredzēts fasēšanai (griešanai šķēlēs, griešanai kubiņos, rīvēšanai).”

Tādējādi grozījums attiecas uz produkta formu. Sieram, kas paredzēts dalīšanai porcijās un par tādu atzīts pirms pārstrādāšanas produktā ar ACVN (laikā, kad to ievieto veidnē), nav obligāti jābūt cilindriskam. Šādu sieru nedrīkst pārdot kā veselu sieru ar ACVN, taču drīkst laist apgrozībā pēc sadalīšanas porcijās un fasēšanas.

Ieviešot iespēju izmantot racionālāku formu, sadalīšanu porcijās iespējams veikt, neradot no tehniskā un kvalitātes viedokļa nepamatotus produktu atkritumus un tādējādi optimizējot peļņu un pārstrādājamību, kad nogatavināšana saskaņā ar produkta specifikāciju ir pabeigta. Nevienā no šiem gadījumiem netiktu mainītas “Stelvio”/“Stilfser” tehniskās/kvalitātes īpašības.

Ražošanas metode

| — | Grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 3. punkta 3.3. apakšpunkta 3.3.2. punktu un vienotā dokumenta 3.3. punktu. |
| --- | --- |

—

Grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 3. punkta 3.3. apakšpunkta 3.3.2. punktu un vienotā dokumenta 3.3. punktu.

Atbilstoši prasībām Komisijas 2013. gada 18. decembra Deleģētajā regulā (ES) Nr. 664/2014 pēc teksta daļas, kas attiecas uz govju ēdināšanu, iekļauj šādu teikumu:

“Dzīvnieku barība, kas iegūta ārpus ģeogrāfiskā apgabala, gadā nedrīkst pārsniegt 50 % no izēdinātās sausnas.”

Šis grozījums ir precizējums.

Svaiga zāle un vietējā lopbarība, kas ir ar sagremojamām šķiedrām saistītā barības daļa, būtiski ietekmē ražošanā izmantotā piena ķīmiskās, sensoriskās un organoleptiskās īpašības, tāpēc veido ievērojamu daļu izēdinātās sausnas.

Veidojot barības sastāvu govīm, kuras parasti izmanto piena ražošanai, graudaugu un eļļas augu audzēšanai nepiemērotos kalnainos apgabalos ir jāizmanto koncentrāti un dzīvnieku barība, kura iegūta ārpus noteiktā apgabala. Barības sastāvs ir jāpapildina, lai nodrošinātu tās uzturvērtību un fizioloģisko ietekmi, un tas ir arī profilakses pasākums cīņā ar veselības problēmām.

Ar šādu barību iespējama ātra uzturvielu uzņemšana, nodrošinot govīm viegli pieejamu enerģiju un proteīnu normālai spurekļa darbībai. Tā kā tai šo funkciju sekmēšanā ir tikai fizioloģiska loma, tai nav faktiskas ietekmes uz piena organoleptiskajām īpašībām.

Tāpēc ir atļauts izmantot kukurūzas skābbarību, kaltētu lopbarību, miežus, rudzus, tritikāli, kviešus, auzas un kukurūzu gan produktu, gan blakusproduktu veidā, kā arī šeit minēto pirmo piecu veidu labības salmus. Turklāt iespējams izmantot šādas eļļas augu sēklas, to produktus un blakusproduktus: (ģenētiski nemodificētas) sojas sēklas, rapša sēklas, linsēklas un izlobītas un daļēji izlobītas saulespuķu sēklas, žāvētus biešu mīkstumus, alus drabiņas un žāvētas ābolu izspaidas, bietes, kartupeļus, alus raugu, melasi, ceratonijas pupas, piena produktus pulvera veidā, aminoskābes un augstvērtīgus proteīnus, kas nav iegūti proteolīzes ceļā, augu taukus.

Ar ierosināto grozījumu tikai precizē punktu, kas attiecas uz dzīvnieku ēdināšanu, tāpēc tas neietekmē punktu par saikni vai produkta kvalitāti.

| — | Grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 4. punkta 4.2. apakšpunkta 4.2.1. punktu par izejvielu tauku saturu, kā arī uz vienotā dokumenta 3.3. punktu. |
| --- | --- |

—

Grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 4. punkta 4.2. apakšpunkta 4.2.1. punktu par izejvielu tauku saturu, kā arī uz vienotā dokumenta 3.3. punktu.

Tāpēc pašreizējo redakciju:

“4.2.1.   Tauku satura samazināšana

Piens, kas vajadzības gadījumā attīrīts ar baktofugēšanu, var būt nedaudz nokrejots tā, lai tā tauku saturs būtu no 3,45 līdz 3,60 %. Daļēju nokrejošanu veic ar separatoru.”

aizstāj ar šādu redakciju:

“4.2.1.   Tauku satura samazināšana

Piens, kas vajadzības gadījumā attīrīts ar baktofugēšanu, var būt nedaudz nokrejots tā, lai tā tauku saturs būtu no 3,45 līdz 3,80 %. Daļēju nokrejošanu veic ar separatoru.”

Ar šo nelielo grozījumu ievieš tauku satura amplitūdu, kas ir reālistiskāka un iekļaujas faktiski iegūtajā tauku satura amplitūdā (no 3,45 % līdz ne vairāk kā 3,80 %, nevis 3,60 %), padarot to atbilstošu citām attiecībā uz nogatavinātu sieru noteiktajām prasībām.

| — | Grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 4. punkta 4.2. apakšpunkta 4.2.5. punktu un vienotā dokumenta 3.3. punktu par izmantoto himozīna veidu. |
| --- | --- |

—

Grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 4. punkta 4.2. apakšpunkta 4.2.5. punktu un vienotā dokumenta 3.3. punktu par izmantoto himozīna veidu.

Tāpēc pašreizējo redakciju:

“Pārstrādājamajam pienam, kuram var būt pievienotas pienskābes baktērijas, teļa himozīnu pievieno 85 minūšu laikā pēc tam, kad maisījuma temperatūra ir sasniegusi aptuveni 32–33 °C. Vienīgais recināšanas ferments, ko drīkst izmantot, ir himozīns šķidrā vai pulvera veidā. Himozīns jāiegūst ar tradicionālo metodi, tā koncentrācijai jābūt aptuveni 1:15 000, un tā sastāvā jābūt aptuveni 75 % himozīna un 25 % pepsīna; tā sastāvā nedrīkst būt nekādi koagulanti (piem., mikrobiālas izcelsmes koagulanti), tas nedrīkst būt ģenētiski modificēts vai saturēt ģenētiski modificētus recināšanas fermentus.”

aizstāj ar šādu redakciju:

“Pārstrādājamajam pienam, kuram var būt pievienotas pienskābes baktērijas, teļa vai citu, tai skaitā augu izcelsmes, himozīnu pievieno 85 minūšu laikā pēc tam, kad maisījuma temperatūra ir sasniegusi aptuveni 32–33 °C.

Recināšanas fermentu var izmantot šķidrā vai pulvera veidā. Teļa himozīns jāiegūst ar tradicionālo metodi, tā koncentrācijai jābūt aptuveni 1:15 000, un tā sastāvā jābūt aptuveni 75 % himozīna un 25 % pepsīna; himozīns nedrīkst būt ģenētiski modificēts vai saturēt ģenētiski modificētus recināšanas fermentus.”

Pašreizējā produkta specifikācijā atļauts izmantot tikai teļa himozīnu. Mūsdienās šī prasība šķiet ārkārtīgi ierobežojoša un liedz likt lietā tehnisko attīstību, kuras izmantošana kādu laiku bijusi raksturīga noteiktajā apgabalā ražotajiem produktiem, kam līdz šim nav piešķirts ACVN, kaut gan tiem ir visas nepieciešamās īpašības un tie atbilst visām ķīmiskajām un organoleptiskajām nogatavināta siera īpašībām.

Minētā attīstība arī sniegs iespēju apmierināt arvien dažādākās patērētāju prasības.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“STELVIO”/“STILFSER”

“STELVIO”/“STILFSER”

ES Nr.: PDO-IT-0255-AM02 – 10.1.2020.

ES Nr.: PDO-IT-0255-AM02 – 10.1.2020.

AĢIN (X) ACVN ( )

AĢIN (X) ACVN ( )

1.   Nosaukums vai nosaukumi

Nosaukums vai nosaukumi

“Stelvio”/“Stilfser”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Kad sieru “Stelvio”/“Stilfser” laiž apgrozībā, tas ir nogatavināts vismaz 60 dienas, tam ir cilindriska rituļa forma ar plakanām pusēm, taisniem vai nedaudz ieliektiem sāniem, un ritulim ir šādi izmēri: tas var svērt no 8 līdz 10 kg, rituļa diametrs var būt no 34 līdz 38 cm, augstums – no 8 līdz 11 cm. Tauku saturs siera sausnā ir ne mazāks par 50 %, mitruma saturs nepārsniedz 44 %. Siera rituļa mizai ir jābūt tai raksturīgajā krāsā – no dzeltenas līdz oranžbrūnai. Siera masa ir blīva, mīksta un ar elastīgu konsistenci. Masas krāsa var būt no gaiši dzeltenas līdz salmu dzeltenai, un tajā ir nevienmērīgi izvietoti, mazi līdz vidēji lieli caurumi (acis).

Sieru “Stelvio”/“Stilfser” pārdod vai nu veselos rituļos, vai sadalītu porcijās, un laiž apgrozībā ar cilmes vietas nosaukuma identifikācijas marķējumu.

Lai ierobežotu pārstrādes atkritumus, sieru “Stelvio”/“Stilfser”, vienlaikus nodrošinot arī atbilstību minētajām svara un augstuma prasībām, var ražot formā, kas nav cilindriska, taču tikai tad, ja produkts paredzēts fasēšanai (griešanai šķēlēs, griešanai kubiņos, rīvēšanai).

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Alpu ganībās govis barojas galvenokārt ar svaigu zāli; kūtīs govīm kā pamatbarību, ļaujot tām brīvi baroties, izēdina noteiktajā apgabalā iegūtu lopbarības sienu un zālaugu skābbarību, nepārsniedzot 15 kg uz dzīvnieku.

Svaiga zāle un vietējā lopbarība, kas ir ar sagremojamām šķiedrām saistītā barības daļa, būtiski ietekmē ražošanā izmantotā piena ķīmiskās, sensoriskās un organoleptiskās īpašības, tāpēc veido ievērojamu daļu (ne mazāk kā 50 %) izēdinātās sausnas.

Veidojot barības sastāvu govīm, kuras parasti izmanto piena ražošanai, graudaugu un eļļas augu audzēšanai nepiemērotos kalnainos apgabalos ir jāizmanto koncentrāti un dzīvnieku barība, kura iegūta ārpus noteiktā apgabala. Barības sastāvs ir jāpapildina, lai nodrošinātu tās uzturvērtību un fizioloģisko ietekmi, un tas ir arī profilakses pasākums cīņā ar veselības problēmām.

Ar šādu barību iespējama ātra uzturvielu uzņemšana, nodrošinot govīm viegli pieejamu enerģiju un proteīnu normālai spurekļa darbībai. Tā kā tai šo funkciju sekmēšanā ir tikai fizioloģiska loma, tai nav faktiskas ietekmes uz piena organoleptiskajām īpašībām.

Tāpēc ir atļauts izmantot kukurūzas skābbarību, kaltētu lopbarību, miežus, rudzus, tritikāli, kviešus, auzas un kukurūzu gan produktu, gan blakusproduktu veidā, kā arī šeit minēto pirmo piecu veidu labības salmus. Turklāt iespējams izmantot šādas eļļas augu sēklas, to produktus un blakusproduktus: (ģenētiski nemodificētas) sojas sēklas, rapša sēklas, linsēklas un izlobītas un daļēji izlobītas saulespuķu sēklas, žāvētus biešu mīkstumus, alus drabiņas un žāvētas ābolu izspaidas, bietes, kartupeļus, alus raugu, melasi, ceratonijas pupas, piena produktus pulvera veidā, aminoskābes un augstvērtīgus proteīnus, kas nav iegūti proteolīzes ceļā, augu taukus.

Dzīvnieku barība, kas iegūta ārpus ģeogrāfiskā apgabala, gadā nedrīkst pārsniegt 50 % no izēdinātās sausnas.

Sieru “Stelvio”/“Stilfser” ražo no govs piena, kas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā slaukts no govīm, kuras galvenokārt barotas ar minētajā apgabalā iegūtu lopbarību ar proteīna saturu, kas pārsniedz 3,10 %. Piens var būt nedaudz nokrejots tā, lai tā tauku saturs būtu 3,45–3,80 %.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visas darbības, kas aprakstītas produkta specifikācijā un šajā dokumentā, izpildāmas 4. punktā aprakstītajā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, un tās ir šādas: govju audzēšana, piena slaukšana, piena savākšana un pārstrāde, siera gatavošana un nogatavināšana.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Veselu rituli sadala porcijās vienīgi pēc cilmes vietas nosaukuma identifikācijas marķējuma uzlikšanas. Sieru “Stelvio”/“Stilfser”, sadalītu porcijās, atļauts iepakot arī ārpus ģeogrāfiskā apgabala. Sieru “Stelvio”/“Stilfser”, sadalītu porcijās, laiž apgrozībā ar cilmes vietas nosaukuma identifikācijas marķējumu vai iepakojumam piestiprinātu līmējamu etiķeti un/vai iesaiņojumu, uz kura iepriekš uzdrukāts aizsargātais cilmes vietas nosaukums.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Sieram “Stelvio”/“Stilfser”, kuru laiž apgrozībā veselos rituļos, ir cilmes vietas nosaukuma identifikācijas marķējums, ko uzliek tikai pēc tam, kad siers ir bijis nogatavināts 60 dienas, un marķējums, uz kura norādīts partijas numurs, pagatavošanas datums un ražotāja kods. Šo produktu laiž apgrozībā ar cilmes vietas nosaukuma identifikācijas marķējumu. Cilmes vietas nosaukuma identifikācijas marķējumu veido sarkans uzraksts ar norādi “Stilfser-Stelvio”.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Sieram “Stelvio”/“Stilfser” noteikto ģeogrāfisko apgabalu, kurā veicama govju audzēšana un slaukšana, piena savākšana un pārstrāde, siera gatavošana un nogatavināšana, veido šādu Bolzano autonomās provinces apgabalu teritorija: Val Venosta, Burgraviato, Salto-Sciliar, Val Pusteria, Val d’Isarco, Bolzano pašvaldība. Šie apgabali aptver 84 pašvaldību kadastrālo un administratīvo teritoriju.

Bolzano

Val Venosta

Burgraviato

Salto-Sciliar

Val Pusteria

Val d’Isarco

Bolzano

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Siers “Stelvio”/“Stilfser”, kurš vēsturiski ražots 4. punktā norādītajā apgabalā, laika gaitā ir saglabājis savu specifiku, kas veidojusies, pateicoties Alpu kalnu videi Stelvio/Stilfser kalnu apgabalā, kurš ir galvenais šā siera ražošanas apgabals un kura vārdā šis siers ir nodēvēts. Alpu apvidus viendabīgie klimatiskie un augsnes apstākļi Alto Adige apgabalā ietekmē tās lopbarības kvalitāti, kas ir govju pamatbarība, un tādējādi – tā siera kvalitāti, kuru apgabalā ražo, izmantojot attiecīgo pienu.

Stelvio/Stilfser

Alto Adige

Dažos vēsturiskos tekstos aprakstīti labākas kvalitātes piena iegūšanai piemērotākie Alpu ganību zālaugu veidi (marbl un madaun). Noteiktā apgabala īpašie vides un klimatiskie apstākļi ir saistīti ar kalnu apvidu, kurā atrodas šī teritorija, kam vienmēr bijušas raksturīgas lopkopības saimniecības (masi), kas atrodas 500–2 000 metru augstumā virs jūras līmeņa, un tie papildina vietējās mikrofloras iedarbību siera nogatavināšanas laikā. Šie īpašie vides apstākļi, kas ir savdabīgi un neatkārtojami, līdztekus ražošanas tradīcijas vēsturiskajai attīstībai ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Stelvio”/“Stilfser” apzīmētajam sieram piešķir specifiku, kas to padara unikālu, savdabīgu un tādu, kurā dziļi iesakņojusies vietējā savdabība.

marbl

madaun

masi

Šā siera specifiku līdztekus īpašībām, kas aprakstītas 3.2. punktā, veido arī sevišķi neatkārtojamas un savdabīgas īpašības, kuras īsumā var aprakstīt šādi:

| — | mizas krāsa: no dzeltenoranžas līdz oranžbrūnai, |
| --- | --- |

—

mizas krāsa: no dzeltenoranžas līdz oranžbrūnai,

| — | garša: aromātiska un izteikta, reizēm pikanta, |
| --- | --- |

—

garša: aromātiska un izteikta, reizēm pikanta,

| — | tauku saturs sausnā: vismaz 50 %. |
| --- | --- |

—

tauku saturs sausnā: vismaz 50 %.

Siera nogatavināšanās dabiskā ceļā ir process ar noteiktām unikālām iezīmēm, kas sieram piešķir neatkārtojamu garšu. Visa iepriekš minētā pamatā ir govju ganīšanās kalnu ganībās ar svaigu zāli, kūtīs turēto govju barība, kas galvenokārt satur noteiktajā apgabalā iegūtu lopbarības sienu un zālaugu skābbarību, tas, ka izmanto vienīgi pienu, kas no minētajām govīm iegūts noteiktajā apgabalā, kam raksturīga kalnu un augsnes specifika, kā arī Alpu savdabīgo zālaugu veidu īpašības un pārstrādē izmantotā vietējā mikroflora, ko veido vairāki aerobo baktēriju celmi. Šie faktori izšķirīgā veidā ietekmē gan rituļa mizas krāsu, gan siera neatkārtojamo garšu aromātu. Turklāt govju barības sastāvs kopumā veicina diezgan augsta tauku satura izveidošanos sausnā.

Minētos faktorus, par kuriem liecības atrodamas dažādos kopš vēlajiem viduslaikiem pastāvošos vēsturiskos avotos, nostiprinājušas paražas un tradicionāli vietējie nodibinājumi, konkrētāk, maso (lauku saimniecības), un iznākumā tie tika ierakstīti Stilf (Stelvio) pienotavā 1914. gadā sagatavotā dokumentā, kurā aprakstīts šis produkts un tā ražošanas process. Tādējādi ir izveidojusies nozīmīga saimnieciskā darbība, kas izplatījusies visā ģeogrāfiskajā apgabalā. Produkta specifikācija šo darbību reglamentē gan ar tādām prasībām liellopu audzētājiem un piena pārstrādātājiem, kuru izpildei jābūt dokumentētai īpašos ierakstos un reģistros, gan ar sistēmu katra tirgus dalībnieka identifikācijai apgabalā, gan ar konkrētas dokumentācijas kārtošanu saistībā ar pārstrādi, ražošanu un nosaukuma izmantošanas tiesību piešķiršanu.

maso

Stilf

Stelvio

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

Produkta specifikācijas pilnais teksts pieejams šajā tīmekļa vietnē: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vai

atverot tieši Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas mājaslapu (www.politicheagricole.it) un noklikšķinot uz Prodotti DOP IGP (ekrāna augšējā labajā pusē), pēc tam uz Prodotti DOP IGP STG (ekrāna kreisajā pusē) un visbeidzot Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE.

Prodotti DOP IGP

Prodotti DOP IGP STG

Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

---

| 25.9.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 317/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 317/31

---

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2020/C 317/10)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas izteikt pret šo pieteikumu iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“ČESKÝ MODRÝ MÁK”

ES Nr.: PGI-CZ-02236 – 3.11.2016.

ACVN ( ) AĢIN (X)

1.   Nosaukums vai nosaukumi

“Český modrý mák”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Čehija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.8. grupa. Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Český modrý mák” apzīmē viengadīgās miega magones (Papaver somniferum L.) sēklas, kas atbilst pārtikai piemērojamajām prasībām saskaņā ar šajā dokumentā noteiktajām specifikācijām.

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Český modrý mák” apzīmētais produkts ir paredzēts lietošanai pārtikā, un, kad to pārdod galapatērētājam, tam jāpiemīt turpmāk aprakstītajām īpašībām.

Fizikālās un organoleptiskās īpašības

Izskats: veselas, nebojātas, nogatavojušās, uzglabāšanai derīgas, aptuveni 1,0 mm garas nierveida sēklas, kuru virsmu klāj sešstūrainas iedobītes, ko norobežo nedaudz uz āru izvirzītas apmales.

Krāsa: gaiša, no debeszilas līdz zilpelēkai.

Garša: salda ar nelielu rūgtuma niansi.

Smarža: izteikta, produktam “Český modrý mák” tipiska, izsmalcināta un patīkama.

Konsistence: birstoša, bez kunkulīšiem.

Ķīmiskais sastāvs un uzturvērtība

Daži uzturvērtības dati, vidēji uz 100 g “Český modrý mák”:

kalcijs: 1 402 mg

varš: 2,20 mg

tauki: 45,80 g

cinks: 10 mg

niacīns: 0,99 mg

magnijs: 333 mg

dzelzs: 9,50 mg

E vitamīns: 4 mg

nātrijs: 21 mg

tiamīns: 0,86 mg

mangāns: 2 mg

fosfors: 854 mg

B6 vitamīns: 0,55 mg

kālijs: 705 mg

riboflavīns: 0,17 mg

Kopējais morfīna, tebaīna un kodeīna saturs nedrīkst pārsniegt 25 mg/kg uz sēklu virsmas un 0,8 % pogaļas sausnā. Ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Český modrý mák” apzīmēto produktu nekādā gadījumā nedrīkst sajaukt ar magoņu sēklām, kuras ražo izmantošanai par tehnisko izejvielu farmācijā.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Audzēšana, ražas novākšana un žāvēšana.

Produktu audzē piemērotā augsnē noteiktajos apgabalos, kuros sēja jāpabeidz, vēlākais, līdz 20. aprīlim.

Sēklu novākšana var notikt mehanizēti (parasti tradicionālajā lauksaimniecībā) vai ar rokām (galvenokārt bioloģiskajā lauksaimniecībā).

Magoņu sēklu un salmu maisījums jāžāvē angāros ar aktīvu ventilāciju.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Produktu nedrīkst samaisīt ar specifikācijas prasībām neatbilstošiem produktiem.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

—

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskā apgabala robežas ir šādas:

| — | dienvidrietumos: Hebas baseins (Chebská pánev), Čehu Mežs, Šumava, mežs Blanský les un Novohradu kalnu (Novohradské hory) pakāje, |
| --- | --- |

—

dienvidrietumos: Hebas baseins (Chebská pánev), Čehu Mežs, Šumava, mežs Blanský les un Novohradu kalnu (Novohradské hory) pakāje,

| — | dienvidos: Tršeboņas baseins (Třeboňská pánev), Čehijas-Morāvijas augstienes dienvidu mala, Dije un Morāva pie Hodonīnas (Hodonín), |
| --- | --- |

—

dienvidos: Tršeboņas baseins (Třeboňská pánev), Čehijas-Morāvijas augstienes dienvidu mala, Dije un Morāva pie Hodonīnas (Hodonín),

| — | dienvidaustrumos: Balto Karpatu aizsargājamās dabas teritorijas rietumu un ziemeļu mala, |
| --- | --- |

—

dienvidaustrumos: Balto Karpatu aizsargājamās dabas teritorijas rietumu un ziemeļu mala,

| — | austrumos: Beskidu aizsargājamās dabas teritorijas rietumu, ziemeļu un dienvidaustrumu mala, |
| --- | --- |

—

austrumos: Beskidu aizsargājamās dabas teritorijas rietumu, ziemeļu un dienvidaustrumu mala,

| — | noteiktā apgabala rietumu robežupe ir Ohrže (Ohře), |
| --- | --- |

—

noteiktā apgabala rietumu robežupe ir Ohrže (Ohře),

| — | ziemeļrietumu robeža ir Mostas baseins (Mostecká pánev) un Laba pie Dečīnas (Děčín), |
| --- | --- |

—

ziemeļrietumu robeža ir Mostas baseins (Mostecká pánev) un Laba pie Dečīnas (Děčín),

| — | ziemeļu robežu veido upes Ploučnice un Kamenice, Lužicas kalni un Liberecas baseins (Liberecká pánev), Krkonošes dienvidu nogāzes, Broumovské hory kalni un Orlické hory kalnu dienvidu nogāzes, |
| --- | --- |

—

ziemeļu robežu veido upes Ploučnice un Kamenice, Lužicas kalni un Liberecas baseins (Liberecká pánev), Krkonošes dienvidu nogāzes, Broumovské hory kalni un Orlické hory kalnu dienvidu nogāzes,

ziemeļaustrumos: Kralický Sněžník kalna pakāje, Rihlebas kalni (Rychlebské hory) un Zlatohoras augstiene (Zlatohorská vrchovina), Opavice līdz tās ietecei Opavā, Opava līdz tās ietecei Odrā, Odra līdz tās ietecei Olšē, Olše līdz tās ietecei Lomnā un Lomna līdz Beskidu aizsargājamajai dabas teritorijai.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Produkta “Český modrý mák” reģistrācijas pieteikuma pamatā ir šo magoņu sēklu organoleptiskās un uzturvērtības īpašības, ar ko tās atšķiras no citām tirgū piedāvātajām magoņu sēklām un kas saistītas ar audzēšanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Český modrý mák” apzīmētais produkts garantē magoņu tipisko smaržu un garšu, jo citu miega magoņu, jo īpaši parasto gaišo šķirņu, sēklām ir vāji izteikta smarža un garša vai to nav vispār, un ļoti plānā sēklapvalka dēļ tās satur maz šķiedrvielu un lignīna, kā arī maz vielu, kas piešķir garšas īpašības. Tātad “Český modrý mák” ir produkts, kurš no citām magoņu sēklām atšķiras ar tam piemītošajām organoleptiskajām īpašībām. Magoņu sēklas satur 40–60 % ļoti vērtīgu eļļu (pārsvarā linolskābi, mazākā mērā oleīnskābi, palmitīnskābi, stearīnskābi, kā arī linolēnskābi).

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Český modrý mák” apzīmētā produkta specifiskās īpašības ir saistītas ar ģeogrāfiskajam apgabalam raksturīgo augsnes tipu un klimatisko reģionu kombināciju, kā arī ar šajos apstākļos iedibinātajām magoņu audzēšanas tradīcijām, kuras sniedzas 150 gadu tālā senatnē. Apgabals, kas noteikts ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Český modrý mák” apzīmētā produkta audzēšanai, aptver visas teritorijas, kurās ir attiecīgo tipu augsnes un kuri atrodas līdz 700 m augstumā v.j.l. Reģioni, kas noteikti ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Český modrý mák” apzīmētā produkta audzēšanai, ietver klimatiskos reģionus, kas atrodas līdz 700 m augstumā v.j.l., turklāt vislabākie audzēšanas apstākļi ir paugurainos līdz līdzenos apgabalos, kas atrodas 300–700 m augstumā v.j.l. un ir piemēroti biešu un miežu vai kartupeļu, kviešu un miežu audzēšanai (Vrbenský, 1960). Čehijas Republikas klimatisko reģionu kartē norādītie klimatiskie reģioni lielā mērā atbilst minētajiem augsnes tipiem.

a)   Augsnes tipi:

pararendzīna, rendzīna, smilšainais regosols, fluvisols, vertisols, melnzeme, melnaugsne, pelēkzeme, brūnaugsne, luvisols, modālā brūnzeme, skābā brūnzeme, distrofā brūnzeme, eitrofā brūnzeme, mālzeme, pseidoglejs, glejs, organiskā augsne, antropogēnā augsne.

b)   Klimatiskie reģioni:

sauss, silts; silts, mēreni sauss; silts, mēreni mitrs; mēreni silts, sauss; mēreni silts, mēreni mitrs; mēreni silts (silts), ļoti mitrs; mēreni silts, mitrs.

“Český modrý mák” kvalitāti būtiski ietekmē klimatiskie apstākļi, jo īpaši temperatūra un nokrišņu daudzums gada laikā, kas ievērojami atšķiras no klimatiskajiem apstākļiem citos apgabalos un ir īpaši būtiski kombinācijā ar noteiktajā apgabalā sastopamajiem augsnes tipiem. Minēto klimatisko reģionu klimats no piekrastes klimatiskajiem apstākļiem galvenokārt atšķiras ziemas periodā (mitruma rezerves pavasara sākumā ir lielākas, tātad sēšanai piemērotākas), kā arī ar to, ka mazāks mitrums vasaras mēnešos magoņu audzēšanu neietekmē nelabvēlīgi, jo nogatavošanās laikā magones mitrus laikapstākļus panes slikti. Ūdens trūkums var būtiski samazināt magoņu produkciju. Magoņu “Český modrý mák” audzēšanai ir vajadzīga augsne ar labu struktūru un mitruma režīmu; norādīto tipu augsnes nodrošina optimālus apstākļus, jo dod iespēju sēt magones aukstā augsnē, kurā saglabājies pēc ziemas atlikušais mitrums un uzkrāts no augsnes un gaisa kondensētais mitrums. Saulainie un siltie laikapstākļi minētajos klimatiskajos reģionos ir lieliski piemēroti magoņu audzēšanai, jo tās ir garās dienas augi, turklāt šādi apstākļi ir ļoti vēlami pogaļu ziedēšanas un nogatavošanās laikā, jo paātrina šo procesu. Magoņu vajadzība pēc siltuma veģetācijas periodā mainās, un to var optimāli sasniegt tikai Čehijas Republikas klimatiskajos reģionos, jo pārāk silts klimats nelabvēlīgi ietekmē tauku veidošanos, savukārt negatīva korelācija starp tauku un olbaltumvielu saturu noved pie olbaltumvielu – morfīna prekursoru pieauguma.

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Český modrý mák” apzīmētais produkts ir eļļas sēklas, kam raksturīgs zems alkaloīdu saturs un ievērojami zemāks morfīna un tebaīna saturs; tā ir produktam raksturīga iezīme, kas izpaužas tā organoleptiskajās īpašībās (smaržā un garšā). Ilgtermiņa analīzes, kas veiktas gan Čehijas Republikā, gan ārvalstu laboratorijās, apliecina, ka ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Český modrý mák” apzīmētā produkta morfīna saturs ir zemāks par vietējos tiesību aktos noteikto robežvērtību. Produktam raksturīgs arī ļoti zems citu alkaloīdu saturs. Citas magoņu sēklas pirms lietošanas pārtikā ir jāapstrādā, jo to morfīna saturs ir līdz 10 reizēm augstāks. Tomēr šādas apstrādes laikā (sēklu mazgāšana, termostabilizēšana utt.) šo magoņu sēklu kvalitāte un organoleptiskās īpašības (smarža, garša) pasliktinās. Tātad ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Český modrý mák” apzīmētā produkta pozitīvās organoleptiskās īpašības ir dabiski saistītas ar izcelsmi attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā, un nav nekādas vajadzības tās uzlabot.

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Český modrý mák” apzīmētajam produktam piemīt labvēlīgas uzturīpašības un augsts diētisko sastāvdaļu saturs. Tajā ir īpaši augsts kalcija saturs (600 reizes augstāks nekā kviešu miltos un deviņas reizes augstāks nekā valriekstu kodolos), augsts E vitamīna, pantotēnskābes, niacīna un tiamīna saturs un augsts minerālvielu (vara, cinka, magnija, dzelzs) saturs.

Turklāt atrašanās lielākos ģeogrāfiskā platuma grādos un optimālā augstumā virs jūras līmeņa labvēlīgi ietekmē arī nepiesātināto taukskābju veidošanos, jo veidojas taukskābes, kurām ir mazāka viskozitāte un tendence oksidēties un kuras vienlaikus labvēlīgi ietekmē uzturvērtību. To apliecina ekspertu pētījumi un eksperimentu rezultāti, kas ļauj noteikt taukskābju un to esteru īpašības (Steinbach M, Lazarovici M., Ille C, et al. Rev Tomaine Med Ing1, 451, 1964; Vereschagin AG, Biochimija 27, 1866, 1962). Produkts, ko audzē aprakstītajos klimatiskajos reģionos, satur ievērojamu daudzumu linolskābes un linolēnskābes. Tas savukārt apstiprina ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Český modrý mák” apzīmētā produkta specifiku, kas izriet no tam piemītošajām īpašībām, kuras var piedēvēt ģeogrāfiskajai izcelsmei (Zehnálek P., Mák – stále nedoceněný, 4, Výživa a potraviny 5/2016).

Pateicoties produkta “Český modrý mák” kvalitātes īpašībām, tas tiek augstu vērtēts vairākās valstīs, par ko liecina fakts, ka vairāk nekā 85 % magoņu sēklu “Český modrý mák” tiek eksportēti. Tā ir iecienīta pārtikas sastāvdaļa, jo īpaši valstīs, kurās magoņu sēklas izmanto maizes izstrādājumu pildījumā.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://isdv.upv.cz/webapp/resdb.print_detail.det?pspis=OP/263

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---