# Az Európai Unió C 388/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 388 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. november 13. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 388

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. november 13.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2018–20192018. december 10–13-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 92., 2020.3.20 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2018–20192018. december 10–13-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 92., 2020.3.20 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 92., 2020.3.20 .

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2018. december 11., kedd |
| 2020/C 388/01 | Az Európai Parlament 2018. december 11-i állásfoglalása az oktatásról a digitális korszakban: kihívások, lehetőségek és tanulságok az uniós politika kidolgozásához (2018/2090(INI)) | 2 |
| 2020/C 388/02 | Az Európai Parlament 2018. december 11-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló, a humanitárius célú vízumokra vonatkozó ajánlásokkal (2018/2271(INL)) | 11 |
| 2020/C 388/03 | Az Európai Parlament 2018. december 11-i állásfoglalása a schengeni vívmányok rendelkezéseinek Bulgáriában és Romániában történő teljes körű alkalmazásáról: a belső szárazföldi, tengeri és légi határokon végzett ellenőrzések megszüntetéséről (2018/2092(INI)) | 18 |
| 2020/C 388/04 | Az Európai Parlament 2018. december 11-i állásfoglalása a katonai mobilitásról (2018/2156(INI)) | 22 |
| 2020/C 388/05 | Az Európai Parlament 2018. december 11-i állásfoglalása az Új európai kulturális programról (2018/2091(INI)) | 30 |
| | 2018. december 12., szerda |
| 2020/C 388/06 | Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása az egységes piaci intézkedéscsomagról (2018/2903(RSP)) | 39 |
| 2020/C 388/07 | Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása a terrorizmussal foglalkozó különbizottság megállapításairól és ajánlásairól (2018/2044(INI)) | 42 |
| 2020/C 388/08 | Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása a közös kül- és biztonságpolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésről (2018/2097(INI)) | 84 |
| 2020/C 388/09 | Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésről (2018/2099(INI)) | 91 |
| 2020/C 388/10 | Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről szóló 2017. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról (2018/2098(INI)) | 100 |
| 2020/C 388/11 | Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodás végrehajtásáról (2017/2283(INI)) | 116 |
| | 2018. december 13., csütörtök |
| 2020/C 388/12 | Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása Iránról, különösen Naszrín Szotúdeh ügyéről (2018/2967(RSP)) | 127 |
| 2020/C 388/13 | Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása Egyiptomról, különösen az emberijog-védők helyzetéről (2018/2968(RSP)) | 131 |
| 2020/C 388/14 | Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása Tanzániáról (2018/2969(RSP)) | 137 |
| 2020/C 388/15 | Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása a blokkláncról: előretekintő kereskedelempolitika (2018/2085(INI)) | 141 |
| 2020/C 388/16 | Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása a személyes adatok Japán által biztosított védelmének megfelelőségéről (2018/2979(RSP)) | 150 |
| 2020/C 388/17 | Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása az összeférhetetlenségről és az uniós költségvetés védelméről a Cseh Köztársaságban (2018/2975(RSP)) | 157 |
| 2020/C 388/18 | Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása az európai ombudsman 2017. évi tevékenységéről szóló éves jelentésről (2018/2105(INI)) | 161 |
| 2020/C 388/19 | Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2017-es év során folytatott tanácskozásairól (2018/2104(INI)) | 169 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2018. december 11., kedd

2020/C 388/01

Az Európai Parlament 2018. december 11-i állásfoglalása az oktatásról a digitális korszakban: kihívások, lehetőségek és tanulságok az uniós politika kidolgozásához (2018/2090(INI))

2

2020/C 388/02

Az Európai Parlament 2018. december 11-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló, a humanitárius célú vízumokra vonatkozó ajánlásokkal (2018/2271(INL))

11

2020/C 388/03

Az Európai Parlament 2018. december 11-i állásfoglalása a schengeni vívmányok rendelkezéseinek Bulgáriában és Romániában történő teljes körű alkalmazásáról: a belső szárazföldi, tengeri és légi határokon végzett ellenőrzések megszüntetéséről (2018/2092(INI))

18

2020/C 388/04

Az Európai Parlament 2018. december 11-i állásfoglalása a katonai mobilitásról (2018/2156(INI))

22

2020/C 388/05

Az Európai Parlament 2018. december 11-i állásfoglalása az Új európai kulturális programról (2018/2091(INI))

30

2018. december 12., szerda

2020/C 388/06

Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása az egységes piaci intézkedéscsomagról (2018/2903(RSP))

39

2020/C 388/07

Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása a terrorizmussal foglalkozó különbizottság megállapításairól és ajánlásairól (2018/2044(INI))

42

2020/C 388/08

Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása a közös kül- és biztonságpolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésről (2018/2097(INI))

84

2020/C 388/09

Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésről (2018/2099(INI))

91

2020/C 388/10

Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről szóló 2017. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról (2018/2098(INI))

100

2020/C 388/11

Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodás végrehajtásáról (2017/2283(INI))

116

2018. december 13., csütörtök

2020/C 388/12

Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása Iránról, különösen Naszrín Szotúdeh ügyéről (2018/2967(RSP))

127

2020/C 388/13

Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása Egyiptomról, különösen az emberijog-védők helyzetéről (2018/2968(RSP))

131

2020/C 388/14

Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása Tanzániáról (2018/2969(RSP))

137

2020/C 388/15

Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása a blokkláncról: előretekintő kereskedelempolitika (2018/2085(INI))

141

2020/C 388/16

Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása a személyes adatok Japán által biztosított védelmének megfelelőségéről (2018/2979(RSP))

150

2020/C 388/17

Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása az összeférhetetlenségről és az uniós költségvetés védelméről a Cseh Köztársaságban (2018/2975(RSP))

157

2020/C 388/18

Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása az európai ombudsman 2017. évi tevékenységéről szóló éves jelentésről (2018/2105(INI))

161

2020/C 388/19

Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2017-es év során folytatott tanácskozásairól (2018/2104(INI))

169

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2018. december 11., kedd |
| 2020/C 388/20 | P8_TA(2018)0486Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap: a fennmaradó összegek újbóli lekötése ***IAz Európai Parlament 2018. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2015/1523 és az (EU) 2015/1601 tanácsi határozatok végrehajtásának támogatására lekötött fennmaradó összegek újbóli lekötése vagy a nemzeti programok keretében megvalósuló egyéb intézkedésekhez történő hozzárendelése tekintetében az 516/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))P8_TC1-COD(2018)0371Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. december 11-én került elfogadásra az (EU) 2015/1523 és az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat végrehajtásának támogatására lekötött fennmaradó összegek újbóli lekötése vagy ezen összegeknek a nemzeti programok keretében megvalósuló egyéb intézkedésekhez történő hozzárendelése tekintetében az 516/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 177 |
| 2020/C 388/21 | Az Európai Parlament 2018. december 11-én elfogadott módosításai a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és az 1293/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD)) | 179 |
| 2020/C 388/22 | P8_TA(2018)0488A munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelme ***IAz Európai Parlament 2018. december 11-i jogalkotási állásfoglalása a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))P8_TC1-COD(2017)0004Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. december 11-én került elfogadásra a munkájuk során rákkeltő illetve mutagén anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 216 |
| 2020/C 388/23 | Az Európai Parlament 2018. december 11-én elfogadott módosításai az élelmiszerláncban alkalmazott uniós kockázatértékelés átláthatóságáról és fenntarthatóságáról, illetve [az általános élelmiszerjogról szóló] 178/2002/EK rendelet, [a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról szóló] 2001/18/EK irányelv, [a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló] 1829/2003/EK rendelet, [a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló] 1831/2003/EK rendelet, [a füstaromákról szóló] 2065/2003/EK rendelet, [az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokról szóló] 1935/2004/EK rendelet, [az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásáról szóló] 1331/2008/EK rendelet, [a növényvédő szerekről szóló] 1107/2009/EK rendelet, valamint [az új élelmiszerekről szóló] (EU) 2015/2283 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD)) | 217 |
| 2020/C 388/24 | P8_TA(2018)0490Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop) ***IAz Európai Parlament 2018. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop) létrehozásáról és a 337/75/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))P8_TC1-COD(2016)0257Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. december 11-én került elfogadásra az Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop) létrehozásáról és a 337/75/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 274 |
| 2020/C 388/25 | P8_TA(2018)0491Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) ***IAz Európai Parlament 2018. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) létrehozásáról és a 2062/94/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))P8_TC1-COD(2016)0254Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. december 11-én került elfogadásra az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) létrehozásáról és a 2062/94/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 275 |
| 2020/C 388/26 | P8_TA(2018)0492Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) ***IAz Európai Parlament 2018. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) létrehozásáról és az 1365/75/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))P8_TC1-COD(2016)0256Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. december 11-én került elfogadásra az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) létrehozásáról és az 1365/75/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 276 |
| 2020/C 388/27 | P8_TA(2018)0493Az EU-típusjóváhagyási jogszabályoknak az Egyesült Királyság Unióból való kilépésére figyelemmel történő kiegészítése ***IAz Európai Parlament 2018. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az EU-típusjóváhagyási jogszabályoknak az Egyesült Királyság Unióból való kilépésére figyelemmel történő kiegészítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))P8_TC1-COD(2018)0220Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. december 11-én került elfogadásra az uniós típusjóváhagyási jogszabályoknak az Egyesült Királyság Unióból való kilépésére figyelemmel történő kiegészítéséről szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 277 |
| 2020/C 388/28 | Az Európai Parlament 2018. december 11-én elfogadott módosításai a Közösségi Vízumkódex (vízumkódex) létrehozásáról szóló 810/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD)) | 278 |
| 2020/C 388/29 | Az Európai Parlament 2018. december 11-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek az általános fordított adózási mechanizmusnak termékek és szolgáltatások egy bizonyos határértéket meghaladó értékesítésére vonatkozó ideiglenes alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS)) | 310 |
| | 2018. december 12., szerda |
| 2020/C 388/30 | Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása az Európai Unió 2018. évi pénzügyi évre vonatkozó, 6/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról: a kifizetési és kötelezettségvállalási előirányzatok csökkentése a kiadásokra vonatkozó aktualizált előrejelzéseknek és a bevételek aktualizálásának megfelelően (saját források) (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD)) | 319 |
| 2020/C 388/31 | Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása a Rugalmassági Eszköznek a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések finanszírozása céljából történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD)) | 321 |
| 2020/C 388/32 | Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Unió 2019. évi általános költségvetéséből folyósítandó előlegfizetések biztosítása céljára történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD)) | 324 |
| 2020/C 388/33 | Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének második tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD)) | 326 |
| 2020/C 388/34 | Az Európai Parlament 2018. december 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE)) | 334 |
| 2020/C 388/35 | Az Európai Parlament 2018. december 12-i nem jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE)) | 335 |
| 2020/C 388/36 | Az Európai Parlament 2018. december 12-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Japán közötti stratégiai partnerségi megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE)) | 341 |
| 2020/C 388/37 | Az Európai Parlament 2018. december 12-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Japán közötti stratégiai partnerségi megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE)) | 342 |
| 2020/C 388/38 | Az Európai Parlament 2018. december 12-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légi közlekedési megállapodást a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából módosító jegyzőkönyvnek az Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE)) | 347 |
| 2020/C 388/39 | Az Európai Parlament 2018. december 12-én elfogadott módosításai az Európai horizont kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD)) | 348 |
| 2020/C 388/40 | Az Európai Parlament 2018. december 12-én elfogadott módosításai az Európai horizont kutatási és innovációs keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslathoz (COM(2018)0436 – C8-0253/2018 – 2018/0225(COD)) | 459 |
| 2020/C 388/41 | Az Európai Parlament 2018. december 12-én elfogadott módosításai az Európai Védelmi Alap létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD))[Módosítás 1, eltérő utalás hiányában] | 623 |
| 2020/C 388/42 | Az Európai Parlament 2018. december 12-én elfogadott módosításai az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, valamint az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslathoz (COM(2018)0438 – C8-0255/2018 – 2018/0228(COD))[Módosítás 1, eltérő utalás hiányában] | 648 |
| | 2018. december 13., csütörtök |
| 2020/C 388/43 | Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása a kereskedelmi jogviták gyorsított rendezésére vonatkozó, a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal (2018/2079(INL)) | 692 |
| 2020/C 388/44 | Az Európai Parlament 2018. december 13-án elfogadott módosításai az Unió űrprogramjának és az Európai Unió Űrprogramügynökségének a létrehozásáról, valamint a 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD)) | 698 |
| 2020/C 388/45 | Az Európai Parlament 2018. december 13-án elfogadott módosításai a Digitális Európa programnak a 2021–2027 közötti időszakra történő létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD)) | 775 |
| 2020/C 388/46 | Az Európai Parlament 2018. december 13-i jogalkotási állásfoglalása az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség közötti, a polgári repülés biztonságának szabályozásában történő együttműködésről szóló megállapodás módosításának az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE)) | 846 |
| 2020/C 388/47 | Az Európai Parlament 2018. december 13-i jogalkotási állásfoglalása az egyes digitális szolgáltatások nyújtásából származó bevételek után fizetendő digitális szolgáltatási adó közös rendszeréről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS)) | 847 |
| 2020/C 388/48 | Az Európai Parlament 2018. december 13-i jogalkotási állásfoglalása a jelentős digitális jelenlétre kivetendő társasági adóra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS)) | 868 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2018. december 11., kedd

2020/C 388/20

P8_TA(2018)0486Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap: a fennmaradó összegek újbóli lekötése ***IAz Európai Parlament 2018. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2015/1523 és az (EU) 2015/1601 tanácsi határozatok végrehajtásának támogatására lekötött fennmaradó összegek újbóli lekötése vagy a nemzeti programok keretében megvalósuló egyéb intézkedésekhez történő hozzárendelése tekintetében az 516/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))P8_TC1-COD(2018)0371Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. december 11-én került elfogadásra az (EU) 2015/1523 és az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat végrehajtásának támogatására lekötött fennmaradó összegek újbóli lekötése vagy ezen összegeknek a nemzeti programok keretében megvalósuló egyéb intézkedésekhez történő hozzárendelése tekintetében az 516/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

177

2020/C 388/21

Az Európai Parlament 2018. december 11-én elfogadott módosításai a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és az 1293/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD))

179

2020/C 388/22

P8_TA(2018)0488A munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelme ***IAz Európai Parlament 2018. december 11-i jogalkotási állásfoglalása a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))P8_TC1-COD(2017)0004Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. december 11-én került elfogadásra a munkájuk során rákkeltő illetve mutagén anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

216

2020/C 388/23

Az Európai Parlament 2018. december 11-én elfogadott módosításai az élelmiszerláncban alkalmazott uniós kockázatértékelés átláthatóságáról és fenntarthatóságáról, illetve [az általános élelmiszerjogról szóló] 178/2002/EK rendelet, [a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról szóló] 2001/18/EK irányelv, [a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló] 1829/2003/EK rendelet, [a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló] 1831/2003/EK rendelet, [a füstaromákról szóló] 2065/2003/EK rendelet, [az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokról szóló] 1935/2004/EK rendelet, [az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásáról szóló] 1331/2008/EK rendelet, [a növényvédő szerekről szóló] 1107/2009/EK rendelet, valamint [az új élelmiszerekről szóló] (EU) 2015/2283 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD))

217

2020/C 388/24

P8_TA(2018)0490Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop) ***IAz Európai Parlament 2018. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop) létrehozásáról és a 337/75/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))P8_TC1-COD(2016)0257Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. december 11-én került elfogadásra az Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop) létrehozásáról és a 337/75/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

274

2020/C 388/25

P8_TA(2018)0491Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) ***IAz Európai Parlament 2018. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) létrehozásáról és a 2062/94/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))P8_TC1-COD(2016)0254Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. december 11-én került elfogadásra az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) létrehozásáról és a 2062/94/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

275

2020/C 388/26

P8_TA(2018)0492Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) ***IAz Európai Parlament 2018. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) létrehozásáról és az 1365/75/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))P8_TC1-COD(2016)0256Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. december 11-én került elfogadásra az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) létrehozásáról és az 1365/75/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

276

2020/C 388/27

P8_TA(2018)0493Az EU-típusjóváhagyási jogszabályoknak az Egyesült Királyság Unióból való kilépésére figyelemmel történő kiegészítése ***IAz Európai Parlament 2018. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az EU-típusjóváhagyási jogszabályoknak az Egyesült Királyság Unióból való kilépésére figyelemmel történő kiegészítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))P8_TC1-COD(2018)0220Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. december 11-én került elfogadásra az uniós típusjóváhagyási jogszabályoknak az Egyesült Királyság Unióból való kilépésére figyelemmel történő kiegészítéséről szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

277

2020/C 388/28

Az Európai Parlament 2018. december 11-én elfogadott módosításai a Közösségi Vízumkódex (vízumkódex) létrehozásáról szóló 810/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD))

278

2020/C 388/29

Az Európai Parlament 2018. december 11-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek az általános fordított adózási mechanizmusnak termékek és szolgáltatások egy bizonyos határértéket meghaladó értékesítésére vonatkozó ideiglenes alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS))

310

2018. december 12., szerda

2020/C 388/30

Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása az Európai Unió 2018. évi pénzügyi évre vonatkozó, 6/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról: a kifizetési és kötelezettségvállalási előirányzatok csökkentése a kiadásokra vonatkozó aktualizált előrejelzéseknek és a bevételek aktualizálásának megfelelően (saját források) (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD))

319

2020/C 388/31

Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása a Rugalmassági Eszköznek a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések finanszírozása céljából történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD))

321

2020/C 388/32

Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Unió 2019. évi általános költségvetéséből folyósítandó előlegfizetések biztosítása céljára történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD))

324

2020/C 388/33

Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének második tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD))

326

2020/C 388/34

Az Európai Parlament 2018. december 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE))

334

2020/C 388/35

Az Európai Parlament 2018. december 12-i nem jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE))

335

2020/C 388/36

Az Európai Parlament 2018. december 12-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Japán közötti stratégiai partnerségi megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE))

341

2020/C 388/37

Az Európai Parlament 2018. december 12-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Japán közötti stratégiai partnerségi megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE))

342

2020/C 388/38

Az Európai Parlament 2018. december 12-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légi közlekedési megállapodást a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából módosító jegyzőkönyvnek az Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE))

347

2020/C 388/39

Az Európai Parlament 2018. december 12-én elfogadott módosításai az Európai horizont kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD))

348

2020/C 388/40

Az Európai Parlament 2018. december 12-én elfogadott módosításai az Európai horizont kutatási és innovációs keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslathoz (COM(2018)0436 – C8-0253/2018 – 2018/0225(COD))

459

2020/C 388/41

Az Európai Parlament 2018. december 12-én elfogadott módosításai az Európai Védelmi Alap létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD))[Módosítás 1, eltérő utalás hiányában]

623

2020/C 388/42

Az Európai Parlament 2018. december 12-én elfogadott módosításai az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, valamint az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslathoz (COM(2018)0438 – C8-0255/2018 – 2018/0228(COD))[Módosítás 1, eltérő utalás hiányában]

648

2018. december 13., csütörtök

2020/C 388/43

Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása a kereskedelmi jogviták gyorsított rendezésére vonatkozó, a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal (2018/2079(INL))

692

2020/C 388/44

Az Európai Parlament 2018. december 13-án elfogadott módosításai az Unió űrprogramjának és az Európai Unió Űrprogramügynökségének a létrehozásáról, valamint a 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD))

698

2020/C 388/45

Az Európai Parlament 2018. december 13-án elfogadott módosításai a Digitális Európa programnak a 2021–2027 közötti időszakra történő létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD))

775

2020/C 388/46

Az Európai Parlament 2018. december 13-i jogalkotási állásfoglalása az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség közötti, a polgári repülés biztonságának szabályozásában történő együttműködésről szóló megállapodás módosításának az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE))

846

2020/C 388/47

Az Európai Parlament 2018. december 13-i jogalkotási állásfoglalása az egyes digitális szolgáltatások nyújtásából származó bevételek után fizetendő digitális szolgáltatási adó közös rendszeréről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS))

847

2020/C 388/48

Az Európai Parlament 2018. december 13-i jogalkotási állásfoglalása a jelentős digitális jelenlétre kivetendő társasági adóra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS))

868

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

2020.11.13.

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2018–2019

2018. december 10–13-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 92., 2020.3.20.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2018. december 11., kedd

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/2

---

P8_TA(2018)0485

Oktatás a digitális korszakban: kihívások, lehetőségek és tanulságok az uniós politika kidolgozásához

Az Európai Parlament 2018. december 11-i állásfoglalása az oktatásról a digitális korszakban: kihívások, lehetőségek és tanulságok az uniós politika kidolgozásához (2018/2090(INI))

(2020/C 388/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. és 166. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. és 166. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 14. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 14. cikkére,

| — | tekintettel az Európa Tanács az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló Egyezménye kiegészítő jegyzőkönyvének 2., az oktatáshoz való jogra vonatkozó cikkére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló Egyezménye kiegészítő jegyzőkönyvének 2., az oktatáshoz való jogra vonatkozó cikkére;

| — | tekintettel a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatban nyújtott jobb szolgáltatások közös keretrendszeréről (Europass) és a 2241/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. április 18-i (EU) 2018/646 európai parlamenti és tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatban nyújtott jobb szolgáltatások közös keretrendszeréről (Europass) és a 2241/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. április 18-i (EU) 2018/646 európai parlamenti és tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel az oktatás Unió-beli korszerűsítéséről szóló, 2018. június 12-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatás Unió-beli korszerűsítéséről szóló, 2018. június 12-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az új európai készségfejlesztési programról szóló, 2017. szeptember 14-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új európai készségfejlesztési programról szóló, 2017. szeptember 14-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelemre vonatkozó, készségekkel kapcsolatos szakpolitikákról szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelemre vonatkozó, készségekkel kapcsolatos szakpolitikákról szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalására a lányok társadalmi szerepvállalásának ösztönzéséről az oktatáson keresztül az Európai Unióban (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalására a lányok társadalmi szerepvállalásának ösztönzéséről az oktatáson keresztül az Európai Unióban (5),

| — | tekintettel a fiatalok vállalkozói készségének oktatás és képzés révén történő előmozdításáról szóló, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fiatalok vállalkozói készségének oktatás és képzés révén történő előmozdításáról szóló, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az új technológiákról és nyílt oktatási forrásokról szóló, 2014. április 15-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új technológiákról és nyílt oktatási forrásokról szóló, 2014. április 15-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2018. május 22-i tanácsi ajánlásra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2018. május 22-i tanácsi ajánlásra (8),

| — | tekintettel a Tanácsnak az európai oktatási térség létrehozásának lépéseiről szóló, 2018. május 22-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak az európai oktatási térség létrehozásának lépéseiről szóló, 2018. május 22-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanácsnak az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszeréről, valamint az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás hatályon kívül helyezéséről szóló 2017. május 22-i ajánlására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszeréről, valamint az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás hatályon kívül helyezéséről szóló 2017. május 22-i ajánlására (9),

| — | tekintettel a Tanácsnak a médiaműveltségnek és a kritikus gondolkodásnak az oktatás és képzés segítségével történő fejlesztéséről szóló, 2016. május 30-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a médiaműveltségnek és a kritikus gondolkodásnak az oktatás és képzés segítségével történő fejlesztéséről szóló, 2016. május 30-i következtetéseire,

| — | tekintettel „A kompetenciafejlesztési pályákról: Új lehetőségek felnőttek számára” című, 2016. december 19-i tanácsi ajánlásra (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kompetenciafejlesztési pályákról: Új lehetőségek felnőttek számára” című, 2016. december 19-i tanácsi ajánlásra (10),

| — | tekintettel a kisgyermekkori nevelésnek és az alapfokú oktatásnak a kreativitás, az innováció és a digitális kompetencia előmozdításában betöltött szerepéről szóló, 2015. május 27-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kisgyermekkori nevelésnek és az alapfokú oktatásnak a kreativitás, az innováció és a digitális kompetencia előmozdításában betöltött szerepéről szóló, 2015. május 27-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Tanácsnak a hatékony tanárképzésről szóló, 2014. május 20-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a hatékony tanárképzésről szóló, 2014. május 20-i következtetéseire,

| — | tekintettel a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra (11),

| — | tekintettel a felnőttkori tanulásra vonatkozó megújított európai cselekvési programról szóló, 2011. november 28-i tanácsi állásfoglalásra (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felnőttkori tanulásra vonatkozó megújított európai cselekvési programról szóló, 2011. november 28-i tanácsi állásfoglalásra (12),

| — | tekintettel a digitális oktatási cselekvési tervről szóló, 2018. január 17-i bizottsági közleményre (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális oktatási cselekvési tervről szóló, 2018. január 17-i bizottsági közleményre (COM(2018)0022),

| — | tekintettel „Az iskolák és az oktatás minőségének fejlesztése a fiatalok életkezdési esélyeinek javítása érdekében” című, 2017. május 30-i bizottsági közleményre (COM(2017)0248), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az iskolák és az oktatás minőségének fejlesztése a fiatalok életkezdési esélyeinek javítása érdekében” című, 2017. május 30-i bizottsági közleményre (COM(2017)0248),

| — | tekintettel „A gyermekbarát internet európai stratégiája” című, 2012. május 2-i bizottsági közleményre (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gyermekbarát internet európai stratégiája” című, 2012. május 2-i bizottsági közleményre (COM(2012)0196),

| — | tekintettel az „Új európai készségfejlesztési program” című, 2016. június 10-i bizottsági közleményre (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új európai készségfejlesztési program” című, 2016. június 10-i bizottsági közleményre (COM(2016)0381),

| — | tekintettel „Az oktatás javítása és korszerűsítése” című, 2016. december 7-i bizottsági közleményre (COM(2016)0941), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az oktatás javítása és korszerűsítése” című, 2016. december 7-i bizottsági közleményre (COM(2016)0941),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának az iskolai és a felsőoktatás korszerűsítéséről szóló, 2017. november 30-i véleményére (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának az iskolai és a felsőoktatás korszerűsítéséről szóló, 2017. november 30-i véleményére (13),

| — | tekintettel az Európai Szakképzésfejlesztési Központ „Készségek és az előrejelzés szükségessége: rendszerek és megközelítések. Az érdekelt felek körében a készségigények felmérése és előrejelzése terén végzett felmérés elemzése” című, 2018. március 9-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szakképzésfejlesztési Központ „Készségek és az előrejelzés szükségessége: rendszerek és megközelítések. Az érdekelt felek körében a készségigények felmérése és előrejelzése terén végzett felmérés elemzése” című, 2018. március 9-i jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság „DigiComp 2.1. Lakossági Digitális Kompetenciakeret nyolc tudásszinttel és alkalmazási példákkal” című, 2017. évi szakpolitikai jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „DigiComp 2.1. Lakossági Digitális Kompetenciakeret nyolc tudásszinttel és alkalmazási példákkal” című, 2017. évi szakpolitikai jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére, továbbá az Ipari, Kutatási ás Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményeire (A8-0400/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére, továbbá az Ipari, Kutatási ás Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményeire (A8-0400/2018),

| A. | mivel a technológia gyorsuló ütemű fejlődése következtében a digitális társadalom és gazdaság mára tényszerű valósággá, a digitális készségek pedig alapvetően fontossá váltak a polgárok sikeres szakmai önmegvalósításához és személyes fejlődéséhez; |
| --- | --- |

A.

mivel a technológia gyorsuló ütemű fejlődése következtében a digitális társadalom és gazdaság mára tényszerű valósággá, a digitális készségek pedig alapvetően fontossá váltak a polgárok sikeres szakmai önmegvalósításához és személyes fejlődéséhez;

| B. | mivel a digitális kompetencia az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges egyik legfontosabb kulcskompetencia, amint az a 2018. május 22-i tanácsi ajánláshoz mellékelt referenciakeretben meghatározásra került; |
| --- | --- |

B.

mivel a digitális kompetencia az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges egyik legfontosabb kulcskompetencia, amint az a 2018. május 22-i tanácsi ajánláshoz mellékelt referenciakeretben meghatározásra került;

| C. | mivel a technológia innovációs képessége egyebek mellett a kritikai gondolkodástól, a lakosság digitális készségszintjétől és kreativitásától, valamint az internetkapcsolat minőségétől és elérhetőségétől függ; |
| --- | --- |

C.

mivel a technológia innovációs képessége egyebek mellett a kritikai gondolkodástól, a lakosság digitális készségszintjétől és kreativitásától, valamint az internetkapcsolat minőségétől és elérhetőségétől függ;

| D. | mivel a digitális technológiákhoz fűződő alapismeretek nélkülözhetetlenek a fontos adminisztratív és mindennapi feladatok ellátásához; |
| --- | --- |

D.

mivel a digitális technológiákhoz fűződő alapismeretek nélkülözhetetlenek a fontos adminisztratív és mindennapi feladatok ellátásához;

| E. | mivel becslések szerint a jelenlegi munkakörök mintegy fele világszerte – az Európai Unióban 30 %-a – a következő 25 év során eltűnik (14), a születő új foglalkozásokhoz pedig haladó szintű digitális készségek szükségesek; |
| --- | --- |

E.

mivel becslések szerint a jelenlegi munkakörök mintegy fele világszerte – az Európai Unióban 30 %-a – a következő 25 év során eltűnik (14), a születő új foglalkozásokhoz pedig haladó szintű digitális készségek szükségesek;

| F. | mivel a munkaerőpiac követelményein messze túlmutató digitális készségek mind napjainkban, mind a jövőben elősegítik a társadalom életében való részvételt, megkönnyítik az információs és kulturális cserét, és nagyobb beleszólást biztosítanak a polgároknak a politikai döntéshozatalba; |
| --- | --- |

F.

mivel a munkaerőpiac követelményein messze túlmutató digitális készségek mind napjainkban, mind a jövőben elősegítik a társadalom életében való részvételt, megkönnyítik az információs és kulturális cserét, és nagyobb beleszólást biztosítanak a polgároknak a politikai döntéshozatalba;

| G. | mivel elengedhetetlen az internet mint a közjavak egyikének visszakövetelése és az aktív e-polgárság előmozdítása; |
| --- | --- |

G.

mivel elengedhetetlen az internet mint a közjavak egyikének visszakövetelése és az aktív e-polgárság előmozdítása;

| H. | mivel az iparágak közötti technológiai átalakulás azt jelenti, hogy a digitális eszközöket gyakran használják még a hagyományosan nem technikai jellegű szakmákban is, a becslések szerint a közeli vagy nagyon közeli jövőben tíz munkahely közül kilencben szükség lesz digitális készségekre; |
| --- | --- |

H.

mivel az iparágak közötti technológiai átalakulás azt jelenti, hogy a digitális eszközöket gyakran használják még a hagyományosan nem technikai jellegű szakmákban is, a becslések szerint a közeli vagy nagyon közeli jövőben tíz munkahely közül kilencben szükség lesz digitális készségekre;

| I. | mivel jelenleg a 16 és 74 év közötti uniós népesség 44 %-a nem rendelkezik alapvető digitális készségekkel, míg 19 %-a egyáltalán nem rendelkezik digitális készségekkel, és jelentős különbségek vannak a tagállamok között, ami új társadalmi szakadékot teremthet; |
| --- | --- |

I.

mivel jelenleg a 16 és 74 év közötti uniós népesség 44 %-a nem rendelkezik alapvető digitális készségekkel, míg 19 %-a egyáltalán nem rendelkezik digitális készségekkel, és jelentős különbségek vannak a tagállamok között, ami új társadalmi szakadékot teremthet;

| J. | mivel a digitális készségek fontossága, a férfiak és a nők, valamint a generációk és a különböző társadalmi kategóriák között különösen jelentős készségbeli különbség, valamint a digitális készségek terén a tagállamok között mutatkozó egyenlőtlenségek összehangolt szakpolitikai választ igényelnek; |
| --- | --- |

J.

mivel a digitális készségek fontossága, a férfiak és a nők, valamint a generációk és a különböző társadalmi kategóriák között különösen jelentős készségbeli különbség, valamint a digitális készségek terén a tagállamok között mutatkozó egyenlőtlenségek összehangolt szakpolitikai választ igényelnek;

| K. | mivel elengedhetetlen, hogy az oktatási intézmények felkészítsék a tanulókat és a diákokat a gyors technológiai fejlődés által előidézett gyors gazdasági és társadalmi változásokra, felruházva őket a digitális világ kihívásainak megfelelő képességekkel; |
| --- | --- |

K.

mivel elengedhetetlen, hogy az oktatási intézmények felkészítsék a tanulókat és a diákokat a gyors technológiai fejlődés által előidézett gyors gazdasági és társadalmi változásokra, felruházva őket a digitális világ kihívásainak megfelelő képességekkel;

| L. | mivel az internethez, valamint a technológiai és digitális berendezésekhez való hozzáférés és ezek használata átalakította a társadalmi viselkedést és kapcsolatokat, különösen a társadalom fiatalabb rétegeiben; |
| --- | --- |

L.

mivel az internethez, valamint a technológiai és digitális berendezésekhez való hozzáférés és ezek használata átalakította a társadalmi viselkedést és kapcsolatokat, különösen a társadalom fiatalabb rétegeiben;

| M. | mivel még nem értük el azt a célt, hogy 2025-re valamennyi európai iskola 1 gigabit/másodperces le- és feltöltési sebességet támogató internetkapcsolattal rendelkezzen; |
| --- | --- |

M.

mivel még nem értük el azt a célt, hogy 2025-re valamennyi európai iskola 1 gigabit/másodperces le- és feltöltési sebességet támogató internetkapcsolattal rendelkezzen;

| N. | mivel a technológiai és digitális berendezések, például a számítógépek és a táblagépek túlzott használata egészségügyi és jóléti problémákat okozhat, beleértve az alváshiányt, az ülő életmódot és a függőséget; |
| --- | --- |

N.

mivel a technológiai és digitális berendezések, például a számítógépek és a táblagépek túlzott használata egészségügyi és jóléti problémákat okozhat, beleértve az alváshiányt, az ülő életmódot és a függőséget;

| O. | mivel a digitális tanulási stratégiáknak figyelembe kell venniük azokat a kutatásokat is, amelyek a digitális technológia korai használatának a kisgyermekek agyának fejlődésére gyakorolt káros hatásait vizsgálják; |
| --- | --- |

O.

mivel a digitális tanulási stratégiáknak figyelembe kell venniük azokat a kutatásokat is, amelyek a digitális technológia korai használatának a kisgyermekek agyának fejlődésére gyakorolt káros hatásait vizsgálják;

| P. | mivel a digitális technológiáknak a tanulóközpontú, életkornak megfelelő oktatási megközelítés szerves részét kell képezniük, és új és innovatív megközelítést kínálhatnak az oktatás és a tanulás terén; mivel nagyon fontos a diákok és a tanárok közötti személyes kapcsolat fenntartása, és kiemelten kell kezelni a gyermekek és a felnőtt tanulók jólétét és egészséges fejlődését; |
| --- | --- |

P.

mivel a digitális technológiáknak a tanulóközpontú, életkornak megfelelő oktatási megközelítés szerves részét kell képezniük, és új és innovatív megközelítést kínálhatnak az oktatás és a tanulás terén; mivel nagyon fontos a diákok és a tanárok közötti személyes kapcsolat fenntartása, és kiemelten kell kezelni a gyermekek és a felnőtt tanulók jólétét és egészséges fejlődését;

| Q. | mivel a technológiákat jobban ki kell használni az olyan új pedagógiák támogatására, amelyek a tanulókra mint aktív résztvevőkre összpontosítanak, az elméleti tanulást és az együttműködő munkaterek kialakítását szolgáló eszközökkel; |
| --- | --- |

Q.

mivel a technológiákat jobban ki kell használni az olyan új pedagógiák támogatására, amelyek a tanulókra mint aktív résztvevőkre összpontosítanak, az elméleti tanulást és az együttműködő munkaterek kialakítását szolgáló eszközökkel;

| R. | mivel a számítógépes higiéniának, a kiberbiztonságnak, az adatvédelemnek és a médiaműveltségnek az életkorhoz és a fejlődéshez kell kapcsolódnia annak érdekében, hogy a gyermekek kritikus tanulókká, tevékeny polgárokká, internethasználókká és a demokratikus digitális társadalom formálóivá válhassanak, tájékozott döntéseket hozhassanak és tisztában legyenek az internettel kapcsolatos kockázatokkal – amilyen az online félretájékoztatás, a zaklatás és a személyes adatok megszerzése –, illetve fel is tudjanak lépni ezek ellen; mivel kiberbiztonsági oktatási programokat szükséges bevezetni a felsőoktatási és szakképzési tantervekbe; |
| --- | --- |

R.

mivel a számítógépes higiéniának, a kiberbiztonságnak, az adatvédelemnek és a médiaműveltségnek az életkorhoz és a fejlődéshez kell kapcsolódnia annak érdekében, hogy a gyermekek kritikus tanulókká, tevékeny polgárokká, internethasználókká és a demokratikus digitális társadalom formálóivá válhassanak, tájékozott döntéseket hozhassanak és tisztában legyenek az internettel kapcsolatos kockázatokkal – amilyen az online félretájékoztatás, a zaklatás és a személyes adatok megszerzése –, illetve fel is tudjanak lépni ezek ellen; mivel kiberbiztonsági oktatási programokat szükséges bevezetni a felsőoktatási és szakképzési tantervekbe;

| S. | mivel a minőségi, innovatív digitális tanulás vonzóbb és interaktív lehet, ezért kiegészítheti a frontális oktatáson alapuló tanítási módszereket, együttműködési és tudásteremtő platformokat biztosítva; |
| --- | --- |

S.

mivel a minőségi, innovatív digitális tanulás vonzóbb és interaktív lehet, ezért kiegészítheti a frontális oktatáson alapuló tanítási módszereket, együttműködési és tudásteremtő platformokat biztosítva;

| T. | mivel megfigyelhető, hogy a nagy informatikai vállalatok egyre nagyobb mértékben használják az oktatást kereskedelmi céljaikra, megpróbálják befolyásolni a tanítási gyakorlatokat berendezéseket, szoftverek és oktatási anyagok bemutatásával, valamint tanároknak szóló képzések biztosításával; |
| --- | --- |

T.

mivel megfigyelhető, hogy a nagy informatikai vállalatok egyre nagyobb mértékben használják az oktatást kereskedelmi céljaikra, megpróbálják befolyásolni a tanítási gyakorlatokat berendezéseket, szoftverek és oktatási anyagok bemutatásával, valamint tanároknak szóló képzések biztosításával;

| U. | mivel a technológia ígéreteinek jobb megvalósítása érdekében a tagállamoknak hatékony stratégiákat kell kidolgozniuk az oktatói kapacitások fejlesztésére, a politikai döntéshozóknak pedig jobban kell törekedniük e menetrend támogatásának biztosítására; |
| --- | --- |

U.

mivel a technológia ígéreteinek jobb megvalósítása érdekében a tagállamoknak hatékony stratégiákat kell kidolgozniuk az oktatói kapacitások fejlesztésére, a politikai döntéshozóknak pedig jobban kell törekedniük e menetrend támogatásának biztosítására;

| V. | mivel a közkönyvtárak részt vesznek a polgárok digitális készségekkel való megismertetésére irányuló közös erőfeszítésben azáltal, hogy közösségi és támogató környezetben nyújtanak nyílt szolgáltatásokat a digitális lehetőségek terén; |
| --- | --- |

V.

mivel a közkönyvtárak részt vesznek a polgárok digitális készségekkel való megismertetésére irányuló közös erőfeszítésben azáltal, hogy közösségi és támogató környezetben nyújtanak nyílt szolgáltatásokat a digitális lehetőségek terén;

| W. | mivel a foglalkozásban nem álló, illetve digitális készségeket nem igénylő munkakörben felnőttek hajlamosak gyorsan lemaradni digitális jártassággal rendelkező társaik mögött, és így hátrányt szenvednek elhelyezkedési kilátásaik tekintetében, ami súlyosbítja a társadalmi és gazdasági egyenlőtlenségeket; |
| --- | --- |

W.

mivel a foglalkozásban nem álló, illetve digitális készségeket nem igénylő munkakörben felnőttek hajlamosak gyorsan lemaradni digitális jártassággal rendelkező társaik mögött, és így hátrányt szenvednek elhelyezkedési kilátásaik tekintetében, ami súlyosbítja a társadalmi és gazdasági egyenlőtlenségeket;

| X. | mivel a munka fokozódó digitalizálása számos foglalkozás eltűnéséhez és a munkanélküliség növekedéséhez vezet; mivel a digitalizálással párhuzamosan megjelenő új foglalkozások kompenzálhatják a megszűnt munkahelyek egy részét; |
| --- | --- |

X.

mivel a munka fokozódó digitalizálása számos foglalkozás eltűnéséhez és a munkanélküliség növekedéséhez vezet; mivel a digitalizálással párhuzamosan megjelenő új foglalkozások kompenzálhatják a megszűnt munkahelyek egy részét;

| Y. | mivel a digitális technológiák megkönnyíthetik az ismeretekhez és a tanuláshoz való hozzáférést, valamint használatuk lehetővé teszi, hogy a különböző szintű képzési lehetőségekre az egyszerű hozzáférhetőség és az inkluzivitás legyen jellemző; |
| --- | --- |

Y.

mivel a digitális technológiák megkönnyíthetik az ismeretekhez és a tanuláshoz való hozzáférést, valamint használatuk lehetővé teszi, hogy a különböző szintű képzési lehetőségekre az egyszerű hozzáférhetőség és az inkluzivitás legyen jellemző;

| Z. | mivel megfelelő és célirányos politikák hiányában az idősek és a fogyatékkal élők szenvedhetik meg leginkább a digitális átalakulást; |
| --- | --- |

Z.

mivel megfelelő és célirányos politikák hiányában az idősek és a fogyatékkal élők szenvedhetik meg leginkább a digitális átalakulást;

| AA. | mivel a tudomány területén dolgozó szakembereknek mindössze 20 %-a, és a diplomás mérnöknek mindössze 27 %-a (15), a számítástechnikai végzősöknek pedig mindössze 20 %-a nő (16); mivel a digitális ágazatban dolgozó férfiak aránya 3,1-szer nagyobb, mint a nőké; az ikt-ágazatban a munkavállalók csupán 19 %-ának van női főnöke, szemben a más területen dolgozókkal, ahol ez az arány 45 %-os; |
| --- | --- |

AA.

mivel a tudomány területén dolgozó szakembereknek mindössze 20 %-a, és a diplomás mérnöknek mindössze 27 %-a (15), a számítástechnikai végzősöknek pedig mindössze 20 %-a nő (16); mivel a digitális ágazatban dolgozó férfiak aránya 3,1-szer nagyobb, mint a nőké; az ikt-ágazatban a munkavállalók csupán 19 %-ának van női főnöke, szemben a más területen dolgozókkal, ahol ez az arány 45 %-os;

| AB. | mivel az egész életen át tartó tanulási lehetőségek sokkal inkább állnak a már magasan képzett munkavállalók rendelkezésére (17); |
| --- | --- |

AB.

mivel az egész életen át tartó tanulási lehetőségek sokkal inkább állnak a már magasan képzett munkavállalók rendelkezésére (17);

| AC. | míg a digitális készségek folyamatos nyomon követése és értékelése mind a szervezetekben, mind az egyének körében a hatékony szakpolitikai megvalósítás előfeltétele; |
| --- | --- |

AC.

míg a digitális készségek folyamatos nyomon követése és értékelése mind a szervezetekben, mind az egyének körében a hatékony szakpolitikai megvalósítás előfeltétele;

| AD. | mivel az alapvető transzverzális készségek (számolás, kritikai gondolkodás, szociális készségek) elsajátítása a digitális készségek és jártasságok megszerzésének alapvető előfeltétele; |
| --- | --- |

AD.

mivel az alapvető transzverzális készségek (számolás, kritikai gondolkodás, szociális készségek) elsajátítása a digitális készségek és jártasságok megszerzésének alapvető előfeltétele;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a digitális készségek elsajátításához a formális, nem formális és informális oktatási keretekben gyökerező, egész életen át tartó tanulás koherens megközelítését kell alkalmazni, és a szakpolitikai válaszokat és a célzott beavatkozásokat a különböző korcsoportok és tanulók igényeihez kell igazítani; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a digitális technológiákban megvan az a lehetőség, hogy támogassák a nagyobb mértékben tanuló-központú pedagógiai megközelítések felé való elmozdulást, amennyiben a tanulási folyamatba tervezetten és célirányos módon vannak beépítve; úgy véli, hogy az oktatás valódi átalakításhoz a tanulókat a tudásalkotás innovatív, alulról felfelé építkező gyakorlata felé kell irányítani; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a társadalom és a munkaerőpiac jövőbeli igényeinek kielégítéséhez, valamint az információs és kommunikációs technológiák és a média által kínált lehetőségek teljes körű kihasználásához szükség van a készségek és jártasságok fejlesztését elvégző oktatási és képzési rendszerek minden szinten történő átalakítására; megismétli, hogy ennek az átalakulásnak továbbra is garantálnia kell a személyes kiteljesedéshez való jogot, meg kell találnia a megfelelő egyensúlyt a szükséges digitális készségek és az életvezetési készségek között, és támogatnia kell az egyéni ellenálló képességet, a kritikus gondolkodást és az innovációs potenciált; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy az oktatási intézmények nem hagyhatják figyelmen kívül hallgatóik mindenoldalú képzését, amely magában foglalja a kritikus és holisztikus kitekintés megteremtését és fejlesztését, mert az lehetővé teszi számukra, hogy aktív állampolgárként érvényesülni tudjanak; megérti, hogy a kritikai gondolkodás nem fejleszthető pusztán a digitális készségek tanításával, és hogy átfogó oktatásra is szükség van; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy bár alapvető fontosságú a tanulók alapvető és fejlett digitális készségeinek javítása, a klasszikus és humanista készségeket továbbra is gondozni kell; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet rá, hogy – amint azt 2018. januári digitális oktatási cselekvési tervében a Bizottság elismeri – az oktatási intézményeknek az új technológiákhoz és az innovatív pedagógiai megközelítésekhez való szükséges alkalmazkodása nem önmagában vett cél, hanem az oktatás minőségének és inkluzivitásának fejlesztésére irányuló eszköz; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy miközben elismeri, hogy több digitális készségre van szükség, a digitális technológiák oktatásra gyakorolt hatását nem könnyű jelenleg értékelni, ami azt jelenti, hogy nagyon fontos figyelembe venni a digitális technológia agyi fejlődésre gyakorolt hatásaival kapcsolatos neurológiai kutatásokat; felszólít ezért befektetésekre a digitális technológiáknak az oktatásra gyakorolt különféle hatásairól szóló, a tudományok, a pedagógia, a pszichológia, a szociológia, az idegtudomány és a számítástechnika összekapcsolását célzó független és interdiszciplináris kutatásokba, hogy minél mélyrehatóbban megérthessük a gyermek és a felnőtt elme és a digitális környezet viszonyát, maximalizálva a digitális technológiák oktatásban való használatának előnyeit és minimalizálva kockázatait; hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani olyan digitális eszközök felelősségteljes használatát, amelyek – különösen a gyermekkorban – védik a tanulók fiziológiai, neuroérzékszervi és viselkedésbeli fejlődését, valamint megfelelő egyensúlyt teremtenek a technológiai és digitális berendezések mindennapi használata terén az oktatási intézményekben és a magánéletben egyaránt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy bár az internetes és mobil alkalmazások és az olyan új technológiák, mint például a dolgok internete használata elterjedtebb, mint korábban bármikor, a polgárok, különösen a kiskorúak gyakran nincsenek tisztában az internetes és ikt-eszközök használatával kapcsolatos kockázatokkal, mint amilyen például a személyes adatok megsértése, a végfelhasználók általános nyomon követése és a számítógépes bűncselekmények; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy szánjanak megfelelő szerepet az iskolai tantervekben az adatvédelemnek és az alapvető számítógépes higiéniának; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felszólítja a tagállamokat, a Bizottságot és az oktatási intézményeket, hogy javítsák az online gyermekbiztonságot, és megelőző programok és figyelemfelkeltő kampányok kidolgozása és végrehajtása révén foglalkozzanak olyan kérdésekkel, mint a számítógépes zaklatás, a káros és zavaró tartalmaknak való kitettség és más kiberbiztonsági fenyegetések; ösztönzi a tagállamokat, hogy továbbra is támogassák a „#SafeInternet4EU” elnevezésű kampányt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a jobb tanulási tapasztalatok és eredmények elérése érdekében a digitális eszközöket a diákok igényeihez igazítani, akik így válhatnak aktív polgárokká és nem csupán a technológia passzív fogyasztóivá; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a digitalizálásban rejlő, a különböző és személyre szabott tanulási módszerek ösztönzésére és előmozdítására irányuló lehetőségek ellenére a digitális technológiák oktatásra gyakorolt hatása mindmáig korlátozott; aggodalmát fejezi ki különösen amiatt, hogy az iskolákban és a képzési központokban az ikt-beruházások még nem vezettek az oktatási gyakorlatok remélt átalakulásához; emlékeztet rá, hogy az iskoláknak és egyéb tanulási környezeteknek minden tanulót és tanulót támogatniuk kell, és megfelelő és hatékony intézkedések kidolgozásával a digitális készségek előmozdítása érdekében támogatniuk kell sajátos szükségleteiket, különösen a fogyatékossággal élő diákok, a kisebbségi csoportok, a migráns közösségek, a korai iskolaelhagyók, a tartós munkanélküliek és az idősek körében; véleménye szerint az új technológiák segítségével ez a támogatás könnyebben megvalósítható; |
| --- | --- |

11.

| 12. | érzékeli a növekvő szakadékot a digitális ágazatban a férfiak és nők között az oktatás, a karrier és a vállalkozói szellem tekintetében; hangsúlyozza, hogy az ikt-karrierlehetőségek ösztönzése során kulcsfontosságú a nemek közötti egyensúlyt biztosító megközelítés alkalmazása, és hogy a női hallgatókat és a nőket támogatni kell az informatikai ágazatban való elhelyezkedésben; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a nők és lányok digitális írástudással rendelkezzenek, és részt vegyenek az információs és kommunikációs technológiák elsajátítására irányuló oktatásban és szakképzésben; ösztönzi a tagállamokat, hogy már az iskolai oktatás korai szakaszában vezessenek be a tanulók életkorának megfelelő, az információs és kommunikációs technológiák elsajátítására irányuló oktatást, különös hangsúlyt fektetve a nemek közötti digitális szakadék felszámolására, illetve nyissanak meg a lányok előtt alternatív utakat az ún. STEAM (természettudomány, technológia, műszaki tudományok, művészet és matematika) tárgyak felé, mivel az ezeket a tárgyakat körülvevő nemi sztereotípiák, valamint a női szerepmodellek hiánya akadályokat gördítenek a lányok pályaválasztása elé; úgy véli, hogy a „Nők a digitális ágazatban” elnevezésű stratégia árnyaltabb formában – együtt a technika terén meglévő, nemek közötti különbségek csökkentésére irányuló, hamarosan megjelenő bizottsági cselekvési tervvel – elősegítheti az e téren tett erőfeszítések fokozását; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy a digitális felszerelések és az internetkapcsolat hiánya a tagállamok iskoláiban akadályozza a diákok digitális készségekre oktatását, illetve a digitális oktatási eszközök felhasználhatóságát; felhívja a tagállamokat, hogy valósítsanak meg erőteljes állami beruházásokat azzal a céllal, hogy minden iskola nagy kapacitású szélessávú hálózattal rendelkezzen, és ennek érdekében vegyék igénybe a vonatkozó uniós programokat, így az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközt, amely támogatja a nagy kapacitású szélessávú hálózatok fizikai infrastruktúráját és a WiFi4EU utalványrendszert; hangsúlyozza, hogy az összeköttetési erőfeszítéseket és a finanszírozást különösen a vidéki és a hátrányos helyzetű térségekre, valamint a legkülső és hegyvidéki régiókra kell összpontosítani; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rámutat, hogy az oktatási és képzési intézmények segítséget igényelnek az Uniótól és a tagállamoktól, valamint szükségük van valamennyi érdekelt fél, az ágazat, a helyi és regionális hatóságok, közösségek és a civil társadalom szoros együttműködésére ahhoz, hogy kiépítsék – saját egyedi pedagógiai megközelítésükkel összhangban – saját ikt- és médiaoktatásukat és hogy sikerrel végrehajtsák a digitalizáltabb tanulási környezetbe való átmenetüket; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy az oktatásban bekövetkező digitális változás „egész iskolás” és interdiszciplináris megközelítést igényel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a tanároknak és az oktatóknak a digitális átalakulás középpontjában kell állniuk, ezért nekik is megfelelő kezdeti felkészítésre és folyamatos képzésre van szükségük, amelynek életkor- és fejlesztésorientált tanítási gyakorlatról szóló modulokat is kell tartalmaznia; hangsúlyozza, hogy ez a képzés időt igényel, és nem lehet napi tevékenységükön kívüli plusz feladat; hangsúlyozza, hogy a digitális készségek oktatása – még inkább, mint más alapkészségek, így a számolni és olvasni tudás oktatása – megköveteli a tanároktól, hogy folyamatosan frissítsék tudásukat és készségeiket; hangoztatja ezért, hogy a tanároknak megfelelő, rugalmas és magas színvonalú folyamatos szakmai fejlődésre van szükségük, amely megfelel az igényeiknek; e tekintetben pozitívan értékeli az európai online platformok használatát a szakmai fejlődési lehetőségek növelése és a bevált gyakorlatok cseréjének ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megállapítja, hogy a digitális alkalmazások iskolai tevékenység során való fokozott használata miatt az oktatásért felelős személyekre most nagyobb felelősség hárul; véleménye szerint nekik is be kell kapcsolódniuk a tanulási folyamatba és a technológia alkalmazásába, hiszen ha nem rendelkeznek a szükséges digitális készségekkel, nehezebben tudják bevonni diákjaikat a tanulási folyamatba, ami nagyobb mértékű társadalmi kirekesztést eredményezhet; |
| --- | --- |

16.

| 17. | támogatja és ösztönzi az iskolai adminisztratív folyamatok digitalizálásával kapcsolatos intézkedések végrehajtását az adminisztratív terhek minden szinten történő további csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassanak és finanszírozzanak olyan regionális és helyi kezdeményezéseket, amelyek támogatják az innováció fokozását célzó minőségi oktatási gyakorlatokat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza az iskolai autonómia értékét az oktatás innovációjának elérése érdekében; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyújtsanak megfelelő útmutatást az oktatási ágazatra vonatkozó szerzői jogi eltérések jogilag biztonságos alkalmazása, valamint a nyilvános, nonprofit intézmények hivatalos és informális oktatásra irányuló engedélyekhez való közvetlen hozzáférésére vonatkozásában; úgy véli, hogy a tanároknak és a tanulóknak képesnek kell lenniük biztonsággal használni a digitálisan hozzáférhető forrásokat, valamint biztonsággal átadni és megismerni a készségeket; ajánlja e tekintetben, hogy a Bizottság adjon ki útmutatást az oktatási intézmények, az oktatók és a diákok számára; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rámutat, hogy a nemzetközi mobilitásban részt venni kívánó diákok számára a digitális eszközök hiánya olyan kérdés, amely veszélyeztetheti európai oktatási tapasztalatszerzésük minőségét; ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa az európai hallgatói e-kártya és az Erasmus Without Papers („Erasmus papírok nélkül”) kísérleti projekteket a következő többéves programozási időszakban történő elindításuk érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy felelősségteljes és hatékony módon használják fel az uniós pénzügyi támogatást, valamint népszerűsítsék a finanszírozási lehetőségeket a szélesebb értelemben vett közösségi és oktatási intézmények körében ahhoz, hogy a digitális tanulási tartalmakhoz, eszközökhöz és megoldásokhoz való hozzáférés mindenki számára valósággá váljon; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rámutat, hogy a digitális készségekre vonatkozó, egész életen át tartó tanulási megközelítéssel összhangban a kormányoknak az érdekelt felekkel, például vállalatokkal és civil társadalmi szervezetekkel együttműködve – formális és nem formális keretek között – biztosítaniuk kell a fenntartható digitális átalakulást, és hogy senki ne maradjon hátra; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kiemeli, hogy a digitális korszakban az integrációnak és az innovációnak kell az oktatás és a képzés alapelveiként szolgálniuk; úgy véli, hogy a digitális technológiáknak nem szabad megerősíteniük a meglévő egyenlőtlenségeket, ehelyett a különböző társadalmi-gazdasági hátterű és különböző régiókból származó uniós diákok közötti digitális szakadék megszüntetését kell szolgálniuk; hangsúlyozza, hogy a befogadáson alapuló megközelítésnek ki kell aknáznia az új digitális technológiák által biztosított forrásokban rejlő összes lehetőséget, beleértve a személyre szabott oktatást és az oktatási intézmények közötti partnerségeket, és ezáltal lehetővé tenni a minőségi oktatáshoz és képzéshez való hozzáférést a hátrányos helyzetű és kevesebb lehetőséggel rendelkező csoportokból származó személyek számára, valamint támogatni a migránsok és menekültek integrációját; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy a digitális hozzáférés támogatása az oktatásban nem feltétlenül jelent egyet a tanulási lehetőségekhez való egyenlő mértékű hozzáféréssel, és bár a technológiák egyre könnyebben válnak elérhetővé, az alapvető digitális készségek megszerzése továbbra is akadályt jelent, és a digitális szakadék továbbra is fennáll; rámutat, hogy az Eurostat adatai alapján nem csökken a digitális szakadék és az uniós népesség 44 %-a nem rendelkezik alapvető digitális készségekkel (18); |
| --- | --- |

24.

| 25. | rámutat, hogy az ikt-eszközök hatékony alkalmazásához szükséges komplex digitális készségek az alapkészségek elsajátításától függenek, és hogy e tekintetben nem mindenki van egyforma helyzetben, mivel továbbra is jelentős hiányosságok mutatkoznak alapszinten, ami különösen a hátrányos helyzetű csoportokat, illetve sok felnőtt polgárt is érint; hogy a jobban képzett személyek esetében háromszor nagyobb a valószínűsége annak, hogy az internetet új készségek elsajátítására és új lehetőségek megteremtésére használják, mint alacsonyabb iskolai végzettségű társaik esetében (19), és hogy fennáll a veszély, hogy a technológia egyre inkább a kiváltságos személyek képzési eszközévé és nem mindenki számára elérhető lehetőséggé válik; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy módosítani kell az iskolák, valamint más oktatási környezetek (köztük a nem formális tanulási környezetek) intézményi és pedagógiai gyakorlatát a méltányosság előmozdítása érdekében és hogy mindenki számára nagymértékben diverzifikált, mélyreható támogató struktúrákat biztosíthassanak, különösen a kirekesztés kockázatának kitett csoportokba tartozó személyek, például a munkanélküliek, a migránsok, az alacsonyan képzettek, a fogyatékkal élők és az idősek számára; |
| --- | --- |

26.

| 27. | javasolja, hogy a tagállamok dolgozzanak ki a digitális műveltséget javító programokat az európai kisebbségi és regionális nyelveken, iskoláik, egyetemeik és szakképzési intézményeik tanterveibe pedig vezessenek be nyelvi technológiai képzést és eszközöket; hangsúlyozza továbbá, hogy az írástudás továbbra is lényeges tényező marad, és abszolút előfeltételét jelenti annak, hogy előrehaladást lehessen elérni a közösségek digitális befogadása terén; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak az oktatási intézmények számára biztosítaniuk kell az ahhoz szükséges támogatást, hogy az EU-ban javuljon a nyelvek digitalizációja; javasolja, hogy az Uniós tagállamok iskolái arra használják fel a digitális technológiákat, hogy nagyobb teret biztosítsanak a határokon átnyúló oktatási csereprogramoknak, videokonferenciák lebonyolításán és virtuális tantermek alkalmazásán keresztül; hangsúlyozza, hogy az uniós tagállamok iskolái részesülhetnek a digitális tartalomhoz való határokon átnyúló hozzáférésből; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza a könyvtárak kulcsfontosságú szerepét a digitális szolgáltatásnyújtásban, valamint abban, hogy mindenki számára biztonságos környezetben elérhetővé válnak az online szolgáltatások és az online tanulás; ajánlja ezért, hogy ezek az erőfeszítések megfelelő európai, nemzeti, regionális és helyi rendszerek keretében, egymást kiegészítve kapjanak finanszírozást, és hogy a könyvtárak kapjanak nagyobb elismerést a médiaműveltség fejlesztésében betöltött alapvető szerepükért; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felhív a nem formális tanulás és a munkahelyi képzés lehetőségeinek nagyobb fokú kihasználására, és hangsúlyozza, hogy magas minőségű, inkluzív és a szükséges forrásokkal ellátott oktatási és képzési keretek kialakítására van szükség; úgy véli, hogy az átképzésre és a továbbképzésre kínálkozó lehetőségek alapvetően fontosak, a munkahelyi képzési programokban megfelelő súlyt fektetve a szükséges digitális készségekre, a kis- és középvállalkozások munkavállalói számára pedig speciális képzési megoldásokat biztosítva; hangsúlyozza az oktatás és a foglalkoztatás közötti kapcsolatok, valamint az egész életen át tartó pályaválasztási tanácsadás és útmutatás fontosságát a megfelelő, rugalmas és magas színvonalú képzési és karrierlehetőségekhez való hozzáférés érdekében; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza, hogy a digitális ágazatban folyó gyakornoki programok segíthetnek a diákoknak és a fiatal felnőtteknek a gyakorlati digitális készségek munkahelyi környezetben történő elsajátításában; üdvözli ebben az összefüggésben az Erasmus+ és a Horizont 2020 által indított, „Digitális lehetőségek gyakornoki programja” elnevezésű új kísérleti projektet; felhív ez irányú megújult lendületre az új többéves pénzügyi keret programjaiban; |
| --- | --- |

31.

| 32. | javasolja, hogy a tagállamok a helyi közösségekkel, valamint oktatási és képzési szolgáltatókkal szoros együttműködésben hozzáférést biztosítsanak olyan továbbképzési megoldásokhoz az alapszintű digitális készségekkel rendelkező felnőttek számára, amelyek lehetőséget biztosítanak számukra a digitális kompetencia minimálisan elfogadható szintjének elérésére; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja a tagállamokat, hogy a vállalkozásokkal, a helyi és regionális közösségekkel, az oktatási és képzési központokkal és a civil társadalom képviselőivel együttműködve tárják fel a meglévő készséghiányokat, bővítsék a digitális jártasságot és az internet ismeretét, növeljék a médiaműveltséget – különösen a kiskorúak körében – és teremtsék meg a digitális kapcsolódás és inklúzió magas szintjét; |
| --- | --- |

33.

| 34. | üdvözli a vállalkozások részvételét az iskolák alapításában és finanszírozásában; |
| --- | --- |

34.

| 35. | üdvözli a tudományos és kutatási intézmények, valamint az állami és magánpartnerek közötti stratégiai partnerségek kialakítását, amely az Erasmus+ program 2. kulcsintézkedés egyik alaptevékenysége, azzal a céllal, hogy elősegítse IKT kiválósági központok létrehozását és az induló technológiai vállalkozások fejlesztését; |
| --- | --- |

35.

| 36. | emlékeztet rá, hogy a digitális készségek megfelelő értékelése és nyomon követése elengedhetetlen a továbblépéshez; üdvözli uniós szintű eszközök (például a Lakossági Digitális Kompetenciakeret, az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciák közös európai referenciakerete, illetve a SELFIE) kifejlesztését szervezetek és magánszemélyek számára; hangsúlyozza azonban, hogy a hatékony digitális készségek értékelési módszereinek dinamikusnak, rugalmasnak, folyamatosan aktualizáltnak, a tanulók igényeinek megfelelőnek kell lenniük, és nemzeti, regionális és helyi szinten is sokkal szélesebb körben kell elterjedniük az egész Unióban; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felszólítja a tagállamokat, hogy a Bizottsággal együttműködve biztosítsák, hogy a SELFIE nevű önértékelési eszköz rendelkezésre álljon a tagállamok regionális és kisebbségi nyelvein; |
| --- | --- |

37.

| 38. | üdvözli, hogy az Unió fokozottabban összpontosít a digitális készségekre és oktatásra, amint azt a 2018. januári digitális oktatási cselekvési terv is bizonyítja, amely olyan számos sikeres kisebb léptékű szakpolitikai kezdeményezésre épül, mint például az európai programozási hét vagy a digitális készségekkel és munkahelyekkel foglalkozó koalíció, valamint a digitális készségekre és oktatásra vonatkozó szófiai felhívás; úgy véli, hogy a programozás tanítását nem lehet elválasztani az információs technológia, a kritikai és a számítási gondolkodás szélesebb körű oktatási megközelítésétől; |
| --- | --- |

38.

| 39. | megállapítja ugyanakkor, hogy az uniós kezdeményezések gyakran különböző főigazgatóságoktól származnak a Bizottságon belül, ami meghiúsítja a digitális készségekkel kapcsolatos szakpolitika összehangolt megközelítését; |
| --- | --- |

39.

| 40. | támogatja a digitális készségek számára rendelkezésre álló finanszírozás növelését a többéves pénzügyi keret programjainak következő generációjában; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak elő kell segítenie a szinergiákat és biztosítania kell a koordinációt a programok – például az Erasmus+, a Horizont Európa, a Digitális Európa – között a minőségi digitális készségek fejlesztésére irányuló finanszírozás hatékonyságának maximalizálása és tartós eredmények elérése érdekében a különböző korú és különböző környezetből származó tanulók esetében; hangsúlyozza, hogy ezenkívül meg kell határozni az e programokból és az európai strukturális és beruházási alapokból a könyvtárak, archívumok és múzeumi központok digitalizálására adható finanszírozást ezen intézmények oktatásban és kultúrában való nagyobb mértékű és jobb kihasználtsága érdekében; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Unió kapacitásfejlesztést hajtson végre olyan területeken, mint a mesterséges intelligencia, a nagyméretű adathalmazok, a szoftverfejlesztés, a kvantum-számítástechnika és a honlapfejlesztés; ennek kapcsán üdvözli a Digitális Európa programban szereplő digitális készségelemeket; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ösztönzi az uniós tagállamok és a világ többi része közötti nagyobb szinergiát az internetes oktatás és az aktív e-állampolgárság terén, az EU különböző külső fellépési mechanizmusai és programjai révén, beleértve az Erasmus Mundust; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kiemeli, hogy a nyílt adatok és az együttműködésen alapuló digitális technológiai eszközök és módszerek az oktatás területén elősegíthetik az innovációt, illetve a nyílt tudomány további fejlődését, ezzel hozzájárulva az európai gazdaság és vállalkozói szellem felvirágzásához; rámutat arra is, hogy az oktatási és képzési intézmények digitalizálására és a digitális technológiák tanulási folyamatban történő felhasználására irányuló adatgyűjtés kulcsfontosságú tényező a szakpolitikai tervezés számára; javasolja ezért a Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy gyűjtsenek adatokat az oktatási és képzési intézmények internet-hozzáféréséről, valamint a digitális úton megszerzett készségeket igazoló, digitálisan hitelesített tanúsítványokra vonatkozó rendelkezésekről, hiszen ez a digitális oktatási cselekvési terv egyik célkitűzése; |
| --- | --- |

43.

| 44. | sajnálja, hogy uniós szinten nem dolgoztak ki átfogó digitális készségfejlesztési stratégiát, holott a digitális átalakulás hatásai az EU belső piacára egyértelműek; úgy véli, hogy a tagállamok közötti különbségek jelzik az ilyen stratégia szükségességét; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza, hogy ajánlásokat kell kidolgozni a digitális készségek azon minimális szintjének meghatározására, amelyet a hallgatóknak a tanulmányaik alatt el kell sajátítaniuk; felszólít ezért egy konkrét ikt-modul bevezetésére a tagállamok összességében – például a PISA ikt-modulja alapján –, valamint kéri, hogy a tanárokat vonják be a modul kidolgozásába és végrehajtásába; hangsúlyozza, hogy az ikt-modult úgy kell kialakítani, hogy biztosítsa, hogy a tagállamok oktatási intézményei célul tűzzék ki a digitális kompetencia azonos szintjének elérését – folyamatos értékelés, nem pedig tesztalapú megközelítés alkalmazása révén –, valamint hogy az előadódó problémákat gyorsan azonosíthassák; ösztönzi a tagállamokat, hogy osszák meg egymással az információkat és a bevált gyakorlatokat, különösen az oktatási innováció terén; |
| --- | --- |

45.

| 46. | úgy véli, hogy a digitális oktatási cselekvési tervet az első lépésnek kell tekinteni a digitális oktatásra és készségekre vonatkozó teljes körű, egész életen át tartó tanulási megközelítésen alapuló uniós stratégia felé, amely összehangoltabb szakpolitikai keretet biztosíthat és ugyanakkor képes alkalmazkodni a változó körülményekhez; felhívja ezért a Bizottságot, hogy kritikusan értékelje a 2020. évi félidős felülvizsgálat előkészítése érdekében a terv 11 intézkedését, beleértve azok társadalmi befogadási jellegét; emlékeztet rá, hogy megfelelő felülvizsgálat során csak a legjobban teljesítő intézkedésekre kellene összpontosítani a nem teljesítők elvetése és a szükséges új fellépések kidolgozása érdekében; hangsúlyozza, hogy jelenleg a terv kiáltóan nélkülözi a digitális készségek nem formális oktatási szolgáltatókkal és a felnőtt népesség nehezen megszólítható részével folytatott együttműködésen keresztül történő fejlesztését; |
| --- | --- |

46.

| 47. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  HL L 112., 2018.5.2., 42. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0247.

(3)  HL C 337., 2018.9.20., 135. o.

(4)  HL C 11., 2018.1.12., 44. o.

(5)  HL C 316., 2017.9.22., 182. o.

(6)  HL C 316., 2017.9.22., 76. o.

(7)  HL C 443., 2017.12.22., 31. o.

(8)  HL C 189., 2018.6.4., 1. o.

(9)  HL C 189., 2017.6.15., 15. o.

(10)  HL C 484., 2016.12.24., 1. o.

(11)  HL C 398., 2012.12.22., 1. o.

(12)  HL C 372., 2011.12.20., 1. o.

(13)  HL C 164., 2018.5.8., 24. o.

(14)  http://eskills-scale.eu/fileadmin/eskills_scale/all_final_deliverables/scale_digitalisation_report.pdf

(15)  Európai Bizottság, Oktatási és Képzési Figyelő (2017).

(16)  Az Európai Bizottság tanulmánya: Nők a digitális korban (Luxembourg, 2018).

(17)  Európai Bizottság, Közös foglalkoztatási jelentés (2018).

(18)  Eurostat, 2016.

(19)  „Az ikt használata az innováció és az egész életen át tartó tanulás támogatása érdekében – Jelentés az elért haladásról” című, 2008. október 9-i bizottsági szolgálati munkadokumentum (SEC(2008)2629).

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/11

---

P8_TA(2018)0494

Humanitárius célú vízumok

Az Európai Parlament 2018. december 11-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló, a humanitárius célú vízumokra vonatkozó ajánlásokkal (2018/2271(INL))

(2020/C 388/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 4., 18. és 19. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 4., 18. és 19. cikkére,

| — | tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó, 1951. július 28-án aláírt genfi egyezményre és annak 1967. évi jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó, 1951. július 28-án aláírt genfi egyezményre és annak 1967. évi jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel a Közösségi Vízumkódex (vízumkódex) létrehozásáról szóló, 2009. július 13-i 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közösségi Vízumkódex (vízumkódex) létrehozásáról szóló, 2009. július 13-i 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlése által 2016. szeptember 19-én egyhangúlag elfogadott, a menekültekről és a migránsokról szóló New York-i nyilatkozatot követő, a biztonságos, rendezett és szabályos migrációra vonatkozó globális ENSZ-megállapodásra és a menekültekről szóló globális ENSZ-megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlése által 2016. szeptember 19-én egyhangúlag elfogadott, a menekültekről és a migránsokról szóló New York-i nyilatkozatot követő, a biztonságos, rendezett és szabályos migrációra vonatkozó globális ENSZ-megállapodásra és a menekültekről szóló globális ENSZ-megállapodásra,

| — | tekintettel a humanitárius vízumok európai hozzáadott értékének az Európai Parlament Kutatószolgálata által végzett vizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a humanitárius vízumok európai hozzáadott értékének az Európai Parlament Kutatószolgálata által végzett vizsgálatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 46. és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 46. és 52. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0423/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0423/2018),

| A. | mivel a nemzetközi védelmet kérelmező személyek európai területre való bejutását lehetővé tevő biztonságos és legális beutazási lehetőségekre vonatkozó számos bejelentés és felhívás ellenére jelenleg nem létezik uniós harmonizáció a védett belépési eljárások tekintetében, és nincs uniós szintű jogi keret a humanitárius célú vízumokra, azaz a nemzetközi védelem iránti folyamodás érdekében a tagállamok területének elérése céljából kiadott vízumokra; |
| --- | --- |

A.

mivel a nemzetközi védelmet kérelmező személyek európai területre való bejutását lehetővé tevő biztonságos és legális beutazási lehetőségekre vonatkozó számos bejelentés és felhívás ellenére jelenleg nem létezik uniós harmonizáció a védett belépési eljárások tekintetében, és nincs uniós szintű jogi keret a humanitárius célú vízumokra, azaz a nemzetközi védelem iránti folyamodás érdekében a tagállamok területének elérése céljából kiadott vízumokra;

| B. | mivel a Bíróság 2017. március 7-i, a C-638/16. sz., X és X kontra État belge ügyben hozott ítélete (2) szerint a tagállamok az uniós jog értelmében nem kötelesek humanitárius vízumot adni azoknak a személyeknek, akik menedékjog iránti kérelem benyújtása céljából szeretnének belépni a területükre, de nemzeti jogszabályaik alapján ezt továbbra is szabadon megtehetik; mivel ez az ítélet az érvényben lévő uniós jogszabályokat értelmezi, amelyek azonban módosulhatnak; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bíróság 2017. március 7-i, a C-638/16. sz., X és X kontra État belge ügyben hozott ítélete (2) szerint a tagállamok az uniós jog értelmében nem kötelesek humanitárius vízumot adni azoknak a személyeknek, akik menedékjog iránti kérelem benyújtása céljából szeretnének belépni a területükre, de nemzeti jogszabályaik alapján ezt továbbra is szabadon megtehetik; mivel ez az ítélet az érvényben lévő uniós jogszabályokat értelmezi, amelyek azonban módosulhatnak;

| C. | mivel több tagállam a humanitárius vízumok vagy a tartózkodási engedélyek kiadása tekintetében jelenleg olyan nemzeti rendszerrel rendelkezik, illetve korábban olyan nemzeti rendszerrel rendelkezett, amely garantálja, illetve garantálta nemzeti szinten a védett belépési eljárásokat a rászorulók számára; |
| --- | --- |

C.

mivel több tagállam a humanitárius vízumok vagy a tartózkodási engedélyek kiadása tekintetében jelenleg olyan nemzeti rendszerrel rendelkezik, illetve korábban olyan nemzeti rendszerrel rendelkezett, amely garantálja, illetve garantálta nemzeti szinten a védett belépési eljárásokat a rászorulók számára;

| D. | mivel a humanitárius védelemhez kapcsolódó nemzeti beléptetési eljárások alapján vagy áttelepítés útján befogadott személyek száma továbbra is alacsony a globális igényekhez képest, és a tagállamok között jelentős különbségek figyelhetők meg; mivel szűkre szabták a humanitárius védelemhez és az áttelepítéshez kapcsolódó nemzeti beléptetési eljárások hatályát, és az az áttelepítések esetében szorosan összekapcsolódik a kiszolgáltatottság kritériumával és az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala általi, menekültként való nyilvántartásba vétellel; |
| --- | --- |

D.

mivel a humanitárius védelemhez kapcsolódó nemzeti beléptetési eljárások alapján vagy áttelepítés útján befogadott személyek száma továbbra is alacsony a globális igényekhez képest, és a tagállamok között jelentős különbségek figyelhetők meg; mivel szűkre szabták a humanitárius védelemhez és az áttelepítéshez kapcsolódó nemzeti beléptetési eljárások hatályát, és az az áttelepítések esetében szorosan összekapcsolódik a kiszolgáltatottság kritériumával és az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala általi, menekültként való nyilvántartásba vétellel;

| E. | mivel – ennek eredményeként – a becslések szerint a nemzetközi védelemben részesülők 90 %-a szabálytalanul jutott el az Unióba, ami már a tagállamok külső határaihoz való megérkezésüket megelőzően megbélyegzésükhöz vezet; |
| --- | --- |

E.

mivel – ennek eredményeként – a becslések szerint a nemzetközi védelemben részesülők 90 %-a szabálytalanul jutott el az Unióba, ami már a tagállamok külső határaihoz való megérkezésüket megelőzően megbélyegzésükhöz vezet;

| F. | mivel az egyedül vagy gyermekekkel utazó nők, a családfenntartó nők, a várandós és szoptató nők, a fogyatékossággal élők, a serdülő lányok és az időskorú nők különösen kiszolgáltatottak az Európa felé vezető migrációs útvonalak mentén, és különösen a nemi alapú erőszak, köztük a szexuális erőszak, az erőszak, illetve az embercsempészek és az emberkereskedők általi szexuális és gazdasági kizsákmányolás áldozatává való válás sokkal nagyobb kockázatával szembesülnek; mivel az Unióba vezető migrációs útvonalakon a nők és lányok emellett kiszolgáltatottabbak a kizsákmányolás minden formájával szemben, beleértve a munkaerő-kizsákmányolást és a szexuális kizsákmányolást is, és gyakran arra kényszerülnek, hogy szexuális szolgáltatással fizessenek azért, hogy folytathassák az utazásukat; |
| --- | --- |

F.

mivel az egyedül vagy gyermekekkel utazó nők, a családfenntartó nők, a várandós és szoptató nők, a fogyatékossággal élők, a serdülő lányok és az időskorú nők különösen kiszolgáltatottak az Európa felé vezető migrációs útvonalak mentén, és különösen a nemi alapú erőszak, köztük a szexuális erőszak, az erőszak, illetve az embercsempészek és az emberkereskedők általi szexuális és gazdasági kizsákmányolás áldozatává való válás sokkal nagyobb kockázatával szembesülnek; mivel az Unióba vezető migrációs útvonalakon a nők és lányok emellett kiszolgáltatottabbak a kizsákmányolás minden formájával szemben, beleértve a munkaerő-kizsákmányolást és a szexuális kizsákmányolást is, és gyakran arra kényszerülnek, hogy szexuális szolgáltatással fizessenek azért, hogy folytathassák az utazásukat;

| G. | mivel legalább 30 000 halálesetre becsülik az e politikák által előidézett emberi áldozatok számát az Unió határain 2000 óta; mivel sürgősen szükség van egy uniós jogi keretre, amely kezeli a halálesetek tűrhetetlenül magas számát a Földközi-tengeren és az Unióba irányuló migrációs útvonalakon, valóban fellép az embercsempészet, valamint az emberkereskedelemnek, a munkaerő-kizsákmányolásnak és az erőszaknak való kitettség ellen, kezeli a menedékjog iránti kérelmek szabályos beérkezését, méltó befogadását és méltányos feldolgozását, optimalizálja a menedékhez, a menekültügyi eljárásokhoz, a határellenőrzéshez és a kutatási és mentési tevékenységekhez kapcsolódó tagállami és uniós költségvetést, valamint következetes gyakorlatokat biztosít a menetültügyi uniós vívmányok alkalmazása terén; |
| --- | --- |

G.

mivel legalább 30 000 halálesetre becsülik az e politikák által előidézett emberi áldozatok számát az Unió határain 2000 óta; mivel sürgősen szükség van egy uniós jogi keretre, amely kezeli a halálesetek tűrhetetlenül magas számát a Földközi-tengeren és az Unióba irányuló migrációs útvonalakon, valóban fellép az embercsempészet, valamint az emberkereskedelemnek, a munkaerő-kizsákmányolásnak és az erőszaknak való kitettség ellen, kezeli a menedékjog iránti kérelmek szabályos beérkezését, méltó befogadását és méltányos feldolgozását, optimalizálja a menedékhez, a menekültügyi eljárásokhoz, a határellenőrzéshez és a kutatási és mentési tevékenységekhez kapcsolódó tagállami és uniós költségvetést, valamint következetes gyakorlatokat biztosít a menetültügyi uniós vívmányok alkalmazása terén;

| H. | mivel a Parlament ennek jegyében megpróbált rendelkezéseket illeszteni a 810/2009/EK rendelethez fűzött módosításaiba; |
| --- | --- |

H.

mivel a Parlament ennek jegyében megpróbált rendelkezéseket illeszteni a 810/2009/EK rendelethez fűzött módosításaiba;

| I. | mivel mind a Tanács, mind a Bizottság elutasította ezeket a módosításokat többek között azzal indokolva, hogy ezek a rendelkezések nem szerepelhetnek a 810/2009/EK rendeletben, tekintettel arra, hogy annak hatálya csak a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra terjed ki; |
| --- | --- |

I.

mivel mind a Tanács, mind a Bizottság elutasította ezeket a módosításokat többek között azzal indokolva, hogy ezek a rendelkezések nem szerepelhetnek a 810/2009/EK rendeletben, tekintettel arra, hogy annak hatálya csak a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra terjed ki;

| J. | mivel a Parlament a Bizottság tétlenségével szembesülve úgy döntött, hogy munkáját a humanitárius célú vízumokról szóló ezen állásfoglalás megfogalmazásával folytatja; |
| --- | --- |

J.

mivel a Parlament a Bizottság tétlenségével szembesülve úgy döntött, hogy munkáját a humanitárius célú vízumokról szóló ezen állásfoglalás megfogalmazásával folytatja;

| K. | mivel jelentős munka zajlott, többek között szakértők bevonásával, az ehhez az állásfoglaláshoz csatolt ajánlások elkészítése érdekében; |
| --- | --- |

K.

mivel jelentős munka zajlott, többek között szakértők bevonásával, az ehhez az állásfoglaláshoz csatolt ajánlások elkészítése érdekében;

| 1. | kéri, hogy a Bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 77. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján 2019. március 31-ig nyújtson be egy rendeletre irányuló javaslatot az európai humanitárius célú vízum létrehozásáról az ezen állásfoglalás mellékletében foglalt ajánlásoknak megfelelően; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a nemzetközi védelmet kérelmező személyek számára humanitárius célú vízumot adjanak ki, lehetővé téve ezeknek a személyeknek a vízumot kiadó tagállam területére történő belépést, kizárólag abból a célból, hogy az adott tagállamban nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtsanak be; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy az európai humanitárius vízumok csak kiegészíthetik, de nem helyettesíthetik a humanitárius védelemhez kapcsolódó, már meglévő nemzeti beléptetési eljárásokat, az áttelepítési eljárásokat és a nemzetközi menekültjog szerinti spontán kérelmeket, és hogy az európai humanitárius célú vízumok kiadására vonatkozó határozatnak a tagállamok kizárólagos hatáskörébe kell tartoznia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy az európai humanitárius vízumokkal kapcsolatos bármely kezdeményezés nem érintheti az egyéb migrációs politikai kezdeményezéseket, többek között a migráció kiváltó okainak kezelését célzó kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van biztonságos és legális beutazási lehetőségekre, köztük az európai humanitárius vízumokra, ami különösen a nemek közötti egyenlőség szempontjából bír kiemelt jelentőséggel, mivel a nők különösen kiszolgáltatott helyzetben vannak, és ezért jobban ki vannak téve a szexuális és nemi alapú erőszaknak az útvonalak mentén és a befogadóállomásokon; hangsúlyozza, hogy a kiszolgáltatott gazdasági és egyéb típusú függések gyakran olyan helyzetbe hozzák a harmadik országokban a nőket és lányokat, hogy esetükben még a férfiaknál is nehezebb a biztonságos menedékkérés; |
| --- | --- |

5.

| 6. | úgy véli, hogy a kért javaslat pénzügyi vonatkozásainak egy részét az Unió általános költségvetésének kell fedeznie a szolidaritás és a felelősség – beleértve annak pénzügyi vonatkozásait is – tagállamok közötti igazságos elosztási elvének gyakorlati kifejezéseként, az EUMSZ 80. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

6.

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást és a kísérő ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak, valamint a nemzeti parlamenteknek, az Európai Unió Bíróságának, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalnak, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek, a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségének és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  HL L 243., 2009.9.15., 1. o.

(2)  A Bíróságnak a C-638/16. sz., X és X kontra État belge ügyben 2017. március 7-én hozott ítélete (ECLI:EU:C:2017:173).

---

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

Az Európai Parlament az elfogadásra kerülő jogalkotási aktussal kapcsolatban a következő követelményeket fogalmazza meg:

1.   AZ ELFOGADÁSRA KERÜLŐ JOGALKOTÁSI ESZKÖZ FORMÁJA ÉS CÍME

| — | rendelet formájában elfogadásra kerülő külön jogi aktus legyen, „Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az európai humanitárius vízum létrehozásáról” címmel, |
| --- | --- |

—

rendelet formájában elfogadásra kerülő külön jogi aktus legyen, „Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az európai humanitárius vízum létrehozásáról” címmel,

2.   JOGALAP

| — | jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 77. cikke (2) bekezdésének a) pontja legyen, |
| --- | --- |

—

jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 77. cikke (2) bekezdésének a) pontja legyen,

3.   INDOKOLÁS

| — | indokolásául az alábbiak szolgáljanak: |
| --- | --- |

—

indokolásául az alábbiak szolgáljanak:

| — | az uniós jogban létező jelenlegi joghézag, amely a kiszolgáltatott menekültekre vonatkozó áttelepítési eljárásokon felül sem a vízumra vonatkozó vívmányokban, sem a határokra vonatkozó vagy a menekültügyi vívmányokban nem ír elő eljárásokat a védelmet kérelmező személyek tagállamok területére történő befogadására vonatkozóan, és ebből adódóan a később menekültként elismert személyek és a kiegészítő védelem kedvezményezettjeinek a becslések szerint 90 %-a szabálytalanul jut el a tagállamok területére (1), gyakran életveszélyes útvonalakon keresztül, |
| --- | --- |

—

az uniós jogban létező jelenlegi joghézag, amely a kiszolgáltatott menekültekre vonatkozó áttelepítési eljárásokon felül sem a vízumra vonatkozó vívmányokban, sem a határokra vonatkozó vagy a menekültügyi vívmányokban nem ír elő eljárásokat a védelmet kérelmező személyek tagállamok területére történő befogadására vonatkozóan, és ebből adódóan a később menekültként elismert személyek és a kiegészítő védelem kedvezményezettjeinek a becslések szerint 90 %-a szabálytalanul jut el a tagállamok területére (1), gyakran életveszélyes útvonalakon keresztül,

| — | a széttagoltság kockázata, mivel a tagállamok egyre nagyobb számban hozzák létre saját programjaikat a humanitárius befogadásra és eljárásokra vonatkozóan, szembe menve az EUMSZ 78. cikkének (1) bekezdése szerinti általános céllal a menedékjogra, valamint a kiegészítő védelemre és az ideiglenes védelemre vonatkozó közös politika kidolgozásáról, amely ahhoz a kockázathoz is vezet, hogy ezek a különböző rendszerek aláássák a harmadik országok állampolgárainak a tagállamok területére történő belépéséről szóló, a 810/2009/EK (2) és az (EU) 2016/399 (3) európai parlamenti és tanácsi rendeletbenmeghatározott közös rendelkezések egységes alkalmazását, |
| --- | --- |

—

a széttagoltság kockázata, mivel a tagállamok egyre nagyobb számban hozzák létre saját programjaikat a humanitárius befogadásra és eljárásokra vonatkozóan, szembe menve az EUMSZ 78. cikkének (1) bekezdése szerinti általános céllal a menedékjogra, valamint a kiegészítő védelemre és az ideiglenes védelemre vonatkozó közös politika kidolgozásáról, amely ahhoz a kockázathoz is vezet, hogy ezek a különböző rendszerek aláássák a harmadik országok állampolgárainak a tagállamok területére történő belépéséről szóló, a 810/2009/EK (2) és az (EU) 2016/399 (3) európai parlamenti és tanácsi rendeletbenmeghatározott közös rendelkezések egységes alkalmazását,

| — | a status quohoz kapcsolódó magas költségek emberi, társadalmi, gazdasági és költségvetési szempontból is, egyrészről az érintett harmadik országbeli állampolgárok (csempész díjak, emberkereskedelem és kizsákmányolás kockázata, üldözés kockázata, halálozás és bántalmazás kockázata stb.), másrészről a tagállamok és az Unió számára is (a kutatás és mentés megemelt költségvetése, beleértve a magánszállítást, a határellenőrzést, a harmadik országokkal való együttműködést, a menekültügyi eljárásokat, és a lehetséges hazatérést a nemzetközi védelem iránti kérelem elutasítása esetén, valamint a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem és a csempészet elleni küzdelmet stb.), |
| --- | --- |

—

a status quohoz kapcsolódó magas költségek emberi, társadalmi, gazdasági és költségvetési szempontból is, egyrészről az érintett harmadik országbeli állampolgárok (csempész díjak, emberkereskedelem és kizsákmányolás kockázata, üldözés kockázata, halálozás és bántalmazás kockázata stb.), másrészről a tagállamok és az Unió számára is (a kutatás és mentés megemelt költségvetése, beleértve a magánszállítást, a határellenőrzést, a harmadik országokkal való együttműködést, a menekültügyi eljárásokat, és a lehetséges hazatérést a nemzetközi védelem iránti kérelem elutasítása esetén, valamint a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem és a csempészet elleni küzdelmet stb.),

| — | az uniós fellépés hozzáadott értéke, az uniós értékek tiszteletben tartása tekintetében, beleértve az alapvető jogokat, a tagállamok közötti kölcsönös bizalmat, és a menedékkérők rendszer iránti bizalmát, a jogbiztonságot, a kiszámíthatóságot, a szabályok egységes alkalmazását és végrehajtását, a méretgazdaságosság megvalósítását, és a jelenlegi állapot fenntartása fent említett költségeinek csökkentését, |
| --- | --- |

—

az uniós fellépés hozzáadott értéke, az uniós értékek tiszteletben tartása tekintetében, beleértve az alapvető jogokat, a tagállamok közötti kölcsönös bizalmat, és a menedékkérők rendszer iránti bizalmát, a jogbiztonságot, a kiszámíthatóságot, a szabályok egységes alkalmazását és végrehajtását, a méretgazdaságosság megvalósítását, és a jelenlegi állapot fenntartása fent említett költségeinek csökkentését,

| — | emlékeztessen arra, hogy a 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) és a 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) csak a tagállamok területén alkalmazható, miközben a menedékkérők számára nem létezik elegendő szabályos eszköz ahhoz, hogy elérjék ezt a területet, |
| --- | --- |

—

emlékeztessen arra, hogy a 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) és a 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) csak a tagállamok területén alkalmazható, miközben a menedékkérők számára nem létezik elegendő szabályos eszköz ahhoz, hogy elérjék ezt a területet,

| — | emlékeztessen arra, hogy a menedékjog iránti kérelem valamely tagállamon belüli benyújtását követően az Unió közös európai menekültügyi rendszere alkalmazandó, |
| --- | --- |

—

emlékeztessen arra, hogy a menedékjog iránti kérelem valamely tagállamon belüli benyújtását követően az Unió közös európai menekültügyi rendszere alkalmazandó,

| — | hangsúlyozza, hogy az európai humanitárius vízum iránti kérelem elutasítása semmilyen módon nem érinti a kérelmező ahhoz való jogát, hogy az Unión belül menedéket kérjen, és abban sem akadályozza őt, hogy más rendelkezésre álló védelmi rendszereket vegyen igénybe, |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy az európai humanitárius vízum iránti kérelem elutasítása semmilyen módon nem érinti a kérelmező ahhoz való jogát, hogy az Unión belül menedéket kérjen, és abban sem akadályozza őt, hogy más rendelkezésre álló védelmi rendszereket vegyen igénybe,

4.   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

| — | célkitűzésként fogalmazza meg, hogy rendelkezéseket állapítson meg a nemzetközi védelmet kérelmező személyek számára szóló európai humanitárius célú vízum tagállamok által történő kiadására irányuló eljárásokra és feltételekre vonatkozóan, lehetővé téve ezeknek a személyeknek a vízumot kiadó tagállam területére történő belépést, kizárólag a nemzetközi védelem iránti kérelem adott tagállamban történő benyújtása céljából, |
| --- | --- |

—

célkitűzésként fogalmazza meg, hogy rendelkezéseket állapítson meg a nemzetközi védelmet kérelmező személyek számára szóló európai humanitárius célú vízum tagállamok által történő kiadására irányuló eljárásokra és feltételekre vonatkozóan, lehetővé téve ezeknek a személyeknek a vízumot kiadó tagállam területére történő belépést, kizárólag a nemzetközi védelem iránti kérelem adott tagállamban történő benyújtása céljából,

| — | tartozzanak a hatálya alá azok a harmadik országbeli állampolgárok, akiknek a tagállamok külső határainak átlépésekor vízummal kell rendelkezniük az 539/2001/EK rendelet (6) értelmében, és amennyiben a 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) meghatározott üldöztetésnek való kitettségre vagy üldöztetés kockázatára vonatkozó állítások kétségbevonhatatlanul kellően megalapozottak, akik esetében azonban még nem folyik a nemzeti áttelepítési rendszereknek megfelelő, vagy az uniós áttelepítési keret létrehozásáról, valamint az 516/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) módosításáról szóló javasolt rendeletben, vagy a 2001/55/EK tanácsi irányelvben (9) meghatározott áttelepítési eljárás, |
| --- | --- |

—

tartozzanak a hatálya alá azok a harmadik országbeli állampolgárok, akiknek a tagállamok külső határainak átlépésekor vízummal kell rendelkezniük az 539/2001/EK rendelet (6) értelmében, és amennyiben a 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) meghatározott üldöztetésnek való kitettségre vagy üldöztetés kockázatára vonatkozó állítások kétségbevonhatatlanul kellően megalapozottak, akik esetében azonban még nem folyik a nemzeti áttelepítési rendszereknek megfelelő, vagy az uniós áttelepítési keret létrehozásáról, valamint az 516/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) módosításáról szóló javasolt rendeletben, vagy a 2001/55/EK tanácsi irányelvben (9) meghatározott áttelepítési eljárás,

| — | zárja ki a hatálya alól az olyan családtagokat, akiknek más módon, az uniós vagy nemzeti jog más jogszabályi rendelkezései alapján is joguk lenne arra, hogy rövid időn belül csatlakozzanak családjukhoz valamely tagállamban, |
| --- | --- |

—

zárja ki a hatálya alól az olyan családtagokat, akiknek más módon, az uniós vagy nemzeti jog más jogszabályi rendelkezései alapján is joguk lenne arra, hogy rövid időn belül csatlakozzanak családjukhoz valamely tagállamban,

5.   A HUMANITÁRIUS CÉLÚ VÍZUMOK KIADÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

| — | előírja, hogy az ilyen vízumkérelmeket közvetlenül, elektronikus úton vagy írásban kell benyújtani a tagállamok bármely konzulátusán vagy nagykövetségén, |
| --- | --- |

—

előírja, hogy az ilyen vízumkérelmeket közvetlenül, elektronikus úton vagy írásban kell benyújtani a tagállamok bármely konzulátusán vagy nagykövetségén,

| — | rendelkezzen az ilyen vízumkérelmekre vonatkozó gyakorlati szabályokról, beleértve a jelentkezési lap kitöltését, a kérelmező személyazonosságára vonatkozó információk, köztük a biometrikus azonosítók megadását, valamint az üldöztetéstől vagy súlyos sérelemtől való félelem okait, amennyire lehetséges dokumentálva, |
| --- | --- |

—

rendelkezzen az ilyen vízumkérelmekre vonatkozó gyakorlati szabályokról, beleértve a jelentkezési lap kitöltését, a kérelmező személyazonosságára vonatkozó információk, köztük a biometrikus azonosítók megadását, valamint az üldöztetéstől vagy súlyos sérelemtől való félelem okait, amennyire lehetséges dokumentálva,

| — | előírja, hogy az ilyen vízum kérelmezőjét meghívják egy interjúra (szükség esetén tolmács segítségével), amely olyan audio- és videokommunikációs eszközökön is megtartható, amelyek megfelelő szintű biztonságot, védelmet és titoktartást biztosítanak, |
| --- | --- |

—

előírja, hogy az ilyen vízum kérelmezőjét meghívják egy interjúra (szükség esetén tolmács segítségével), amely olyan audio- és videokommunikációs eszközökön is megtartható, amelyek megfelelő szintű biztonságot, védelmet és titoktartást biztosítanak,

| — | előírja, hogy a benyújtott dokumentumokat– többek között hitelesség tekintetében – egy illetékes, független és pártatlan hatóság értékelje, amely megfelelő ismeretekkel és szakértelemmel rendelkezik a nemzetközi védelemmel kapcsolatos ügyekben, |
| --- | --- |

—

előírja, hogy a benyújtott dokumentumokat– többek között hitelesség tekintetében – egy illetékes, független és pártatlan hatóság értékelje, amely megfelelő ismeretekkel és szakértelemmel rendelkezik a nemzetközi védelemmel kapcsolatos ügyekben,

| — | előírja, hogy az ilyen vízum iránti kérelmeket a kérelmező nyilatkozata és a vele folytatott interjú, valamint – ha rendelkezésre állnak – az igazoló dokumentumok alapján kell értékelni a teljes státuszmeghatározási folyamat lefolytatása nélkül, |
| --- | --- |

—

előírja, hogy az ilyen vízum iránti kérelmeket a kérelmező nyilatkozata és a vele folytatott interjú, valamint – ha rendelkezésre állnak – az igazoló dokumentumok alapján kell értékelni a teljes státuszmeghatározási folyamat lefolytatása nélkül,

| — | előírja, hogy az ilyen vízum kibocsátása előtt minden kérelmezőt biztonsági ellenőrzésnek kell alávetni a vonatkozó uniós és nemzeti adatbázisokban az alkalmazandó adatvédelmi szabályok tiszteletben tartása mellett végzett keresés révén, annak biztosítása érdekében, hogy a kérelmező ne jelentsen biztonsági kockázatot, |
| --- | --- |

—

előírja, hogy az ilyen vízum kibocsátása előtt minden kérelmezőt biztonsági ellenőrzésnek kell alávetni a vonatkozó uniós és nemzeti adatbázisokban az alkalmazandó adatvédelmi szabályok tiszteletben tartása mellett végzett keresés révén, annak biztosítása érdekében, hogy a kérelmező ne jelentsen biztonsági kockázatot,

| — | előírja, hogy az ilyen vízumkérelmekről a kérelem benyújtásának napjától számított 15 naptári napon belül döntsenek, |
| --- | --- |

—

előírja, hogy az ilyen vízumkérelmekről a kérelem benyújtásának napjától számított 15 naptári napon belül döntsenek,

| — | előírja, hogy a kérelemről szóló döntést közöljék a kérelmezővel, a döntés legyen személyre szabott, írásos és indokolással ellátott, |
| --- | --- |

—

előírja, hogy a kérelemről szóló döntést közöljék a kérelmezővel, a döntés legyen személyre szabott, írásos és indokolással ellátott,

| — | előírja, hogy amennyiben egy harmadik országbeli állampolgár nem kapta meg a vízumot, biztosítsanak számára lehetőséget fellebbezni, ahogy azt a rövid távú tartózkodásra jogosító vízum megtagadása vagy a határon történő belépés elutasítása esetén jelenleg előirányozzák, |
| --- | --- |

—

előírja, hogy amennyiben egy harmadik országbeli állampolgár nem kapta meg a vízumot, biztosítsanak számára lehetőséget fellebbezni, ahogy azt a rövid távú tartózkodásra jogosító vízum megtagadása vagy a határon történő belépés elutasítása esetén jelenleg előirányozzák,

6.   A HUMANITÁRIUS CÉLÚ VÍZUM KIADÁSA

| — | előírja, hogy az ilyen vízumok közös bélyeggel kerüljenek kiadásra, valamint kerüljenek be a vízuminformációs rendszerbe, |
| --- | --- |

—

előírja, hogy az ilyen vízumok közös bélyeggel kerüljenek kiadásra, valamint kerüljenek be a vízuminformációs rendszerbe,

| — | előírja, hogy amikor kiadásra kerül egy humanitárius célú vízum, az csak az adott tagállamban nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtásának céljából tegye lehetővé a vízum birtokosának a vízumot kiadó tagállam területére való belépését, |
| --- | --- |

—

előírja, hogy amikor kiadásra kerül egy humanitárius célú vízum, az csak az adott tagállamban nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtásának céljából tegye lehetővé a vízum birtokosának a vízumot kiadó tagállam területére való belépését,

7.   HIVATALI IRÁNYÍTÁS ÉS SZERVEZÉS

| — | előírja, hogy az ilyen vízumkérelmeket megfelelő képzettséggel rendelkező személyzetnek kell értékelnie, |
| --- | --- |

—

előírja, hogy az ilyen vízumkérelmeket megfelelő képzettséggel rendelkező személyzetnek kell értékelnie,

| — | előírja, hogy az ilyen személyzet kinevezhető nagykövetségeken, konzulátusokon vagy a tagállamokban is, és ebben az esetben a kérelmeket elektronikus úton kell továbbítani, és távinterjúkat kell tartani, |
| --- | --- |

—

előírja, hogy az ilyen személyzet kinevezhető nagykövetségeken, konzulátusokon vagy a tagállamokban is, és ebben az esetben a kérelmeket elektronikus úton kell továbbítani, és távinterjúkat kell tartani,

| — | előírja, hogy az eljárás egyes aspektusait – amelyek nem vonják maguk után az ügyek előre kiválasztását, bármiféle értékelést vagy döntéshozatalt – külső szolgáltatók kezelhetik, beleértve az információk szolgáltatását, az interjúidőpontok kitűzésének kezelését, és a biometrikus azonosítók összegyűjtését, |
| --- | --- |

—

előírja, hogy az eljárás egyes aspektusait – amelyek nem vonják maguk után az ügyek előre kiválasztását, bármiféle értékelést vagy döntéshozatalt – külső szolgáltatók kezelhetik, beleértve az információk szolgáltatását, az interjúidőpontok kitűzésének kezelését, és a biometrikus azonosítók összegyűjtését,

| — | előírja, hogy megfelelő intézkedéseket szükséges hozni az adatvédelem, az adatbiztonság és a kommunikáció titkosságának biztosítása érdekében, |
| --- | --- |

—

előírja, hogy megfelelő intézkedéseket szükséges hozni az adatvédelem, az adatbiztonság és a kommunikáció titkosságának biztosítása érdekében,

| — | előírja, hogy a tagállamok az egységes alkalmazás biztosítása érdekében működjenek együtt egymással, az uniós ügynökségekkel, a nemzetközi szervezetekkel, a kormányzati és nem kormányzati szervezetekkel, valamint más érintett érdekelt felekkel, |
| --- | --- |

—

előírja, hogy a tagállamok az egységes alkalmazás biztosítása érdekében működjenek együtt egymással, az uniós ügynökségekkel, a nemzetközi szervezetekkel, a kormányzati és nem kormányzati szervezetekkel, valamint más érintett érdekelt felekkel,

| — | előírja, hogy az ilyen vízum eljárásairól és feltételeiről, valamint a tagállamok területén a nemzetközi védelem megszerzésének feltételeiről és eljárásairól szóló információkat széles körben elérhetővé kell tenni, beleértve a tagállamok nagykövetségeinek és konzulátusainak honlapjait és az Európai Külügyi Szolgálatot, |
| --- | --- |

—

előírja, hogy az ilyen vízum eljárásairól és feltételeiről, valamint a tagállamok területén a nemzetközi védelem megszerzésének feltételeiről és eljárásairól szóló információkat széles körben elérhetővé kell tenni, beleértve a tagállamok nagykövetségeinek és konzulátusainak honlapjait és az Európai Külügyi Szolgálatot,

8.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| — | előírja, hogy az Integrált Határigazgatási Alapból jelentős pénzügyi támogatást kell a tagállamok rendelkezésére bocsátani a végrehajtás érdekében, |
| --- | --- |

—

előírja, hogy az Integrált Határigazgatási Alapból jelentős pénzügyi támogatást kell a tagállamok rendelkezésére bocsátani a végrehajtás érdekében,

| — | előírja, hogy az ilyen humanitárius vízumot kiadó tagállamnak ugyanúgy részesülnie kell a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap forrásaiból, mintha az adott tagállam menekülteket fogadott volna az európai áttelepítési kereten belül, |
| --- | --- |

—

előírja, hogy az ilyen humanitárius vízumot kiadó tagállamnak ugyanúgy részesülnie kell a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap forrásaiból, mintha az adott tagállam menekülteket fogadott volna az európai áttelepítési kereten belül,

9.   EGYÉB JOGI AKTUSOK MÓDOSÍTÁSA

| — | rendelkezik a következők módosításáról: |
| --- | --- |

—

rendelkezik a következők módosításáról:

| — | a 810/2009/EK rendelet annak tisztázása érdekében, hogy a nemzetközi védelmet kérelmező személyek esetében alkalmazni kell az európai humanitárius célú vízumot létrehozó rendelet rendelkezéseit, |
| --- | --- |

—

a 810/2009/EK rendelet annak tisztázása érdekében, hogy a nemzetközi védelmet kérelmező személyek esetében alkalmazni kell az európai humanitárius célú vízumot létrehozó rendelet rendelkezéseit,

| — | a 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) annak érdekében, hogy az európai humanitárius célú vízumra vonatkozó kérelmek bekerüljenek a vízuminformációs rendszerbe, |
| --- | --- |

—

a 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) annak érdekében, hogy az európai humanitárius célú vízumra vonatkozó kérelmek bekerüljenek a vízuminformációs rendszerbe,

| — | az (EU) 2016/399 rendelet az európai humanitárius vízummal rendelkező személyek beutazási feltételeinek kiigazítására, |
| --- | --- |

—

az (EU) 2016/399 rendelet az európai humanitárius vízummal rendelkező személyek beutazási feltételeinek kiigazítására,

| — | az Integrált Határigazgatási Alap annak érdekében, hogy finanszírozást nyújtson a tagállamok számára az európai humanitárius célú vízumot létrehozó rendelet végrehajtásához, |
| --- | --- |

—

az Integrált Határigazgatási Alap annak érdekében, hogy finanszírozást nyújtson a tagállamok számára az európai humanitárius célú vízumot létrehozó rendelet végrehajtásához,

| — | a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény (11) 26. cikke és a 2001/51/EK tanácsi irányelv (12) annak érdekében, hogy a harmadik országbeli állampolgárokat szállító fuvarozók mentesüljenek a felelősség, a kötelezettségek és a szankciók alól abban az esetben, ha az érintett harmadik országbeli állampolgárok kinyilvánították azon szándékukat, hogy a tagállamok területén nemzetközi vagy humanitárius védelemért kívánnak folyamodni. |
| --- | --- |

—

a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény (11) 26. cikke és a 2001/51/EK tanácsi irányelv (12) annak érdekében, hogy a harmadik országbeli állampolgárokat szállító fuvarozók mentesüljenek a felelősség, a kötelezettségek és a szankciók alól abban az esetben, ha az érintett harmadik országbeli állampolgárok kinyilvánították azon szándékukat, hogy a tagállamok területén nemzetközi vagy humanitárius védelemért kívánnak folyamodni.

---

(1)  HEIN / DONATO (CIR) 2012: exploring avenues for protected entry in Europe (az Európába való védett belépés lehetőségeinek feltérképezése), 17. o.

(2)  A Közösségi Vízumkódex (Vízumkódex) létrehozásáról szóló, 2009. július 13-i 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 243., 2009.9.15., 1. o.).

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/399 rendelete (2016. március 9.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határellenőrzési kódex) (HL L 77., 2016.3.23., 1. o.).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/32/EU irányelve (2013. június 26.) a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról (HL L 180., 2013.6.29., 60. o.).

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 604/2013/EU rendelete (2013. június 26.) egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról (HL L 180., 2013.6.29., 31. o.).

(6)  A Tanács 539/2001/EK rendelete (2001. március 15.) a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról (HL L 81., 2001.3.21., 1. o.).

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/95/EU irányelve (2011. december 13.) a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról (HL L 337., 2011.12.20., 9. o.).

(8)  2016/0225(COD).

(9)  A Tanács 2001/55/EK irányelve (2001. július 20.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumkövetelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről (HL L 212., 2001.8.7., 12. o.).

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 767/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről (VIS-rendelet) (HL L 218., 2008.8.13., 60. o.).

(11)  HL L 239., 2000.9.22., 19. o.

(12)  A Tanács 2001/51/EK irányelve (2001. június 28.) az 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 26. cikkében foglalt rendelkezések kiegészítéséről (HL L 187., 2001.7.10., 45. o.).

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/18

---

P8_TA(2018)0497

A schengeni vívmányok rendelkezéseinek Bulgáriában és Romániában történő teljes körű alkalmazása

Az Európai Parlament 2018. december 11-i állásfoglalása a schengeni vívmányok rendelkezéseinek Bulgáriában és Romániában történő teljes körű alkalmazásáról: a belső szárazföldi, tengeri és légi határokon végzett ellenőrzések megszüntetéséről (2018/2092(INI))

(2020/C 388/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyvre (11997D/PRO/02), |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyvre (11997D/PRO/02),

| — | tekintettel a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a schengeni vívmányok rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában történő teljes körű alkalmazásáról szóló, 2010. szeptember 29-i (14142/2010) és 2011. július 8-i (14142/1/2010) tanácsi határozattervezetek elfogadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni vívmányok rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában történő teljes körű alkalmazásáról szóló, 2010. szeptember 29-i (14142/2010) és 2011. július 8-i (14142/1/2010) tanácsi határozattervezetek elfogadására,

| — | tekintettel a schengeni vívmányok rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában történő teljes körű alkalmazásának keretéről szóló, 2011. december 7-i (14302/3/11), tanácsi határozattervezet elfogadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni vívmányok rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában történő teljes körű alkalmazásának keretéről szóló, 2011. december 7-i (14302/3/11), tanácsi határozattervezet elfogadására,

| — | tekintettel a schengeni vívmányok rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és a Romániában történő teljes körű alkalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről szóló, 2011. június 8-i jogalkotási állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni vívmányok rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és a Romániában történő teljes körű alkalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről szóló, 2011. június 8-i jogalkotási állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Bel- és Igazságügyi Tanács 2011. június 9-i és 10-i, 2011. szeptember 22-i és 23-i, 2012. október 25-i és 26-i, 2013. március 7-i és 9-i, valamint 2013. december 5-i és 6-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bel- és Igazságügyi Tanács 2011. június 9-i és 10-i, 2011. szeptember 22-i és 23-i, 2012. október 25-i és 26-i, 2013. március 7-i és 9-i, valamint 2013. december 5-i és 6-i következtetéseire,

| — | tekintettel Bulgáriának és Romániának a schengeni térséghez történő csatlakozásáról szóló, 2011. október 13-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel Bulgáriának és Romániának a schengeni térséghez történő csatlakozásáról szóló, 2011. október 13-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottságnak a schengeni övezet működéséről szóló, 2015. december 15-i, nyolcadik kétéves jelentésére (COM(2015)0675), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a schengeni övezet működéséről szóló, 2015. december 15-i, nyolcadik kétéves jelentésére (COM(2015)0675),

| — | tekintettel a schengeni rendszer működéséről készült éves jelentésről szóló, 2018. május 30-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni rendszer működéséről készült éves jelentésről szóló, 2018. május 30-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a schengeni vívmányok Vízuminformációs Rendszerre vonatkozó egyes rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában való hatályba léptetéséről szóló, 2017. október 12-i (EU) 2017/1908 tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni vívmányok Vízuminformációs Rendszerre vonatkozó egyes rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában való hatályba léptetéséről szóló, 2017. október 12-i (EU) 2017/1908 tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó fennmaradó rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában való alkalmazásáról szóló, 2018. április 18-i tanácsi határozattervezetre (15820/1/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó fennmaradó rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában való alkalmazásáról szóló, 2018. április 18-i tanácsi határozattervezetre (15820/1/2017),

| — | tekintettel a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó fennmaradó rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában való alkalmazásáról szóló tanácsi határozattervezetről szóló, 2018. június 13-i jogalkotási állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó fennmaradó rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában való alkalmazásáról szóló tanácsi határozattervezetről szóló, 2018. június 13-i jogalkotási állásfoglalására (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0365/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0365/2018),

| A. | mivel Bulgária és Románia 2007-ben, az Európai Unióhoz való csatlakozásakor elfogadta a schengeni vívmányokat, mivel Bulgária 2008-ban kibocsátotta nyilatkozatát, amely szerint kész arra, hogy megkezdődjenek a schengeni államok szakértőiből álló schengeni értékelési munkacsoport (SCH-EVAL) értékelései; mivel Románia 2007-ben és 2008-ban kibocsátotta nyilatkozatát, amely szerint kész arra, hogy megkezdődjenek a schengeni értékelési munkacsoport (SCH-EVAL) értékelései; |
| --- | --- |

A.

mivel Bulgária és Románia 2007-ben, az Európai Unióhoz való csatlakozásakor elfogadta a schengeni vívmányokat, mivel Bulgária 2008-ban kibocsátotta nyilatkozatát, amely szerint kész arra, hogy megkezdődjenek a schengeni államok szakértőiből álló schengeni értékelési munkacsoport (SCH-EVAL) értékelései; mivel Románia 2007-ben és 2008-ban kibocsátotta nyilatkozatát, amely szerint kész arra, hogy megkezdődjenek a schengeni értékelési munkacsoport (SCH-EVAL) értékelései;

| B. | mivel a Bulgáriával és Romániával kapcsolatos schengeni értékelési eljárások lezárultak, és mind a SCH-EVAL szakértő, mind pedig a Tanács 2011. június 9-i és 10-i következtetései megerősítették, hogy mindkét ország kész végrehajtani a schengeni vívmányok valamennyi rendelkezését; mivel a Tanács 2011. július 8-án határozattervezetében ellenőrizte, hogy Bulgária és Románia teljesítette a schengeni vívmányok alkalmazásához szükséges feltételeket az összes területen, többek között az adatvédelem, a légi határok, a szárazföldi határok, a rendőrségi együttműködés, az adatvédelem, a Schengeni Információs Rendszer, a tengeri határok és a vízumok területén; mivel az Európai Unió külső határainak igazgatásával összefüggő kihíváson kívül a schengeni értékelési folyamat befejezése egyúttal azt is maga után vonta, hogy mindkét ország gyökeresen átalakítja határfelügyeleti rendszereit, és befektet a megerősített bűnüldözési kapacitásba; mivel a 2005-ös csatlakozási okmány értelmében a schengeni értékelési eljárások sikeres lezárása a schengeni vívmányok maradéktalan alkalmazásának – így többek között a belső szárazföldi, tengeri és légi határokon végzett ellenőrzések eltörlésének – egyetlen előfeltételét képezi; mivel Románia és Bulgária schengeni térséghez való csatlakozásra való teljes körű felkészültségét mind az állam-és kormányfők a Tanácsban, mind pedig a Bizottság és a Parlament több alkalommal is elismerte, a legutóbb a Bizottság a 2017. szeptember 27-i közleményében, a Parlament pedig 2018. május 30-i állásfoglalásában; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bulgáriával és Romániával kapcsolatos schengeni értékelési eljárások lezárultak, és mind a SCH-EVAL szakértő, mind pedig a Tanács 2011. június 9-i és 10-i következtetései megerősítették, hogy mindkét ország kész végrehajtani a schengeni vívmányok valamennyi rendelkezését; mivel a Tanács 2011. július 8-án határozattervezetében ellenőrizte, hogy Bulgária és Románia teljesítette a schengeni vívmányok alkalmazásához szükséges feltételeket az összes területen, többek között az adatvédelem, a légi határok, a szárazföldi határok, a rendőrségi együttműködés, az adatvédelem, a Schengeni Információs Rendszer, a tengeri határok és a vízumok területén; mivel az Európai Unió külső határainak igazgatásával összefüggő kihíváson kívül a schengeni értékelési folyamat befejezése egyúttal azt is maga után vonta, hogy mindkét ország gyökeresen átalakítja határfelügyeleti rendszereit, és befektet a megerősített bűnüldözési kapacitásba; mivel a 2005-ös csatlakozási okmány értelmében a schengeni értékelési eljárások sikeres lezárása a schengeni vívmányok maradéktalan alkalmazásának – így többek között a belső szárazföldi, tengeri és légi határokon végzett ellenőrzések eltörlésének – egyetlen előfeltételét képezi; mivel Románia és Bulgária schengeni térséghez való csatlakozásra való teljes körű felkészültségét mind az állam-és kormányfők a Tanácsban, mind pedig a Bizottság és a Parlament több alkalommal is elismerte, a legutóbb a Bizottság a 2017. szeptember 27-i közleményében, a Parlament pedig 2018. május 30-i állásfoglalásában;

| C. | mivel a Tanács 2010. szeptember 29-én határozattervezetében javasolta a schengeni vívmányok teljes körű alkalmazását Bulgáriában és Romániában, valamint a belső szárazföldi, tengeri és légi határok ellenőrzésének megszüntetését; mivel a Parlament 2011. június 8-i jogalkotási állásfoglalásában jóváhagyta ezt a határozatot, és felkérte a Tanácsot, hogy ismét konzultáljon a Parlamenttel, ha azt lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

C.

mivel a Tanács 2010. szeptember 29-én határozattervezetében javasolta a schengeni vívmányok teljes körű alkalmazását Bulgáriában és Romániában, valamint a belső szárazföldi, tengeri és légi határok ellenőrzésének megszüntetését; mivel a Parlament 2011. június 8-i jogalkotási állásfoglalásában jóváhagyta ezt a határozatot, és felkérte a Tanácsot, hogy ismét konzultáljon a Parlamenttel, ha azt lényegesen módosítani kívánja;

| D. | mivel a Tanács elnöksége 2011 szeptemberében javaslatot terjesztett elő a schengeni vívmányok Bulgáriában és Romániában történő részleges végrehajtására vonatkozóan, indítványozva többek között a belső tengeri és légi határokon történő ellenőrzések megszüntetését, de egy későbbi szakaszban elfogadandó külön határozatot irányozva elő a szárazföldi határok megszüntetése tekintetében; |
| --- | --- |

D.

mivel a Tanács elnöksége 2011 szeptemberében javaslatot terjesztett elő a schengeni vívmányok Bulgáriában és Romániában történő részleges végrehajtására vonatkozóan, indítványozva többek között a belső tengeri és légi határokon történő ellenőrzések megszüntetését, de egy későbbi szakaszban elfogadandó külön határozatot irányozva elő a szárazföldi határok megszüntetése tekintetében;

| E. | mivel a Bel- és Igazságügyi Tanács következtetéseiben több alkalommal megerősítette azt a kötelezettségvállalását, hogy a Bulgária és Románia belső határain végzett ellenőrzések megszüntetésére vonatkozó minden jövőbeli határozatot kétlépcsős megközelítésre alapoz majd; mivel a Bel- és Igazságügyi Tanács által hozott határozatot többször elhalasztották; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bel- és Igazságügyi Tanács következtetéseiben több alkalommal megerősítette azt a kötelezettségvállalását, hogy a Bulgária és Románia belső határain végzett ellenőrzések megszüntetésére vonatkozó minden jövőbeli határozatot kétlépcsős megközelítésre alapoz majd; mivel a Bel- és Igazságügyi Tanács által hozott határozatot többször elhalasztották;

| F. | mivel a Tanács 2017. október 12-i határozatával Bulgária és Románia passzív hozzáférést kapott a Vízuminformációs Rendszerhez; mivel a Tanács 2018. április 18-i határozattervezetében javaslatot tett a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó fennmaradó rendelkezéseinek mindkét országban történő teljes körű alkalmazására; |
| --- | --- |

F.

mivel a Tanács 2017. október 12-i határozatával Bulgária és Románia passzív hozzáférést kapott a Vízuminformációs Rendszerhez; mivel a Tanács 2018. április 18-i határozattervezetében javaslatot tett a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó fennmaradó rendelkezéseinek mindkét országban történő teljes körű alkalmazására;

| G. | mivel sem a 2005. évi csatlakozási okmány, sem a schengeni értékelési mechanizmus nem rendelkezik a belső szárazföldi, tengeri és légi határokon végzett ellenőrzések megszüntetésének eltérő időkeretéről; mivel a schengeni térség valamennyi korábbi bővítése egyetlen jogi aktussal jött létre; |
| --- | --- |

G.

mivel sem a 2005. évi csatlakozási okmány, sem a schengeni értékelési mechanizmus nem rendelkezik a belső szárazföldi, tengeri és légi határokon végzett ellenőrzések megszüntetésének eltérő időkeretéről; mivel a schengeni térség valamennyi korábbi bővítése egyetlen jogi aktussal jött létre;

| H. | mivel a schengeni térség egyedülálló megállapodás, és az Európai Unió egyik legnagyobb vívmánya, amely lehetővé teszi a személyeknek a schengeni belső határokon áthaladó szabad mozgását; mivel ezt különböző kompenzációs intézkedések révén tették lehetővé, ilyen például a Schengeni Információs Rendszer létrehozása (az információcsere megerősítése érdekében), valamint egy értékelési mechanizmus létrehozása abból a célból, hogy ellenőrizzék a schengeni vívmányok tagállamok általi végrehajtását, illetve megerősítsék a schengeni térség működésébe vetett kölcsönös bizalmat; |
| --- | --- |

H.

mivel a schengeni térség egyedülálló megállapodás, és az Európai Unió egyik legnagyobb vívmánya, amely lehetővé teszi a személyeknek a schengeni belső határokon áthaladó szabad mozgását; mivel ezt különböző kompenzációs intézkedések révén tették lehetővé, ilyen például a Schengeni Információs Rendszer létrehozása (az információcsere megerősítése érdekében), valamint egy értékelési mechanizmus létrehozása abból a célból, hogy ellenőrizzék a schengeni vívmányok tagállamok általi végrehajtását, illetve megerősítsék a schengeni térség működésébe vetett kölcsönös bizalmat;

| I. | mivel az Unióban a belső határellenőrzések fenntartása, valamint azok visszaállítása a schengeni térségben komoly hatást gyakorol az európai polgárok és mindazok életére, akik az Unión belüli szabad mozgás elvének előnyeit élvezik, és súlyosan aláássa az európai intézményekbe és integrációba vetett bizalmukat; mivel ez közvetlen működési és beruházási költségekkel jár a határt átlépő munkavállalók, a turisták, a közúti árufuvarozók és a közigazgatások számára, ami bénító hatást tesz a tagállamok gazdaságára és az EU belső piacának működésére; mivel a belső határellenőrzések fenntartása Bulgáriában és Romániában káros hatást gyakorol az e két tagállamból származó és oda irányuló kereskedelemre és árufuvarozásra, tekintettel arra, hogy a legnagyobbak közé tartozó dél-európai polgári flották és árukikötők találhatók ott, amelyek bevétele ezáltal csökken és kiadásai emelkednek; mivel becslések szerint a határellenőrzések visszaállításához kapcsolódó költségek az Európai Unió számára egyszeri költségekként 0,05 milliárd EUR és 20 milliárd EUR közötti összegeket tesznek ki, és 2 milliárd EUR éves működési költséget jelentenek (6); |
| --- | --- |

I.

mivel az Unióban a belső határellenőrzések fenntartása, valamint azok visszaállítása a schengeni térségben komoly hatást gyakorol az európai polgárok és mindazok életére, akik az Unión belüli szabad mozgás elvének előnyeit élvezik, és súlyosan aláássa az európai intézményekbe és integrációba vetett bizalmukat; mivel ez közvetlen működési és beruházási költségekkel jár a határt átlépő munkavállalók, a turisták, a közúti árufuvarozók és a közigazgatások számára, ami bénító hatást tesz a tagállamok gazdaságára és az EU belső piacának működésére; mivel a belső határellenőrzések fenntartása Bulgáriában és Romániában káros hatást gyakorol az e két tagállamból származó és oda irányuló kereskedelemre és árufuvarozásra, tekintettel arra, hogy a legnagyobbak közé tartozó dél-európai polgári flották és árukikötők találhatók ott, amelyek bevétele ezáltal csökken és kiadásai emelkednek; mivel becslések szerint a határellenőrzések visszaállításához kapcsolódó költségek az Európai Unió számára egyszeri költségekként 0,05 milliárd EUR és 20 milliárd EUR közötti összegeket tesznek ki, és 2 milliárd EUR éves működési költséget jelentenek (6);

| J. | mivel az Unión belüli belső határellenőrzések fenntartása és a schengeni térségen belüli újbóli bevezetése a jelek szerint a közrendet és a belső biztonságot fenyegető veszélyek érzékeléséhez kapcsolódik, nem pedig egy komoly veszély tényleges fennállásának megbízható bizonyítéka; mivel a schengeni térséghez már csatlakozott tagállamok tapasztalatai szerint a schengeni vívmányok teljes körű alkalmazása következtében a belső határokon végzett ellenőrzések megszüntetése nem vezetett a bűncselekmények gyakoriságának növekedéséhez; mivel a 2007-es schengeni bővítés az újonnan csatlakozó schengeni tagállamokban és a meglévő schengeni tagállamokban egyaránt alacsonyabb uniós szintű bűnözési rátákhoz kapcsolódik, és nem fokozta az uniós polgárok körében a bizonytalanságérzést (7); |
| --- | --- |

J.

mivel az Unión belüli belső határellenőrzések fenntartása és a schengeni térségen belüli újbóli bevezetése a jelek szerint a közrendet és a belső biztonságot fenyegető veszélyek érzékeléséhez kapcsolódik, nem pedig egy komoly veszély tényleges fennállásának megbízható bizonyítéka; mivel a schengeni térséghez már csatlakozott tagállamok tapasztalatai szerint a schengeni vívmányok teljes körű alkalmazása következtében a belső határokon végzett ellenőrzések megszüntetése nem vezetett a bűncselekmények gyakoriságának növekedéséhez; mivel a 2007-es schengeni bővítés az újonnan csatlakozó schengeni tagállamokban és a meglévő schengeni tagállamokban egyaránt alacsonyabb uniós szintű bűnözési rátákhoz kapcsolódik, és nem fokozta az uniós polgárok körében a bizonytalanságérzést (7);

| 1. | emlékeztet arra, hogy Bulgária és Románia 2011-ben teljesítette a schengeni vívmányok teljes körű alkalmazásához szükséges valamennyi feltételt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanács az azóta eltelt hét év folyamán nem volt képes határozatot hozni a schengeni vívmányok Bulgáriában és Romániában történő teljes körű alkalmazásáról annak ellenére, hogy mind a Bizottság, mind pedig+ a Parlament ismételten felszólította erre; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy a belső határokon végzett ellenőrzések megszüntetésének két önálló jogi aktus alá rendelése – egyrészt a szárazföldi, és másrészt a tengeri és légi ellenőrzések megszüntetésére vonatkozó két különböző időkeret előírása érdekében – jelentős eltérést képez a Parlament által jóváhagyott 2010. szeptember 29-i tanácsi határozattervezet szövegétől; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet arra, hogy a Tanács a Parlamenttel folytatott konzultációt követően kizárólag a schengeni vívmányok rendelkezéseinek Bulgáriában és Romániában történő alkalmazásáról határozhat – ez a kötelezettség a 2005-as csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdéséből ered; ismételten felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által a 2011. június 8-i jogalkotási állásfoglalásban jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aggodalmát fejezi ki a kétlépcsős megközelítés bevezetése miatt, ami negatívan befolyásolhatja a schengeni térség jövőbeli bővítését; hangsúlyozza, hogy ha a Tanácsban nem sikerül konszenzusra jutni, akkor ez megkérdőjelezi az uniós alapszerződések egységes alkalmazását és az EU hitelességét, ami folyamatosan rontja a közös uniós szakpolitikák nyilvánosság általi támogatását, mert a tagállamokkal és polgáraikkal szembeni egyenlőtlen bánásmódról tanúskodik, és az Unión belül mesterségesen különutakat vezet be; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az ilyen gyakorlatok hozzájárulnak a populizmus és a nacionalizmus növekedéséhez az európai földrészen mindenütt, létkérdéssé váló kihívást támasztva az EU működése szempontjából; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a személyek belső határokon áthaladó szabad mozgása – ami a schengeni vívmányoknak az EU jogi keretébe való beépítéséből fakad – az EU egyik legfőbb eredménye; hangsúlyozza, hogy a schengeni rendszer működését és bővítését más uniós politikákban, például a közös európai menekültügyi rendszerben tapasztalható hiányosságoknak nem szabad gátolniuk; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli a 2017. október 12-i tanácsi határozat elfogadását, amely Bulgária és Románia számára passzív hozzáférést biztosít a Vízuminformációs Rendszerhez, valamint a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó fennmaradó rendelkezéseinek mindkét országban történő teljes körű alkalmazására vonatkozó tanácsi javaslatot; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy e határozatok elfogadása nem közvetlenül követte a schengeni értékelési folyamat sikeres befejezésének ellenőrzését 2011-ben, hanem „ad hoc” intézkedésként kezdeményezték azzal a szándékkal, hogy biztosítsák a határregisztrációs rendszer végrehajtására vonatkozó feltételeknek való megfelelést, amely rendszer várhatóan 2020-ig válik működőképessé; úgy véli, hogy e jogi aktusok előrelépést jelentenek a schengeni vívmányokat teljes körűen, illetve az azokat csak részlegesen alkalmazó tagállamok közötti információhiány megszüntetése felé; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy e jogi aktusok elfogadása nem szolgálhat a belső szárazföldi, tengeri és légi határokon végzett ellenőrzések megszüntetésének további halogatásának alátámasztásául; megjegyzi, hogy e határozatok elfogadásával Bulgária és Románia a teljes jogú schengeni térséghez tartozással járó valamennyi felelősségben és kötelezettségben osztozik majd, annak minden előnyét azonban nem élvezheti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a schengeni vívmányokat nem úgy alakították ki, hogy különböző jogállással rendelkező tagállamokra legyenek alkalmazandók; felhívja a figyelmet arra, hogy a Tanács hosszantartó tétlensége az információs és határigazgatási rendszerek tekintetében szükségessé tette a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállamok és az azokat csupán részben alkalmazó tagállamok közötti egyértelmű különbségtételt; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy ez jogilag is elismeri, hogy de facto egymással párhuzamosan két schengeni térség létezik – egy, amelyben megvalósul a szabad mozgás, és egy másik, amelyben nem –, ami azzal a kockázattal jár, hogy súlyos hiányosságok keletkeznek az információcsere, a szabályozás, valamint az igazságügyi és belügyi együttműködés tekintetében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a schengeni vívmányok teljes körű alkalmazása tekintetében a 2005. évi csatlakozási okmányban előírt feltételeken kívül nem szabad sem más kritériumokat bevezetni, sem pedig azt más uniós mechanizmusokkal és szakpolitikákkal összekapcsolni, így az együttműködési és ellenőrzési mechanizmussal sem (annak sérelme nélkül); felhívja a tagállamokat, hogy a schengeni térség bővítéséről kizárólag a schengeni értékelési folyamat lezárulását követően, a schengeni vívmányok alkalmazására vonatkozó feltételek teljesülése alapján hozzanak határozatot; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nyomatékosan kéri a Tanácsot, hogy a lehető legrövidebb időn belül, a 2010. szeptember 29-i határozattervezete (14142/2010) alapján terjesszen elő új határozattervezetet a schengeni vívmányok Bulgáriában és Romániában történő teljes körű végrehajtására vonatkozóan, egyetlen jogi aktusban azonnali döntést hozva a belső szárazföldi, tengeri és légi határokon végzett ellenőrzések megszüntetéséről; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felszólítja a Tanácsot, hogy ugyanezt a megközelítést alkalmazza Horvátországra is, és mihelyt Horvátország sikeresen lezárja a schengeni értékelési folyamatot és eleget tesz a vonatkozó feltételeknek, erősítse meg az ország teljes jogú csatlakozását a schengeni térséghez; |
| --- | --- |

11.

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  HL C 380. E, 2012.12.11., 160. o.

(2)  HL C 94. E, 2013.4.3., 13. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0228.

(4)  HL L 269., 2017.10.19., 39. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0253.

(6)  Woud van Ballegooij, ’The Cost of non-Schengen: Civil Liberties, Justice and Home Affairs aspects’ (A schengeni vívmányok megszüntetésének ára: Állampolgári jogi, bel- és igazságügyi szempontok) című tanulmánya, Jelentés az európai cselekvés hiányából fakadó költségekről, Európai Hozzáadott Érték Egység, 2016., 32. o.

(7)  Uo., 28. és 31. o.

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/22

---

P8_TA(2018)0498

Katonai mobilitás

Az Európai Parlament 2018. december 11-i állásfoglalása a katonai mobilitásról (2018/2156(INI))

(2020/C 388/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

| — | tekintettel a Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) által 2016. június 28-án ismertetett „Közös jövőkép, közös fellépés: Erősebb Európa – Globális stratégia az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozóan” című dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) által 2016. június 28-án ismertetett „Közös jövőkép, közös fellépés: Erősebb Európa – Globális stratégia az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozóan” című dokumentumra,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. december 20-i, 2015. június 26-i, 2016. december 15-i, 2017. március 9-i, 2017. június 22-i, 2017. november 20-i és 2017. december 14-i és 2018. június 28-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. december 20-i, 2015. június 26-i, 2016. december 15-i, 2017. március 9-i, 2017. június 22-i, 2017. november 20-i és 2017. december 14-i és 2018. június 28-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanács „Biztonság és védelem az EU globális stratégiájának összefüggésében” című, 2017. november 13-i és 2018. június 25-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács „Biztonság és védelem az EU globális stratégiájának összefüggésében” című, 2017. november 13-i és 2018. június 25-i következtetéseire,

| — | tekintettel a „Vitaanyag az európai védelem jövőjéről” című, 2017. június 7-i bizottsági közleményre (COM(2017)0315), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Vitaanyag az európai védelem jövőjéről” című, 2017. június 7-i bizottsági közleményre (COM(2017)0315),

| — | tekintettel a Bizottság és az alelnök/főképviselő „A katonai mobilitás javítása az Európai Unióban” című, 2017. november 10-i közös közleményére (JOIN(2017)0041), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az alelnök/főképviselő „A katonai mobilitás javítása az Európai Unióban” című, 2017. november 10-i közös közleményére (JOIN(2017)0041),

| — | tekintettel a Bizottság és az alelnök/főképviselő „A katonai mobilitásról szóló cselekvési terv” című, 2018. március 28-i közös közleményére (JOIN(2018)0005), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az alelnök/főképviselő „A katonai mobilitásról szóló cselekvési terv” című, 2018. március 28-i közös közleményére (JOIN(2018)0005),

| — | tekintettel az állandó strukturált együttműködés (PESCO) létrehozásáról és a részt vevő tagállamok jegyzékének meghatározásáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2315 tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állandó strukturált együttműködés (PESCO) létrehozásáról és a részt vevő tagállamok jegyzékének meghatározásáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2315 tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a PESCO végrehajtására vonatkozó ütemtervről szóló, 2018. március 6-i tanácsi ajánlásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a PESCO végrehajtására vonatkozó ütemtervről szóló, 2018. március 6-i tanácsi ajánlásra (2),

| — | tekintettel a Tanács 2018. március 6-i (KKBP) 2018/340 határozatára a PESCO keretében kidolgozandó projektek listájának összeállításáról (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2018. március 6-i (KKBP) 2018/340 határozatára a PESCO keretében kidolgozandó projektek listájának összeállításáról (3),

| — | tekintettel az Európai Tanács és az Európai Bizottság elnökei és a NATO főtitkára 2016. július 8-i és 2018. július 10-i együttes nyilatkozataira, az EU és a NATO Tanácsa által 2016. december 6-án és 2017. december 5-én helybenhagyott, az együttes nyilatkozat végrehajtására vonatkozó közös javaslatokra, valamint az azok végrehajtásáról szóló, 2017. június 14-i és december 5-i, illetve 2018. június 6-i helyzetjelentésekre, köztük a vonatkozó tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács és az Európai Bizottság elnökei és a NATO főtitkára 2016. július 8-i és 2018. július 10-i együttes nyilatkozataira, az EU és a NATO Tanácsa által 2016. december 6-án és 2017. december 5-én helybenhagyott, az együttes nyilatkozat végrehajtására vonatkozó közös javaslatokra, valamint az azok végrehajtásáról szóló, 2017. június 14-i és december 5-i, illetve 2018. június 6-i helyzetjelentésekre, köztük a vonatkozó tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az együttes nyilatkozatok végrehajtásáról szóló, 2017. december 5-i és 2018. június 25-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az együttes nyilatkozatok végrehajtásáról szóló, 2017. december 5-i és 2018. június 25-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a transzatlanti biztonság és szolidaritás brüsszeli nyilatkozatára és a NATO brüsszeli csúcstalálkozójának 2018. július 11-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a transzatlanti biztonság és szolidaritás brüsszeli nyilatkozatára és a NATO brüsszeli csúcstalálkozójának 2018. július 11-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az európai védelmi unióról szóló, 2016. november 22-i (4), valamint az EU és a NATO közötti kapcsolatokról szóló, 2018. június 13-i állásfoglalásaira (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai védelmi unióról szóló, 2016. november 22-i (4), valamint az EU és a NATO közötti kapcsolatokról szóló, 2018. június 13-i állásfoglalásaira (5),

| — | tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról (KBVP) szóló, 2017. december 13-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról (KBVP) szóló, 2017. december 13-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A8-0372/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A8-0372/2018),

| A. | mivel az EU alapértékei, vagyis a demokrácia, az emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság, valamint a szabályokon alapuló nemzetközi rendszer és az európai egység egyre nagyobb kihívásokkal néz szembe egy olyan időszakban, amelyet zavaros geopolitikai helyzet és a stratégiai környezet romlása jellemez; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU alapértékei, vagyis a demokrácia, az emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság, valamint a szabályokon alapuló nemzetközi rendszer és az európai egység egyre nagyobb kihívásokkal néz szembe egy olyan időszakban, amelyet zavaros geopolitikai helyzet és a stratégiai környezet romlása jellemez;

| B. | mivel a hiteles elrettentés, valamint a krízisekre való reagálás és a kontinentális Európa védelmének megtervezése a haderők, köztük a külső szövetséges erők gyors és hatékony bevethetőségétől függ; |
| --- | --- |

B.

mivel a hiteles elrettentés, valamint a krízisekre való reagálás és a kontinentális Európa védelmének megtervezése a haderők, köztük a külső szövetséges erők gyors és hatékony bevethetőségétől függ;

| C. | mivel a béke hozadéka 1989 után a védelmi szükségletek fokozatos eróziójával járt az infrastruktúra és a haderők Európán belüli mobilitása tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel a béke hozadéka 1989 után a védelmi szükségletek fokozatos eróziójával járt az infrastruktúra és a haderők Európán belüli mobilitása tekintetében;

| D. | mivel az EU – a NATO-val teljes mértékig együttműködve – globális biztonsági szereplőkén kíván fellépni, hozzájárulva a belső és külső békéhez és stabilitáshoz, és garantálva polgárai és területe biztonságát szakpolitikák, intézkedések és eszközök páratlan és átfogó készlete révén, amelyek ezen ambíciók elérésére rendelkezésre állnak; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU – a NATO-val teljes mértékig együttműködve – globális biztonsági szereplőkén kíván fellépni, hozzájárulva a belső és külső békéhez és stabilitáshoz, és garantálva polgárai és területe biztonságát szakpolitikák, intézkedések és eszközök páratlan és átfogó készlete révén, amelyek ezen ambíciók elérésére rendelkezésre állnak;

| E. | mivel az EU globális stratégiája célkitűzéseinek megfelelően fokozza felelősségvállalását saját biztonsága és védelme tekintetében, nagyobb szerepet vállal partnerként a nemzetközi béke és biztonság területén, különösen a szomszédságában, de azon túl is, továbbá növeli stratégiai autonómiáját egy közös kül- és biztonságpolitika végrehajtásán alapulva; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU globális stratégiája célkitűzéseinek megfelelően fokozza felelősségvállalását saját biztonsága és védelme tekintetében, nagyobb szerepet vállal partnerként a nemzetközi béke és biztonság területén, különösen a szomszédságában, de azon túl is, továbbá növeli stratégiai autonómiáját egy közös kül- és biztonságpolitika végrehajtásán alapulva;

| F. | mivel az Uniónak ki kell alakítania saját stratégiai autonómiáját egy hatékony kül- és biztonságpolitika révén annak érdekében, hogy fenntartsa a békét, megelőzze a konfliktusokat, és erősítse a nemzetközi biztonságot – miközben garantálja saját polgárainak és mindazoknak a biztonságát, akik részt vesznek a közös biztonság- és védelempolitika küldetései ben–, hogy megvédje érdekeltségeit és alapértékeit, miközben hozzájárul a hatékony multilateralizmushoz; |
| --- | --- |

F.

mivel az Uniónak ki kell alakítania saját stratégiai autonómiáját egy hatékony kül- és biztonságpolitika révén annak érdekében, hogy fenntartsa a békét, megelőzze a konfliktusokat, és erősítse a nemzetközi biztonságot – miközben garantálja saját polgárainak és mindazoknak a biztonságát, akik részt vesznek a közös biztonság- és védelempolitika küldetései ben–, hogy megvédje érdekeltségeit és alapértékeit, miközben hozzájárul a hatékony multilateralizmushoz;

| G. | mivel az EU-nak képesnek kell lennie arra, hogy a döntéseket hozzon és lépéseket tegyen anélkül, hogy harmadik felek kapacitásaira kellene támaszkodnia, annak érdekében, hogy kiépítse saját rezilienciáját, és megerősítse stratégiai autonómiáját a védelem, a terrorizmus elleni küzdelem és a kiberbiztonság terén; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU-nak képesnek kell lennie arra, hogy a döntéseket hozzon és lépéseket tegyen anélkül, hogy harmadik felek kapacitásaira kellene támaszkodnia, annak érdekében, hogy kiépítse saját rezilienciáját, és megerősítse stratégiai autonómiáját a védelem, a terrorizmus elleni küzdelem és a kiberbiztonság terén;

| H. | mivel az infrastrukturális és beszerzési szintű szabványosítás és interoperabilitás a stratégiai autonómia, a védelmi unió és a hatékony katonai mobilitás elérésének kulcsfontosságú előfeltételei; |
| --- | --- |

H.

mivel az infrastrukturális és beszerzési szintű szabványosítás és interoperabilitás a stratégiai autonómia, a védelmi unió és a hatékony katonai mobilitás elérésének kulcsfontosságú előfeltételei;

| I. | mivel eredményes katonai mobilitás csak valamennyi tagállam teljes bevonásával és elkötelezettségével, a NATO-val való hatékony együttműködéssel, mindegyik tagállam elérhető erőforrásainak, szükségleteinek és regionális sajátosságainak figyelembe vételével érhető el, a kapcsolódó uniós szintű kezdeményezésekkel összhangban, annak érdekében, hogy hatékony európai biztonsági infrastruktúrát építhessenek ki koherens és egymást kiegészítő projektek révén; |
| --- | --- |

I.

mivel eredményes katonai mobilitás csak valamennyi tagállam teljes bevonásával és elkötelezettségével, a NATO-val való hatékony együttműködéssel, mindegyik tagállam elérhető erőforrásainak, szükségleteinek és regionális sajátosságainak figyelembe vételével érhető el, a kapcsolódó uniós szintű kezdeményezésekkel összhangban, annak érdekében, hogy hatékony európai biztonsági infrastruktúrát építhessenek ki koherens és egymást kiegészítő projektek révén;

| J. | mivel a katonai mobilitás a katonai fellépés stratégiai és operatív eszköze, amely támogatja az Unió stratégiai autonómiáját, és megkönnyíti az uniós tagállamok katonai erejének felvonultatását, átcsoportosítását és támogatását az Unió katonai törekvéseinek elérése érdekében; |
| --- | --- |

J.

mivel a katonai mobilitás a katonai fellépés stratégiai és operatív eszköze, amely támogatja az Unió stratégiai autonómiáját, és megkönnyíti az uniós tagállamok katonai erejének felvonultatását, átcsoportosítását és támogatását az Unió katonai törekvéseinek elérése érdekében;

| K. | mivel az EU hibrid és több irányból érkező fenyegetésekkel néz szembe, különösen az Északi-sarkvidék, a keleti határ, a Balkán és a déli/mediterrán területek felől; mivel az eszközök és felszerelések gyorsabb és zökkenőmentesebb bevetése e tengelyek (észak-dél, nyugat-kelet) mentén létfontosságú lehet a hiteles válaszlépések lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU hibrid és több irányból érkező fenyegetésekkel néz szembe, különösen az Északi-sarkvidék, a keleti határ, a Balkán és a déli/mediterrán területek felől; mivel az eszközök és felszerelések gyorsabb és zökkenőmentesebb bevetése e tengelyek (észak-dél, nyugat-kelet) mentén létfontosságú lehet a hiteles válaszlépések lehetővé tétele érdekében;

| L. | mivel a NATO 2016-os varsói csúcstalálkozóján a szövetséges államok vezetői megállapodtak a szövetség elrettentési és védelmi álláspontjának megerősítésében, és megemelték a reagáló erők készültségi szintjét, miközben e célok elérése érdekében elindították a „megerősített előretolt jelenlét” és a „testreszabott előretolt jelenlét” kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

L.

mivel a NATO 2016-os varsói csúcstalálkozóján a szövetséges államok vezetői megállapodtak a szövetség elrettentési és védelmi álláspontjának megerősítésében, és megemelték a reagáló erők készültségi szintjét, miközben e célok elérése érdekében elindították a „megerősített előretolt jelenlét” és a „testreszabott előretolt jelenlét” kezdeményezéseket;

| M. | mivel a katonai mobilitás az Unió sajátos biztonsági és védelmi igényeire választ adó konkrét fellépés, amely a KBVP keretébe illeszkedik; mivel az uniós tagállamok kollektív biztonsága és védelme, valamint a külföldi válságokba való beavatkozási képességük alapvetően attól függ, hogy mennyire képesek egymás területén és az Unió határain kívül szabadon és gyorsan mozgatni csapataikat és a polgári válságkezelési missziókat, anyagokat és felszereléseket; mivel 22 uniós tagállam NATO-szövetséges is, és elkötelezettek a kollektív védelem iránt, és egységes fegyveres erőkkel és közlekedési infrastruktúrával rendelkezik; mivel a közlekedési infrastruktúrára irányuló tervezett beruházásokat jobban össze kell hangolni a biztonsági és védelmi szükségletekkel; |
| --- | --- |

M.

mivel a katonai mobilitás az Unió sajátos biztonsági és védelmi igényeire választ adó konkrét fellépés, amely a KBVP keretébe illeszkedik; mivel az uniós tagállamok kollektív biztonsága és védelme, valamint a külföldi válságokba való beavatkozási képességük alapvetően attól függ, hogy mennyire képesek egymás területén és az Unió határain kívül szabadon és gyorsan mozgatni csapataikat és a polgári válságkezelési missziókat, anyagokat és felszereléseket; mivel 22 uniós tagállam NATO-szövetséges is, és elkötelezettek a kollektív védelem iránt, és egységes fegyveres erőkkel és közlekedési infrastruktúrával rendelkezik; mivel a közlekedési infrastruktúrára irányuló tervezett beruházásokat jobban össze kell hangolni a biztonsági és védelmi szükségletekkel;

| N. | mivel igen sok fizikai, jogi és szabályozási akadály nehezíti meg gyakran e mozgósításokat jelentős késéseket okozva, a céljuk aláásásával fenyegetve ezzel, főleg válsághelyzetekben; mivel az utóbbi években a NATO keretében végrehajtott európai katonai gyakorlatok rámutattak a megfelelő közlekedési infrastruktúra hatalmas jelentőségére a katonai célok sikerének érdekében; |
| --- | --- |

N.

mivel igen sok fizikai, jogi és szabályozási akadály nehezíti meg gyakran e mozgósításokat jelentős késéseket okozva, a céljuk aláásásával fenyegetve ezzel, főleg válsághelyzetekben; mivel az utóbbi években a NATO keretében végrehajtott európai katonai gyakorlatok rámutattak a megfelelő közlekedési infrastruktúra hatalmas jelentőségére a katonai célok sikerének érdekében;

| O. | mivel az EU-nak számos szakpolitika és eszköz áll a rendelkezésére, hogy segítse a tagállamokat abban, hogy teljesítsék a katonai mobilitási igényeiket és a nemzetközi kötelezettségeiket; |
| --- | --- |

O.

mivel az EU-nak számos szakpolitika és eszköz áll a rendelkezésére, hogy segítse a tagállamokat abban, hogy teljesítsék a katonai mobilitási igényeiket és a nemzetközi kötelezettségeiket;

| P. | mivel a Bizottság és az alelnök/főképviselő 2018. március 28-án cselekvési tervet tett közzé a katonai mobilitásról, amely időkeretet állapít meg az EU és a tagállamai által követendő lépésekről; mivel megkezdődött a végrehajtás a katonai mobilitás közös katonai feltételeinek meghatározásával az EU-n belül és azon kívül, emellett javaslatot nyújtottak be a katonai mobilitásnak a következő többéves pénzügyi keretben az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközön keresztül történő támogatására, lehetővé téve a közlekedési infrastruktúra kettős, polgári és védelmi célú felhasználására irányuló projektek finanszírozását; |
| --- | --- |

P.

mivel a Bizottság és az alelnök/főképviselő 2018. március 28-án cselekvési tervet tett közzé a katonai mobilitásról, amely időkeretet állapít meg az EU és a tagállamai által követendő lépésekről; mivel megkezdődött a végrehajtás a katonai mobilitás közös katonai feltételeinek meghatározásával az EU-n belül és azon kívül, emellett javaslatot nyújtottak be a katonai mobilitásnak a következő többéves pénzügyi keretben az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközön keresztül történő támogatására, lehetővé téve a közlekedési infrastruktúra kettős, polgári és védelmi célú felhasználására irányuló projektek finanszírozását;

| Q. | mivel a Tanács 2018. június 25-i következtetései felkérik a tagállamokat, hogy a cselekvési tervvel és az Unión belüli és kívüli katonai mobilitásra vonatkozó katonai előírásokkal összhangban hozzanak nemzeti szintű intézkedéseket a katonai mobilitás hatékonyságának javítására, és egyszerűsítsék a vonatkozó szabályokat és eljárásokat a tagállamok nemzeti jogszabályainak megfelelően és a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2024-ben; |
| --- | --- |

Q.

mivel a Tanács 2018. június 25-i következtetései felkérik a tagállamokat, hogy a cselekvési tervvel és az Unión belüli és kívüli katonai mobilitásra vonatkozó katonai előírásokkal összhangban hozzanak nemzeti szintű intézkedéseket a katonai mobilitás hatékonyságának javítására, és egyszerűsítsék a vonatkozó szabályokat és eljárásokat a tagállamok nemzeti jogszabályainak megfelelően és a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2024-ben;

| R. | mivel a katonai mobilitásról szóló PESCO-projektet a Bizottság és az alelnök/főképviselő tevékenységeinek kiegészítésére indították el; mivel a logisztikai központok hálózatáról és a műveletek támogatásáról szóló további PESCO-projektnek kellene kiegészítenie ezt az erőfeszítést; mivel e logisztikai szükségletek szempontjából rendkívül fontos az infrastruktúra kettős célú felhasználásának lehetővé tétele; mivel a tagállamok emellett elkötelezték magukat a katonai mobilitás mellett a PESCO-protokoll által megkövetelt kötelezőbb érvényű kötelezettségvállalások részeként; mivel a PESCO-projekteket a NATO-val koordinálva kell kialakítani; mivel szükség van egy PESCO-projektre, amely az EUSZ. 43. cikkének (1) bekezdése alá tartozó katonai feladatokat érintő mobilitási kihívásokra vonatkozik, különösen a légi és vízi szállítási tevékenységek tekintetében; |
| --- | --- |

R.

mivel a katonai mobilitásról szóló PESCO-projektet a Bizottság és az alelnök/főképviselő tevékenységeinek kiegészítésére indították el; mivel a logisztikai központok hálózatáról és a műveletek támogatásáról szóló további PESCO-projektnek kellene kiegészítenie ezt az erőfeszítést; mivel e logisztikai szükségletek szempontjából rendkívül fontos az infrastruktúra kettős célú felhasználásának lehetővé tétele; mivel a tagállamok emellett elkötelezték magukat a katonai mobilitás mellett a PESCO-protokoll által megkövetelt kötelezőbb érvényű kötelezettségvállalások részeként; mivel a PESCO-projekteket a NATO-val koordinálva kell kialakítani; mivel szükség van egy PESCO-projektre, amely az EUSZ. 43. cikkének (1) bekezdése alá tartozó katonai feladatokat érintő mobilitási kihívásokra vonatkozik, különösen a légi és vízi szállítási tevékenységek tekintetében;

| S. | mivel az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) központilag irányított közös finanszírozási program, amelynek célja egy nagy teljesítményű, fenntartható és összekapcsolt transzeurópai hálózat (TEN) kialakításának előmozdítása a közlekedés, az energiaellátás és a digitális szolgáltatások terén, a határokon átnyúló összeköttetések előmozdítására és a szűk keresztmetszetek felszámolására összpontosítva, valamint egyértelmű uniós hozzáadott értéket nyújtva a határokon átnyúló együttműködés és koordináció megkönnyítése terén; mivel a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret tervezete a CEF közlekedési ágazattal kapcsolatos költségvetési sorában egy új, katonai mobilitási igényekre elkülönített keretet tartalmaz; mivel rendkívül kívánatos fenntartani és tovább fokozni a CEF hatékonyságát; |
| --- | --- |

S.

mivel az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) központilag irányított közös finanszírozási program, amelynek célja egy nagy teljesítményű, fenntartható és összekapcsolt transzeurópai hálózat (TEN) kialakításának előmozdítása a közlekedés, az energiaellátás és a digitális szolgáltatások terén, a határokon átnyúló összeköttetések előmozdítására és a szűk keresztmetszetek felszámolására összpontosítva, valamint egyértelmű uniós hozzáadott értéket nyújtva a határokon átnyúló együttműködés és koordináció megkönnyítése terén; mivel a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret tervezete a CEF közlekedési ágazattal kapcsolatos költségvetési sorában egy új, katonai mobilitási igényekre elkülönített keretet tartalmaz; mivel rendkívül kívánatos fenntartani és tovább fokozni a CEF hatékonyságát;

| T. | mivel az Európai Védelmi Ügynökségnek számos futó projektje van a katonai mobilitás, a diplomáciai engedélyek és a multimodális európai közlekedési csomópontok, valamint a határokon átnyúló csapatmozgások engedélyezésének eljárásaira és a vámügyi katonai követelmények harmonizációjára vonatkozó, nemrég létrehozott ad hoc programok terén; mivel az Európai Védelmi Ügynökség és a Bizottság feladatait egyértelmű és koherens módon kell koordinálni, azzal a céllal, hogy a tagállamoknak segítséget nyújtsanak a cselekvési terv bizonyos vonatkozásainak véglegesítéséhez; mivel a tagállamok katonai igényeit, prioritásait és követelményeit egy konzultációs folyamat keretében figyelembe veszik; |
| --- | --- |

T.

mivel az Európai Védelmi Ügynökségnek számos futó projektje van a katonai mobilitás, a diplomáciai engedélyek és a multimodális európai közlekedési csomópontok, valamint a határokon átnyúló csapatmozgások engedélyezésének eljárásaira és a vámügyi katonai követelmények harmonizációjára vonatkozó, nemrég létrehozott ad hoc programok terén; mivel az Európai Védelmi Ügynökség és a Bizottság feladatait egyértelmű és koherens módon kell koordinálni, azzal a céllal, hogy a tagállamoknak segítséget nyújtsanak a cselekvési terv bizonyos vonatkozásainak véglegesítéséhez; mivel a tagállamok katonai igényeit, prioritásait és követelményeit egy konzultációs folyamat keretében figyelembe veszik;

| U. | mivel a katonai mobilitást a közelmúltban az EU-NATO együttműködés prioritásaként határozták meg az együttes nyilatkozat végrehajtására vonatkozó közös javaslatcsomagban, és annak kiemelt voltát az új együttes nyilatkozat és a transzatlanti biztonságról és szolidaritásról szóló brüsszeli nyilatkozat is megerősítette; mivel a NATO átadta az EU-nak a katonai mobilitásra vonatkozó szabványait, köztük a közlekedési infrastruktúrára vonatkozó általános NATO-paramétereket; |
| --- | --- |

U.

mivel a katonai mobilitást a közelmúltban az EU-NATO együttműködés prioritásaként határozták meg az együttes nyilatkozat végrehajtására vonatkozó közös javaslatcsomagban, és annak kiemelt voltát az új együttes nyilatkozat és a transzatlanti biztonságról és szolidaritásról szóló brüsszeli nyilatkozat is megerősítette; mivel a NATO átadta az EU-nak a katonai mobilitásra vonatkozó szabványait, köztük a közlekedési infrastruktúrára vonatkozó általános NATO-paramétereket;

| V. | mivel a NATO a saját logisztikai képességeit is javítani szándékozik a szövetséges erők európai főparancsnoka (SACEUR) felelősségi körére vonatkozó engedélyezési terven keresztül, mégpedig a jogalkotás és az eljárások kiigazítása, az irányítás és az ellenőrzés megerősítése, a szállítási képességek növelés és az infrastruktúra fejlesztése révén; megjegyzi ezzel összefüggésben két új parancsnokság, a norfolki Összhaderőnemi Kötelékparancsnokság és az ulmi logisztikai és támogató parancsnokság (JSEC) létrehozását; |
| --- | --- |

V.

mivel a NATO a saját logisztikai képességeit is javítani szándékozik a szövetséges erők európai főparancsnoka (SACEUR) felelősségi körére vonatkozó engedélyezési terven keresztül, mégpedig a jogalkotás és az eljárások kiigazítása, az irányítás és az ellenőrzés megerősítése, a szállítási képességek növelés és az infrastruktúra fejlesztése révén; megjegyzi ezzel összefüggésben két új parancsnokság, a norfolki Összhaderőnemi Kötelékparancsnokság és az ulmi logisztikai és támogató parancsnokság (JSEC) létrehozását;

| W. | mivel a 2019-től az EU keleti határánál a NATO megerősített előretolt jelenlétének keretében haderőket bevető országok háromnegyede nem uniós tagállam; mivel az Egyesült Államokból, Kanadából és az Egyesült Királyságból érkező erősítések kontinensen való állandó jelenléte és szállítása döntő fontosságú Európa biztonsága szempontjából; |
| --- | --- |

W.

mivel a 2019-től az EU keleti határánál a NATO megerősített előretolt jelenlétének keretében haderőket bevető országok háromnegyede nem uniós tagállam; mivel az Egyesült Államokból, Kanadából és az Egyesült Királyságból érkező erősítések kontinensen való állandó jelenléte és szállítása döntő fontosságú Európa biztonsága szempontjából;

| X. | mivel a katonai logisztikai készletek – többek között lőszerek és üzemanyag – előre elhelyezésének növelése segít a mobilitással kapcsolatos nyomás egy részének enyhítésében; |
| --- | --- |

X.

mivel a katonai logisztikai készletek – többek között lőszerek és üzemanyag – előre elhelyezésének növelése segít a mobilitással kapcsolatos nyomás egy részének enyhítésében;

| Y. | mivel mindezen intézményi intézkedések ellenére a legfőbb erőfeszítést az EU tagállamainak kell meghozniuk, akiknek ki kell igazítaniuk nemzeti infrastruktúráikat és szabályozói környezetüket; mivel ehhez összkormányzati megközelítésre van szükség a megoldásra váró kérdések széles köre miatt; mivel ezt a közös erőfeszítést az uniós tagállamok nemzeti döntéshozatali eljárásainak és alkotmányos követelményeinek teljes mértékű tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani, figyelembe véve az EU és a NATO közötti együttműködés által meghatározott katonai mobilitási követelményeket is; |
| --- | --- |

Y.

mivel mindezen intézményi intézkedések ellenére a legfőbb erőfeszítést az EU tagállamainak kell meghozniuk, akiknek ki kell igazítaniuk nemzeti infrastruktúráikat és szabályozói környezetüket; mivel ehhez összkormányzati megközelítésre van szükség a megoldásra váró kérdések széles köre miatt; mivel ezt a közös erőfeszítést az uniós tagállamok nemzeti döntéshozatali eljárásainak és alkotmányos követelményeinek teljes mértékű tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani, figyelembe véve az EU és a NATO közötti együttműködés által meghatározott katonai mobilitási követelményeket is;

| Z. | mivel a katonai mobilitásról szóló cselekvési terv, valamint az észt uniós elnökség által 2017-ben kezdeményezett, a transzeurópai közlekedési hálózat Északi-tengeri–balti folyosójának országai számára készített kísérleti elemzés azt mutatta, hogy számos közúti híd legnagyobb akadálymentes magassága és súlytűrése nem elegendő a katonai járművek számára, a túlméretezett katonai felszerelések vasúti szállítására pedig nem áll rendelkezésre elégséges rakodókapacitás; |
| --- | --- |

Z.

mivel a katonai mobilitásról szóló cselekvési terv, valamint az észt uniós elnökség által 2017-ben kezdeményezett, a transzeurópai közlekedési hálózat Északi-tengeri–balti folyosójának országai számára készített kísérleti elemzés azt mutatta, hogy számos közúti híd legnagyobb akadálymentes magassága és súlytűrése nem elegendő a katonai járművek számára, a túlméretezett katonai felszerelések vasúti szállítására pedig nem áll rendelkezésre elégséges rakodókapacitás;

| 1. | kiemeli, hogy a katonai mobilitás olyan központi stratégiai eszköz, amely lehetővé teszi az EU számára, hogy eredményesen, és más szervezetekkel, például a NATO-val egymást kiegészítő módon érvényesítse biztonsági és védelmi érdekeit, és az nem korlátozódhat csupán a fizikai, jogi és infrastrukturális akadályok megszüntetésére; hangsúlyozza, hogy fontos javítani a NATO katonai jelenlétének gyors megerősítésére vonatkozó képességei miatt a katonai mobilitást, ami fokozná közös biztonságunkat, és potenciálisan növelné az EU nemzetközi biztonsághoz és stabilitáshoz való hozzájárulását; üdvözli, hogy a katonai mobilitás a közelmúltban jelentős figyelmet kapott minden érdekelt fél részéről; megjegyzi, hogy ez fokozza Európa felkészültségét és védelmi pozícióját a potenciális ellenségekkel és válsághelyzetekkel szemben, miközben segíti az EU-t, hogy elérje a megfelelő szintű védelem- és biztonságpolitikai ambícióit, köztük a politikai, műveleti és ipari stratégiai autonómiát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a katonai mobilitásról szóló cselekvési terv létrehozása az EU-n belüli mobilitás javításának nagy célkitűzésébe illeszkedik, ugyanakkor választ ad az Európai Unió közös biztonság- és védelempolitikájában (KBVP) rögzített logisztikai és mobilitási kihívásokra; ennek érdekében alapvető fontosságú a határokon átnyúló szabványok és vámügyi rendelkezések, valamint a közigazgatási és jogalkotási eljárások harmonizálása; hangsúlyozza, hogy az EU közös vállalkozásai döntő szerepet játszanak a közigazgatási és jogalkotási eljárások harmonizációjában, mind a Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, mind a katonai mobilitásról szóló cselekvési terv tekintetében; a kettős mobilitás várhatóan kedvezően hat az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz fejlődésére, segítséget nyújtva a költségvetési kérdésekben és megoldást kínálva az új és jövőbeni igényekre; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy az európai védelmi unió előmozdítása, valamint a stratégiai autonómia és a saját reziliencia további kiépítése nem vezethet növekvő feszültségekhez az EU és a stratégiai jelentőségű regionális szereplők kapcsolataiban; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a katonai mobilitás megvalósítása Európában elsősorban a tagállamok kifejezett kötelezettségvállalásán és politikai akaratán alapul, míg az EU-nak a folyamat vezetésével kellene hozzájárulnia ehhez a követelmények keretének meghatározásával, finanszírozás nyújtásával, protokollok kidolgozásával a műszaki felszerelések és az emberi erőforrások hatékony szállításának megkönnyítése érdekében, az együttműködés elősegítésével, valamint fórum biztosításával a bevált gyakorlatok, az információk és a tapasztalatok megosztására, mind a polgári, mind a katonai hatóságokat bevonva; hangsúlyozza, hogy az eredményes katonai mobilitás minden tagállam javára fog válni azáltal, hogy növeli összekapcsoltságukat mind katonai, mind polgári téren; emlékeztet arra, hogy a nemzeti döntéshozatali eljárásokat és az egyes tagállamok alkotmányos szabályait teljes mértékben tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kiemeli, hogy fontos támogatni a tagállamok közötti ágazatközi együttműködést (szinergiákat) egy olyan hatékony, interoperábilis, biztonságos, multimodális, intelligens és fenntartható kettős mobilitás fejlesztése érdekében, amely választ ad a közlekedés digitalizációjából (gépjárműipar és összekapcsolódás), illetve az EU – mint globális szereplő – kettős (polgári és védelmi) logisztikai kötelezettségeinek és felelősségeinek megbízható teljesítéséből eredő új kihívásokra; |
| --- | --- |

5.

| 6. | határozottan támogatja a Tanács arra irányuló felhívását, hogy a tagállamok 2019 végéig dolgozzanak ki nemzeti terveket a katonai mobilitásra, és hogy részesítsék kiemelt elsőbbségben a végrehajtásukat; üdvözli az EU globális stratégiájának összefüggésében a 2018. június 25-i tanácsi következtetésekben elfogadott egyéb intézkedéseket, és sürgeti a tagállamokat, hogy tartsák be az abban megállapított határidőket; hangsúlyozza, hogy a katonai mobilitást elősegítő sikeres erőfeszítések képessé tennék a tagállamokat arra, hogy eredményesen valósítsák meg mind a nemzeti, mind a kollektív európai védelmi terveiket, és hatékonyan vegyenek részt a közös gyakorlatokban, képzésekben, valamint a KBVP-missziókban és -műveletekben; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza a válságreakciós mobilitás fontosságát, azaz a gyorsaság és hatékonyság szükségességét az eszközök mozgósításában a missziók és műveletek esetében annak biztosítása érdekében, hogy az EU megtarthassa a megbízható globális biztonságszolgáltató és béketeremtő szerepét, és képes legyen hatékonyan kezelni a természeti katasztrófákat, a humanitárius válságokat, az EUSZ 43. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a szemléltető forgatókönyvekben leírt katonai feladatokat, valamint a kölcsönös segítségnyújtási és szolidaritási záradékok végrehajtását; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy a hatékony katonai mobilitási politika megerősíti az EU KBVP-misszióit – tekintettel azok nemzetközi dimenziójára és békefenntartási céljára – a védelmi igények közötti szinergiák növelése révén, és erősíteni fogja az EU vészhelyzetekre való reagálási képességét, illetve hogy a humanitárius válságokra és a természeti katasztrófákra való reagálásnak is profitálnia kell a megnövelt katonai mobilitásból; megjegyzi, hogy a megnövelt katonai mobilitásból az EU-ban és azon túl leginkább a kollektív védelem és a nemzeti vagy európai válságkezelési missziók és műveletek terén megvalósuló missziók profitálnának; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy az e téren elért haladás segíteni fogja azokat az uniós tagállamokat, amelyek a NATO tagjai is, hogy teljesítsék az 5. cikk szerinti kötelezettségvállalásaikat; hangsúlyozza a semleges tagállamok különleges szerepét; elismeri azonban, hogy az EUSZ 42. cikkének (7) bekezdése értelmében az uniós tagállamok valamelyikének területe elleni fegyveres támadás esetén a többi tagállam – a NATO-n belüli kötelezettségvállalásokkal összhangban – köteles minden rendelkezésére álló segítséget és támogatást megadni ennek az államnak; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elismeri az arra irányuló alapos elemzés fontosságát, az EU illetve a tagállamok melyik részei szorulnak rá jobban a katonai mobilitással kapcsolatos beruházásokra, és mely részek vannak jobban kitéve a kívülről érkező biztonsági fenyegetések okozta kockázatoknak; |
| --- | --- |

9.

| 10. | elismeri a kihívás komplexitását, amely többek között magában foglalja az infrastrukturális építkezések, a közös szabványok, a közlekedési szabályozások, a vámok, az adók, valamint a csapatmozgások engedélyezésének kérdését, valamint a helyi önkormányzatoktól a nemzetközi szervezetekig a kormányzat minden szintjét; felszólít e tekintetben arra, hogy a keretrendszerek hozzák össze minden szinten mind a katonai, mind a polgári feleket – beleértve a NATO-t és a NATO partnereit is – az aktuális kérdések megvitatására, ezáltal biztosítva hozzáadott értéket, illetve eredményes koordinációt és végrehajtást, és rámutat arra, hogy az optimális kimenet létrehozásához a tagállamoknak be kell fektetniük a személyzet közös képzésébe, mind a közigazgatás és az intézmények területén; üdvözli, hogy az Európai Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy 2018 végéig megvizsgálja a vámügyi eljárások egységesítésének és egyszerűsítésének lehetőségeit; kiemeli, hogy a tagállamok, szervezetek és érintett ügynökségek közötti intézményi együttműködés nélkülözhetetlen az uniós jogharmonizáció megvalósításához; hangsúlyozza, hogy a veszélyes áruk kettős felhasználása esetében egyedi koordinációra és tapasztalatcserére van szükség a balesetveszély megakadályozása érdekében, a hálózat egészében optimalizálva a biztonságot; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy a rendelkezésre álló vasúti szállítójárművek mennyisége jelentősen visszaesett, különösen a nehéz felszerelések és járművek rövid időn belül történő szállítására alkalmas pőrekocsiké; |
| --- | --- |

11.

| 12. | elismeri, hogy az ilyen komplex környezetben végzett munka számos nehézséget hoz létre a megkettőzés és a koordináció, valamint a kapcsolódó költségek terén, amely rossz irányítás esetén alapjaiban fenyegetné a teljes projektet; elismeri, hogy az EU-ban a közlekedési ágazatban már futottak ilyen, a kettős együttműködésen alapuló projektek, mint például az „egységes európai égbolt” projekt; felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsanak hatékonyabb együttműködési keretet; hangsúlyozza, hogy a katonai mobilitási projektek végrehajtásához nagyobb együttműködésre lesz szükség a tagállamok között, és ösztönözni kell majd a polgári és a katonai szférák közötti együttműködést; hangsúlyozza a PESCO keretében elkészített, valamint az Európai Védelmi Alappal összefüggésben megvalósuló katonai mobilitási projektekkel való koordináció szükségességét; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza ezért, hogy a siker érdekében alapvető fontosságú egy közös stratégiai célról való megállapodás, egy közös terv kidolgozása és a tagállamok közötti együttműködés; hangsúlyozza, hogy a koherens katonai tervezés elengedhetetlen a tényleges stratégiai autonómia elérése érdekében, amelynek alapja a felszerelések és a fegyverzet, valamint a stratégiai koncepciók és a parancsnoklási és ellenőrzési folyamatok szabványosítása és interoperabilitása; üdvözli e tekintetben a katonai mobilitásról szóló cselekvési tervet, amely konkrét lépéseket vázol fel az egyes intézményi felek és az uniós tagállamok számára, és amely elismeri a transzeurópai közlekedési hálózat stratégiai szerepét; üdvözli ezzel kapcsolatban a tagállamok által vállalt kötelezettségeket; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sajnálja, hogy a cselekvési terv alapvetően alulról építkező megközelítést ír le, és csak korlátozott stratégiai víziót tartalmaz arra nézve, hogy a cselekvési tervben leírt eltérő tevékenységek révén az EU milyen konkrét védelmi célokat szeretne elérni; sajnálja e tekintetben, hogy továbbra sem készült el az EU védelemről szóló fehér könyve, amely biztosíthatta volna ezt a fajta átfogó célt; úgy véli azonban, hogy a jelenlegi megközelítésnek jelentős érdemei vannak, és valamennyi uniós tagállam érdekeit fogja szolgálni, mind a semleges, mind az uniós tagállamok NATO-szövetségesként betöltött szerepét is; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy mind az uniós intézményeknek, mind a tagállamoknak ragaszkodniuk kell a cselekvési tervben foglalt ambiciózus ütemtervhez annak biztosítása érdekében, hogy a jelenlegi mobilitási hiányosságokat a lehető leghamarabb megszüntessék, és hogy teljesítsék a védelem- és biztonságpolitikai ambíciókat; üdvözli a cselekvési terv felhívását a katonai mobilitás javítására a hibrid – különösen a közlekedési és a kritikus infrastruktúrára irányuló – fenyegetések figyelembe vételével, valamint a közlekedési infrastruktúra hibrid fenyegetésekkel szembeni rugalmasságának növelésére; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tudomásul veszi a katonai mobilitás közös katonai feltételeinek kidolgozása terén elért haladást az EU-n belül és azon kívül, különösen a kettős infrastruktúra tekintetében, és üdvözli a tagállamok szoros bevonását a folyamat minden részében, a PESCO-projekt holland vezetését, valamint a NATO hozzájárulását; |
| --- | --- |

16.

| 17. | üdvözli az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz használatára irányuló bizottsági javaslatot, valamint a kettős felhasználású katonai mobilitási projektek számára tervezett jelentős támogatást, amelynek célja azt biztosítani, hogy az infrastruktúra kiigazítása figyelembe vegye kettős felhasználás igényeit; úgy véli, hogy az infrastruktúra kettős felhasználása alapvető előfeltétele annak, hogy a polgári közlekedési hálózat részesülhessen a cselekvési terv és a katonai mobilitási keret előnyeiből; úgy véli, a cselekvési terv végrehajtása lehetőséget biztosít arra, hogy a polgári közlekedési hálózat részesülhessen a megnövekedett hálózati kapacitás előnyeiből, és előmozdítsa a multimodális összeköttetéseket; üdvözli a transzeurópai közlekedési hálózatra vonatkozó rendelet felülvizsgálatára és olyan kiigazítására irányuló felhívásokat, hogy az új civil közlekedési projektekre is alkalmazzák, különösen a repterekre, kikötőkre, autópályákra és vasúti útvonalakra, mint a legfontosabb folyosók mentén működő intermodális csomópontokra; e célból emlékeztet arra, hogy a tagállamokkal együttműködve össze kell állítani az infrastruktúrák és a nemzeti folyosók jegyzékét, figyelembe véve a tagállamok katonai sajátosságait; megjegyzi, hogy a kettős felhasználású projekteket fenntartható és a környezetvédelmi normáknak megfelelő módon kell fejleszteni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy az uniós források felhasználásának optimalizálása érdekében minden CEF által finanszírozott közös érdekű közlekedési projekt tervezési szakaszába szükség esetén bele kell foglalni a katonai mobilitásra vonatkozó követelményeket annak érdekében, hogy a későbbiek során elkerülhető legyen az infrastruktúra szükségtelen korszerűsítése, és ily módon a források nem gazdaságos felhasználása; úgy ítéli meg, hogy amennyiben lehetséges, a CEF katonai mobilitási keretéből származó bármely hozzájárulásnak elsőbbséget kell biztosítania a multimodális projektek számára, mivel azok teremtik a legtöbb lehetőséget a kettős felhasználásra, valamint a határokon átnyúló projektek számára, mivel azok hozzájárulnak a jelenleg hiányzó összeköttetések és szűk keresztmetszetek problémájának kezeléséhez, amelyek a gyors és zökkenőmentes mobilitás jelenlegi legnagyobb fizikai akadályai, mind a polgári közlekedés, mind a csapatok és nehéz katonai felszerelések szállítása tekintetében; hangsúlyozza, hogy a TEN-T hálózat katonai szállításra alkalmas szakaszai azonosítási folyamatának feltétel nélkül maximalizálnia kell a polgári és katonai terület közötti szinergiákat, és meg kell felelnie a kettős felhasználás elvének; úgy véli, hogy az egész hálózatra kiterjedő további beruházások jelentős haszonnal járnának a katonai mobilitás szempontjából, ugyanakkor hozzájárulnának a TEN-T törzshálózat 2030-ig, illetve az átfogó hálózat 2050-ig történő befejezéséhez; kiemeli, hogy lehetővé kell tenni a katonai mobilitási keretből származó finanszírozásnak a TEN-T átfogó és törzshálózatán belül a közlekedési infrastruktúra átalakítására való felhasználását; |
| --- | --- |

18.

| 19. | támogatja azt a döntést, hogy a katonai mobilitási keretet a CEF program centralizált irányítása alá vonják, a kettős felhasználású mobilitásra vonatkozó szigorú célkitűzés mellett; tudomásul veszi a cselekvési tervben meghatározott előzetes intézkedéseket; felhívja a Bizottságot, hogy 2019. december 31-ig fogadjon el felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a katonai követelmények, a TEN-T hálózat katonai szállításra alkalmas szakaszainak listája és a kettős felhasználású kiemelt infrastruktúra-projektek listájának további meghatározása, valamint a katonai mobilitáshoz kapcsolódó tevékenységek támogathatóságára vonatkozó értékelési eljárások és az odaítélési szempontok kijelölése céljából; |
| --- | --- |

19.

| 20. | emlékeztet, hogy a védelmi ágazatban használt számos technológiát sikeresen ültették át a polgári területekre; kiemeli, hogy egy, telematikai alkalmazási rendszereken – pl. ERTMS vagy SESAR – alapuló intelligens közlekedési rendszer telepítése és a Galileo-hoz/EGNOS-hoz/GOVSATCOM-hoz kapcsolódó technológiák bevezetése jelentik a polgári közlekedési ágazat előtt álló egyik legnagyobb kihívást; úgy véli ezért, hogy a cselekvési terv jövőbeli felülvizsgálatainak végső soron annak a lehetőségét kell megvizsgálnia, hogy a polgári közlekedés miként hasznosíthatja az említett kihívások kezelésére alkalmazott katonai megoldásokat, például a kiberbiztonság és a biztonságos kommunikáció területén; felhív további intézkedések végrehajtására a kiberbiztonsági és védelmi szereplők közötti együttműködés és bizalom növelése, valamint a PESCO keretében megvalósuló együttműködés növelése érdekében; kiemeli egy hibrid fenyegetések kezelését célzó közös hálózat további fejlesztésének szükségességét annak érdekében, hogy biztosítsák az EU-n belüli katonai mobilitás javítására irányuló munka szempontjából stratégiai jelentőségű infrastruktúrák rezilienciáját; hangsúlyozza az uniós intézmények jelenlegi erőfeszítéseinek fontosságát a kettős felhasználású termékek exportjának ellenőrzéséről szóló rendelet frissítése érdekében; |
| --- | --- |

20.

| 21. | elismeri a katonai felhasználású veszélyes anyagok szállításának szabályozására, az uniós Vámkódex frissítésére és a héaszabályok kiigazítására irányuló lehetséges javaslatok értékét; |
| --- | --- |

21.

| 22. | üdvözli az információk és a bevált gyakorlatok megosztását a katonai és polgári felek között e tekintetben, és hangsúlyozza, hogy együtt kell dolgozni egy közös alap létrehozásán a katonai felhasználású veszélyes anyagok szállításának szabályozására; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megjegyzi, hogy a cselekvési terv jelentős számú feladatot határoz meg, amelyeket tagállami szinten kell megoldani, és ennek érdekében az Európai Védelmi Ügynökségnek és a Bizottságnak támogatást és iránymutatást kell nyújtania ezek gyors és hatékony végrehajtásához; emlékeztet egy vám- és adóügyi szabályozási keret szükségességére (különösen a héa tekintetében); hangsúlyozza különösen, hogy fontos elérni a határokon átnyúló csapatmozgások engedélyezésének harmonizált szabályait, amelyek a gyors mozgások legfőbb akadályát jelentik; úgy véli, hogy a tagállamoknak együtt kell dolgozniuk a határokon átnyúló kettős felhasználás hatékonyságának maximalizálása és az adminisztrációs költségek csökkentése érdekében; támogatja ezzel kapcsolatban az arra irányuló a szándékot, hogy 2019 végéig lerövidüljenek a határátlépési idők, és e célból öt napon belül sor kerüljön a diplomáciai engedélyek kiadására a szárazföldi, tengeri és légi csapatmozgások számára, valamint a gyors reagálású egységek esetében ennél is rövidebb határidők lépjenek életbe; |
| --- | --- |

23.

| 24. | támogatja a PESCO-ban részt vevő tagállamok azon döntését, hogy a katonai mobilitást felvették a PESCO keretében fejlesztendő 17 legfontosabb projekt előzetes listájára; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy a katonai mobilitásról szóló PESCO-projekt a cselekvési tervben felvázolt tagállami erőfeszítések, valamint az EU egyértelmű hatáskörein kívül eső egyéb tevékenységek koordinálásának hasznos eszköze lehet; úgy véli, hogy ez a fajta munkamegosztás megfelelő koordinációval párosítva alapvető fontosságú ahhoz, hogy a PESCO-projekt hozzáadott értéket nyújtson; üdvözli emellett a határokon átnyúló katonai közlekedés egyszerűsítésére vonatkozó, a PESCO-értesítésben foglalt kötelezőbb érvényű kötelezettségvállalásokat; felszólítja a tagállamokat, hogy aktívan vegyenek részt a PESCO katonai mobilitási projektjében; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a helyi közösségeket megfelelően tájékoztassák a nagyszabású katonai mobilitási infrastruktúrafejlesztések tervezéséről és azok hatásairól; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kiemeli, hogy végső soron az EU csak kiegészítheti a tagállamok erőfeszítéseit; hangsúlyozza, hogy a siker alapvetően azon múlik, hogy a tagállamok mennyire fogadják el, illetve mennyire tudják végrehajtani az összkormányzati megközelítést a kapcsolódó problémák megoldására; kiemeli a tagállamok politikai elkötelezettségének fontosságát abban, hogy megvalósuljon az EU-ban és azon túl az eredményes katonai mobilitás; kiemeli, hogy a sikeres katonai mobilitáshoz szükség van az összes NATO-szövetségessel való együttműködésre és koordinálásra; |
| --- | --- |

26.

| 27. | üdvözli az EU–NATO együttműködésről szóló új együttes nyilatkozatot és a transzatlanti biztonságról és szolidaritásról szóló brüsszeli nyilatkozatot, és hogy mindkettő hangsúlyt helyez a katonai mobilitás kérdéseire; üdvözli emellett a NATO új kezdeményezéseit, különösen a szövetséges erők európai főparancsnoka (SACEUR) felelősségi körére vonatkozó engedélyezési tervet; üdvözli ezzel kapcsolatban a NATO katonai mobilitás biztosítása terén végzett munkáját, és sürgeti mind az EU-t, mind a NATO-t, hogy kerüljék el az erőfeszítések megkettőzését; kiemeli a kikötők fontosságát, mivel azok összekötik az EU-t a NATO-n belüli szövetségeseivel, és biztosítják az Európán belül rövid távú tengeri szállítási kapcsolatokat; hangsúlyozza az átláthatóság és az uniós védelmi kezdeményezésekkel – beleértve a PESCO-t – kapcsolatos információk Egyesült Államok és más NATO-szövetségesek felé történő kommunikálásának fontosságát az esetleges félreértések elkerülése érdekében, és üdvözli a NATO szövetség európai pillérének erősítését célzó uniós védelmi kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

27.

| 28. | sürgeti ezért az EU-t, a tagállamokat és a NATO-t az együttműködés és a koordináció intenzívebbé tételére – többek között a közös projektekre szánt alapok felhasználásával, a politikai rugalmasság növelésével, az EU és a NATO kapcsolatának formálissá tételével, az együttműködési területek kiterjesztésével, valamint – ha ez az EU biztonsági érdeke – az információk szélesebb körben való megosztásával a szinergiák elérésének biztosítása érdekében; reményét fejezi ki az iránt, hogy a két intézmény között a minősített adatok megosztása előtt álló akadályokat a lehető leghamarabb megszüntetik, hogy megvalósulhasson ez a szorosabb együttműködés; |
| --- | --- |

28.

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a védelem terén működő uniós ügynökségeknek, a NATO főtitkárának, valamint az uniós és a NATO-tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  HL L 331., 2017.12.14., 57. o.

(2)  HL C 88., 2018.3.8., 1. o.

(3)  HL L 65., 2018.3.8., 24. o.

(4)  HL C 224., 2018.6.27., 18. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0257.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0492.

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/30

---

P8_TA(2018)0499

Új európai kulturális menetrend

Az Európai Parlament 2018. december 11-i állásfoglalása az Új európai kulturális programról (2018/2091(INI))

(2020/C 388/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2017. november 17-én Göteborgban megrendezett, tisztességes munkafeltételekről és növekedésről szóló szociális csúcstalálkozóra, az oktatásról és kultúráról szóló, 2017 novemberében elfogadott vezetői ütemtervre, valamint az Unió szociális dimenziójáról, az oktatásról és a kultúráról szóló, 2017. december 14-i európai tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. november 17-én Göteborgban megrendezett, tisztességes munkafeltételekről és növekedésről szóló szociális csúcstalálkozóra, az oktatásról és kultúráról szóló, 2017 novemberében elfogadott vezetői ütemtervre, valamint az Unió szociális dimenziójáról, az oktatásról és a kultúráról szóló, 2017. december 14-i európai tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló 2011. május 12-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló 2011. május 12-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a gazdasági növekedés és foglalkoztatás érdekében az európai kulturális és kreatív ágazatok előtérbe helyezéséről szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági növekedés és foglalkoztatás érdekében az európai kulturális és kreatív ágazatok előtérbe helyezéséről szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a kulturális és kreatív ágazatokra vonatkozó koherens uniós szakpolitikáról szóló, 2016. december 13-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális és kreatív ágazatokra vonatkozó koherens uniós szakpolitikáról szóló, 2016. december 13-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az európai kulturális iparágakról szóló, 2008. április 10-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai kulturális iparágakról szóló, 2008. április 10-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a művészek társadalmi helyzetéről szóló, 2007. június 7-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a művészek társadalmi helyzetéről szóló, 2007. június 7-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az EU külső fellépéseinek kulturális dimenzióiról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU külső fellépéseinek kulturális dimenzióiról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel „A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” című, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” című, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az EU alapvető értékeinek előmozdítása során a kultúrák közötti párbeszéd, a kulturális sokszínűség és az oktatás által játszott szerepről szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU alapvető értékeinek előmozdítása során a kultúrák közötti párbeszéd, a kulturális sokszínűség és az oktatás által játszott szerepről szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az európai uniós ismeretek iskolai elsajátításáról szóló, 2016. április 12-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós ismeretek iskolai elsajátításáról szóló, 2016. április 12-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az „Európai kulturális program a globalizálódó világban” című, 2008. április 10-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai kulturális program a globalizálódó világban” című, 2008. április 10-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a kultúrához való hozzáférés strukturális és pénzügyi korlátairól szóló, 2018. június 14-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kultúrához való hozzáférés strukturális és pénzügyi korlátairól szóló, 2018. június 14-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1295/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2017. március 2-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1295/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2017. március 2-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a kulturális kifejezési formák sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezete (UNESCO) által 2005. október 20-án elfogadott egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális kifejezési formák sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezete (UNESCO) által 2005. október 20-án elfogadott egyezményre,

| — | tekintettel a kulturális örökség társadalmi értékéről szóló, 2005. október 27-i európa tanácsi keretegyezményre (Farói Egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális örökség társadalmi értékéről szóló, 2005. október 27-i európa tanácsi keretegyezményre (Farói Egyezmény),

| — | tekintettel a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1295/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1295/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (13),

| — | tekintettel az európai kulturális menetrendről szóló, 2007. november 16-i tanácsi állásfoglalásra (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai kulturális menetrendről szóló, 2007. november 16-i tanácsi állásfoglalásra (14),

| — | tekintettel a 2015–2018-as időszakra szóló kulturális munkatervről szóló, 2014. december 23-i tanácsi következtetésekre (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015–2018-as időszakra szóló kulturális munkatervről szóló, 2014. december 23-i tanácsi következtetésekre (15),

| — | tekintettel az EU 2015–2018-as időszakra szóló kulturális munkatervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2015–2018-as időszakra szóló kulturális munkatervére,

| — | tekintettel az innovációt, a gazdasági fenntarthatóságot és a társadalmi befogadást ösztönző kulturális és kreatív összekapcsolódásokról szóló, 2015. május 27-i tanácsi következtetésekre (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az innovációt, a gazdasági fenntarthatóságot és a társadalmi befogadást ösztönző kulturális és kreatív összekapcsolódásokról szóló, 2015. május 27-i tanácsi következtetésekre (16),

| — | tekintettel a Bizottságnak és a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő/alelnök) „A nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” című 2016. június 8-i közös közleményére (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő/alelnök) „A nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” című 2016. június 8-i közös közleményére (JOIN(2016)0029),

| — | tekintettel az európai kulturális menetrend végrehajtásáról szóló bizottsági jelentésre (COM(2010)0390), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai kulturális menetrend végrehajtásáról szóló bizottsági jelentésre (COM(2010)0390),

| — | tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló, 2010. április 27-i bizottsági zöld könyvre (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló, 2010. április 27-i bizottsági zöld könyvre (COM(2010)0183),

| — | tekintettel a kulturális örökség európai évéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatra (2018) (COM(2016)0543), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális örökség európai évéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatra (2018) (COM(2016)0543),

| — | tekintettel „A kulturális és kreatív ágazatok előtérbe helyezése az Unión belüli növekedés és foglalkoztatás érdekében” című, 2012. szeptember 26-i bizottsági közleményre (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kulturális és kreatív ágazatok előtérbe helyezése az Unión belüli növekedés és foglalkoztatás érdekében” című, 2012. szeptember 26-i bizottsági közleményre (COM(2012)0537),

| — | tekintettel az egységes digitális piacon megjelenő tartalomról szóló 2012. december 18-i bizottsági közleményére (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes digitális piacon megjelenő tartalomról szóló 2012. december 18-i bizottsági közleményére (COM(2012)0789),

| — | tekintettel „A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” című, 2014. július 22-i bizottsági közleményre (COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” című, 2014. július 22-i bizottsági közleményre (COM(2014)0477),

| — | tekintettel a tagállami szakértőkből álló munkacsoport kultúrához való hozzáférésről szóló, 2012-es jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállami szakértőkből álló munkacsoport kultúrához való hozzáférésről szóló, 2012-es jelentésére,

| — | tekintettel az uniós polgárok előtt álló, határokon átnyúló adózási akadályok megszüntetéséről szóló, 2010. december 20-i bizottsági közleményre (COM(2010)0769), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós polgárok előtt álló, határokon átnyúló adózási akadályok megszüntetéséről szóló, 2010. december 20-i bizottsági közleményre (COM(2010)0769),

| — | tekintettel a „Kettős adóztatás az egységes piacon” című 2011. november 11-i bizottsági közleményre (COM(2011)0712), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kettős adóztatás az egységes piacon” című 2011. november 11-i bizottsági közleményre (COM(2011)0712),

| — | tekintettel a Bizottság szakértői csoportja által készített, „Az uniós polgárok előtt álló, határokon átnyúló adózási akadályok felszámolásának módjai” című, 2015. évi jelentésre, amely az EU-n belül határokon átnyúló tevékenységet folytató magánszemélyek adóproblémáinak felszámolásáról szól, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szakértői csoportja által készített, „Az uniós polgárok előtt álló, határokon átnyúló adózási akadályok felszámolásának módjai” című, 2015. évi jelentésre, amely az EU-n belül határokon átnyúló tevékenységet folytató magánszemélyek adóproblémáinak felszámolásáról szól,

| — | tekintettel az uniós tagállami szakértőkből álló munkacsoport a nyitott koordinációs módszer szerint folytatott kultúrák közötti párbeszédről szóló, „Hogyan mozdíthatja elő a kultúra és a művészet a kultúrák közötti párbeszédet a migrációs és menekültválság közepette?” című 2017. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós tagállami szakértőkből álló munkacsoport a nyitott koordinációs módszer szerint folytatott kultúrák közötti párbeszédről szóló, „Hogyan mozdíthatja elő a kultúra és a művészet a kultúrák közötti párbeszédet a migrációs és menekültválság közepette?” című 2017. évi jelentésére,

| — | tekintettel a 2017. március 25-i Római Nyilatkozatra, amelyben a 27 uniós tagállam vezetői és az uniós intézmények kifejezték óhajukat egy olyan, ambiciózus Unió megteremtése iránt, „amelyben a polgárok számára a kulturális és társadalmi fejlődés, valamint a gazdasági növekedés egyre bővülő lehetőségei állnak rendelkezésre” [...], valamint egy „a kulturális örökségünket megőrző és a kultúrák sokféleségét előmozdító Unió” létrehozását szorgalmazták, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. március 25-i Római Nyilatkozatra, amelyben a 27 uniós tagállam vezetői és az uniós intézmények kifejezték óhajukat egy olyan, ambiciózus Unió megteremtése iránt, „amelyben a polgárok számára a kulturális és társadalmi fejlődés, valamint a gazdasági növekedés egyre bővülő lehetőségei állnak rendelkezésre” [...], valamint egy „a kulturális örökségünket megőrző és a kultúrák sokféleségét előmozdító Unió” létrehozását szorgalmazták,

| — | tekintettel a 2018. január 22-i, a magas színvonalú építési kultúráról (Baukultur) szóló Davosi Nyilatkozatra, amelyben az európai kulturális miniszterek rámutatnak, hogy „sürgősen szükség van [...] új megközelítések kialakítására az európai épített környezet kulturális értékeinek védelme és előmozdítása érdekében” valamint „az épített környezet holisztikus, kultúraközpontú megközelítése érdekében”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2018. január 22-i, a magas színvonalú építési kultúráról (Baukultur) szóló Davosi Nyilatkozatra, amelyben az európai kulturális miniszterek rámutatnak, hogy „sürgősen szükség van [...] új megközelítések kialakítására az európai épített környezet kulturális értékeinek védelme és előmozdítása érdekében” valamint „az épített környezet holisztikus, kultúraközpontú megközelítése érdekében”,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A8-0388/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A8-0388/2018),

| A. | mivel üdvözlendők az új kulturális program prioritásai és az ágazatspecifikus megközelítés; mivel minden kulturális és kreatív ágazat számára egyenlő, annak sajátosságaihoz igazított, az ágazatspecifikus kihívásokra koncentráló támogatást kell biztosítani, és mivel a kulturális sokszínűséget és a kultúrák közötti párbeszédet továbbra is horizontális prioritásként kell kezelni; mivel a kultúra közvagyon és az új európai kulturális programnak arra kell törekednie, hogy megőrizze, kibővítse és terjessze a mindenki számára hozzáférhető és a részvételt elősegítő, élénk és változatos kulturális színteret; |
| --- | --- |

A.

mivel üdvözlendők az új kulturális program prioritásai és az ágazatspecifikus megközelítés; mivel minden kulturális és kreatív ágazat számára egyenlő, annak sajátosságaihoz igazított, az ágazatspecifikus kihívásokra koncentráló támogatást kell biztosítani, és mivel a kulturális sokszínűséget és a kultúrák közötti párbeszédet továbbra is horizontális prioritásként kell kezelni; mivel a kultúra közvagyon és az új európai kulturális programnak arra kell törekednie, hogy megőrizze, kibővítse és terjessze a mindenki számára hozzáférhető és a részvételt elősegítő, élénk és változatos kulturális színteret;

| B. | mivel az új kulturális programnak rugalmas keretet kell biztosítania a kulturális ökoszisztémák megváltoztatásához és az ágazatok közötti szinergiák előmozdításához; |
| --- | --- |

B.

mivel az új kulturális programnak rugalmas keretet kell biztosítania a kulturális ökoszisztémák megváltoztatásához és az ágazatok közötti szinergiák előmozdításához;

| C. | mivel Európa súlyos pénzügyi válságból lábal ki, amelynek során sajnálatos módon gyakran elsősorban a nemzeti és regionális kulturális költségvetést csökkentették; |
| --- | --- |

C.

mivel Európa súlyos pénzügyi válságból lábal ki, amelynek során sajnálatos módon gyakran elsősorban a nemzeti és regionális kulturális költségvetést csökkentették;

| D. | mivel Európa növekvő társadalmi egyenlőtlenségekkel, ifjúsági munkanélküliséggel, fokozódó populizmussal és radikalizálódással néz szembe, valamint népessége egyre sokszínűbbé válik; mivel a kultúra ezért minden eddiginél fontosabb a társadalmi kohézió és a kultúrák közötti párbeszéd megvalósítása, valamint a véleménynyilvánítás, a kommunikáció és az alkotás szabadságának és sokszínűségének a polgárok számára való garantálása, és az egyének közötti kapcsolatteremtés tekintetében; |
| --- | --- |

D.

mivel Európa növekvő társadalmi egyenlőtlenségekkel, ifjúsági munkanélküliséggel, fokozódó populizmussal és radikalizálódással néz szembe, valamint népessége egyre sokszínűbbé válik; mivel a kultúra ezért minden eddiginél fontosabb a társadalmi kohézió és a kultúrák közötti párbeszéd megvalósítása, valamint a véleménynyilvánítás, a kommunikáció és az alkotás szabadságának és sokszínűségének a polgárok számára való garantálása, és az egyének közötti kapcsolatteremtés tekintetében;

| E. | mivel Európa kreatív és kulturális ágazatai az EU legerősebb eszközei; mivel ezek az ágazatok az EU GDP-jének 4,2 %-át képviselik, 8,4 millió munkahelyet teremtenek, azaz az EU teljes foglalkoztatásának 3,7 %-át biztosítják, és gazdasági szempontból még válság idején is ellenállók; mivel ezek az ágazatok ösztönzik a kreativitást, amely minden tevékenységi ághoz hozzájárul, miközben a fiatalok és a nők körében más ágazatoknál nagyobb arányú foglalkoztatást biztosítanak; |
| --- | --- |

E.

mivel Európa kreatív és kulturális ágazatai az EU legerősebb eszközei; mivel ezek az ágazatok az EU GDP-jének 4,2 %-át képviselik, 8,4 millió munkahelyet teremtenek, azaz az EU teljes foglalkoztatásának 3,7 %-át biztosítják, és gazdasági szempontból még válság idején is ellenállók; mivel ezek az ágazatok ösztönzik a kreativitást, amely minden tevékenységi ághoz hozzájárul, miközben a fiatalok és a nők körében más ágazatoknál nagyobb arányú foglalkoztatást biztosítanak;

| F. | mivel Európa zenei ágazata rendkívül dinamikus, 1 millió munkahelyet biztosít és 25 milliárd eurós forgalmat bonyolít; mivel azonban továbbra is súlyosan alulfinanszírozott, különösen ha figyelembe vesszük az új online terjesztési modelleket; mivel a Kreatív Európa program számára biztosított 1,46 milliárd euró összegű teljes költségvetésből 2018. júliusig csupán 51 millió eurót fordítottak zenei projektekre, főleg klasszikus zenére; mivel ez nem tükrözi az európai zenei ágazat sokszínűségét, sem pedig gazdasági, társadalmi és kulturális hozzájárulását; |
| --- | --- |

F.

mivel Európa zenei ágazata rendkívül dinamikus, 1 millió munkahelyet biztosít és 25 milliárd eurós forgalmat bonyolít; mivel azonban továbbra is súlyosan alulfinanszírozott, különösen ha figyelembe vesszük az új online terjesztési modelleket; mivel a Kreatív Európa program számára biztosított 1,46 milliárd euró összegű teljes költségvetésből 2018. júliusig csupán 51 millió eurót fordítottak zenei projektekre, főleg klasszikus zenére; mivel ez nem tükrözi az európai zenei ágazat sokszínűségét, sem pedig gazdasági, társadalmi és kulturális hozzájárulását;

| G. | mivel a kultúra fontos szerepet játszik a társadalmi kohézióban és az integrációban, különösen a kisebbségek, a hátrányos helyzetű csoportok, a társadalom peremére szorult közösségek, a migránsok és menekültek kulturális és társadalmi életben való részvétele révén, és mivel a migránsok a „Kreatív Európa” programba történő integrációjára vonatkozó külön felhívás hatékonynak bizonyult, de túl sokan pályáztak, miközben a program nem részesült megfelelő finanszírozásban; |
| --- | --- |

G.

mivel a kultúra fontos szerepet játszik a társadalmi kohézióban és az integrációban, különösen a kisebbségek, a hátrányos helyzetű csoportok, a társadalom peremére szorult közösségek, a migránsok és menekültek kulturális és társadalmi életben való részvétele révén, és mivel a migránsok a „Kreatív Európa” programba történő integrációjára vonatkozó külön felhívás hatékonynak bizonyult, de túl sokan pályáztak, miközben a program nem részesült megfelelő finanszírozásban;

| H. | mivel a művészeknek és a kulturális szakembereknek gyakran bizonytalan és ingatag helyzetekkel kell szembesülniük, elégtelen társadalombiztosítási ellátással rendelkeznek vagy egyáltalán nem rendelkeznek társadalombiztosítással, és jövedelmük kiszámíthatatlan; |
| --- | --- |

H.

mivel a művészeknek és a kulturális szakembereknek gyakran bizonytalan és ingatag helyzetekkel kell szembesülniük, elégtelen társadalombiztosítási ellátással rendelkeznek vagy egyáltalán nem rendelkeznek társadalombiztosítással, és jövedelmük kiszámíthatatlan;

| I. | mivel a kulturális tudatosságot és kifejezőkészséget uniós szinten elismerték az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló felülvizsgált ajánlásban; mivel a művészeteket és a humán tudományokat teljes mértékben be kell vonni az oktatási rendszerekbe, hogy ily módon hozzájáruljanak az együttműködő, kreatív és a fenntarthatóság, az integráció és a polgári kohézió előmozdítása érdekében mozgósított Európa formálásához; |
| --- | --- |

I.

mivel a kulturális tudatosságot és kifejezőkészséget uniós szinten elismerték az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló felülvizsgált ajánlásban; mivel a művészeteket és a humán tudományokat teljes mértékben be kell vonni az oktatási rendszerekbe, hogy ily módon hozzájáruljanak az együttműködő, kreatív és a fenntarthatóság, az integráció és a polgári kohézió előmozdítása érdekében mozgósított Európa formálásához;

| J. | mivel a kulturális hálózatok az emberi kötelékek és a nemzeti határokon átnyúló tartós és békés kapcsolatok és párbeszéd megerősítésének, és ezáltal a nemzetközi kulturális kapcsolatok elősegítésének erőteljes eszközét képezik, amelyek a globális szabályozások és egy európai kulturális térség kialakulásának középpontjában állnak; |
| --- | --- |

J.

mivel a kulturális hálózatok az emberi kötelékek és a nemzeti határokon átnyúló tartós és békés kapcsolatok és párbeszéd megerősítésének, és ezáltal a nemzetközi kulturális kapcsolatok elősegítésének erőteljes eszközét képezik, amelyek a globális szabályozások és egy európai kulturális térség kialakulásának középpontjában állnak;

Általános észrevételek

| 1. | üdvözli az új kulturális programot, és hangsúlyozza, hogy az óriási lehetőséget kínál egy európai szintű, átfogó és koherens, az európai polgárok által az Unión kívül is elismert kulturális politika elfogadására; hangsúlyozza azonban, hogy csak akkor lehet sikeres, ha azt támogatja a Kreatív Európa program költségvetésének jelentős növelése, valamint az egyéb, uniós finanszírozású programokkal való szinergiák és kölcsönhatások kialakítása a kultúra holisztikus, átfogó megközelítésének megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ismételten megerősíti a kultúra, valamint a kulturális és kreatív ágazatok szerepét mint a kohéziós politikával és a társadalmi integrációval kapcsolatos célkitűzések felé való törekvés motorját Unió-szerte, és felszólít arra, hogy vegyék ezt figyelembe a strukturális és kohéziós alapok elosztásakor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | elismeri, hogy a kulturális örökség európai éve (2018) lehetőséget nyújt az uniós kultúra és kulturális örökség egyedülálló erejének, sokszínűségének és belső értékeinek, valamint a társadalmunkban és gazdaságainkban az összetartozás érzésének megteremtésére, a polgárok aktív szerepvállalásának előmozdítására és identitásunk, valamint a szabadság, a sokféleség, az egyenlőség, a szolidaritás és a társadalmi igazságosság alapvető értékeinek meghatározásában játszott szerepének tudatosítására; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli a Bizottságnak a kulturális örökségre vonatkozó cselekvési terv előterjesztésére irányuló szándékát, és hangsúlyozza, hogy középpontba kell helyzeni az európai örökség tárgyi és szellemi vonatkozásait, valamint annak a kortárs művészi és kreatív projektekkel és kifejezéssel való kapcsolódásait; hangsúlyozza továbbá, hogy állandó strukturált párbeszédet kell kialakítani az érdekelt felekkel az ismeretgyűjtés, a kapacitásépítés és az európai kulturális örökségre vonatkozó képviseleti tevékenységek összehangolása érdekében, ily módon megszilárdítva a kulturális örökség európai évének hosszú távú örökségét, támogatandó a cselekvési terv végrehajtását; hangsúlyozza, hogy e strukturált párbeszédnek magában kell foglalnia valamennyi kulturális, kreatív és a kulturális örökséggel kapcsolatos ágazatot; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy nemzeti szinten készítsenek kiegészítő cselekvési terveket, és úgy véli, hogy a cselekvési terv lehetőséget nyújt a kulturális örökség európai évét követő időszakra vonatkozó 10 európai kezdeményezés keretében felvetett valamennyi kérdés kezelésére, valamint a kulturális örökség 2018-as európai éve során megfogalmazott ajánlások előterjesztésére; |
| --- | --- |

4.

| 5. | annak biztosítására kéri a Bizottságot, hogy az előre nem látott, új körülmények miatt szükséges fellépések ne akadályozzák a kultúra terén már elfogadott célkitűzések elérését; emlékeztet arra, hogy az új kezdeményezéseket új forrásokból finanszírozott, új költségvetésből kell finanszírozni, nem pedig a meglévő források újraelosztásával; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre egy a kulturális örökségnek szentelt egységes uniós portált, amely egy helyen gyűjtené össze a kulturális örökséget támogató valamennyi uniós program információit, és a következő három fő szakaszra tagolódna: a kulturális örökséggel kapcsolatos finanszírozási lehetőségek, a kulturális örökség területén bevált gyakorlatok és kiválóság példáit és a vonatkozó hivatkozásokat tartalmazó adatbázis, valamint a kulturális örökséghez kapcsolódó szakpolitikai fejleményeket, intézkedéseket és eseményeket bemutató hírek és linkek; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzák ki a rendszeres adatgyűjtés új megközelítéseit valamennyi kulturális és kreatív ágazat tekintetében, valamint biztosítsák, hogy hatékony statisztikai kódokat és több minőségi mutatót használjanak, áthidalva az egyre kevesebb adattal rendelkező közszektor és a rengeteg információval rendelkező, ezt a piaci részesedés megszerzésére és az ágazat szereplőinek destabilizálására felhasználó digitális szereplők közötti szakadékot; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kéri a Bizottságot, hogy a kulturális sokszínűség és a médiapluralizmus mérésére vezessen be egy uniós eredménytáblát, dolgozzon ki mutatókat és kövesse nyomon európai szinten a művészi kifejezés szabadságát, valamint a kreatív alkotások létrehozása, terjesztése és értékesítése terén megvalósuló sokszínűséget; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli „A zene mozgatja Európát” elnevezésű program elindítását, amely meghatározó első lépést jelent az európai zenei ágazaton belül a kreativitás, a sokszínűség és az innováció ösztönzése, illetve a Kreatív Európa programon belül a zenével kapcsolatos ágazati fellépések terén; kéri a Bizottságot, hogy a zenével kapcsolatos további uniós fellépések kidolgozásakor a művészek és repertoárok Európán belüli és kívüli mobilitására, a forgalmazásra, a kis- és középvállalkozások (kkv-k) finanszírozására, a művészek számára létrehozott digitális platformok átláthatóságára és felelősségvállalására, az adatfolyam-szolgáltatások sokszínűségére, az online információk hozzáférhetőségére és az ágazat feltérképezésére összpontosítson; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli az európai filmek online könyvtárának létrehozását és az első Európai Filmhét elindítását, valamint ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a művészekkel és a kreatív ágazatokkal együttműködésben tegyenek lépéseket az európai filmművészet európai és világszintű előtérbe helyezése érdekében, különösen az európai filmek hozzáférhetőségének javítása és a jogdíjak tárgyát képező uniós filmekhez hozzáférést biztosító európai platformok fejlesztése révén, ugyanakkor tisztességes díjazásban részesítve a művészeket és jogtulajdonosokat és tiszteletben tartva a területiség elvét; hangsúlyozza továbbá a Lux-díj kapcsán az európai filmek népszerűsítése és forgalmazásának megkönnyítése terén szerzett pozitív tapasztalatokat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kéri a Bizottságot, hogy ismerje el az uniós városfejlesztési menetrend fontosságát, és segítse elő a tagállamok és a városok, valamint más érdekelt felek közötti együttműködést a növekedés, az élhetőség és az innováció ösztönzése érdekében Európa városaiban, valamint a társadalmi kihívások azonosítása és sikeres kezelése céljából; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kéri a Bizottságot, hogy vezessen be célzott fellépést a művészeti alkotások mobilitása érdekében, esetleg turnékhoz biztosított támogatás formájában, mivel ez megnövelné a Kreatív Európa program keretében finanszírozott számos projekt életciklusát; |
| --- | --- |

12.

Kulturális és művészeti dimenzió

| 13. | elismeri a szabad kulturális, művészi és kreatív önkifejezés, valamint a kultúrához való lehető legszélesebb körű, többek között célzott intézkedések eredményeként megvalósuló nyilvános hozzáférés önmagában vett értékét; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az európai fesztiválok támogatását, mivel azok lényegesen hozzájárulnak ahhoz, hogy a polgárok közelebb kerüljenek egymáshoz Európa-szerte és azon túl, egyúttal megerősítve a közöttük lévő kapcsolatokat; hangsúlyozza a fesztiválok egyesítő erejét és a társadalomra, az állampolgárságra, a gazdaságra, a kulturális örökségre és a külső fejlődésre kifejtett hatását; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra az év európai kulturális személyisége cím bevezetését, és egy ehhez kapcsolódó esemény megrendezését, amelynek keretében Európa-szerte számos olyan tevékenységre és projektre kerülhetne sor, amelyek tisztelettel adóznának a fenti személy élete és munkássága előtt, és hangsúlyoznák az európai értékek és identitás előmozdítására gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólít arra, hogy használják ki a művészek, a szerzők, valamint a kulturális, kreatív és audiovizuális szakemberek szaktudását az európai kulturális dimenzió fejlesztése, a kultúrák közötti párbeszéd, a kulturális és művészi innováció, a területi kohézió és a társadalmi befogadás létfontosságú támogatására; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a Bizottságot, hogy ismerje el a kultúrát, mint „puha hatalmat”, amely lehetővé teszi polgárai számára, hogy a társadalom felelős vezetői legyenek, akik feladatukat feddhetetlenül, lelkesedéssel és empátiával végzik; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé Európa számára, hogy olyan hellyé váljon, ahol felelősségteljes állampolgárok élnek, akik saját kultúrájukon túlmutató kapcsolatokat építenek ki, megkérdőjelezik a bevett megközelítéseket és ösztönzik az innovációt, valamint fejlesztenek és bevonnak másokat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a kulturális sokszínűséget, a bevándorlók integrációját és az állampolgárság minőségét; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a kulturális szakemberek, az oktatók, az elkötelezett polgárok és üzleti szakemberek közötti együttműködést, hogy az emberek érdeklődését ismét a kultúra felé fordítsák; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy kapjanak támogatást a kulturális hálózatok, mint a kollektív tudás, tapasztalat és emlékezet eszközei, amelyek informális információcserét biztosítanak, ösztönözve a vitát és a kultúra fejlesztését a további mobilitási és együttműködési lehetőségek javítása érdekében, hozzájárulva az integrált európai kulturális térséghez; |
| --- | --- |

21.

Szociális dimenzió

| 22. | üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy a Kreatív Európa programon belül célzott mobilitási fellépést vezessen be, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy ehhez megfelelő költségvetésre és egyszerűsített igazgatási eljárásokra van szükség az olyan akadályok elkerülése érdekében, mint amelyek például a vízumokkal kapcsolatban merülnek fel, különösen a harmadik országok esetében; hangsúlyozza, hogy különleges intézkedésekre van szükség az akadályok és gátak leküzdéséhez, amelyek a művészek túlzott vagy kettős adóztatásához vezetnek; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre egy egységes portált, amely információkat tartalmaz az összes elérhető rezidenciaprogramról és mobilitási lehetőségről; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felkéri a tagállamokat, hogy mérlegeljék a jövedelem és a vagyon adóztatásáról szóló OECD-modellegyezmény 17. cikkének az uniós tagállamok közötti kétoldalú adóegyezményekből való eltávolítását; felhívja a Bizottságot, hogy közbenső megoldásként alakítson ki ágazatspecifikus magatartási kódexet az adóvisszatartásról, amely részletezi a költségek csökkentésére és az eljárások egyszerűsítésére vonatkozó lehetőségeket a bevált gyakorlatok és a rendelkezésre álló kivételek bemutatása révén; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhív a kreatív és művészi dolgozók méltányos díjazáshoz, szerződéses megállapodásokhoz és tisztességes munkakörülményekhez való jogainak biztosítására; rámutat az európai kulturális munkavállalók projektalapú, bizonytalan és atipikus foglalkoztatására; arra kéri a tagállamokat, hogy a szürke területek harmonizáció általi csökkentése, valamint a művészekre és alkotókra vonatkozó szerződéses feltételek európai és uniós szintű javítása érdekében fogadjanak el átfogó intézkedéseket a kollektív képviselet, a szociális biztonság és a közvetlen és közvetett adózás tekintetében; kéri, hogy a biztosítási rendszerek az egész Unióban teljes mértékben vegyék figyelembe az atipikus foglalkoztatási formák sajátosságait; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy a kulturális örökség és a kulturális terek fontos szerepet játszanak a városok megújulásában és a lakosok közötti kohézió előmozdításában; ezért arra ösztönzi a Bizottságot és annak Közös Kutatóközpontját – amelynek munkája értelmet és irányt ad a városok történetének –, hogy fejlessze tovább a Kulturális és Kreatív Városok Figyelőjét, és felkéri a városokat és a településeket annak jobb kihasználására; |
| --- | --- |

26.

| 27. | elismeri, hogy a kulturális szomszédsági projekt tevékenységek hozzáadott értéket biztosítanak azáltal, hogy társadalmi, gazdasági és egészségügyi előnyöket nyújtanak a helyi közösségeknek, különösen az alacsony jövedelmű és marginalizált területeken, például a külterületen és a vidéki területeken; ezért felszólítja a tagállamokat, a városokat és az önkormányzatokat, hogy konkrét intézkedések, például testreszabott területrendezési szabályok, finanszírozási kezdeményezések és elhagyott létesítmények újrafelhasználása révén támogassák ezeket a tevékenységeket; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy a kultúra bizonyítottan hatást gyakorol a társadalmi kohézió ösztönzése, az élettel való elégedettség és jóllét növelése révén, és ezért kulcsfontosságú szerepet játszik a kulturálisan egyre sokszínűbb népesség miatt Európára nehezedő nyomás enyhítésében; hangsúlyozza, hogy a kultúra és a kultúrák közötti párbeszéd szerepet játszhat a migránsok társadalmi szerepvállalásának növelésében és integrációjuk megkönnyítésében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sajnálja, hogy a 2017. évi Eurobarométer felmérés szerint az európaiak 36 % -a az elmúlt évben nem vett részt kulturális tevékenységben; ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg a kultúra, a művészet, az alkotás, az oktatás, az innováció és a művészeti kutatás közötti kapcsolatokat; kéri továbbá, hogy fektessenek be a közönség bevonásába, a közösség bevonásába és a kulturális képességekbe, valamint hogy hajtsák végre a szükséges intézkedéseket a kulturális élethez való hozzáférés és az abban való részvétel garantálása érdekében, különösen a leghátrányosabb helyzetű csoportok számára; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ösztönzi a kulturális ágazat és az oktatás közötti szorosabb szinergiák kialakítását, például a tanórán kívüli tevékenységek vagy a művészek iskolai tevékenységekben való részvételének támogatásával; e tekintetben emlékeztet arra, hogy elegendő állami pénzügyi támogatást kell nyújtani a művészek, vezetők, tanárok, tanulássegítők, szociális munkások és más, ilyen jellegű tevékenységekben részt vevő szakemberek számára; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza a gyermekek szellemi és kulturális fejlődését elősegítő hatékony intézkedések fontosságát; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hatáskörükön belül nyújtsanak megfelelő finanszírozást a gyermekeket célzó, kulturális produkciókra irányuló projektek támogatására; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza a művészetek, a zene és a bölcsészettudományok hozzáadott értékét az iskolai tantervekben, mivel azok hozzájárulnak a kreativitás fokozásához, felkeltik az érdeklődést a kultúra iránt, valamint ösztönzik a kritikai gondolkodást; hangsúlyozza, hogy a digitális környezetben egyre nagyobb szükség van a kulturális és kreatív készségekre, és ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy lépjenek túl a tudományterületek közötti szigorú megosztottságon és a természettudományok, technológia, műszaki tudományok és matematika (STEM) megközelítést váltsák fel STEAM (természettudományok, technológia, műszaki tudományok/környezetvédelem, művészet, gyártás) megközelítéssel mind a formális, mind a nem formális oktatásban, valamint hogy alkalmazzák az egész életen át tartó tanulás elvét a kulturális, kreatív és audiovizuális szakemberek tekintetében; elismeri a zene és a művészetek fontos szerepét az iskolai tantervekben; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra egy az európai kultúrtörténelemről szóló tankönyv kidolgozásának lehetőségét; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy a kultúra fejlődéséhez elengedhetetlen a biztonságos és megfelelő tanulási környezet biztosítása a diákok és a tanárok számára; e tekintetben felszólítja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre jelentős beruházásokat a középületek, különösen az iskolák karbantartása tekintetében, a földrengésbiztonság javítása és az építészeti akadályok felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

33.

| 34. | megjegyzi, hogy a technológiai változás üteme miatt elengedhetetlen egy olyan élethosszig tartó tanulási megközelítés elfogadása, amely hozzáférhető a kulturális szakemberek számára, valamint a kultúra és az oktatás közötti szinergiák erősítésére a formális és a nem formális területeken; |
| --- | --- |

34.

| 35. | elismeri a kreatív központokban, mint közös munkaterületekben rejlő lehetőségeket a kulturális és kreatív ágazatok szakemberei számára; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az ágazatoknak elsősorban a digitális és a vezetői készségek fejlesztése terén van szükségük kapacitásbővítésre, ahelyett, hogy csupán az új digitális innovációra koncentrálnának; |
| --- | --- |

35.

| 36. | megjegyzi, hogy a demokratikus elvek és az olyan európai értékek, mint a véleménynyilvánítás szabadsága, az emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság, a demokrácia és a szolidaritás a fokozódó polarizáció miatt egyre növekvő kihívásokkal néznek szembe mind Európában, mind globális szinten; ezért arra kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki stratégiai megközelítést a kulturális jogok védelme, a művészi kifejezés szabadsága és a médiapluralizmus, valamint a kulturális életben való szabad részvételhez való jog tekintetében, többek között az európai szintű indikátorok és nyomon követési rendszerek fejlesztésének támogatásával; |
| --- | --- |

36.

| 37. | egyetért azzal, hogy a kulturális részvétel és a mindennapi kreativitás nagyban hozzájárul a kultúrák közötti párbeszéd elősegítéséhez és az egészséges társadalmak kialakításához; hangsúlyozza azonban, hogy elegendő játékteret kell biztosítani az uniós finanszírozási eszközökön belül ahhoz, hogy figyelembe vegyék a művészek műveinek belső és egyedi értékét; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rámutat arra, hogy elő kell mozdítani a nők hozzáférését valamennyi művészeti, kulturális és kreatív szakmához, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy számolják fel azokat az akadályokat, amelyek meggátolják a nőket abban, hogy vezetői szerepet töltsenek be a kulturális intézményekben és alapítványokban, akadémiákon és egyetemeken; |
| --- | --- |

38.

Gazdasági dimenzió

| 39. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak szilárd, megbízható és tartós pénzügyi támogatás biztosításával hozzá kell járulniuk a kulturális szervezetek fejlődéséhez; sajnálattal állapítja meg, hogy a kulturális beruházások uniós hozzáadott értéke ellenére a Kreatív Európa a teljes uniós költségvetésnek csupán 0,15 %-át teszi ki, és ennek csak 31 %-át irányozták elő a kultúrára; megjegyzi, hogy a Kreatív Európa program szakpolitikai területei kibővülnek; tudomásul veszi az új többéves pénzügyi keretről szóló javaslatot, és üdvözli a finanszírozás javasolt növelését első lépésként, ugyanakkor kéri, hogy kétszerezék meg az új Kreatív Európa program költségvetését, és tegyék elérhetőbbé a programot a kisebb szervezetek számára; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy a Kreatív Európa népszerűsége, valamint alulfinanszírozottsága és a kapcsolódó adminisztratív eljárások bonyolultsága együttesen csupán 16,2 %-os sikerhányadot eredményezett, továbbá jelentős regionális és földrajzi egyensúlytalanságot a támogatásban részesülő projektek tekintetében; rámutat, hogy ez – az adminisztratív eljárások bonyolultságával együtt – elrettentő tényezőként hat, ami frusztrációt kelt a program és az EU kulturális fellépései tekintetében, és sok kulturális és kreatív ágazatbeli szereplőt eltántorít a pályázat benyújtásától; ezért kéri a kiválasztási folyamat újragondolását a félidős értékelő jelentésben feltárt hiányosságok alapján; |
| --- | --- |

40.

| 41. | fontosnak tartja a Kreatív Európához való hozzáférés megkönnyítését és egyszerűsítését a kis kulturális szereplők, valamint a kkv-k számára; e tekintetben hangsúlyozza az említett szereplők és vállalkozások számára fenntartott programterület bevezetését, különösen azok esetében, amelyek természeti katasztrófák által érintett térségekben működnek; |
| --- | --- |

41.

| 42. | sajnálja, hogy a Bizottság többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslata a kultúrát és a művészeteket nem említi azon szakpolitikai területek többségében, amelyekhez hozzájárulnak, ezért felhívja a Bizottságot, hogy a kulturális és kreatív ágazatbeli szereplőkkel együttműködve dolgozzon ki átfogó és összehangolt stratégiákat a kultúra és a művészetek más szakpolitikai területeken való érvényesítése érdekében, különös tekintettel a finanszírozás kisebb szervezetek számára való hozzáférhetőségére; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kiemeli a kultúra átívelő hatását, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy készítsenek jelentést arról, hogy mennyi forrást különítettek el a kultúrára valamennyi finanszírozási program révén, és biztosítsák, hogy annak összege a következő többéves pénzügyi keret legalább 1 %-ának felejen meg; felkéri az uniós régiókat, hogy a kultúrát, a kulturális örökséget és a kulturális és kreatív ágazatokat prioritásként jelöljék meg a strukturális alapokban, és ösztönözzék a tagállamokat a kulturális dimenzió operatív programjaik stratégiai célkitűzéseibe történő beillesztésére; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy egyablakos portált, amely felhasználóbarát, átfogó, innovatív és hatékony módon feltünteti valamennyi meglévő uniós finanszírozási eszközt, azokhoz egyértelmű pályázati útmutatókat és segítségnyújtást biztosítva; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az uniós finanszírozási eszközökön belül elegendő forrást különítsenek el a művészeti és kreatív projektek önmagban vett értéke alapján; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felhívja a Bizottságot, hogy fordítson különös figyelmet az olyan, a finanszírozás vagy a figyelem hiánya miatt veszélyeztetett kulturális területekre, mint például a költészet; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy minden ágazat tekintetében alkalmazzanak testre szabott megközelítést; emlékeztet arra, hogy a vissza nem térítendő támogatások létfontosságúak, ha a kulturális ökoszisztéma egészét nézzük, megfelelően értékeljük az immateriális javakat és támogatni kívánjuk az innovatív művészeti és kulturális gyakorlatokat; emlékeztet arra, hogy bár a pénzügyi eszközök – többek között a garanciák, a hitelek és a szavatolótőke – megfelelőek a nyereségtermelő projektek esetében, továbbra is a támogatásoknak kell maradniuk a finanszírozás elsődleges forrásainak, különösen a kisebb szervezetek esetében; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a kulturális és kreatív ágazatok pénzügyi garanciaeszközének végrehajtásáról; sajnálatosnak tartja annak korlátozott földrajzi hatókörét, és azt indítványozza, hogy a rendkívül kis szereplők esetén nyújtsanak mikrofinanszírozást, tekintve, hogy a kulturális és kreatív ágazatokat túlnyomórészt kkv-k alkotják, amelyek 95 %-a mikrovállalkozás; fontosnak tartja biztosítani, hogy a bankok jobban értékeljék a szerzői jogokat és az immateriális javakat; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ösztönzi az Európa Kulturális Fővárosa kezdeményezés és a fenntartható kulturális turizmus továbbfejlesztését a kulturális ágazatokkal, közösségekkel és polgárokkal, valamint az UNESCO-val együttműködésben az örökségi helyszínek kijelölése tekintetében, valamint az Európa Tanáccsal együttműködve, a kulturális útvonalak fejlesztése révén; szorgalmazza az uniós régiók kiemelt európai turisztikai célterületekként (EDEN) való népszerűsítését; |
| --- | --- |

49.

Digital4Culture stratégia

| 50. | megjegyzi, hogy a digitális forradalom gyökeresen átformálta a művészet és a kultúra létrehozásának, terjesztésének és élvezetének módját, lehetőségeket teremtve, ugyanakkor óriási kihívások elé állítva a már most is megerőltető munkakörülményeik közt alkotó művészeket és az alkotókat, fenyegetve gazdasági túlélésüket; ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kulturális és kreatív ágazatok tekintetében mozdítsák elő a méltányos díjazást, a tisztességes munkakörülményeket és a jóléti rendszerek korszerűsítését, valamint a művészek jogállásának elismerését; |
| --- | --- |

50.

| 51. | elismeri a digitális technológiák pozitív hozzájárulását a kulturális, művészi, kreatív és audiovizuális tartalmak és szolgáltatások megőrzésének és hozzáférhetővé tételének megkönnyítéséhez és kiszélesítéséhez, például a kiterjesztett és a virtuális valóság vagy az ember-gép interfészek révén, valamint oktatási célú és narratív videojátékok és a Cultural Heritage Cloud (kulturálisörökség-felhő) megalkotása által; e tekintetben felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a szinergiákat ezen a téren, mindenekelőtt a Digitális Európa és az Európai horizont programmal; |
| --- | --- |

51.

| 52. | úgy véli, hogy a szerzői jogok védelme a kulturális és kreatív ágazatok bevételeinek központi elemét jelenti, valamint üdvözli a szerzői jogról szóló irányelvre irányuló új javaslatot és az abban foglalt intézkedéseket, amelyek célja, hogy védjék a hírszolgáltatókat, megszüntessék a kreatív ágazatok és a digitális platformok közötti értékszakadékot, fokozzák az átláthatóságot, valamint nagyobb egyensúlyt teremtsenek a szerzők és az előadóművészek szerződéses jogviszonyai terén, és megóvják a szellemi tulajdont; hangsúlyozza, hogy létfontosságú egy olyan tisztességes digitális piacot létrehozása, ahol az alkotók méltányos díjazásban részesülnek; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy azok a digitális platformok, amelyek aktív szerepet játszanak a szerzői jogi védelem alatt álló tartalom terjesztésében, reklámozásában és monetizálásában, egyértelmű kötelezettséggel bírjanak a jogtulajdonosok engedélyeinek megszerzésére és a művészek, szerzők, lapkiadók, producerek, újságírók és alkotóik munkája digitális felhasználásának tisztességes ellentételezésére; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza az európai kulturális program és a digitális menetrend közötti kapcsolat fenntartásának szükségességét a meglévő szinergiák bővítése érdekében; |
| --- | --- |

54.

| 55. | emlékeztet az adatvédelem és a digitális jártasság és a médiaműveltség előmozdításának fontosságára, különösen a kiskorúak körében, mivel ez a leghatékonyabb megoldás többek között az online manipuláció és a mikro-szintű célcsoport meghatározás kezelésére; |
| --- | --- |

55.

| 56. | hangsúlyozza, hogy a kulturális örökség népszerűsítésének és gyümölcsöztetésének ösztönzése érdekében létfontosságú, hogy a kulturális dolgozók megfelelő szintű digitális készségekkel és kompetenciákkal rendelkezzenek; |
| --- | --- |

56.

Külső dimenzió

| 57. | sajnálja, hogy a kultúra védelme és népszerűsítése nem szerepelt a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend céljai között; hangsúlyozza, hogy a kultúra a fenntartható fejlődés és a kultúrák közötti párbeszéd motorja, valamint hogy a szinergiákat fel lehetne használni, tekintettel a Kreatív Európa szomszédsági és nemzetközi dimenziójára; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tegyen jelentést az Európai Parlamentnek a nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó stratégia végrehajtásáról, és növelje az uniós küldöttségek számára a kultúra népszerűsítésével kapcsolatos kezdeményezésekre és projektekre biztosított erőforrásokat, az Európai Unió nemzeti kulturális intézeteinek hálózatával (EUNIC) is együttműködve; |
| --- | --- |

58.

| 59. | támogatja a Tanácsnak a nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó átfogó megközelítés kidolgozására irányuló kezdeményezését, és kéri, hogy minden uniós küldöttségen belül hozzanak létre kulturális kapcsolattartási pontot, továbbá felhív a tisztviselők megfelelő képzésére, valamint a helyi szereplők, a civil társadalom és a nemzetközi kulturális hálózatok – többek közt az Európai Kultúra Házaival kapcsolatos előkészítő intézkedésbe való – bevonására; ismételten arra kéri a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy kétévente tegyenek jelentést a nemzetközi kulturális kapcsolatok végrehajtásának állapotáról; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  HL C 377. E, 2012.12.7., 142. o.

(2)  HL C 93., 2016.3.9., 95. o.

(3)  HL C 238., 2018.7.6., 28. o.

(4)  HL C 247. E, 2009.10.15., 25. o.

(5)  HL C 125. E, 2008.5.22., 223. o.

(6)  HL C 377. E, 2012.12.7., 135. o.

(7)  HL C 316., 2017.9.22., 88. o.

(8)  HL C 11., 2018.1.12., 16. o.

(9)  HL C 58., 2018.2.15., 57. o.

(10)  HL C 247. E, 2009.10.15., 32. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0262.

(12)  HL C 263., 2018.7.25., 19. o.

(13)  HL L 347., 2013.12.20., 221. o.

(14)  HL C 287., 2007.11.29., 1. o.

(15)  HL C 463., 2014.12.23., 4. o.

(16)  HL C 172., 2015.5.27., 13. o.

---

2018. december 12., szerda

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/39

---

P8_TA(2018)0511

Egységes piaci intézkedéscsomag

Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása az egységes piaci intézkedéscsomagról (2018/2903(RSP))

(2020/C 388/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítése” című, 2015. október 28-i közleményére (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítése” című, 2015. október 28-i közleményére (COM(2015)0550),

| — | tekintettel a Bizottság „Az egységes piac integrációja és a versenyképesség az Európai Unióban és tagállamaiban” című, 2015. október 28-i szolgálati munkadokumentumára (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az egységes piac integrációja és a versenyképesség az Európai Unióban és tagállamaiban” című, 2015. október 28-i szolgálati munkadokumentumára (SWD(2015)0203),

| — | tekintettel a Bizottság „Európai digitális egységes piaci stratégia” című, 2015. május 6-i közleményére (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európai digitális egységes piaci stratégia” című, 2015. május 6-i közleményére (COM(2015)0192),

| — | tekintettel a Bizottság „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – Együtt egy újfajta növekedésért” című, 2011. április 13-i közleményére (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – Együtt egy újfajta növekedésért” című, 2011. április 13-i közleményére (COM(2011)0206),

| — | tekintettel a Bizottság „A második egységes piaci intézkedéscsomag – Együtt egy újfajta növekedésért” című, 2012. október 3-i közleményére (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A második egységes piaci intézkedéscsomag – Együtt egy újfajta növekedésért” című, 2012. október 3-i közleményére (COM(2012)0573),

| — | tekintettel a Mario Monti által az Európai Bizottság elnöke számára készített, „Az egységes piac új stratégiája Európa gazdasága és társadalma szolgálatában” című, 2010. május 9-i jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mario Monti által az Európai Bizottság elnöke számára készített, „Az egységes piac új stratégiája Európa gazdasága és társadalma szolgálatában” című, 2010. május 9-i jelentésre,

| — | tekintettel az egységes piac 2015-ös európai szemeszter keretében történő irányításáról szóló, 2015. március 11-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piac 2015-ös európai szemeszter keretében történő irányításáról szóló, 2015. március 11-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság megbízásából készült, „Az európai szintű cselekvés hiányából fakadó költség az egységes piacon” című, 2014. szeptemberi tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság megbízásából készült, „Az európai szintű cselekvés hiányából fakadó költség az egységes piacon” című, 2014. szeptemberi tanulmányra,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság megbízásából készült, „Stratégia az egységes piac kiteljesítésére: a billió eurós bónusz” című, 2016. januári tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság megbízásából készült, „Stratégia az egységes piac kiteljesítésére: a billió eurós bónusz” című, 2016. januári tanulmányra,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésén alapuló, az egységes piacon létező nem vámjellegű akadályokról szóló, 2016. május 26-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésén alapuló, az egységes piacon létező nem vámjellegű akadályokról szóló, 2016. május 26-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésén alapuló, az egységes piaci stratégiáról szóló, 2016. május 26-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésén alapuló, az egységes piaci stratégiáról szóló, 2016. május 26-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Bizottság „A digitális egységes piaci stratégia végrehajtásának félidős értékelése – Összekapcsolt digitális egységes piac mindenki számára” című, 2017. május 10-i közleményére (COM(2017)0228), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A digitális egységes piaci stratégia végrehajtásának félidős értékelése – Összekapcsolt digitális egységes piac mindenki számára” című, 2017. május 10-i közleményére (COM(2017)0228),

| — | tekintettel a Bizottság „Az egységes piac a változó világban – Páratlan eszköz, amelyhez megújított politikai elkötelezettség szükséges” című, 2018. november 22-i közleményére (COM(2018)0772), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az egységes piac a változó világban – Páratlan eszköz, amelyhez megújított politikai elkötelezettség szükséges” című, 2018. november 22-i közleményére (COM(2018)0772),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az egységes piac volt és marad az európai integráció és az igen versenyképes szociális piacgazdaság szilárd alapja, illetve a növekedés és a munkahelyteremtés motorja; mivel ez a gondolat az Egyesült Királyság Unióból való kilépéséről szóló közelmúltbeli tárgyalások során még hangsúlyosabbá vált; |
| --- | --- |

A.

mivel az egységes piac volt és marad az európai integráció és az igen versenyképes szociális piacgazdaság szilárd alapja, illetve a növekedés és a munkahelyteremtés motorja; mivel ez a gondolat az Egyesült Királyság Unióból való kilépéséről szóló közelmúltbeli tárgyalások során még hangsúlyosabbá vált;

| B. | mivel a világban jelenleg gyors és jelentős változás zajlik, ami az Unió egységes piacára is hatást gyakorol; |
| --- | --- |

B.

mivel a világban jelenleg gyors és jelentős változás zajlik, ami az Unió egységes piacára is hatást gyakorol;

| C. | mivel az egységes piacban rejlő lehetőségek nincsenek teljes mértékben kiaknázva; |
| --- | --- |

C.

mivel az egységes piacban rejlő lehetőségek nincsenek teljes mértékben kiaknázva;

| D. | mivel az egységes piac vizsgálatakor nem lehet kizárólag gazdasági szempontokat figyelembe venni; |
| --- | --- |

D.

mivel az egységes piac vizsgálatakor nem lehet kizárólag gazdasági szempontokat figyelembe venni;

| E. | mivel a Parlament saját kutatása szerint az egységes piac kiteljesítéséből származó várható haszon meghaladhatja az 1 billió EUR-t a teljes GDP-növekedést tekintve Unió egészében, a szolgáltatási ágazatban elért jelentős előnyöket is beleértve; |
| --- | --- |

E.

mivel a Parlament saját kutatása szerint az egységes piac kiteljesítéséből származó várható haszon meghaladhatja az 1 billió EUR-t a teljes GDP-növekedést tekintve Unió egészében, a szolgáltatási ágazatban elért jelentős előnyöket is beleértve;

| F. | mivel stratégiai és átfogó megközelítésre van szükség, és mivel a fennálló kihívásokra adott válaszoknak éppen annyira politikai, mint technikai természetűnek kell lenniük; |
| --- | --- |

F.

mivel stratégiai és átfogó megközelítésre van szükség, és mivel a fennálló kihívásokra adott válaszoknak éppen annyira politikai, mint technikai természetűnek kell lenniük;

| G. | mivel az átültetéssel kapcsolatos közelmúltbeli jelzések nem megnyugtatóak; mivel a változó világban működő egységes piacról szóló bizottsági közlemény szerint a 2017. december és 2018. május közötti átültetési határidejű 16 irányelv átültetési deficitje 2018 júniusában 25 % volt; |
| --- | --- |

G.

mivel az átültetéssel kapcsolatos közelmúltbeli jelzések nem megnyugtatóak; mivel a változó világban működő egységes piacról szóló bizottsági közlemény szerint a 2017. december és 2018. május közötti átültetési határidejű 16 irányelv átültetési deficitje 2018 júniusában 25 % volt;

| 1. | néhány hónappal a 2019-es európai választások előtt és az egységes piac fennállásának 25. évfordulóján üdvözli a változó világban működő egységes piacról szóló bizottsági közlemény általános célkitűzéseit; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a jól működő egységes piac az Európai Unió egyik alapköve, és ezért az egységes piac elmélyítését vissza kell helyezni a politikai napirend élére, mivel az hozzájárul a szabadsághoz, a lehetőségekhez és a jóléthez Európa számára, egyedi jogokat és kötelezettségeket hoz létre az állampolgárok, munkavállalók, fogyasztók, vállalkozók és vállalkozások számára, valamint előnyöket nyújt több mint 500 millió európai és több mint 21 millió kkv számára; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a növekedés, az innováció, a munkahelyteremtés, a fogyasztói választék és az új üzleti modellek tekintetében megvalósítandó, kézzelfogható és gyors eredmények elérése érdekében sürgősen meg kell szüntetni az egységes piacon még meglévő indokolatlan akadályokat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak törekednie kell annak biztosítására, hogy a szolgáltatások szabad mozgása az egységes piacon belül ugyanolyan prioritást kapjon, mint az áruk szabad mozgása; hangsúlyozza, hogy a szolgáltatások szabad mozgása sokkal kevésbé fejlett, mint az áruk szabad mozgása; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy annak ellenére, hogy az egységes piacon felszámolták a vámjellegű akadályokat, még mindig rengeteg különböző indokolatlan nem vámjellegű akadály létezik; hangsúlyozza, hogy az egységes piac megerősítése sürgős intézkedéseket igényel mind uniós, mind tagállami szinten ezen indokolatlan akadályokkal szembeni fellépés érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | úgy véli, hogy az egységes piac nagyobb fokú integrációjához több politikai bátorságra és kötelezettségvállalásra van szükség, mint 25 évvel ezelőtt, és nagyobb erőfeszítésekre a szavak és a tettek közötti szakadék áthidalása, valamint a hiányosságok orvoslása érdekében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meggyőződése, hogy a nagyobb fokú integráció elérése érdekében kulcsfontosságú, hogy valamennyi szereplő számára valamennyi tagállamban egyenlő versenyfeltételek legyenek alkalmazandók; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megjegyzi, hogy ma a kkv-knak csupán 7 %-a kínál online árukat és szolgáltatásokat más tagállamokban lévő fogyasztóknak, és a fogyasztók csupán 15 %-a használja ki ezt a lehetőséget, rámutat továbbá, hogy a digitális egységes piac kiteljesítése révén több mint 415 milliárd EUR nyereség lenne elérhető, és új munkahelyeket lehetne létrehozni ezen a területen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kiemeli, hogy ezek az adatok egyértelműen bizonyítják, hogy sürgősen folytatni kell a munkát annak érdekében, hogy a digitális szféra teljes mértékben hozzáférhető legyen a polgárok és a vállalkozások számára, és hogy javuljon a fogyasztóknak a digitális szférába vetett bizalma; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sürgeti, hogy szüntessék meg a „digitális” egységes piac „offline” egységes piactól való idejétmúlt különválasztását, mivel a digitális megoldások a modern gazdaság nélkülözhetetlen részét képezik, és az általa kínált valamennyi terméknek és szolgáltatásnak, továbbá az egységes piac valamennyi elemének a digitális kor igényeinek is meg kell felelnie; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felkéri a Bizottságot, hogy folytassa a digitális egységes piac kiteljesítésére irányuló munkát, és terjesszen elő ambiciózus javaslatokat a fogyasztók védelmét, a közigazgatási szervek segítését, az európai vállalkozások és kkv-k versenyképességének fokozását, valamint a tisztességes verseny megteremtését célzó, korszerű és hatékony közös szabályok kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy az egységes piac védelme és elmélyítése érdekében alapvető fontosságú a négy szabadság védelme, nevezetesen a személyek, a szolgáltatások, az áruk és a tőke szabad áramlása – fizikailag és online egyaránt –, és hogy valamennyi uniós szereplőnek közösen elfogadott szabályok szerint kell eljárnia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rámutat, hogy az új jogszabályoknak következetesen tükrözniük kell a piaci integrációra való törekvést, az indokolatlan szabályozási és adminisztratív akadályok felszámolásának szükségességét, valamint a jövőbeli kihívásoknak való megfelelés szükségességét; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rámutat arra, hogy egyre nagyobb nyomás nehezedik az egységes piacra az alapjául szolgáló elvekkel ellentétes nemzeti szabályok, különösen az áruk és szolgáltatások szabad mozgását érintő nemzeti szintű szabályok miatt; elismeri, hogy az indokolatlan és aránytalan nemzeti intézkedések, továbbá a nem összehangolt intézkedések veszélyeztethetik az egységes piac egységességét és hatékonyságát; emlékeztet ugyanakkor, hogy bizonyos intézkedések jogszerűek és szükségesek lehetnek a Szerződésekben elismert közérdekű célok megóvásához; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy fontos biztosítani, hogy a szabályok a gyakorlatban is megvalósuljanak: az állampolgárok és a vállalkozások csak akkor élvezhetik az egységes piac számos előnyét, ha a közösen elfogadott szabályok a gyakorlatban is ténylegesen működnek, és előnyösek az állampolgárok és a vállalkozások számára; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sürgeti a Bizottságot, hogy használja ki jobban a meglévő eszközöket azon nemzeti szabályok elleni fellépés érdekében, amelyek nem állnak összhangban az egységes piacra vonatkozó jogszabályokkal; |
| --- | --- |

16.

| 17. | elismeri, hogy az egységes piac irányítási infrastruktúráját jelentős mértékben meg kell erősíteni a hatékony monitoringmechanizmusok biztosítása és az egységes piacra vonatkozó jogszabályok helytelen átültetésének vagy a helytelen végrehajtás és alkalmazás feltárásának érdekében, ezáltal biztosítva szükség esetén a kötelezettségszegési eljárások alkalmazását; |
| --- | --- |

17.

| 18. | határozottan támogatja a Bizottság arra irányuló felhívását, hogy az Európai Tanács szenteljen részletes vitát állam- és kormányfői szinten az egységes piacnak, annak minden vonatkozásában annak érdekében, hogy meghatározza a fellépés közös prioritásait és a megfelelő mechanizmusokat, amelyek lehetővé teszik az egységes piachoz nagyon fontos politikai kötelezettségvállalás megújítását; |
| --- | --- |

18.

| 19. | arra ösztönzi a következő Bizottságot, hogy a 2019–2024 közötti politikai ciklusra tekintettel tervezzen nagyratörő intézkedéseket az egységes piac vonatkozásában; sajnálja, hogy a Bizottság túl későn nyújtott be több jogalkotási javaslatot ahhoz, hogy a társjogalkotók megfelelően dolgozhassanak rajtuk, és elfogadhassák őket a jelenlegi mandátum lejárta előtt; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kéri az Európai Tanácsot, hogy tegyenek új kötelezettségvállalást az egységes piac 2025-ig történő kiteljesítésére, beleértve egy új, a fellépésekre vonatkozó nyilvános ütemterv elkészítését, amint azt az európai vezetők 1985-ben tették; rendkívül aggasztja azonban, hogy több jogalkotási javaslat is megrekedt a Tanácsban, amely nem tudott álláspontot elfogadni velük kapcsolatban; felhívja a Tanácsot, hogy vessen véget ennek a polgáraink és vállalataink számára egyaránt káros helyzetnek; |
| --- | --- |

20.

| 21. | emlékezteti a Bizottságot és a Tanácsot az egységes piaccal kapcsolatos felelősségükre, különösen az uniós polgárok és a vállalkozások tekintetében; |
| --- | --- |

21.

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  HL C 316., 2016.8.30., 98. o.

(2)  HL C 76., 2018.2.28., 105. o.

(3)  HL C 76., 2018.2.28., 112. o.

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/42

---

P8_TA(2018)0512

A terrorizmussal foglalkozó különbizottság megállapításai és ajánlásai

Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása a terrorizmussal foglalkozó különbizottság megállapításairól és ajánlásairól (2018/2044(INI))

(2020/C 388/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a terrorizmussal foglalkozó különbizottság felállításáról, hatásköréről, összetételéről és megbízatásának idejéről szóló, az eljárási szabályzatának 197. cikke értelmében elfogadott 2017. július 6-i határozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a terrorizmussal foglalkozó különbizottság felállításáról, hatásköréről, összetételéről és megbízatásának idejéről szóló, az eljárási szabályzatának 197. cikke értelmében elfogadott 2017. július 6-i határozatára (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a terrorizmussal foglalkozó különbizottság jelentésére (A8-0374/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a terrorizmussal foglalkozó különbizottság jelentésére (A8-0374/2018),

Preambulum

| A. | mivel az Unió az emberi méltóság, a szabadság, az egyenlőség és a szolidaritás, az emberi jogok tiszteletben tartása és az alapvető szabadságok értékein, valamint a demokrácia és a jogállamiság elvein alapszik; mivel a terrorista cselekmények ezen egyetemes értékek és elvek egyik legsúlyosabb megsértését jelentik; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió az emberi méltóság, a szabadság, az egyenlőség és a szolidaritás, az emberi jogok tiszteletben tartása és az alapvető szabadságok értékein, valamint a demokrácia és a jogállamiság elvein alapszik; mivel a terrorista cselekmények ezen egyetemes értékek és elvek egyik legsúlyosabb megsértését jelentik;

| B. | mivel az EU-nak a lehető legtöbbet meg kell tennie a terroristák által fenyegetett polgárai testi és lelki integritásának védelme érdekében; mivel a terrorizmus elleni küzdelemben az áldozatoknak központi helyet kell kapniuk; mivel a társadalmaknak védeniük, elismerniük, támogatniuk és kompenzálniuk kell a terrorizmus áldozatait; mivel az Alapjogi Charta 6. cikke rögzíti mind a szabadsághoz, mind a biztonsághoz való jogot, amelyek kiegészítik egymást; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU-nak a lehető legtöbbet meg kell tennie a terroristák által fenyegetett polgárai testi és lelki integritásának védelme érdekében; mivel a terrorizmus elleni küzdelemben az áldozatoknak központi helyet kell kapniuk; mivel a társadalmaknak védeniük, elismerniük, támogatniuk és kompenzálniuk kell a terrorizmus áldozatait; mivel az Alapjogi Charta 6. cikke rögzíti mind a szabadsághoz, mind a biztonsághoz való jogot, amelyek kiegészítik egymást;

| C. | mivel a terrorfenyegetésre adott válasznak mindig teljes mértékben összhangban kell állnia az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkében elismert elvekkel, és tiszteletben kell tartania az alapvető jogokat és szabadságokat, valamint különösen az Alapjogi Charta által elismert elveket, figyelembe véve a lakosság túlnyomó részét alkotó ártatlan emberekre gyakorolt lehetséges hatást; |
| --- | --- |

C.

mivel a terrorfenyegetésre adott válasznak mindig teljes mértékben összhangban kell állnia az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkében elismert elvekkel, és tiszteletben kell tartania az alapvető jogokat és szabadságokat, valamint különösen az Alapjogi Charta által elismert elveket, figyelembe véve a lakosság túlnyomó részét alkotó ártatlan emberekre gyakorolt lehetséges hatást;

| D. | mivel a terrorizmus minden formája és megnyilvánulása – függetlenül attól, hogy hol és milyen célból kerül rá sor – elítélendő, mivel a nemzetközi békét és biztonságot fenyegető legsúlyosabb fenyegetések közé tartozik; |
| --- | --- |

D.

mivel a terrorizmus minden formája és megnyilvánulása – függetlenül attól, hogy hol és milyen célból kerül rá sor – elítélendő, mivel a nemzetközi békét és biztonságot fenyegető legsúlyosabb fenyegetések közé tartozik;

| E. | mivel az elmúlt években nőtt és jelentősebben kibontakozott a terrorveszély; mivel a terrorista támadások mindannyiunkat súlyosan érintettek, és számos ártatlan ember halálához és megsebesüléséhez vezettek; mivel a terrorizmus határokon átnyúló jellege szükségessé teszi a válaszlépések erőteljes koordinációját és az együttműködést a tagállamok, valamint az illetékes uniós ügynökségek és szervek és releváns harmadik országok között; |
| --- | --- |

E.

mivel az elmúlt években nőtt és jelentősebben kibontakozott a terrorveszély; mivel a terrorista támadások mindannyiunkat súlyosan érintettek, és számos ártatlan ember halálához és megsebesüléséhez vezettek; mivel a terrorizmus határokon átnyúló jellege szükségessé teszi a válaszlépések erőteljes koordinációját és az együttműködést a tagállamok, valamint az illetékes uniós ügynökségek és szervek és releváns harmadik országok között;

Intézményi keret

| F. | mivel az egyik tagállam biztonsága az összes uniós tagállam biztonságát jelenti; mivel a terrorizmus jelentette fenyegetések holisztikus megközelítést igényelnek, amely összekapcsolja a belső és külső biztonságot, valamint a nemzeti és európai szintű koordinációt; mivel az EU és a tagállamok haladást értek el e fenyegetések elleni küzdelemben, de ez az előrelépés sajnálatos módon nem a proaktív intézkedések révén, hanem az események nyomására történt, és nem minden tagállamban azonos szintű az elért előrehaladás; |
| --- | --- |

F.

mivel az egyik tagállam biztonsága az összes uniós tagállam biztonságát jelenti; mivel a terrorizmus jelentette fenyegetések holisztikus megközelítést igényelnek, amely összekapcsolja a belső és külső biztonságot, valamint a nemzeti és európai szintű koordinációt; mivel az EU és a tagállamok haladást értek el e fenyegetések elleni küzdelemben, de ez az előrelépés sajnálatos módon nem a proaktív intézkedések révén, hanem az események nyomására történt, és nem minden tagállamban azonos szintű az elért előrehaladás;

| G. | mivel a nemzetbiztonság az EUSZ 4. cikkének (2) bekezdése és az EUMSZ 73. cikke értelmében a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartozik, míg az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdése és 42. cikke értelmében az Unió és a tagállamok segítik egymást a Szerződésekből fakadó feladatok végrehajtásában; mivel a nemzetbiztonság egyre nagyobb mértékben függ a biztonság tágabb, európai dimenziójától; mivel a nemzetbiztonság fogalmának nincs uniós szintű meghatározása, így tág értelmezési mozgásteret biztosít a tagállamok számára; |
| --- | --- |

G.

mivel a nemzetbiztonság az EUSZ 4. cikkének (2) bekezdése és az EUMSZ 73. cikke értelmében a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartozik, míg az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdése és 42. cikke értelmében az Unió és a tagállamok segítik egymást a Szerződésekből fakadó feladatok végrehajtásában; mivel a nemzetbiztonság egyre nagyobb mértékben függ a biztonság tágabb, európai dimenziójától; mivel a nemzetbiztonság fogalmának nincs uniós szintű meghatározása, így tág értelmezési mozgásteret biztosít a tagállamok számára;

| H. | mivel ugyanakkor az EUMSZ 4. cikkének (2) bekezdésében a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség az Unió és a tagállamok között megosztott hatáskörként jelenik meg; mivel az EU-nak különleges hatásköre van a tagállamok közötti koordináció és együttműködés megkönnyítésére, valamint a tagállami jogszabályok és gyakorlatok tagállamok közötti összehangolása terén; mivel az uniós cselekvésre vonatkozó mandátumot az EUMSZ 67. cikke szolgáltatja, melynek célja „a biztonság magas szintjének biztosítása a bűncselekmények megelőzésére és leküzdésére irányuló intézkedésekkel”; |
| --- | --- |

H.

mivel ugyanakkor az EUMSZ 4. cikkének (2) bekezdésében a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség az Unió és a tagállamok között megosztott hatáskörként jelenik meg; mivel az EU-nak különleges hatásköre van a tagállamok közötti koordináció és együttműködés megkönnyítésére, valamint a tagállami jogszabályok és gyakorlatok tagállamok közötti összehangolása terén; mivel az uniós cselekvésre vonatkozó mandátumot az EUMSZ 67. cikke szolgáltatja, melynek célja „a biztonság magas szintjének biztosítása a bűncselekmények megelőzésére és leküzdésére irányuló intézkedésekkel”;

| I. | mivel az uniós tagállamok és egyes harmadik országok nemzetbiztonsági és hírszerző ügynökségei hatékony együttműködést folytatnak az Antiterrorista Szakértői Csoporton (CTG), egy Unión kívüli informális testületen keresztül, illetve két- és többoldalú módon; mivel a csoport rendelkezik a műveleti hírszerzési adatok cseréjéhez használt platformmal, amely növelte a hírszerzési adatok megosztásának sebességét és minőségét; mivel az EU olyan összetett struktúrát hozott létre, amely részben vagy egészben a terrorizmussal foglalkozik, nevezetesen az Europol Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központja (ECTC) révén, amely a bűnüldözési információcsere és a terrorizmus elleni küzdelem terén folytatott együttműködés központi színtere uniós szinten, valamint az EU Helyzetelemző Központja (INTCEN) révén, amely az EU és a hírszerző és nemzetbiztonsági szolgálatok közötti stratégiai hírszerzési adatok átadásáért felelős szervezet, amelyeken keresztül az Antiterrorista Szakértői Csoport információi eljutnak az európai politikai döntéshozókhoz, és ezt a terrorizmus elleni küzdelem európai koordinátora segíti elő; |
| --- | --- |

I.

mivel az uniós tagállamok és egyes harmadik országok nemzetbiztonsági és hírszerző ügynökségei hatékony együttműködést folytatnak az Antiterrorista Szakértői Csoporton (CTG), egy Unión kívüli informális testületen keresztül, illetve két- és többoldalú módon; mivel a csoport rendelkezik a műveleti hírszerzési adatok cseréjéhez használt platformmal, amely növelte a hírszerzési adatok megosztásának sebességét és minőségét; mivel az EU olyan összetett struktúrát hozott létre, amely részben vagy egészben a terrorizmussal foglalkozik, nevezetesen az Europol Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központja (ECTC) révén, amely a bűnüldözési információcsere és a terrorizmus elleni küzdelem terén folytatott együttműködés központi színtere uniós szinten, valamint az EU Helyzetelemző Központja (INTCEN) révén, amely az EU és a hírszerző és nemzetbiztonsági szolgálatok közötti stratégiai hírszerzési adatok átadásáért felelős szervezet, amelyeken keresztül az Antiterrorista Szakértői Csoport információi eljutnak az európai politikai döntéshozókhoz, és ezt a terrorizmus elleni küzdelem európai koordinátora segíti elő;

| J. | mivel az uniós és a tagállami hatáskörök szétválasztása nem mindig egyértelmű az eltérő jellemzők és a földrajzi előjogok miatt, így hangsúlyozva a két kormányzati szint közötti együttműködés fontosságát; mivel a terrorizmus elleni küzdelem terén működő regionális, nemzeti, uniós és nemzetközi szereplők abból adódó változatos helyzete, hogy egymást átfedő hatáskörökkel és nem megfelelően körülhatárolt megbízatással rendelkeznek, az együttműködésre és információcserére szolgáló formális és informális fórumok sokasága, a hatáskörök megosztása a különböző regionális és nemzeti ügynökségek között, a bűnüldöző hatóságok és a hírszerző szolgálatok között, valamint az EU és a tagállamok között, nehézségeket eredményezhet a terrorfenyegetésre adott válasz összehangolása, hatékonysága és koherenciája tekintetében és alátámasztja azok összetettségét; |
| --- | --- |

J.

mivel az uniós és a tagállami hatáskörök szétválasztása nem mindig egyértelmű az eltérő jellemzők és a földrajzi előjogok miatt, így hangsúlyozva a két kormányzati szint közötti együttműködés fontosságát; mivel a terrorizmus elleni küzdelem terén működő regionális, nemzeti, uniós és nemzetközi szereplők abból adódó változatos helyzete, hogy egymást átfedő hatáskörökkel és nem megfelelően körülhatárolt megbízatással rendelkeznek, az együttműködésre és információcserére szolgáló formális és informális fórumok sokasága, a hatáskörök megosztása a különböző regionális és nemzeti ügynökségek között, a bűnüldöző hatóságok és a hírszerző szolgálatok között, valamint az EU és a tagállamok között, nehézségeket eredményezhet a terrorfenyegetésre adott válasz összehangolása, hatékonysága és koherenciája tekintetében és alátámasztja azok összetettségét;

| K. | mivel a biztonsági unióért felelős biztos a bizottsági szakpolitika kialakításának, végrehajtásának, ellenőrzésének és értékelésének összekapcsolása szempontjából fontos szerepet játszik; mivel a biztonsági unióért felelős biztosi pozíció létrehozása jelzi az EU elkötelezettségét a tagállamok között a belső biztonsággal kapcsolatos kérdésekben folytatott együttműködés ösztönzése és támogatása, valamint a terrorizmus elleni jogszabályok összehangolása és a bűnüldöző és az igazságügyi hatóságok közötti jobb együttműködés iránt, miközben teljes mértékben tiszteletben tartja ezen ügyek jogállását mint a Szerződésekben meghatározott nemzeti hatásköröket; |
| --- | --- |

K.

mivel a biztonsági unióért felelős biztos a bizottsági szakpolitika kialakításának, végrehajtásának, ellenőrzésének és értékelésének összekapcsolása szempontjából fontos szerepet játszik; mivel a biztonsági unióért felelős biztosi pozíció létrehozása jelzi az EU elkötelezettségét a tagállamok között a belső biztonsággal kapcsolatos kérdésekben folytatott együttműködés ösztönzése és támogatása, valamint a terrorizmus elleni jogszabályok összehangolása és a bűnüldöző és az igazságügyi hatóságok közötti jobb együttműködés iránt, miközben teljes mértékben tiszteletben tartja ezen ügyek jogállását mint a Szerződésekben meghatározott nemzeti hatásköröket;

| L. | mivel a terrorizmus elleni küzdelem európai uniós koordinátora fontos szerepet játszik az EU terrorizmus elleni stratégiája végrehajtásának nyomon követésében; mivel a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátora az Európai Tanácstól kapott megbízatásának megfelelően gondoskodik a stratégia unión belüli végrehajtásáról és értékeléséről, koordinálja az unión belüli munkát, valamint fejleszti az EU és a harmadik országok kommunikációját e téren; mivel a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátora értékes tanácsokkal látja el az európai intézményeket, ügynökségeket és tagállamokat, kapcsolatokat ápol velük és segíti a közöttük való koordináció megerősítését; mivel megbízatása és jogállása ennek ellenére nincs megfelelően definiálva; |
| --- | --- |

L.

mivel a terrorizmus elleni küzdelem európai uniós koordinátora fontos szerepet játszik az EU terrorizmus elleni stratégiája végrehajtásának nyomon követésében; mivel a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátora az Európai Tanácstól kapott megbízatásának megfelelően gondoskodik a stratégia unión belüli végrehajtásáról és értékeléséről, koordinálja az unión belüli munkát, valamint fejleszti az EU és a harmadik országok kommunikációját e téren; mivel a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátora értékes tanácsokkal látja el az európai intézményeket, ügynökségeket és tagállamokat, kapcsolatokat ápol velük és segíti a közöttük való koordináció megerősítését; mivel megbízatása és jogállása ennek ellenére nincs megfelelően definiálva;

| M. | mivel 2017. július 6-án a Parlament egy ideiglenes, terrorizmussal foglalkozó különbizottságot (TERR) hozott létre azzal a céllal, hogy ismertesse a Parlament álláspontját a jelenlegi terrorizmus elleni rendszer gyakorlati és jogi hiányosságait illetően, amelyek lehetővé tették az EU területén az utóbbi időben elkövetett terrortámadásokat, valamint hogy javaslatokat tegyen, amelyek segítenek a terrorfenyegetés uniós szintű kezelésében; |
| --- | --- |

M.

mivel 2017. július 6-án a Parlament egy ideiglenes, terrorizmussal foglalkozó különbizottságot (TERR) hozott létre azzal a céllal, hogy ismertesse a Parlament álláspontját a jelenlegi terrorizmus elleni rendszer gyakorlati és jogi hiányosságait illetően, amelyek lehetővé tették az EU területén az utóbbi időben elkövetett terrortámadásokat, valamint hogy javaslatokat tegyen, amelyek segítenek a terrorfenyegetés uniós szintű kezelésében;

| N. | mivel az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelet alapján létrehozandó Európai Ügyészségnek fontos feladata lesz az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása; mivel az új szerv létrehozása és pénzügyi forrásokkal való ellátása nem befolyásolhatja negatívan a meglévő struktúrák – például az Eurojust – azon képességeit, hogy segítik a terrorizmus elleni küzdelem terén a tagállamok által tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

N.

mivel az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelet alapján létrehozandó Európai Ügyészségnek fontos feladata lesz az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása; mivel az új szerv létrehozása és pénzügyi forrásokkal való ellátása nem befolyásolhatja negatívan a meglévő struktúrák – például az Eurojust – azon képességeit, hogy segítik a terrorizmus elleni küzdelem terén a tagállamok által tett erőfeszítéseket;

| O. | mivel a 2001 szeptembere és 2013 nyara között javasolt 88 jogilag kötelező erejű terrorizmusellenes intézkedésnek csak egynegyedén végeztek hatásvizsgálatot, és csak három került nyilvános meghallgatásra (2); mivel ez az arány javult az elmúlt években, és a Bizottság által 2017-ben és 2018-ban előterjesztett legújabb kezdeményezéseket már a szükséges indokolások kísérték; mivel a 2015-ben elfogadott minőségi jogalkotási program révén a Bizottság az érdekeltekkel folytatott konzultációs politikáját is megerősítette; mivel a terrorizmus elleni intézkedések hatékonyabbá és koherensebbé válhatnak, ha konzultálnak a megfelelő érdekelt felekkel, és hatásvizsgálatokat végeznek; |
| --- | --- |

O.

mivel a 2001 szeptembere és 2013 nyara között javasolt 88 jogilag kötelező erejű terrorizmusellenes intézkedésnek csak egynegyedén végeztek hatásvizsgálatot, és csak három került nyilvános meghallgatásra (2); mivel ez az arány javult az elmúlt években, és a Bizottság által 2017-ben és 2018-ban előterjesztett legújabb kezdeményezéseket már a szükséges indokolások kísérték; mivel a 2015-ben elfogadott minőségi jogalkotási program révén a Bizottság az érdekeltekkel folytatott konzultációs politikáját is megerősítette; mivel a terrorizmus elleni intézkedések hatékonyabbá és koherensebbé válhatnak, ha konzultálnak a megfelelő érdekelt felekkel, és hatásvizsgálatokat végeznek;

| P. | mivel az EU biztonságpolitikájának Bizottság általi átfogó értékelése a hiányos végrehajtást a biztonsági unió egyik kihívásaként említette; |
| --- | --- |

P.

mivel az EU biztonságpolitikájának Bizottság általi átfogó értékelése a hiányos végrehajtást a biztonsági unió egyik kihívásaként említette;

| Q. | mivel a terrorizmus elleni intézkedések értékelése alapvető fontosságú azok hatékonyságának, relevanciájának, következetességének és az alapvető jogok tiszteletben tartásának felméréséhez, valamint annak a meghatározásához, hogy szükség van-e további intézkedésekre a hiányosságok kezeléséhez; mivel különbség van a végrehajtás mértékének ellenőrzése és a végrehajtott intézkedések tényleges hatékonysága között; mivel 2001 és 2016 között 17 végrehajtás-ellenőrzési és értékelő jelentés, 10 terrorizmus elleni stratégia és 55 jogalkotási és nem kötelező erejű intézkedés készült; mivel alapvető fontosságú, hogy a tagállamok gyorsan hajtsák végre az európai jogszabályokat a biztonság terén az EU terrorizmus elleni intézkedései esetleges hiányosságainak elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

Q.

mivel a terrorizmus elleni intézkedések értékelése alapvető fontosságú azok hatékonyságának, relevanciájának, következetességének és az alapvető jogok tiszteletben tartásának felméréséhez, valamint annak a meghatározásához, hogy szükség van-e további intézkedésekre a hiányosságok kezeléséhez; mivel különbség van a végrehajtás mértékének ellenőrzése és a végrehajtott intézkedések tényleges hatékonysága között; mivel 2001 és 2016 között 17 végrehajtás-ellenőrzési és értékelő jelentés, 10 terrorizmus elleni stratégia és 55 jogalkotási és nem kötelező erejű intézkedés készült; mivel alapvető fontosságú, hogy a tagállamok gyorsan hajtsák végre az európai jogszabályokat a biztonság terén az EU terrorizmus elleni intézkedései esetleges hiányosságainak elkerülése érdekében;

Terrorfenyegetés

| R. | mivel az elmúlt években az uniós tagállamok súlyos terrortámadásokat szenvedtek el; mivel a legsúlyosabb támadásokat dzsihádista csoportok, mint például az ISIS vagy az al-Kaida követték el vagy szervezték meg; mivel ezeket a terrorista csoportokat (3) és tevékenységeiket egyes országok néha elősegítik; mivel továbbra is aggodalomra ad okot a szélsőjobboldali, szélsőbaloldali és etnikai-nacionalista szeparatista erőszakos szélsőségesség, amelynek célja az EU demokratikus értékeinek és a jogállamiság elve szerint kormányzott rendszerének megdöntése az erőszak törvénytelen alkalmazása révén; |
| --- | --- |

R.

mivel az elmúlt években az uniós tagállamok súlyos terrortámadásokat szenvedtek el; mivel a legsúlyosabb támadásokat dzsihádista csoportok, mint például az ISIS vagy az al-Kaida követték el vagy szervezték meg; mivel ezeket a terrorista csoportokat (3) és tevékenységeiket egyes országok néha elősegítik; mivel továbbra is aggodalomra ad okot a szélsőjobboldali, szélsőbaloldali és etnikai-nacionalista szeparatista erőszakos szélsőségesség, amelynek célja az EU demokratikus értékeinek és a jogállamiság elve szerint kormányzott rendszerének megdöntése az erőszak törvénytelen alkalmazása révén;

| S. | mivel a tagállamoknak egyre nagyobb veszélyt jelentő szélsőjobboldali, erőszakos szélsőségességgel és újfasiszta és neonáci erőszakkal kell szembenézniük, amely a politikai ellenfeleket, a menekülteket és a bevándorlókat, az etnikai és vallási kisebbségeket, az LMBTQI-személyeket, az emberijog-védőket, az aktivistákat és a bűnüldöző szervek tagjait célozza; |
| --- | --- |

S.

mivel a tagállamoknak egyre nagyobb veszélyt jelentő szélsőjobboldali, erőszakos szélsőségességgel és újfasiszta és neonáci erőszakkal kell szembenézniük, amely a politikai ellenfeleket, a menekülteket és a bevándorlókat, az etnikai és vallási kisebbségeket, az LMBTQI-személyeket, az emberijog-védőket, az aktivistákat és a bűnüldöző szervek tagjait célozza;

| T. | mivel, míg az EU területén 2017-ben végrehajtott terrortámadások nagyobb része (205-ből 137) szeparatista támadásnak minősült, a terrorizmus EU-beli helyzetéről és annak változásáról szóló 2018. évi Europol jelentés egyértelműen megállapítja, hogy a különböző kategóriákba sorolt bejelentett terrorcselekmények közül egyik sem járt annyi halálos áldozattal és gyakorolt akkora hatást a társadalom egészére, mint a dzsihádista terroristák által elkövetett támadások; mivel a terrorizmus megtorlásának növekvő kockázata komoly aggodalomra ad okot, amelyet nem szabad alábecsülni; |
| --- | --- |

T.

mivel, míg az EU területén 2017-ben végrehajtott terrortámadások nagyobb része (205-ből 137) szeparatista támadásnak minősült, a terrorizmus EU-beli helyzetéről és annak változásáról szóló 2018. évi Europol jelentés egyértelműen megállapítja, hogy a különböző kategóriákba sorolt bejelentett terrorcselekmények közül egyik sem járt annyi halálos áldozattal és gyakorolt akkora hatást a társadalom egészére, mint a dzsihádista terroristák által elkövetett támadások; mivel a terrorizmus megtorlásának növekvő kockázata komoly aggodalomra ad okot, amelyet nem szabad alábecsülni;

| U. | mivel amíg a terrortámadás olyan cselekménynek minősül, amelyet „a polgári lakosság elleni átfogó vagy módszeres támadás részeként követnek el”, addig a terroristák által elkövetett gyilkosságokra a Nemzetközi Büntetőbíróság Rómában, 1998. július 17-én elfogadott Statútumának 7. cikkében foglaltak vonatkoznak; |
| --- | --- |

U.

mivel amíg a terrortámadás olyan cselekménynek minősül, amelyet „a polgári lakosság elleni átfogó vagy módszeres támadás részeként követnek el”, addig a terroristák által elkövetett gyilkosságokra a Nemzetközi Büntetőbíróság Rómában, 1998. július 17-én elfogadott Statútumának 7. cikkében foglaltak vonatkoznak;

| V. | mivel a Közel-Keleten és Észak-Afrikában bekövetkezett fejlemények és instabilitás lehetővé tette az ISIS és más terrorista csoportok számára, hogy az Unióval határos országokban megvessék lábukat, és hogy soha nem látott mértékben toborozzanak harcosokat az Unió országaiból; mivel ennek eredményeként a belső és külső biztonság közötti kapcsolat egyre hangsúlyosabb lett; |
| --- | --- |

V.

mivel a Közel-Keleten és Észak-Afrikában bekövetkezett fejlemények és instabilitás lehetővé tette az ISIS és más terrorista csoportok számára, hogy az Unióval határos országokban megvessék lábukat, és hogy soha nem látott mértékben toborozzanak harcosokat az Unió országaiból; mivel ennek eredményeként a belső és külső biztonság közötti kapcsolat egyre hangsúlyosabb lett;

| W. | mivel több ezer európai születésű vagy európai lakóhellyel rendelkező állampolgár csatlakozott az ISIS-hoz a szíriai és iraki terrorista tevékenységekben, de az ISIS katonai összeomlása óta a stratégia megváltozott és csökkent a terrorista céllal ezen országokba utazó személyek száma, valamint azoké a terrorista dzsihadistáké és „alvó sejteké” az EU területén, akiket arra buzdítottak, hogy hazájukban vagy származási országukban támadásokat kövessenek el; |
| --- | --- |

W.

mivel több ezer európai születésű vagy európai lakóhellyel rendelkező állampolgár csatlakozott az ISIS-hoz a szíriai és iraki terrorista tevékenységekben, de az ISIS katonai összeomlása óta a stratégia megváltozott és csökkent a terrorista céllal ezen országokba utazó személyek száma, valamint azoké a terrorista dzsihadistáké és „alvó sejteké” az EU területén, akiket arra buzdítottak, hogy hazájukban vagy származási országukban támadásokat kövessenek el;

| X. | mivel a közelmúltbeli támadások megmutatták, hogy továbbra is a tűzfegyverek és robbanóanyagok a terrorista csoportok által használt hagyományos módszerek; mivel azonban a magánszemélyek egyre nagyobb mértékben élnek más olyan fegyverekkel és módszerekkel, amelyek sokkal kevésbé fejlettek, és nehezebben észlelhetők, aminek célja, hogy a polgári lakosság körében a lehető legtöbb véletlenszerű áldozatot követeljék; |
| --- | --- |

X.

mivel a közelmúltbeli támadások megmutatták, hogy továbbra is a tűzfegyverek és robbanóanyagok a terrorista csoportok által használt hagyományos módszerek; mivel azonban a magánszemélyek egyre nagyobb mértékben élnek más olyan fegyverekkel és módszerekkel, amelyek sokkal kevésbé fejlettek, és nehezebben észlelhetők, aminek célja, hogy a polgári lakosság körében a lehető legtöbb véletlenszerű áldozatot követeljék;

| Y. | mivel a külföldi terrorista harcosok és családjaik visszatérése különleges kihívásokat jelent a biztonság és a radikalizálódás szempontjából, különösen a gyermekeké, akik sajátos problémákat jelentenek, mivel áldozatként védelmére szorulnak, ugyanakkor potenciális elkövetők is lehetnek; |
| --- | --- |

Y.

mivel a külföldi terrorista harcosok és családjaik visszatérése különleges kihívásokat jelent a biztonság és a radikalizálódás szempontjából, különösen a gyermekeké, akik sajátos problémákat jelentenek, mivel áldozatként védelmére szorulnak, ugyanakkor potenciális elkövetők is lehetnek;

| Z. | mivel e hazatelepülők egy része gyakran hosszan tartó ideológiai tanításban részesült és katonai kiképzést kapott a fegyverek és robbanóanyagok használatáról, valamint különböző rejtőzködési, támadási és harci taktikákról, és egyes esetekben más terroristákkal, esetleg korábbi külföldi harcosokkal kapcsolatokat alakított ki, akikkel transznacionális hálózatokat alkotnak (4); |
| --- | --- |

Z.

mivel e hazatelepülők egy része gyakran hosszan tartó ideológiai tanításban részesült és katonai kiképzést kapott a fegyverek és robbanóanyagok használatáról, valamint különböző rejtőzködési, támadási és harci taktikákról, és egyes esetekben más terroristákkal, esetleg korábbi külföldi harcosokkal kapcsolatokat alakított ki, akikkel transznacionális hálózatokat alkotnak (4);

| AA. | mivel az EU-ban elkövetett terrortámadások elkövetői között nagyon gyakran uniós polgárok, gyakran második vagy harmadik generációs migránsok is vannak, akik az általuk megtámadott tagállamokban nőttek fel, továbbá olyan külföldiek, akik néhány esetben jelentős ideig éltek a célpontul választott tagállamban; |
| --- | --- |

AA.

mivel az EU-ban elkövetett terrortámadások elkövetői között nagyon gyakran uniós polgárok, gyakran második vagy harmadik generációs migránsok is vannak, akik az általuk megtámadott tagállamokban nőttek fel, továbbá olyan külföldiek, akik néhány esetben jelentős ideig éltek a célpontul választott tagállamban;

| AB. | mivel nyitott társadalmaink és nyitott határaink sebezhetőek, amivel a terrorista csoportok visszaélnek; mivel néhány terrorista a migránsok és menedékkérők útjait az európai országokba való bejutásra használja, és kiaknázza az Európára jellemző szabad mozgás lehetőségét; |
| --- | --- |

AB.

mivel nyitott társadalmaink és nyitott határaink sebezhetőek, amivel a terrorista csoportok visszaélnek; mivel néhány terrorista a migránsok és menedékkérők útjait az európai országokba való bejutásra használja, és kiaknázza az Európára jellemző szabad mozgás lehetőségét;

| AC. | mivel vannak dokumentált esetek (5), amelyekben az ISIS terroristái által szíriai vagy iraki területen elkövetett súlyos bűncselekmények áldozatai – miközben biztonságban hitték magukat – újra találkoztak kínzóikkal az EU területén, ahol mindannyian védelmet kértek; |
| --- | --- |

AC.

mivel vannak dokumentált esetek (5), amelyekben az ISIS terroristái által szíriai vagy iraki területen elkövetett súlyos bűncselekmények áldozatai – miközben biztonságban hitték magukat – újra találkoztak kínzóikkal az EU területén, ahol mindannyian védelmet kértek;

| AD. | mivel az illegális migránsok és menekültek áramlása kihívást jelent az európai társadalmakba való beilleszkedésük szempontjából, és megköveteli a társadalmi és kulturális integrációra irányuló megerősített és célzott beruházásokat; |
| --- | --- |

AD.

mivel az illegális migránsok és menekültek áramlása kihívást jelent az európai társadalmakba való beilleszkedésük szempontjából, és megköveteli a társadalmi és kulturális integrációra irányuló megerősített és célzott beruházásokat;

| AE. | mivel a terrorizmus új formái – például kiberterrorizmus és tömegpusztító fegyverek alkalmazása – támadásra használhatók fel, esetenként olyan új műszaki berendezésekkel összefüggésben, mint például a drónok; mivel egy erősen mérgező biológiai anyag, a ricin alkalmazása egy meghiúsult támadásban precedenst teremtett; mivel vannak olyan esetek, amikor a terrorista csoportok vegyi, biológiai, radiológiai vagy nukleáris (CBRN) anyagokat használtak vagy tervezték azok használatát, és a közösségi médián keresztül megosztották a támadások és célok lehetséges taktikáit és módszereit; |
| --- | --- |

AE.

mivel a terrorizmus új formái – például kiberterrorizmus és tömegpusztító fegyverek alkalmazása – támadásra használhatók fel, esetenként olyan új műszaki berendezésekkel összefüggésben, mint például a drónok; mivel egy erősen mérgező biológiai anyag, a ricin alkalmazása egy meghiúsult támadásban precedenst teremtett; mivel vannak olyan esetek, amikor a terrorista csoportok vegyi, biológiai, radiológiai vagy nukleáris (CBRN) anyagokat használtak vagy tervezték azok használatát, és a közösségi médián keresztül megosztották a támadások és célok lehetséges taktikáit és módszereit;

| AF. | mivel a tagállamok eltérő stratégiákat alkalmaznak a hibrid és vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris vonatkozású fenyegetésekre történő reagálásra, és ezáltal különböző a felkészültségi szintjük; |
| --- | --- |

AF.

mivel a tagállamok eltérő stratégiákat alkalmaznak a hibrid és vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris vonatkozású fenyegetésekre történő reagálásra, és ezáltal különböző a felkészültségi szintjük;

| AG. | mivel az Európai Tanács 2018. június 28-án üdvözölte a hibrid és vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris vonatkozású veszélyekkel szembeni európai ellenálló képességgel kapcsolatos közös közleményt, amely azon területek azonosítására irányult, ahol fokozni kell a fellépéseket annak érdekében, hogy tovább mélyítsék és megerősítsék az EU alapvető fontosságú hozzájárulását e fenyegetések kezelésében, és amely felszólította a tagállamokat és a Bizottságot, hogy sürgősen működjenek együtt a CBRN-cselekvési terv teljes körű végrehajtásában; |
| --- | --- |

AG.

mivel az Európai Tanács 2018. június 28-án üdvözölte a hibrid és vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris vonatkozású veszélyekkel szembeni európai ellenálló képességgel kapcsolatos közös közleményt, amely azon területek azonosítására irányult, ahol fokozni kell a fellépéseket annak érdekében, hogy tovább mélyítsék és megerősítsék az EU alapvető fontosságú hozzájárulását e fenyegetések kezelésében, és amely felszólította a tagállamokat és a Bizottságot, hogy sürgősen működjenek együtt a CBRN-cselekvési terv teljes körű végrehajtásában;

| AH. | mivel óvatosságra van szükség a bal- és jobboldali agitátorok által kihasznált politikai diskurzusokon a terrorfenyegetésre való hivatkozás tekintetében a társadalmak közötti polarizáció, illetve a demokrácia, a társadalmi kohézió és az emberi jogok aláásásának elkerülése érdekében, amivel a terrorista szervezetek kezeire játszanak és az ő céljukat szolgálják; |
| --- | --- |

AH.

mivel óvatosságra van szükség a bal- és jobboldali agitátorok által kihasznált politikai diskurzusokon a terrorfenyegetésre való hivatkozás tekintetében a társadalmak közötti polarizáció, illetve a demokrácia, a társadalmi kohézió és az emberi jogok aláásásának elkerülése érdekében, amivel a terrorista szervezetek kezeire játszanak és az ő céljukat szolgálják;

| AI. | mivel a 2015. áprilisi európai biztonsági stratégia hangsúlyozta a terrorizmus és a szervezett bűnözés közötti kapcsolat kezelésének szükségességét, kiemelve, hogy a szervezett bűnözés különböző csatornákon keresztül támogatja a terrorizmust, többek között fegyverekkel történő ellátással, kábítószer-csempészet révén történő finanszírozással, valamint a pénzügyi piacokra történő beszivárgással; |
| --- | --- |

AI.

mivel a 2015. áprilisi európai biztonsági stratégia hangsúlyozta a terrorizmus és a szervezett bűnözés közötti kapcsolat kezelésének szükségességét, kiemelve, hogy a szervezett bűnözés különböző csatornákon keresztül támogatja a terrorizmust, többek között fegyverekkel történő ellátással, kábítószer-csempészet révén történő finanszírozással, valamint a pénzügyi piacokra történő beszivárgással;

| AJ. | mivel a nagy méretű nemzetközi terrorista szervezetek, mint az ISIS és az al-Kaida pénzügyileg önfenntartóak, és mivel többek között az áruk, a fegyverek, a nyersanyagok, az üzemanyagok, a kábítószerek, a cigaretta és a kulturális tárgyak illegális kereskedelme, valamint az emberkereskedelem, a rabszolgaság, a gyermekek kizsákmányolása, a védelmi pénz szedése és a zsarolás bizonyítottan azok a módszerek, amelyekkel a terrorista csoportok finanszírozásra tesznek szert; mivel a szervezett bűnözés és a terrorista csoportok közötti kapcsolat komoly biztonsági fenyegetést jelent; mivel ezek a források lehetővé tehetik jövőbeli bűnözői tevékenységeik folyamatos finanszírozását; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a nagy méretű nemzetközi terrorista szervezetek, mint az ISIS és az al-Kaida pénzügyileg önfenntartóak, és mivel többek között az áruk, a fegyverek, a nyersanyagok, az üzemanyagok, a kábítószerek, a cigaretta és a kulturális tárgyak illegális kereskedelme, valamint az emberkereskedelem, a rabszolgaság, a gyermekek kizsákmányolása, a védelmi pénz szedése és a zsarolás bizonyítottan azok a módszerek, amelyekkel a terrorista csoportok finanszírozásra tesznek szert; mivel a szervezett bűnözés és a terrorista csoportok közötti kapcsolat komoly biztonsági fenyegetést jelent; mivel ezek a források lehetővé tehetik jövőbeli bűnözői tevékenységeik folyamatos finanszírozását;

| AK. | mivel jelentős kockázatokat gerjesztenek a terrorista szervezetek és a szervezett bűnözői csoportok közötti interakciók, amelyek képesek tömeges haláleseteket okozni az EU-tagállamok polgári lakossága körében, és egyúttal biztosítják az ezeket lehetővé tévő logisztikai kapacitást is; mivel a bűnüldözési és hírszerzési jelentések és elemzések szintje alacsony a szervezett bűnözés és a terrorizmus közötti kapcsolat tekintetében; mivel a szervezett bűnözésre összpontosító nyomozói és igazságszolgáltatási kapacitások sok tagállamban és uniós szinten gyakran hiányoznak; |
| --- | --- |

AK.

mivel jelentős kockázatokat gerjesztenek a terrorista szervezetek és a szervezett bűnözői csoportok közötti interakciók, amelyek képesek tömeges haláleseteket okozni az EU-tagállamok polgári lakossága körében, és egyúttal biztosítják az ezeket lehetővé tévő logisztikai kapacitást is; mivel a bűnüldözési és hírszerzési jelentések és elemzések szintje alacsony a szervezett bűnözés és a terrorizmus közötti kapcsolat tekintetében; mivel a szervezett bűnözésre összpontosító nyomozói és igazságszolgáltatási kapacitások sok tagállamban és uniós szinten gyakran hiányoznak;

| AL. | mivel a terrorizmus célja a demokráciák gyengítése és legyőzése; mivel a politikusok és a kormányok kulcsfontosságú szereplők a széles körű konszenzus és a társadalmi rugalmasság elérése érdekében, hogy hatékonyan megvédjék demokratikus rendszereinket; |
| --- | --- |

AL.

mivel a terrorizmus célja a demokráciák gyengítése és legyőzése; mivel a politikusok és a kormányok kulcsfontosságú szereplők a széles körű konszenzus és a társadalmi rugalmasság elérése érdekében, hogy hatékonyan megvédjék demokratikus rendszereinket;

Az erőszakos szélsőségességhez vezető radikalizálódás megelőzése és leküzdése

| AM. | mivel a radikalizálódással foglalkozó uniós információs hálózat (RAN hálózat) kiválósági központja fontos platformot kínál a gyakorlati szakemberek és a bűnüldöző hatóságok bevált gyakorlatainak cseréjéhez, és hozzájárul a radikalizálódás megelőzése és az ellene folytatott küzdelem terén összegyűlt fontos ismeretek összegyűjtéséhez (6); |
| --- | --- |

AM.

mivel a radikalizálódással foglalkozó uniós információs hálózat (RAN hálózat) kiválósági központja fontos platformot kínál a gyakorlati szakemberek és a bűnüldöző hatóságok bevált gyakorlatainak cseréjéhez, és hozzájárul a radikalizálódás megelőzése és az ellene folytatott küzdelem terén összegyűlt fontos ismeretek összegyűjtéséhez (6);

| AN. | mivel az egyes tagállamok helyzete különbözik és az újonnan felülvizsgált radikalizálódás elleni európai stratégia támogathatja a nemzeti stratégiákat, amelyek a nemzeti és helyi szintű programok általános kereteinek biztosítása szempontjából fontosak; mivel e stratégiáknak koherensnek és hatékonynak kell lenniük, és elegendő finanszírozást kell biztosítaniuk a helyi hatóságok és a civil társadalmi érdekelt felek számára ahhoz, hogy ezeket a programokat végre tudják hajtani; |
| --- | --- |

AN.

mivel az egyes tagállamok helyzete különbözik és az újonnan felülvizsgált radikalizálódás elleni európai stratégia támogathatja a nemzeti stratégiákat, amelyek a nemzeti és helyi szintű programok általános kereteinek biztosítása szempontjából fontosak; mivel e stratégiáknak koherensnek és hatékonynak kell lenniük, és elegendő finanszírozást kell biztosítaniuk a helyi hatóságok és a civil társadalmi érdekelt felek számára ahhoz, hogy ezeket a programokat végre tudják hajtani;

| AO. | mivel lehetetlen csak egy utat azonosítani a radikalizálódáshoz; mivel például a társadalmi kohézió, a politikai helyzet, a gazdasági feltételek, a vallási és ideológiai eszmék, a személyes traumák és a pszichológiai sebezhetőségek, valamint a környezet és a hálózatok számtalan tényezőt és kiváltó okot jelenthetnek; mivel a nemi dimenziót a közelmúltig alábecsülték, és félreértés van a nők szerepét illetően; mivel a nők nem mindig passzív alanyok, hanem mozgósítóként, toborzóként, pénzgyűjtőként és terrorista cselekmények elkövetőjeként is fellépnek; |
| --- | --- |

AO.

mivel lehetetlen csak egy utat azonosítani a radikalizálódáshoz; mivel például a társadalmi kohézió, a politikai helyzet, a gazdasági feltételek, a vallási és ideológiai eszmék, a személyes traumák és a pszichológiai sebezhetőségek, valamint a környezet és a hálózatok számtalan tényezőt és kiváltó okot jelenthetnek; mivel a nemi dimenziót a közelmúltig alábecsülték, és félreértés van a nők szerepét illetően; mivel a nők nem mindig passzív alanyok, hanem mozgósítóként, toborzóként, pénzgyűjtőként és terrorista cselekmények elkövetőjeként is fellépnek;

| AP. | mivel az európai városokban néhány alacsony jövedelmű kerület tömeges munkanélküliséggel és a jogállamiság szisztematikus ledöntésével néz szembe, ami táptalajt teremt a vallási szélsőségességhez és a terrorizmushoz; mivel a társadalmi befogadás előmozdítása és a demokratikus értékek aktív előmozdítása, amelyet minden polgárnak tiszteletben kell tartania, segíthet a marginalizálódás érzésének csökkentésében és a radikalizálódás kockázatának enyhítésében; mivel a radikalizálódás és az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelemhez szoros és összehangolt együttműködésre van szükség valamennyi érintett szereplő között a kormányzás valamennyi szintjén (helyi, regionális és nemzeti), valamint a civil társadalom és a magánszektor között is; |
| --- | --- |

AP.

mivel az európai városokban néhány alacsony jövedelmű kerület tömeges munkanélküliséggel és a jogállamiság szisztematikus ledöntésével néz szembe, ami táptalajt teremt a vallási szélsőségességhez és a terrorizmushoz; mivel a társadalmi befogadás előmozdítása és a demokratikus értékek aktív előmozdítása, amelyet minden polgárnak tiszteletben kell tartania, segíthet a marginalizálódás érzésének csökkentésében és a radikalizálódás kockázatának enyhítésében; mivel a radikalizálódás és az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelemhez szoros és összehangolt együttműködésre van szükség valamennyi érintett szereplő között a kormányzás valamennyi szintjén (helyi, regionális és nemzeti), valamint a civil társadalom és a magánszektor között is;

| AQ. | mivel a szakértők felhívják a figyelmet a többszereplős megközelítés kínálta pozitív tapasztalatra, amely olyan infrastruktúrák létrehozására összpontosít, amelyek figyelembe veszik a radikalizálódáshoz vezető különböző útvonalakat és a kockázatnak kitett népességet, és amelyek a korai szakaszban biztosítják a különböző hatóságok és szervezetek többszintű támogatását a radikalizálódásnak kiszolgáltatottak és családjaik számára, és amely hangsúlyozza a rendőrség támogató szerepét, ezáltal erősítve a kapcsolatot; |
| --- | --- |

AQ.

mivel a szakértők felhívják a figyelmet a többszereplős megközelítés kínálta pozitív tapasztalatra, amely olyan infrastruktúrák létrehozására összpontosít, amelyek figyelembe veszik a radikalizálódáshoz vezető különböző útvonalakat és a kockázatnak kitett népességet, és amelyek a korai szakaszban biztosítják a különböző hatóságok és szervezetek többszintű támogatását a radikalizálódásnak kiszolgáltatottak és családjaik számára, és amely hangsúlyozza a rendőrség támogató szerepét, ezáltal erősítve a kapcsolatot;

| AR. | tekintettel a helyi rendőrség pozitív szerepére a kiszolgáltatott személyek jobb megértése és a kölcsönös tiszteleten alapuló bizalmi kapcsolat fenntartása érdekében a radikalizálódási jelenségek kezdeti szakaszában való fellépés és az állam és intézményei felé irányuló bizalmatlanság érzéseinek megelőzése végett; |
| --- | --- |

AR.

tekintettel a helyi rendőrség pozitív szerepére a kiszolgáltatott személyek jobb megértése és a kölcsönös tiszteleten alapuló bizalmi kapcsolat fenntartása érdekében a radikalizálódási jelenségek kezdeti szakaszában való fellépés és az állam és intézményei felé irányuló bizalmatlanság érzéseinek megelőzése végett;

| AS. | mivel még nincsenek egyértelmű módszerek a radikalizálódás megelőzése és az ellene folytatott küzdelem terén megvalósuló projektek eredményességének mérésére; |
| --- | --- |

AS.

mivel még nincsenek egyértelmű módszerek a radikalizálódás megelőzése és az ellene folytatott küzdelem terén megvalósuló projektek eredményességének mérésére;

| AT. | mivel számos európai alap és program használható a radikalizálódás európai, nemzeti, regionális és helyi szintű megelőzése és az ellene folytatott küzdelem terén megvalósítandó projektekre; mivel az uniós költségvetés 2020-ig 314 millió EUR-t különített el a radikalizálódás elleni projektek finanszírozására (7); mivel folyamatos értékelésre van szükség e programok eredményességéről; mivel lényegéből adódóan bonyolult a megelőzést szolgáló radikalizációellenes intézkedések eredményességét mérni, és ehhez szoros együttműködésre van szükség a Bizottság, a tagállamok, az egyes érdekelt felek és a kutatók között; |
| --- | --- |

AT.

mivel számos európai alap és program használható a radikalizálódás európai, nemzeti, regionális és helyi szintű megelőzése és az ellene folytatott küzdelem terén megvalósítandó projektekre; mivel az uniós költségvetés 2020-ig 314 millió EUR-t különített el a radikalizálódás elleni projektek finanszírozására (7); mivel folyamatos értékelésre van szükség e programok eredményességéről; mivel lényegéből adódóan bonyolult a megelőzést szolgáló radikalizációellenes intézkedések eredményességét mérni, és ehhez szoros együttműködésre van szükség a Bizottság, a tagállamok, az egyes érdekelt felek és a kutatók között;

| AU. | mivel az Europol becslése szerint 2018-ra a radikalizálódott dzsihadisták száma körülbelül 30 000 az EU-ban; |
| --- | --- |

AU.

mivel az Europol becslése szerint 2018-ra a radikalizálódott dzsihadisták száma körülbelül 30 000 az EU-ban;

| AV. | mivel sok uniós tagállam területén egyre több erőszakos radikalizálódott szélsőséges diskurzus van jelen, gyakran nyomtatott formában vagy oktatási és audiovizuális tartalmak formájában, beleértve a közösségi médiákat és a műholdas televíziós csatornákat is; mivel ezek a diskurzusok szembeszállnak a demokráciával, a jogállamisággal és az emberi jogokkal, aláássák a pluralizmust, előmozdítják az erőszakot és a más vallásokkal szembeni intoleranciát, nyíltan antiszemiták, ellenzik a férfiak és nők közötti egyenlőséget, és elavult kulturális és társadalmi modellt ösztönöznek; |
| --- | --- |

AV.

mivel sok uniós tagállam területén egyre több erőszakos radikalizálódott szélsőséges diskurzus van jelen, gyakran nyomtatott formában vagy oktatási és audiovizuális tartalmak formájában, beleértve a közösségi médiákat és a műholdas televíziós csatornákat is; mivel ezek a diskurzusok szembeszállnak a demokráciával, a jogállamisággal és az emberi jogokkal, aláássák a pluralizmust, előmozdítják az erőszakot és a más vallásokkal szembeni intoleranciát, nyíltan antiszemiták, ellenzik a férfiak és nők közötti egyenlőséget, és elavult kulturális és társadalmi modellt ösztönöznek;

| AW. | mivel néhány európai könyvesboltban és online a gyűlöletbeszédek által táplált wahhabista és szalafista irodalom túlsúlya jellemző; mivel az iszlámnak ez a globalizált és egyszerű változata szakít az európai muszlim közösségek kultúrtörténetben gyökerező gyakorlataival, és hozzájárul tágabb integrációjuk veszélyeztetéséhez; |
| --- | --- |

AW.

mivel néhány európai könyvesboltban és online a gyűlöletbeszédek által táplált wahhabista és szalafista irodalom túlsúlya jellemző; mivel az iszlámnak ez a globalizált és egyszerű változata szakít az európai muszlim közösségek kultúrtörténetben gyökerező gyakorlataival, és hozzájárul tágabb integrációjuk veszélyeztetéséhez;

| AX. | mivel a radikális iszlám fundamentalizmus arra törekszik, hogy a vallás az élet valamennyi – egyéni, politikai és társadalmi – szféráját dominálja, és ennek következménye a dzsihádista toborzók akcióira érzékeny közösségelvűség lehet; |
| --- | --- |

AX.

mivel a radikális iszlám fundamentalizmus arra törekszik, hogy a vallás az élet valamennyi – egyéni, politikai és társadalmi – szféráját dominálja, és ennek következménye a dzsihádista toborzók akcióira érzékeny közösségelvűség lehet;

| AY. | mivel Európa-szerte jelentős számú radikalizálódott gyűlöletkeltő szónokot tartanak nyilván; mivel a gyűlöletkeltő szónokok gyakran az EU-n kívülről származnak, a vallásgyakorlási helyek pedig harmadik országok átláthatatlan finanszírozásában részesülnek, és sok ilyen országban nem a demokrácián, a jogállamiságon és az emberi jogokon alapuló autoriter és klerikus rezsim van hatalmon; |
| --- | --- |

AY.

mivel Európa-szerte jelentős számú radikalizálódott gyűlöletkeltő szónokot tartanak nyilván; mivel a gyűlöletkeltő szónokok gyakran az EU-n kívülről származnak, a vallásgyakorlási helyek pedig harmadik országok átláthatatlan finanszírozásában részesülnek, és sok ilyen országban nem a demokrácián, a jogállamiságon és az emberi jogokon alapuló autoriter és klerikus rezsim van hatalmon;

| AZ. | mivel vannak olyan szélsőséges ideológiákat terjesztő önjelölt vallási oktatási központok az EU-ban, amelyekben a kiskorúak, köztük a fiatal gyermekek a demokráciával, a jogállamisággal és az emberi jogokkal ellentétes és erőszakos tartalmú tananyagot hallhatnak; mivel a terroristatoborzás alapjait megteremtő szélsőséges szervezetek gyakran kihasználják a fiatalok sebezhetőségét azáltal, hogy társadalmi és kulturális ajánlatokkal vonzzák őket; |
| --- | --- |

AZ.

mivel vannak olyan szélsőséges ideológiákat terjesztő önjelölt vallási oktatási központok az EU-ban, amelyekben a kiskorúak, köztük a fiatal gyermekek a demokráciával, a jogállamisággal és az emberi jogokkal ellentétes és erőszakos tartalmú tananyagot hallhatnak; mivel a terroristatoborzás alapjait megteremtő szélsőséges szervezetek gyakran kihasználják a fiatalok sebezhetőségét azáltal, hogy társadalmi és kulturális ajánlatokkal vonzzák őket;

| BA. | mivel a különösen az ISIS, de más nagy méretű nemzetközi terrorista csoportok által is alkalmazott kifinomult internetes kommunikációs stratégia, amely a terrorizmust dicsőíti, a globális ifjúsági kultúrát másoló lehetőségeket kínál, például online játékokkal, és így komoly vonzerőt jelent a gyermekek és a fiatalok számára; mivel ez a modell szociális és kulturális lehetőségeket is teremt számukra; |
| --- | --- |

BA.

mivel a különösen az ISIS, de más nagy méretű nemzetközi terrorista csoportok által is alkalmazott kifinomult internetes kommunikációs stratégia, amely a terrorizmust dicsőíti, a globális ifjúsági kultúrát másoló lehetőségeket kínál, például online játékokkal, és így komoly vonzerőt jelent a gyermekek és a fiatalok számára; mivel ez a modell szociális és kulturális lehetőségeket is teremt számukra;

| BB. | mivel néhány közelmúltbeli kutatás szerint az internet, és konkrétan a közösségi média a radikalizáció mozgatórugójaként léphet fel, ez pedig erőszakos szélsőségességhez vezet, valamint az idegengyűlölő csoportok számára a gyűlöletbeszéd és az illegális tartalom terjesztésének eszköze, különösen a fiatalok körében; |
| --- | --- |

BB.

mivel néhány közelmúltbeli kutatás szerint az internet, és konkrétan a közösségi média a radikalizáció mozgatórugójaként léphet fel, ez pedig erőszakos szélsőségességhez vezet, valamint az idegengyűlölő csoportok számára a gyűlöletbeszéd és az illegális tartalom terjesztésének eszköze, különösen a fiatalok körében;

| BC. | mivel a terrorizmus elleni küzdelemben való magasabb fokú elköteleződésre ösztönző ismételt felszólítások következtében az internet óriásai szembesülnek felelősségükkel; mivel a 2015-ben indított európai internetes fórumon a vállalatok önkéntes alapon együttműködnek a terrorista tartalmak internetes oldalaikról történő elmozdításában, amennyiben véleményük szerint ezek sértik szerződési feltételeiket; mivel 2016 májusában létrehoztak egy magatartási kódexet a nagy informatikai vállalatok számára, amelynek célja az illegális online gyűlöletbeszéd elleni küzdelem; mivel ez az önkéntes együttműködés mindazonáltal nem elegendő; |
| --- | --- |

BC.

mivel a terrorizmus elleni küzdelemben való magasabb fokú elköteleződésre ösztönző ismételt felszólítások következtében az internet óriásai szembesülnek felelősségükkel; mivel a 2015-ben indított európai internetes fórumon a vállalatok önkéntes alapon együttműködnek a terrorista tartalmak internetes oldalaikról történő elmozdításában, amennyiben véleményük szerint ezek sértik szerződési feltételeiket; mivel 2016 májusában létrehoztak egy magatartási kódexet a nagy informatikai vállalatok számára, amelynek célja az illegális online gyűlöletbeszéd elleni küzdelem; mivel ez az önkéntes együttműködés mindazonáltal nem elegendő;

| BD. | mivel 2018 második negyedévének végére az Europol szélsőséges internetes tartalmakkal foglalkozó európai egysége (EU IRU) 170 online platformon, 10 különböző nyelven készített 54 752 tartalmat értékelt már, ami 52 716 döntést eredményezett, amelyek 89,5 %-át önkéntes alapon törölték a kihasznált online szolgáltatásnyújtók (8); |
| --- | --- |

BD.

mivel 2018 második negyedévének végére az Europol szélsőséges internetes tartalmakkal foglalkozó európai egysége (EU IRU) 170 online platformon, 10 különböző nyelven készített 54 752 tartalmat értékelt már, ami 52 716 döntést eredményezett, amelyek 89,5 %-át önkéntes alapon törölték a kihasznált online szolgáltatásnyújtók (8);

| BE. | mivel bár némi előrelépés történt az online terrorista tartalmak eltávolítása terén, a vállalatok szerepvállalását növelni kell; mivel az eltávolítások gyakran nem teljesek, nem idejében történnek és nem tartósak, ugyanis a vállalat egyik internetes oldaláról eltávolított tartalom ott marad ugyanannak a vállalatnak egy másikon oldalán, vagy pedig lehetővé teszik, hogy az adott fiók élő maradjon és/vagy ismét megjelenjen, miután a vállalat szolgáltatási feltételeit sértő tartalmat tett közzé; mivel javítani kell a vállalatok hatékony, átfogó és átlátható jelentéstételét és a bűnüldözést; mivel a szóban forgó vállalatoknak és felhasználóknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy jogorvoslathoz folyamodjanak; |
| --- | --- |

BE.

mivel bár némi előrelépés történt az online terrorista tartalmak eltávolítása terén, a vállalatok szerepvállalását növelni kell; mivel az eltávolítások gyakran nem teljesek, nem idejében történnek és nem tartósak, ugyanis a vállalat egyik internetes oldaláról eltávolított tartalom ott marad ugyanannak a vállalatnak egy másikon oldalán, vagy pedig lehetővé teszik, hogy az adott fiók élő maradjon és/vagy ismét megjelenjen, miután a vállalat szolgáltatási feltételeit sértő tartalmat tett közzé; mivel javítani kell a vállalatok hatékony, átfogó és átlátható jelentéstételét és a bűnüldözést; mivel a szóban forgó vállalatoknak és felhasználóknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy jogorvoslathoz folyamodjanak;

| BF. | mivel válaszul arra, hogy a nagyobb vállalatok több tartalmat távolítanak el, a terrorista csoportok egyre újabb és/vagy kisebb platformokat használnak, amelyek kevésbé alkalmasak a terrorista anyagok gyors eltávolítására; mivel a kisebb platformok e diverzifikációja további technikai támogatást tesz szükségessé ahhoz, hogy lehetővé váljon például olyan platformfüggetlen automatizált eszközök bevezetése, mint a hashing technológia, amely nagyfokú pontossággal tudja az online terrorista tartalmakat már közzétételük előtt azonosítani és eltávolítani; |
| --- | --- |

BF.

mivel válaszul arra, hogy a nagyobb vállalatok több tartalmat távolítanak el, a terrorista csoportok egyre újabb és/vagy kisebb platformokat használnak, amelyek kevésbé alkalmasak a terrorista anyagok gyors eltávolítására; mivel a kisebb platformok e diverzifikációja további technikai támogatást tesz szükségessé ahhoz, hogy lehetővé váljon például olyan platformfüggetlen automatizált eszközök bevezetése, mint a hashing technológia, amely nagyfokú pontossággal tudja az online terrorista tartalmakat már közzétételük előtt azonosítani és eltávolítani;

| BG. | mivel az új technológiák kifejlesztése, valamint a mesterséges intelligencia és az algoritmusok használata lehetővé teszik az online terrorista tartalmak gyors azonosítását és jelentését; mivel az automatizált eszközök alkalmazása a téves találatok kockázatát is magában hordozza; |
| --- | --- |

BG.

mivel az új technológiák kifejlesztése, valamint a mesterséges intelligencia és az algoritmusok használata lehetővé teszik az online terrorista tartalmak gyors azonosítását és jelentését; mivel az automatizált eszközök alkalmazása a téves találatok kockázatát is magában hordozza;

| BH. | mivel a kutatások és jelentések is kimutatták, hogy a börtönök könnyedén bűnözői-terrorista mikrokozmosszá válhatnak, ahol toborzás és hálózatépítés folyik; mivel a börtönökben uralkodó belső helyzet felgyorsítja az elkövetők radikalizálódásának veszélyét, életben tartva és teret engedve a terrorizmusnak; mivel sok, a börtönbüntetését töltő foglyot hamarosan visszaengednek közösségeikbe, akik különleges reintegrációs kihívásokat támasztanak és esetükben magas a visszaesési kockázat; mivel az ilyen nagy kockázatot jelentő bűnelkövetők ellenőrzése rendkívül erőforrás-igényes a tagállamok biztonsági szolgálatai számára; mivel a börtönrendszerek és a kockázatkezelés jelentős szerepet játszhatnak e kockázatok csökkentésében; mivel bár a tagállamok elismerik, hogy a börtönben való radikalizálódás egyre jelentősebb méreteket öltött, hatékonyabb intézkedésekre van szükség; |
| --- | --- |

BH.

mivel a kutatások és jelentések is kimutatták, hogy a börtönök könnyedén bűnözői-terrorista mikrokozmosszá válhatnak, ahol toborzás és hálózatépítés folyik; mivel a börtönökben uralkodó belső helyzet felgyorsítja az elkövetők radikalizálódásának veszélyét, életben tartva és teret engedve a terrorizmusnak; mivel sok, a börtönbüntetését töltő foglyot hamarosan visszaengednek közösségeikbe, akik különleges reintegrációs kihívásokat támasztanak és esetükben magas a visszaesési kockázat; mivel az ilyen nagy kockázatot jelentő bűnelkövetők ellenőrzése rendkívül erőforrás-igényes a tagállamok biztonsági szolgálatai számára; mivel a börtönrendszerek és a kockázatkezelés jelentős szerepet játszhatnak e kockázatok csökkentésében; mivel bár a tagállamok elismerik, hogy a börtönben való radikalizálódás egyre jelentősebb méreteket öltött, hatékonyabb intézkedésekre van szükség;

Együttműködés és információcsere

Horizontális kérdések

| BI. | mivel az adatok megőrzése – az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatát figyelembe véve – a vizsgálati eljárás fontos részét képezi; mivel a rendőrség, az igazságügyi hatóságok és a hírszerző szolgálatok általában nagymértékben támaszkodnak a kommunikációs adatokra, hogy sikeresen haladhassanak a konkrét ügyekkel; mivel a TERR különbizottság munkája során rendszeresen felmerült egy megfelelő adatmegőrzési rendszer szükségessége a terrorizmus elleni küzdelem céljából; |
| --- | --- |

BI.

mivel az adatok megőrzése – az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatát figyelembe véve – a vizsgálati eljárás fontos részét képezi; mivel a rendőrség, az igazságügyi hatóságok és a hírszerző szolgálatok általában nagymértékben támaszkodnak a kommunikációs adatokra, hogy sikeresen haladhassanak a konkrét ügyekkel; mivel a TERR különbizottság munkája során rendszeresen felmerült egy megfelelő adatmegőrzési rendszer szükségessége a terrorizmus elleni küzdelem céljából;

| BJ. | mivel a titkosítás egyrészt jelentősen hozzájárul a biztonsághoz az információtechnológia területén, ám másrészt a terroristák a kommunikációjuk vagy tárolt adataik védelmére használják, ami jelentős kihívást jelent a bűnüldözési, biztonsági és hírszerzési szolgálatok számára, mivel megtagadhatják tőlük az alapvető hírszerzési információkhoz és bizonyítékokhoz való hozzáférést; mivel a titkosítás különösen kritikussá válik, amikor még a felelős online szolgáltatók sem hajlandók vagy nem képesek dekódolni a kommunikációt; |
| --- | --- |

BJ.

mivel a titkosítás egyrészt jelentősen hozzájárul a biztonsághoz az információtechnológia területén, ám másrészt a terroristák a kommunikációjuk vagy tárolt adataik védelmére használják, ami jelentős kihívást jelent a bűnüldözési, biztonsági és hírszerzési szolgálatok számára, mivel megtagadhatják tőlük az alapvető hírszerzési információkhoz és bizonyítékokhoz való hozzáférést; mivel a titkosítás különösen kritikussá válik, amikor még a felelős online szolgáltatók sem hajlandók vagy nem képesek dekódolni a kommunikációt;

Információs rendszerek

| BK. | mivel a meglévő rendszerek kerete széttagolt, a fejlesztési folyamatban alkalmazandó új rendszerek, a jövőbeli rendszerekre vonatkozó javaslatok, valamint az azonosított hiányosságok és akadályok kezelésének reformjára irányuló javaslatok még tárgyalás alatt vannak; mivel ez a széttagolt keret történelmi tényezők, és az új jogszabályok javaslata és elfogadása során alkalmazott reaktív megközelítés eredménye; |
| --- | --- |

BK.

| BL. | mivel a 2015-ös párizsi támadások óta jelentősen megnövekedett az információcsere, de az információcserével kapcsolatos adatok azt mutatják, hogy az uniós adatbázisok rendelkezésre álló tartalmának és az abban való keresésnek a nagy részéért néhány tagállam felelős; |
| --- | --- |

BL.

| BM. | mivel az információs rendszerek működése előtt számos akadály áll, mint például a végrehajtás teljes hiánya vagy hiányos végrehajtása, a meglévő rendszerek ismeretének és/vagy az azokkal kapcsolatos megfelelő képzés hiánya, elegendő – többek között emberi – erőforrás vagy megfelelő anyagi bázis hiánya, valamint a gyenge adatminőség az információs rendszerekben; |
| --- | --- |

BM.

| BN. | mivel az információs rendszerek az EU és ügynökségei által irányított központosított és a tagállamok által irányított decentralizált rendszerekre oszthatók; mivel a központosított információs rendszerek az alábbiakat tartalmazzák: Schengeni Információs Rendszer (SIS), Vízuminformációs Rendszer (VIS), Eurodac, határregisztrációs rendszer (EES), a javasolt Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS), a javasolt Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó része (ECRIS-TCN); |
| --- | --- |

BN.

| BO. | mivel a decentralizált rendszereket és információcsere-mechanizmusokat a tagállamok hatóságai irányítják és az alábbiakat tartalmazzák: Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer (ECRIS) a tagállamok között a bűnügyi nyilvántartással kapcsolatos információk cseréjére; utas-nyilvántartási adatállomány (PNR), amely előírja a légitársaságok számára, hogy megosszák az utasok adatait a nemzeti hatóságokkal a harmadik országok és az EU közötti összes járat esetében; előzetes utasinformációs rendszer (API), amely összegyűjti az utasok adatait még az utasfelvétel előtt az EU-ba érkező járatok esetében; prümi keret a DNS-profilok, az ujjnyomatok és a gépjármű-nyilvántartási adatok cseréjére; |
| --- | --- |

BO.

| BP. | mivel a SIS az Európai Unió legnagyobb, legszélesebb körben használt és leghatékonyabb informatikai rendszere a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés területén, amely rendszert a tagállami SIRENE-irodák hálózata támogatja, jelentős hozzáadott értéket képviselve a nemzetközi rendőrségi együttműködés, a határellenőrzés és a terrorizmus elleni küzdelem területén; |
| --- | --- |

BP.

| BQ. | mivel a VIS 2016. évi értékelése megállapította, hogy a VIS-hez bűnüldözési célokból való hozzáférés korlátozott és széttagolt a tagállamokban; |
| --- | --- |

BQ.

| BR. | mivel az utasnyilvántartási (PNR) adatok európai rendszerének sürgős létrehozására irányuló ismételt felhívások ellenére nem minden tagállam tanúsított ugyanolyan fokú elkötelezettséget és többségük nem tartotta be a jogszabály átültetésének határidejét; mivel azoknak az országoknak, amelyek túllépték ezt az átültetési határidőt, haladéktalanul meg kell hozniuk az ezen irányelv maradéktalan és azonnali végrehajtásához szükséges összes intézkedést; |
| --- | --- |

BR.

| BS. | mivel számos kísérleti projektet hajtanak végre azzal a céllal, hogy leküzdjék a decentralizált uniós PNR-rendszer hátrányait; mivel fontos, hogy gyors választ adjanak a más tagállamok utasadat-információs egységeinek (PIU-k) kéréseire, ami nagy kihívást jelenthet, mivel azokat manuálisan dolgozzák fel; |
| --- | --- |

BS.

| BT. | mivel – az információkezelési stratégia (IMS – Information Management Strategy) 6. intézkedési listája vonatkozásában – jelenleg két kísérleti projekt van folyamatban, amelyek célja a decentralizált rendszerekkel való összekapcsolódás biztosítása, nevezetesen az ADEP (a rendőrségi adatállomány adatcsere-folyamatainak automatizálása) és a QUEST (lekérdezések az Europol rendszerekből); mivel hat tagállam már részt vesz az ADEP kísérleti projektben, amelynek célja a rendőrségi nyilvántartások különböző országok közötti automatikus továbbítása, és ez a projekt jól működik; mivel az ilyen projektek segítik a valós és működő megoldások nyújtását a decentralizált rendszerek összekapcsolódásának hiányából eredő problémákra, és segítik a tagállamok közötti bizalom és együttműködés támogatását; |
| --- | --- |

BT.

Interoperabilitás

| BU. | mivel a Bizottság két javaslatot terjesztett elő a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a menekültügy és a migráció, a határok és a vízumok területén a meglévő és javasolt központosított információs rendszerek, azaz a VIS-, SIS-, EES- és Eurodac-, valamint az ETIAS- és ECRIS-TCN-rendszerek közötti interoperabilitás keretének létrehozásáról szóló rendeletre irányulóan, amint a vonatkozó jogalapok elfogadásra kerülnek; |
| --- | --- |

BU.

mivel a Bizottság két javaslatot terjesztett elő a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a menekültügy és a migráció, a határok és a vízumok területén a meglévő és javasolt központosított információs rendszerek, azaz a VIS-, SIS-, EES- és Eurodac-, valamint az ETIAS- és ECRIS-TCN-rendszerek közötti interoperabilitás keretének létrehozásáról szóló rendeletre irányulóan, amint a vonatkozó jogalapok elfogadásra kerülnek;

| BV. | mivel a bűnözőket még ma is lehet eltérő álnéven olyan különböző adatbázisokban rögzíteni, amelyek nincsenek egymással összekötve; mivel a jelenlegi uniós adatkezelési struktúrát ezért kölcsönösen átjárhatóvá kell tenni a holtterek és a többszörös hamis személyazonosságok felszámolása, valamint annak érdekében, hogy a megfelelő információ a megfelelő időben álljon rendelkezésre; |
| --- | --- |

BV.

mivel a bűnözőket még ma is lehet eltérő álnéven olyan különböző adatbázisokban rögzíteni, amelyek nincsenek egymással összekötve; mivel a jelenlegi uniós adatkezelési struktúrát ezért kölcsönösen átjárhatóvá kell tenni a holtterek és a többszörös hamis személyazonosságok felszámolása, valamint annak érdekében, hogy a megfelelő információ a megfelelő időben álljon rendelkezésre;

| BW. | mivel egy tagállam területén több különálló, decentralizált adatbázis létezhet szövetségi, regionális és helyi szinten, különböző rendszerekbe történő különböző adatbevitellel és összetett eljárásokkal – vagy egyáltalán eggyel sem –, hogy az illetékes hatóságok a különböző szinteken megosszák vagy ellenőrizzék az adatokat; |
| --- | --- |

BW.

mivel egy tagállam területén több különálló, decentralizált adatbázis létezhet szövetségi, regionális és helyi szinten, különböző rendszerekbe történő különböző adatbevitellel és összetett eljárásokkal – vagy egyáltalán eggyel sem –, hogy az illetékes hatóságok a különböző szinteken megosszák vagy ellenőrizzék az adatokat;

| BX. | mivel egy közös üzenetformátum, például az egységes üzenetformátum (UMF) uniós szintű használata lehetővé teszi az adatok és az információk gördülékenyebb cseréjét a felek között és az interoperabilitási rendszerekben; mivel annak megállapítása, hogy meghatározott cserékre bizonyos UMF-mezőket kell használni, hozzájárulhat az adatok minőségének javításához valamennyi olyan rendszerben, amelyben üzenetek cseréjére sor kerül; mivel ösztönözni kell, hogy az Europol és az Interpol ezt a közös üzenetformátumot használja; |
| --- | --- |

BX.

mivel egy közös üzenetformátum, például az egységes üzenetformátum (UMF) uniós szintű használata lehetővé teszi az adatok és az információk gördülékenyebb cseréjét a felek között és az interoperabilitási rendszerekben; mivel annak megállapítása, hogy meghatározott cserékre bizonyos UMF-mezőket kell használni, hozzájárulhat az adatok minőségének javításához valamennyi olyan rendszerben, amelyben üzenetek cseréjére sor kerül; mivel ösztönözni kell, hogy az Europol és az Interpol ezt a közös üzenetformátumot használja;

| BY. | mivel az eu-LISA az adatminőség ellenőrzésére irányuló automatizált mechanizmusokat és eljárásokat dolgoz ki, valamint közös adatminőségi mutatókat és minimális minőségi előírásokat az információs rendszerekben tárolt adatokra vonatkozóan; mivel a cél az, hogy az uniós információs rendszerekbe és az interoperabilitási elemekbe történő helytelen vagy következetlen adatbevitelt automatikusan azonosítsák annak érdekében, hogy az adatbevitelt végző tagállam képes legyen ellenőrizni az adatokat és szükség esetén korrekciós intézkedéseket alkalmazni; |
| --- | --- |

BY.

mivel az eu-LISA az adatminőség ellenőrzésére irányuló automatizált mechanizmusokat és eljárásokat dolgoz ki, valamint közös adatminőségi mutatókat és minimális minőségi előírásokat az információs rendszerekben tárolt adatokra vonatkozóan; mivel a cél az, hogy az uniós információs rendszerekbe és az interoperabilitási elemekbe történő helytelen vagy következetlen adatbevitelt automatikusan azonosítsák annak érdekében, hogy az adatbevitelt végző tagállam képes legyen ellenőrizni az adatokat és szükség esetén korrekciós intézkedéseket alkalmazni;

Tagállamokon belüli és azok közötti együttműködés és információcsere

| BZ. | mivel a folyamatosabb együttműködés akadályai még a tagállamokon belül is gyakran a különböző nemzeti, regionális és helyi struktúrák közötti szervezeti és jogi nehézségekből fakadnak, úgy mint: egymást átfedő hatáskörök és nem megfelelően körülhatárolt megbízások; az információmegosztással kapcsolatos tétovázás, mivel ez a felelősség elvesztését vagy fontos információáramlások elvesztését eredményezheti; jogi akadályok a különböző hatóságok közötti információmegosztás esetén; a szolgálatok arra kényszerülnek, hogy a forrásokért egymással versenyezzenek; az információcsere technikai akadályai; |
| --- | --- |

BZ.

mivel a folyamatosabb együttműködés akadályai még a tagállamokon belül is gyakran a különböző nemzeti, regionális és helyi struktúrák közötti szervezeti és jogi nehézségekből fakadnak, úgy mint: egymást átfedő hatáskörök és nem megfelelően körülhatárolt megbízások; az információmegosztással kapcsolatos tétovázás, mivel ez a felelősség elvesztését vagy fontos információáramlások elvesztését eredményezheti; jogi akadályok a különböző hatóságok közötti információmegosztás esetén; a szolgálatok arra kényszerülnek, hogy a forrásokért egymással versenyezzenek; az információcsere technikai akadályai;

| CA. | mivel az adatok feletti rendelkezési jog elve elengedhetetlen ahhoz, hogy a terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó hatóságok bizalmasan megosszák a birtokukban lévő információkat az uniós adatbázisokon keresztül a tagállamok között, valamint az Europollal; |
| --- | --- |

CA.

mivel az adatok feletti rendelkezési jog elve elengedhetetlen ahhoz, hogy a terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó hatóságok bizalmasan megosszák a birtokukban lévő információkat az uniós adatbázisokon keresztül a tagállamok között, valamint az Europollal;

| CB. | mivel a hírszerzési és bűnüldözési információk keverése a két információtípusra alkalmazandó eltérő elszámoltathatósági szabályok miatt komoly jogi kihívásokkal és kockázatokkal jár, ideértve a gyanúsítottak tisztességes eljáráshoz való alapjogának sérülését, ha a hírszerzési információkat bizonyítékként használják fel a bírósági eljárás során; mivel jogi keretet kell létrehozni a hírszerzési és a bűnüldöző hatóságok közötti információcsere céljából, különösen azért, mert a hírszerzési információk gyakran olyan személyekre vonatkoznak, akiket még nem gyanúsítottak bűnügyi nyomozások keretében, de esetleg terrorista hálózatokhoz tartoznak vagy visszatérő külföldi terrorista harcosok lehetnek; mivel azonban ez nem vezethet a jogi normák csökkentéséhez; |
| --- | --- |

CB.

mivel a hírszerzési és bűnüldözési információk keverése a két információtípusra alkalmazandó eltérő elszámoltathatósági szabályok miatt komoly jogi kihívásokkal és kockázatokkal jár, ideértve a gyanúsítottak tisztességes eljáráshoz való alapjogának sérülését, ha a hírszerzési információkat bizonyítékként használják fel a bírósági eljárás során; mivel jogi keretet kell létrehozni a hírszerzési és a bűnüldöző hatóságok közötti információcsere céljából, különösen azért, mert a hírszerzési információk gyakran olyan személyekre vonatkoznak, akiket még nem gyanúsítottak bűnügyi nyomozások keretében, de esetleg terrorista hálózatokhoz tartoznak vagy visszatérő külföldi terrorista harcosok lehetnek; mivel azonban ez nem vezethet a jogi normák csökkentéséhez;

| CC. | mivel a rendőrség és a hírszerző szolgálatok fogadják, feldolgozzák és továbbítják a minősített és nem minősített információkat, ami különböző megközelítést von maga után ezen információk felhasználásának mindegyik szakaszában; mivel fontos továbbá, hogy megkülönböztessük a hírszerzés fogalmát, amely az információk szakemberek általi, egy adott felhasználásra vonatkozó feldolgozását foglalja magában, a puszta információszerzésétől; mivel különbséget kell tenni legalább a bűnügyi rendőrség feladataihoz kapcsolódó bűnügyi hírszerzés és az adminisztratív keretek között zajló biztonsági hírszerzés között; |
| --- | --- |

CC.

mivel a rendőrség és a hírszerző szolgálatok fogadják, feldolgozzák és továbbítják a minősített és nem minősített információkat, ami különböző megközelítést von maga után ezen információk felhasználásának mindegyik szakaszában; mivel fontos továbbá, hogy megkülönböztessük a hírszerzés fogalmát, amely az információk szakemberek általi, egy adott felhasználásra vonatkozó feldolgozását foglalja magában, a puszta információszerzésétől; mivel különbséget kell tenni legalább a bűnügyi rendőrség feladataihoz kapcsolódó bűnügyi hírszerzés és az adminisztratív keretek között zajló biztonsági hírszerzés között;

| CD. | mivel a hírszerzési információkat speciális, még magasabb szintű védelemben kellene részesíteni a rendőrségi információkkal szemben az eltérő munkamódszerek miatt, mint például a bizalmas információk olyan forrásoktól és informátoroktól való megszerzése, akiknek névtelennek kell maradniuk, valamint a nagyobb érzékenységet igénylő eltérő célkitűzések miatt; |
| --- | --- |

CD.

mivel a hírszerzési információkat speciális, még magasabb szintű védelemben kellene részesíteni a rendőrségi információkkal szemben az eltérő munkamódszerek miatt, mint például a bizalmas információk olyan forrásoktól és informátoroktól való megszerzése, akiknek névtelennek kell maradniuk, valamint a nagyobb érzékenységet igénylő eltérő célkitűzések miatt;

| CE. | mivel lehetséges megoldást jelenthetnek a nemzeti területen létrehozott terrorizmusellenes központok vagy egységek; mivel ezek a központok lehetővé teszik, hogy a különböző szolgálatok képviselői rendszeresen kapcsolatba lépjenek egymással és megegyezzenek az együttműködés és az információcsere legjobb módjában; mivel ez hozzájárul a bizalom növekedéséhez a szolgálatok között, valamint elősegíti, hogy jobban megértsék egymás munkamódszereit és kihívásait; |
| --- | --- |

CE.

mivel lehetséges megoldást jelenthetnek a nemzeti területen létrehozott terrorizmusellenes központok vagy egységek; mivel ezek a központok lehetővé teszik, hogy a különböző szolgálatok képviselői rendszeresen kapcsolatba lépjenek egymással és megegyezzenek az együttműködés és az információcsere legjobb módjában; mivel ez hozzájárul a bizalom növekedéséhez a szolgálatok között, valamint elősegíti, hogy jobban megértsék egymás munkamódszereit és kihívásait;

| CF. | mivel a biztonsági szolgálatok leginkább kétoldalú vagy többoldalú módon, nevezetesen az Antiterrorista Szakértői Csoporton és az Európai Unió Helyzetelemző Központján (EU INTCEN) keresztül működnek együtt az uniós szervekkel, illetve osztják meg velük a stratégiai hírszerzési információkat; mivel gyakorlati megoldást kell találni a bűnüldöző közösség és a felderítéssel foglalkozók tevékenységei közötti hiányosságokra – például az együttműködés meghatározott területeinek kiválasztásával – a hatékonyabb együttműködés érdekében, ugyanakkor megőrizve önállóságukat; |
| --- | --- |

CF.

mivel a biztonsági szolgálatok leginkább kétoldalú vagy többoldalú módon, nevezetesen az Antiterrorista Szakértői Csoporton és az Európai Unió Helyzetelemző Központján (EU INTCEN) keresztül működnek együtt az uniós szervekkel, illetve osztják meg velük a stratégiai hírszerzési információkat; mivel gyakorlati megoldást kell találni a bűnüldöző közösség és a felderítéssel foglalkozók tevékenységei közötti hiányosságokra – például az együttműködés meghatározott területeinek kiválasztásával – a hatékonyabb együttműködés érdekében, ugyanakkor megőrizve önállóságukat;

| CG. | mivel lehetőség van a hatékonyság növelésére az Antiterrorista Szakértői Csoport és az Európai Unió Helyzetelemző Központja (EU INTCEN) információcserét szolgáló struktúrájának használatát illetően; |
| --- | --- |

CG.

mivel lehetőség van a hatékonyság növelésére az Antiterrorista Szakértői Csoport és az Európai Unió Helyzetelemző Központja (EU INTCEN) információcserét szolgáló struktúrájának használatát illetően;

| CH. | mivel a tagállamok polgári és katonai biztonsági és hírszerzési ügynökségei szisztematikusan megosztják hírszerzési értesüléseiket – köztük a terrorizmussal kapcsolatos információkat – az Európai Unió Helyzetelemző Központjával (EU INTCEN) az Európai Külügyi Szolgálaton (EKSZ) belül, amely az EU különböző döntéshozatali testületei számára szolgáltat információelemzést, korai figyelmeztetést és helyzetelemzést; |
| --- | --- |

CH.

mivel a tagállamok polgári és katonai biztonsági és hírszerzési ügynökségei szisztematikusan megosztják hírszerzési értesüléseiket – köztük a terrorizmussal kapcsolatos információkat – az Európai Unió Helyzetelemző Központjával (EU INTCEN) az Európai Külügyi Szolgálaton (EKSZ) belül, amely az EU különböző döntéshozatali testületei számára szolgáltat információelemzést, korai figyelmeztetést és helyzetelemzést;

| CI. | mivel a találat utáni információk közlése kizárólag a 36. cikk szerinti figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodájával néha nem elegendő a terrorizmussal összefüggésbe hozható egyének mozgásának nyomon követéséhez vagy a vonatkozó információk benyújtása a szóban forgó egyének tekintetében; mivel más, esetlegesen érintett tagállamok korai figyelmeztetései szükségesek lehetnek például akkor, ha az érintett személy nem tért vissza az eredeti tagállamba, vagy őt más tagállam(ok) olyan állampolgárai kísérték, akik tekintetében nem adtak ki figyelmeztető jelzést, mivel azok ismeretlenek maradtak az utóbbi illetékes hatóságai számára; |
| --- | --- |

CI.

mivel a találat utáni információk közlése kizárólag a 36. cikk szerinti figyelmeztető jelzést kiadó tagállam SIRENE-irodájával néha nem elegendő a terrorizmussal összefüggésbe hozható egyének mozgásának nyomon követéséhez vagy a vonatkozó információk benyújtása a szóban forgó egyének tekintetében; mivel más, esetlegesen érintett tagállamok korai figyelmeztetései szükségesek lehetnek például akkor, ha az érintett személy nem tért vissza az eredeti tagállamba, vagy őt más tagállam(ok) olyan állampolgárai kísérték, akik tekintetében nem adtak ki figyelmeztető jelzést, mivel azok ismeretlenek maradtak az utóbbi illetékes hatóságai számára;

| CJ. | mivel az Egyesült Királyság kormánya azon szándékáról tájékoztatta az EU-t, hogy 2019. március 29-én kilép az EU-ból; mivel azonban kifejezte azon óhaját, hogy folytassa együttműködését az EU-val a biztonság és a terrorizmus elleni küzdelem terén; mivel az EU és az Egyesült Királyság egymással szorosan összefonódnak a biztonság és a terrorizmus elleni küzdelem területén, és az Egyesült Királyság számos kulcsfontosságú uniós jogi eszközben részt vesz a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén, és számos uniós rendszerhez és adatbázishoz fér hozzá az információcsere érdekében; mivel minden folyamatban lévő eljárás tekintetében meg kell egyezni az EU-val; mivel minden jövőbeli megállapodásnak törekednie kell arra, hogy az Egyesült Királyság és az EU továbbra is megoszthassa, begyűjthesse és elemezhesse a súlyos bűncselekmények elleni küzdelemmel kapcsolatos alapvető információkat; mivel a kilépési megállapodásnak zökkenőmentes átmeneti rendszert kell biztosítania, és amennyire lehetséges el kell kerülnie azokat az operatív hiányosságokat és akadályokat, amelyek csökkentik az EU azon képességét, hogy hatékonyan felvegye a küzdelmet a szervezett bűnözéssel és terrorizmussal szemben; |
| --- | --- |

CJ.

mivel az Egyesült Királyság kormánya azon szándékáról tájékoztatta az EU-t, hogy 2019. március 29-én kilép az EU-ból; mivel azonban kifejezte azon óhaját, hogy folytassa együttműködését az EU-val a biztonság és a terrorizmus elleni küzdelem terén; mivel az EU és az Egyesült Királyság egymással szorosan összefonódnak a biztonság és a terrorizmus elleni küzdelem területén, és az Egyesült Királyság számos kulcsfontosságú uniós jogi eszközben részt vesz a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén, és számos uniós rendszerhez és adatbázishoz fér hozzá az információcsere érdekében; mivel minden folyamatban lévő eljárás tekintetében meg kell egyezni az EU-val; mivel minden jövőbeli megállapodásnak törekednie kell arra, hogy az Egyesült Királyság és az EU továbbra is megoszthassa, begyűjthesse és elemezhesse a súlyos bűncselekmények elleni küzdelemmel kapcsolatos alapvető információkat; mivel a kilépési megállapodásnak zökkenőmentes átmeneti rendszert kell biztosítania, és amennyire lehetséges el kell kerülnie azokat az operatív hiányosságokat és akadályokat, amelyek csökkentik az EU azon képességét, hogy hatékonyan felvegye a küzdelmet a szervezett bűnözéssel és terrorizmussal szemben;

Együttműködés és az információk megosztása az uniós ügynökségekkel

| CK. | mivel a tagállamok és az uniós ügynökségek – jogi felhatalmazásuknak megfelelően –, illetve a terrorizmus ellen küzdő ügynökségek – és különösen az Europol és az Eurojust – közötti tényleges és szisztematikus együttműködés elengedhetetlen ahhoz, hogy hatékonyan támogassuk a terrorista támadások elkövetőinek leleplezését, akadályozását, felderítését és üldözését; mivel az Eurojust kinevezett egy speciális antiterrorista ügyészt, hogy összeköttetést biztosítson e az Europol keretében működő Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központjával a két ügynökség közötti együttműködés és információcsere növelése érdekében; |
| --- | --- |

CK.

mivel a tagállamok és az uniós ügynökségek – jogi felhatalmazásuknak megfelelően –, illetve a terrorizmus ellen küzdő ügynökségek – és különösen az Europol és az Eurojust – közötti tényleges és szisztematikus együttműködés elengedhetetlen ahhoz, hogy hatékonyan támogassuk a terrorista támadások elkövetőinek leleplezését, akadályozását, felderítését és üldözését; mivel az Eurojust kinevezett egy speciális antiterrorista ügyészt, hogy összeköttetést biztosítson e az Europol keretében működő Terrorizmus Elleni Küzdelem Európai Központjával a két ügynökség közötti együttműködés és információcsere növelése érdekében;

| CL. | mivel az EU ügynökségei közötti információcsere az eltérő biztonságos kommunikációs eszközök használata miatt nem optimális; mivel úgy véli, hogy egy biztonságos intézményközi kommunikációs eszköz bevezetésével könnyebbé és jobbá lehetne tenni az olyan ügynökségek közötti információcserét, mint az EU INTCEN, az Europol és a Frontex; |
| --- | --- |

CL.

mivel az EU ügynökségei közötti információcsere az eltérő biztonságos kommunikációs eszközök használata miatt nem optimális; mivel úgy véli, hogy egy biztonságos intézményközi kommunikációs eszköz bevezetésével könnyebbé és jobbá lehetne tenni az olyan ügynökségek közötti információcserét, mint az EU INTCEN, az Europol és a Frontex;

| CM. | mivel a terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó, e feladatra kinevezett összekötő tisztek hozzáadott értéket jelenthetnek mind az ügynökségek munkája, mind saját tagállamaik számára; |
| --- | --- |

CM.

mivel a terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó, e feladatra kinevezett összekötő tisztek hozzáadott értéket jelenthetnek mind az ügynökségek munkája, mind saját tagállamaik számára;

| CN. | mivel a tagállamokban különböző számú illetékes hatóságok férhetnek hozzá az Europol adatbázisaihoz vagy léphetnek kapcsolatba az Europollal anélkül, hogy nem a nemzeti összekötő tiszteken keresztül kellene eljárniuk; mivel egyes tagállamokban nem léteznek korlátozott hozzáférésű és biztonságos rendőrségi kommunikációs hálózatok, megakadályozva ezzel azt, hogy illetékes hatóságaik decentralizált hozzáféréssel rendelkezzenek elsősorban a Biztonságos Információcsere Hálózati Alkalmazáshoz (SIENA); |
| --- | --- |

CN.

mivel a tagállamokban különböző számú illetékes hatóságok férhetnek hozzá az Europol adatbázisaihoz vagy léphetnek kapcsolatba az Europollal anélkül, hogy nem a nemzeti összekötő tiszteken keresztül kellene eljárniuk; mivel egyes tagállamokban nem léteznek korlátozott hozzáférésű és biztonságos rendőrségi kommunikációs hálózatok, megakadályozva ezzel azt, hogy illetékes hatóságaik decentralizált hozzáféréssel rendelkezzenek elsősorban a Biztonságos Információcsere Hálózati Alkalmazáshoz (SIENA);

| CO. | mivel több uniós eszköz – így a 2005/671/IB határozat, a terrorizmus elleni küzdelemről szóló irányelv és az Europol szabályzata – előírja, hogy a tagállamok a terrorizmussal kapcsolatos információikat megosszák az illetékes ügynökségekkel; mivel az információk rendszeres, ütemezett és szisztematikus, fokozott megosztása, jogi felhatalmazásuknak megfelelően, – ideértve a másodlagos információkat is – elősegíti feladatvégzésüket az egyes esetek közötti kapcsolatok feltárása során, valamint áttekintést nyújt a nyomozásokkal kapcsolatos kihívásokról és bevált gyakorlatokról, a terrorista cselekmények üldözéséről és a kapcsolódó vádemelésekről; mivel a 2005/671/IB határozat keretében a tagállamok még mindig nem osztják meg spontán a releváns információkat azzal a másik tagállammal, ahol az ilyen információkat a terrorista bűncselekmények megelőzése, felderítése, kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása terén lehetne felhasználni; mivel az Eurojusttal megosztott információk mennyisége növekedett az elmúlt években, azonban továbbra is különbség van a tagállamok között a megosztott információk mennyiségét, típusát és körét illetően, ami az elérhető információk széttöredezettségét eredményezheti; |
| --- | --- |

CO.

mivel több uniós eszköz – így a 2005/671/IB határozat, a terrorizmus elleni küzdelemről szóló irányelv és az Europol szabályzata – előírja, hogy a tagállamok a terrorizmussal kapcsolatos információikat megosszák az illetékes ügynökségekkel; mivel az információk rendszeres, ütemezett és szisztematikus, fokozott megosztása, jogi felhatalmazásuknak megfelelően, – ideértve a másodlagos információkat is – elősegíti feladatvégzésüket az egyes esetek közötti kapcsolatok feltárása során, valamint áttekintést nyújt a nyomozásokkal kapcsolatos kihívásokról és bevált gyakorlatokról, a terrorista cselekmények üldözéséről és a kapcsolódó vádemelésekről; mivel a 2005/671/IB határozat keretében a tagállamok még mindig nem osztják meg spontán a releváns információkat azzal a másik tagállammal, ahol az ilyen információkat a terrorista bűncselekmények megelőzése, felderítése, kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása terén lehetne felhasználni; mivel az Eurojusttal megosztott információk mennyisége növekedett az elmúlt években, azonban továbbra is különbség van a tagállamok között a megosztott információk mennyiségét, típusát és körét illetően, ami az elérhető információk széttöredezettségét eredményezheti;

| CP. | mivel a CEPOL jelentősen hozzájárul a tagállamok és kiemelt harmadik országok bűnüldözési tisztviselőinek terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos képzéséhez; |
| --- | --- |

CP.

mivel a CEPOL jelentősen hozzájárul a tagállamok és kiemelt harmadik országok bűnüldözési tisztviselőinek terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos képzéséhez;

Kölcsönös elismerés és kölcsönös jogsegély

| CQ. | mivel a kölcsönös jogsegély mechanizmusainak helyébe fokozatosan a kölcsönös elismerés eszközei állnak, lévén hogy az utóbbiak – az eljárások felgyorsításával és észszerűsítésével – elősegítik a határokon árnyúló együttműködés javulását az illetékes hatóságok között az EU-n belül; mivel az európai elfogatóparancsról szóló határozat és az európai nyomozási határozatról szóló irányelv példák a kölcsönös elismerés azon eszközeire, amelyek a gyakorlatban hasznosnak bizonyultak; |
| --- | --- |

CQ.

mivel a kölcsönös jogsegély mechanizmusainak helyébe fokozatosan a kölcsönös elismerés eszközei állnak, lévén hogy az utóbbiak – az eljárások felgyorsításával és észszerűsítésével – elősegítik a határokon árnyúló együttműködés javulását az illetékes hatóságok között az EU-n belül; mivel az európai elfogatóparancsról szóló határozat és az európai nyomozási határozatról szóló irányelv példák a kölcsönös elismerés azon eszközeire, amelyek a gyakorlatban hasznosnak bizonyultak;

| CR. | mivel a kölcsönös elismerés elve egyfelől a tagállamok közötti bizalom magas szintjének meglététől függ, másfelől pedig hozzájárul a kölcsönös bizalom növeléséhez azzal, hogy a különböző tagállamok hatóságai hatékonyan tudnak együttesen fellépni a terrorizmus elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

CR.

mivel a kölcsönös elismerés elve egyfelől a tagállamok közötti bizalom magas szintjének meglététől függ, másfelől pedig hozzájárul a kölcsönös bizalom növeléséhez azzal, hogy a különböző tagállamok hatóságai hatékonyan tudnak együttesen fellépni a terrorizmus elleni küzdelemben;

| CS. | mivel a közös nyomozócsoportok elősegítik a nyomozások és a bűnüldözés összehangolását a határokon átnyúló ügyekben, továbbá általuk lehetővé válik a valós idejű információ-, illetve bizonyítékcsere; mivel a közös nyomozócsoportok működtetéséből származó gyakorlati előnyök közé tartozik a fokozott információcsere, a bevált gyakorlatok megosztása, a bizonyítékok szélesebb körű begyűjtése és az egyes felek által végrehajtott akciók kölcsönös elismerése; mivel a közös nyomozócsoportok megfelelő finanszírozást igényelnek a hatékony működéshez; |
| --- | --- |

CS.

mivel a közös nyomozócsoportok elősegítik a nyomozások és a bűnüldözés összehangolását a határokon átnyúló ügyekben, továbbá általuk lehetővé válik a valós idejű információ-, illetve bizonyítékcsere; mivel a közös nyomozócsoportok működtetéséből származó gyakorlati előnyök közé tartozik a fokozott információcsere, a bevált gyakorlatok megosztása, a bizonyítékok szélesebb körű begyűjtése és az egyes felek által végrehajtott akciók kölcsönös elismerése; mivel a közös nyomozócsoportok megfelelő finanszírozást igényelnek a hatékony működéshez;

| CT. | mivel szükség van az online szolgáltatások nyújtóival való szoros együttműködésre a terrorista cselekmények utáni nyomozáshoz fontos elektronikus bizonyítékok felelős bűnüldöző hatóság kérésére és megfelelő jogi eljárás alapján történő megóvása és beszerzése érdekében; |
| --- | --- |

CT.

mivel szükség van az online szolgáltatások nyújtóival való szoros együttműködésre a terrorista cselekmények utáni nyomozáshoz fontos elektronikus bizonyítékok felelős bűnüldöző hatóság kérésére és megfelelő jogi eljárás alapján történő megóvása és beszerzése érdekében;

| CU. | mivel a belső határok nélküli schengeni térség az EU egyik alapvető eredménye, amely csak akkor tartható fenn, ha a külső határok ténylegesen biztosítottak és védettek, megszűnnek az illegális határátlépések, valamint belső biztonsági intézkedéseket fogadnak el a súlyos bűncselekmények kockázatának kezelésére; mivel számos javaslatot fogadtak el a külső határokon végzett biztonsági ellenőrzések megerősítése érdekében; mivel a tagállamok nagyobb rugalmasságot kértek a közrendet vagy a közbiztonságot fenyegető komoly veszély esetén ideiglenesen újra bevezetett határellenőrzéseket illetően, az Európai Bizottság javaslatával összhangban; |
| --- | --- |

CU.

mivel a belső határok nélküli schengeni térség az EU egyik alapvető eredménye, amely csak akkor tartható fenn, ha a külső határok ténylegesen biztosítottak és védettek, megszűnnek az illegális határátlépések, valamint belső biztonsági intézkedéseket fogadnak el a súlyos bűncselekmények kockázatának kezelésére; mivel számos javaslatot fogadtak el a külső határokon végzett biztonsági ellenőrzések megerősítése érdekében; mivel a tagállamok nagyobb rugalmasságot kértek a közrendet vagy a közbiztonságot fenyegető komoly veszély esetén ideiglenesen újra bevezetett határellenőrzéseket illetően, az Európai Bizottság javaslatával összhangban;

| CV. | mivel, válaszul különösen a terrorfenyegetések fokozódására, 2017. április 7-én hatályba lépett a Schengeni határ-ellenőrzési kódexet módosító új (EU) 2017/458 rendelet (9) a külső határokon átlépő valamennyi személynek – közük a szabad mozgáshoz való jogot élvező egyéneknek – a vonatkozó adatbázisokban történő szisztematikus ellenőrzése érdekében; |
| --- | --- |

CV.

mivel, válaszul különösen a terrorfenyegetések fokozódására, 2017. április 7-én hatályba lépett a Schengeni határ-ellenőrzési kódexet módosító új (EU) 2017/458 rendelet (9) a külső határokon átlépő valamennyi személynek – közük a szabad mozgáshoz való jogot élvező egyéneknek – a vonatkozó adatbázisokban történő szisztematikus ellenőrzése érdekében;

| CW. | mivel a határellenőrzés bizonyos területeire vonatkozó szabályozást néhány területen nem hajtják végre, ilyen például az adatbázisok szisztematikus lekérdezése a határellenőrzés során, illetve a beutazási feltételek gondos ellenőrzése; |
| --- | --- |

CW.

mivel a határellenőrzés bizonyos területeire vonatkozó szabályozást néhány területen nem hajtják végre, ilyen például az adatbázisok szisztematikus lekérdezése a határellenőrzés során, illetve a beutazási feltételek gondos ellenőrzése;

| CX. | mivel a Thalys vonat elleni, 2015. augusztus 21-i meghiúsított támadás, a 2015. november 13-i párizsi támadások és a 2016. március 22-i brüsszeli támadások rámutattak, hogy a terroristák korlátozott számú esetben visszaéltek a tömeges beáramlásra fel nem készült EU és tagállamok határigazgatási politikáinak hiányosságaival; mivel a bűnüldöző hatóságok jelentései szerint e támadások elkövetői közül legalább nyolcan az irreguláris migrációs áramlattal léptek be az EU-ba 2015 júliusában, augusztusában és októberében; mivel más esetekben a jövőbeli elkövetők a tagállamokban maradtak annak ellenére, hogy már el kellett volna hagyniuk azokat vagy vissza kellett volna küldeni őket; mivel ez bizonyítja az uniós határigazgatási politikák és azok tagállamok általi végrehajtása terén fennálló bizonyos hiányosságokat; |
| --- | --- |

CX.

mivel a Thalys vonat elleni, 2015. augusztus 21-i meghiúsított támadás, a 2015. november 13-i párizsi támadások és a 2016. március 22-i brüsszeli támadások rámutattak, hogy a terroristák korlátozott számú esetben visszaéltek a tömeges beáramlásra fel nem készült EU és tagállamok határigazgatási politikáinak hiányosságaival; mivel a bűnüldöző hatóságok jelentései szerint e támadások elkövetői közül legalább nyolcan az irreguláris migrációs áramlattal léptek be az EU-ba 2015 júliusában, augusztusában és októberében; mivel más esetekben a jövőbeli elkövetők a tagállamokban maradtak annak ellenére, hogy már el kellett volna hagyniuk azokat vagy vissza kellett volna küldeni őket; mivel ez bizonyítja az uniós határigazgatási politikák és azok tagállamok általi végrehajtása terén fennálló bizonyos hiányosságokat;

| CY. | mivel a Tanács 10152/17 számú következtetései azt ajánlják a tagállamoknak, hogy ha irreguláris migránsokkal találkoznak, végezzenek ellenőrzést, adott esetben nemzeti szinten az illetékes hatóságok által feltöltött és használt adatbázisok és az automatikus ujjnyomat-azonosító rendszer (AFIS) alapján, európai és nemzetközi szinten pedig a SIS, az Europol, a VIS, az Eurodac és az Interpol adatbázisai alapján (I-24/7 hálózat), és konkrétabban az ellopott és elvesztett úti okmányokat (SLTD), a külföldi terrorista harcosokat (FTF) és az Interpol-körözésekben megjelölt úti okmányokat (TDAWN) tartalmazó adatbázisokban; |
| --- | --- |

CY.

mivel a Tanács 10152/17 számú következtetései azt ajánlják a tagállamoknak, hogy ha irreguláris migránsokkal találkoznak, végezzenek ellenőrzést, adott esetben nemzeti szinten az illetékes hatóságok által feltöltött és használt adatbázisok és az automatikus ujjnyomat-azonosító rendszer (AFIS) alapján, európai és nemzetközi szinten pedig a SIS, az Europol, a VIS, az Eurodac és az Interpol adatbázisai alapján (I-24/7 hálózat), és konkrétabban az ellopott és elvesztett úti okmányokat (SLTD), a külföldi terrorista harcosokat (FTF) és az Interpol-körözésekben megjelölt úti okmányokat (TDAWN) tartalmazó adatbázisokban;

| CZ. | mivel az 1168/2011/EU rendelet 11. cikke és az európai adatvédelmi biztos pozitív véleménye alapján az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség jogosult személyes adatok feldolgozására; mivel ugyanakkor az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség a terrorizmus nyomon követése során nehézségekbe ütközik az (EU) 2016/1624 rendeletben a személyes adatok tekintetében megszabott rövid adattárolási időtartam – mindössze 90 nap – miatt; mivel az Eurojust és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség között csupán egy egyetértési megállapodás létezik az általános, stratégiai és technikai – de nem a személyes – információk megosztására vonatkozólag; mivel az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek specifikus jogi keretre van szüksége ahhoz, hogy feladatai elvégzése érdekében feldolgozhasson személyes adatokat; |
| --- | --- |

CZ.

mivel az 1168/2011/EU rendelet 11. cikke és az európai adatvédelmi biztos pozitív véleménye alapján az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség jogosult személyes adatok feldolgozására; mivel ugyanakkor az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség a terrorizmus nyomon követése során nehézségekbe ütközik az (EU) 2016/1624 rendeletben a személyes adatok tekintetében megszabott rövid adattárolási időtartam – mindössze 90 nap – miatt; mivel az Eurojust és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség között csupán egy egyetértési megállapodás létezik az általános, stratégiai és technikai – de nem a személyes – információk megosztására vonatkozólag; mivel az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek specifikus jogi keretre van szüksége ahhoz, hogy feladatai elvégzése érdekében feldolgozhasson személyes adatokat;

| DA. | mivel arra is szükség van, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség tisztviselői munkájuk végzése során a határállomásokon hozzáférhessenek az Eurodac, a SIS, az EES és a VIS adatbázisokhoz; |
| --- | --- |

DA.

mivel arra is szükség van, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség tisztviselői munkájuk végzése során a határállomásokon hozzáférhessenek az Eurodac, a SIS, az EES és a VIS adatbázisokhoz;

| DB. | mivel jelenleg nincsenek minimális előírások és közös szabályok az uniós polgárok személyazonosító igazolványai és a szabad mozgás jogával élő uniós polgárok és azok családtagjai részére kiállított tartózkodási okmányok biztonságára vonatkozóan; |
| --- | --- |

DB.

mivel jelenleg nincsenek minimális előírások és közös szabályok az uniós polgárok személyazonosító igazolványai és a szabad mozgás jogával élő uniós polgárok és azok családtagjai részére kiállított tartózkodási okmányok biztonságára vonatkozóan;

| DC. | mivel a külső határokon és az Unióban felderített hamisított dokumentumok háromnegyede a tagállamok és a schengeni térséghez társult országok által kibocsátott okmányok utánzata; mivel a leggyakrabban felderített hamis okmányok között a kevésbé biztonságos személyazonosító igazolványok vannak túlsúlyban; |
| --- | --- |

DC.

mivel a külső határokon és az Unióban felderített hamisított dokumentumok háromnegyede a tagállamok és a schengeni térséghez társult országok által kibocsátott okmányok utánzata; mivel a leggyakrabban felderített hamis okmányok között a kevésbé biztonságos személyazonosító igazolványok vannak túlsúlyban;

| DD. | mivel egyes tagállamok nem kötelezik a területükön a légi fuvarozókat az utasok jegyein és személyazonosító okmányain, illetve útlevelén szereplő személyes adatok egyezéséről való meggyőződésre, ami megnehezíti annak megállapítását, hogy az adott személyazonosság megegyezik-e a személy valódi személyazonosságával; mivel ez kiemelt jelentőségű az EU-n belüli járatok esetében; mivel a személyazonosság megfelelő ellenőrzésének és az úti okmányok hitelesítésének továbbra is a rendőri hatóságok feladatát kell képeznie; |
| --- | --- |

DD.

mivel egyes tagállamok nem kötelezik a területükön a légi fuvarozókat az utasok jegyein és személyazonosító okmányain, illetve útlevelén szereplő személyes adatok egyezéséről való meggyőződésre, ami megnehezíti annak megállapítását, hogy az adott személyazonosság megegyezik-e a személy valódi személyazonosságával; mivel ez kiemelt jelentőségű az EU-n belüli járatok esetében; mivel a személyazonosság megfelelő ellenőrzésének és az úti okmányok hitelesítésének továbbra is a rendőri hatóságok feladatát kell képeznie;

| DE. | mivel a harctéri adatok gyakran elengedhetetlenek a potenciális külföldi terrorista harcosok és áldozatok azonosításához, és azokat a megfelelő adatbázisokban fel kell tüntetni annak érdekében, hogy valós időben eljussanak a határőrökhöz, és hogy azokat megosszák a nyomozókkal és az ügyészekkel, nyomozások, illetve büntetőeljárások lefolytatása érdekében; |
| --- | --- |

DE.

mivel a harctéri adatok gyakran elengedhetetlenek a potenciális külföldi terrorista harcosok és áldozatok azonosításához, és azokat a megfelelő adatbázisokban fel kell tüntetni annak érdekében, hogy valós időben eljussanak a határőrökhöz, és hogy azokat megosszák a nyomozókkal és az ügyészekkel, nyomozások, illetve büntetőeljárások lefolytatása érdekében;

A terrorizmus finanszírozása

| DF. | mivel több tagállam még mindig nem ratifikálta az Európa Tanács bűncselekményből származó jövedelmek felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról, valamint a terrorizmus finanszírozásáról szóló 2005. május 16-i egyezményét, közismert nevén a „Varsói Egyezményt”, amely a pénzmosásról és terrorizmus finanszírozásról szóló legátfogóbb nemzetközi egyezmény; mivel a bűncselekményekből származó vagyonok elkobzása a bűnözés és terrorizmus elleni küzdelem rendkívül hatékony eszköze, mivel megfosztja a bűnözőket jogellenes tevékenységekből származó jövedelmeiktől, a terroristákat pedig attól, hogy támadást tudjanak szervezni; mivel a Pénzügyi Akció Munkacsoport megállapítja a pénzmosás elleni küzdelem és a terrorizmus finanszírozásával szembeni fellépés globális normáit, és azonosítja a pénzmosás és terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén gyenge intézkedéseket alkalmazó joghatóságokat; |
| --- | --- |

DF.

mivel több tagállam még mindig nem ratifikálta az Európa Tanács bűncselekményből származó jövedelmek felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról, valamint a terrorizmus finanszírozásáról szóló 2005. május 16-i egyezményét, közismert nevén a „Varsói Egyezményt”, amely a pénzmosásról és terrorizmus finanszírozásról szóló legátfogóbb nemzetközi egyezmény; mivel a bűncselekményekből származó vagyonok elkobzása a bűnözés és terrorizmus elleni küzdelem rendkívül hatékony eszköze, mivel megfosztja a bűnözőket jogellenes tevékenységekből származó jövedelmeiktől, a terroristákat pedig attól, hogy támadást tudjanak szervezni; mivel a Pénzügyi Akció Munkacsoport megállapítja a pénzmosás elleni küzdelem és a terrorizmus finanszírozásával szembeni fellépés globális normáit, és azonosítja a pénzmosás és terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén gyenge intézkedéseket alkalmazó joghatóságokat;

| DG. | mivel az EU elfogadott két jogalkotási eszközt, nevezetesen a pénzmosás elleni negyedik és ötödik irányelvet az FATF ajánlásainak végrehajtására annak érdekében, hogy orvosolja a terrortámadások fényében azonosított hiányosságokat; mivel a tagállamoknak 2017. június 26-ig kellett átültetniük a nemzeti jogrendjükbe a pénzmosás elleni negyedik irányelvet, és mivel ezt eddig nem minden tagállam tette meg; mivel több tagállam még mindig lehetővé teszi a trösztök, alapítványok és részvénytársaságok, valamint a bemutatóra szóló részvények végső ellenőrzést gyakorló tulajdonosának névtelenségét, ami megkönnyíti a pénzmozgások származási és rendeltetési helyének, valamint azon gazdasági tevékenységekhez fűződő tulajdonjog elrejtését, amelyek biztosítják a terrorizmus és szervezett bűnözés finanszírozásának fedezetét; mivel a pénzmosás elleni ötödik irányelv növelni fogja az átláthatóságot e téren; |
| --- | --- |

DG.

mivel az EU elfogadott két jogalkotási eszközt, nevezetesen a pénzmosás elleni negyedik és ötödik irányelvet az FATF ajánlásainak végrehajtására annak érdekében, hogy orvosolja a terrortámadások fényében azonosított hiányosságokat; mivel a tagállamoknak 2017. június 26-ig kellett átültetniük a nemzeti jogrendjükbe a pénzmosás elleni negyedik irányelvet, és mivel ezt eddig nem minden tagállam tette meg; mivel több tagállam még mindig lehetővé teszi a trösztök, alapítványok és részvénytársaságok, valamint a bemutatóra szóló részvények végső ellenőrzést gyakorló tulajdonosának névtelenségét, ami megkönnyíti a pénzmozgások származási és rendeltetési helyének, valamint azon gazdasági tevékenységekhez fűződő tulajdonjog elrejtését, amelyek biztosítják a terrorizmus és szervezett bűnözés finanszírozásának fedezetét; mivel a pénzmosás elleni ötödik irányelv növelni fogja az átláthatóságot e téren;

| DH. | mivel pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó európai parlamenti vizsgálóbizottság (PANA) ellenőrizte, hogy az adóelkerülők miként számítanak a hivatásos közvetítők aktív segítségére, akik látszólag eleget tesznek a vonatkozó törvényi kötelezettségeknek; |
| --- | --- |

DH.

mivel pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó európai parlamenti vizsgálóbizottság (PANA) ellenőrizte, hogy az adóelkerülők miként számítanak a hivatásos közvetítők aktív segítségére, akik látszólag eleget tesznek a vonatkozó törvényi kötelezettségeknek;

| DI. | mivel 2017 júliusában a Bizottság és az Europol megfigyelői státuszt kapott az Egmont csoportban, amely egy 156 pénzügyi információs egységből (FIU) álló egyesült nemzetközi szervezet, és amelynek célja, hogy növelje az együttműködést nem csupán a FIU-k, hanem más illetékes hatóságok között is; |
| --- | --- |

DI.

mivel 2017 júliusában a Bizottság és az Europol megfigyelői státuszt kapott az Egmont csoportban, amely egy 156 pénzügyi információs egységből (FIU) álló egyesült nemzetközi szervezet, és amelynek célja, hogy növelje az együttműködést nem csupán a FIU-k, hanem más illetékes hatóságok között is;

| DJ. | mivel a közösségi média általi tőkebevonásokkal való visszaélések és azok helytelen alkalmazása, a karitatív és nonprofit szervezetek révén történő finanszírozások, a kis összegű átutalások és az előre kifizetett kártyák az ISIS és más terrorista szervezetek finanszírozási módszerei közé tartoznak; mivel mindegyik típus könnyebb igénybevételéhez felhasználják a mikrohitelplatformokat; |
| --- | --- |

DJ.

mivel a közösségi média általi tőkebevonásokkal való visszaélések és azok helytelen alkalmazása, a karitatív és nonprofit szervezetek révén történő finanszírozások, a kis összegű átutalások és az előre kifizetett kártyák az ISIS és más terrorista szervezetek finanszírozási módszerei közé tartoznak; mivel mindegyik típus könnyebb igénybevételéhez felhasználják a mikrohitelplatformokat;

| DK. | mivel a hagyományos terrorizmusfinanszírozási módszerek, mint az adományok, váltságdíjért végzett emberrablás, a nonprofit szervezetekkel való visszaélés, a formális és informális átutalási rendszerek, a bűncselekményekből származó jövedelmek felhasználása és a bankon keresztül történő pénzátutalás mellett a közelmúlt terrortámadásai rámutattak arra, hogy az újonnan megjelenő online és elektronikus finanszírozási módszerek, például a virtuális fizetőeszközök, a névtelen előre kifizetett kártyák és a nem hivatalos pénzátutalási szolgáltatások (IVTS) szintén azt a kockázatot hordozzák, hogy terrorszervezetek visszaélnek velük a tevékenységeik finanszírozása céljából; mivel a bizonyos kriptovalutákat övező anonimitás egyre növeli a törvénytelen tevékenységek céljából történő felhasználás esélyét; mivel az elmúlt években a szervezett bűnözői csoportok egyre nagyobb mértékben használják a kriptovalutákat bűncselekmények és a terrorizmus finanszírozására, valamint a bűncselekményekből származó jövedelmek tisztára mosására; mivel az Europol együttműködött a nemzeti hatóságokkal több, kriptovaluta-kereskedelmet érintő bűncselekmény felszámolásában; |
| --- | --- |

DK.

mivel a hagyományos terrorizmusfinanszírozási módszerek, mint az adományok, váltságdíjért végzett emberrablás, a nonprofit szervezetekkel való visszaélés, a formális és informális átutalási rendszerek, a bűncselekményekből származó jövedelmek felhasználása és a bankon keresztül történő pénzátutalás mellett a közelmúlt terrortámadásai rámutattak arra, hogy az újonnan megjelenő online és elektronikus finanszírozási módszerek, például a virtuális fizetőeszközök, a névtelen előre kifizetett kártyák és a nem hivatalos pénzátutalási szolgáltatások (IVTS) szintén azt a kockázatot hordozzák, hogy terrorszervezetek visszaélnek velük a tevékenységeik finanszírozása céljából; mivel a bizonyos kriptovalutákat övező anonimitás egyre növeli a törvénytelen tevékenységek céljából történő felhasználás esélyét; mivel az elmúlt években a szervezett bűnözői csoportok egyre nagyobb mértékben használják a kriptovalutákat bűncselekmények és a terrorizmus finanszírozására, valamint a bűncselekményekből származó jövedelmek tisztára mosására; mivel az Europol együttműködött a nemzeti hatóságokkal több, kriptovaluta-kereskedelmet érintő bűncselekmény felszámolásában;

| DL. | mivel egyes országokban, ahol kevésbé fejlett a bankrendszer, a mobil bankszolgáltatások túlnyomó használata miatt gyakran nehéz azonosítani a pénzátutalások kedvezményezettjeit; mivel a mobil bankolás keretében átutalt összegek magas kockázatot jelentenek a terrorizmus finanszírozása tekintetében, és mivel ezzel szemben az illetékes szolgálatok számára lehetővé kell tenni, hogy anélkül követhessék nyomon a terrorizmus egyes finanszírozásait, hogy az esetek nagy többségében a banktitokba ütköznének; mivel az alternatív átutalási rendszereken keresztül történő pénzátutalás szintén kockázatot jelet a terrorizmus finanszírozása szempontjából; |
| --- | --- |

DL.

mivel egyes országokban, ahol kevésbé fejlett a bankrendszer, a mobil bankszolgáltatások túlnyomó használata miatt gyakran nehéz azonosítani a pénzátutalások kedvezményezettjeit; mivel a mobil bankolás keretében átutalt összegek magas kockázatot jelentenek a terrorizmus finanszírozása tekintetében, és mivel ezzel szemben az illetékes szolgálatok számára lehetővé kell tenni, hogy anélkül követhessék nyomon a terrorizmus egyes finanszírozásait, hogy az esetek nagy többségében a banktitokba ütköznének; mivel az alternatív átutalási rendszereken keresztül történő pénzátutalás szintén kockázatot jelet a terrorizmus finanszírozása szempontjából;

| DM. | mivel a kötelezett felek, a FIU-k és az illetékes hatóságok közötti együttműködés és információcsere kulcsfontosságú a terrorizmus finanszírozása elleni hatékony küzdelemben; mivel a FIU-knak feladataik ellátása során hozzáféréssel kell rendelkezniük az adatokhoz, és képesnek kell lenniük azok cseréjére, a bűnüldöző hatóságokkal való megfelelő együttműködésen keresztül is; mivel nélkülözhetetlen, hogy a hatáskörök és a FIU-k közötti együttműködés tagállamok általi tisztázása révén fokozódjon a FIU-k eredményessége és hatékonysága; |
| --- | --- |

DM.

mivel a kötelezett felek, a FIU-k és az illetékes hatóságok közötti együttműködés és információcsere kulcsfontosságú a terrorizmus finanszírozása elleni hatékony küzdelemben; mivel a FIU-knak feladataik ellátása során hozzáféréssel kell rendelkezniük az adatokhoz, és képesnek kell lenniük azok cseréjére, a bűnüldöző hatóságokkal való megfelelő együttműködésen keresztül is; mivel nélkülözhetetlen, hogy a hatáskörök és a FIU-k közötti együttműködés tagállamok általi tisztázása révén fokozódjon a FIU-k eredményessége és hatékonysága;

| DN. | mivel a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó program (TFTP) hasznos eszköz a terrorizmus finanszírozása ellen; mivel nem teszi lehetővé a SEPA-átutalások révén történő terrorizmusfinanszírozás nyomon követését, ami jelentős információs szakadékot képez; mivel a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó programról szóló meglévő megállapodást kiegészítő TFTP-rendszer kibővítené az EU képességét a terrorista támadások megelőzésére és nyomozására azzal, hogy a terrorizmus finanszírozására vonatkozólag további kulcsfontosságú információkat szolgáltat, valamint hatékonyabb és hatásosabb lenne annál, hogy két- vagy többoldalú információkérések és/vagy jogsegélykérések útján próbálnánk pénzügyi információkat begyűjteni a gyanús tranzakciókról; mivel a Parlament többször is felszólított e rendszer bevezetésére, többek között az európai polgárok radikalizálódásának és terrorista szervezetek általi toborzásának megelőzéséről szóló, 2015. november 25-i állásfoglalásában (10); |
| --- | --- |

DN.

mivel a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó program (TFTP) hasznos eszköz a terrorizmus finanszírozása ellen; mivel nem teszi lehetővé a SEPA-átutalások révén történő terrorizmusfinanszírozás nyomon követését, ami jelentős információs szakadékot képez; mivel a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó programról szóló meglévő megállapodást kiegészítő TFTP-rendszer kibővítené az EU képességét a terrorista támadások megelőzésére és nyomozására azzal, hogy a terrorizmus finanszírozására vonatkozólag további kulcsfontosságú információkat szolgáltat, valamint hatékonyabb és hatásosabb lenne annál, hogy két- vagy többoldalú információkérések és/vagy jogsegélykérések útján próbálnánk pénzügyi információkat begyűjteni a gyanús tranzakciókról; mivel a Parlament többször is felszólított e rendszer bevezetésére, többek között az európai polgárok radikalizálódásának és terrorista szervezetek általi toborzásának megelőzéséről szóló, 2015. november 25-i állásfoglalásában (10);

A kritikus infrastruktúra védelme

| DO. | mivel a kritikus infrastruktúrát érintő incidensek, különösen ha terrortámadásokhoz vagy merényletkísérletekhez kapcsolódnak, súlyos, határokon átnyúló következményekkel járhatnak az európai polgárok és államok biztonsága szempontjából; |
| --- | --- |

DO.

mivel a kritikus infrastruktúrát érintő incidensek, különösen ha terrortámadásokhoz vagy merényletkísérletekhez kapcsolódnak, súlyos, határokon átnyúló következményekkel járhatnak az európai polgárok és államok biztonsága szempontjából;

| DP. | mivel a szolgáltatásokat egyre bonyolultabb rendszerek közvetítik, ami elavulttá teszi az európai kritikus infrastruktúrák tekintetében a jelenlegi ágazati megközelítést; |
| --- | --- |

DP.

mivel a szolgáltatásokat egyre bonyolultabb rendszerek közvetítik, ami elavulttá teszi az európai kritikus infrastruktúrák tekintetében a jelenlegi ágazati megközelítést;

| DQ. | mivel az elektronikus szolgáltatások vagy összekapcsolt rendszerek elleni kibertámadások a hibrid fenyegetések lényegi elemét jelentik; mivel az egyre növekvő számú kibertámadások fizikai hatást gyakorolnak vagy gyakorolhatnak a kritikus infrastruktúrára és annak használóira; mivel növelni kell a készenlétet a számítógépes terrorista fenyegetések elleni fellépés érdekében; |
| --- | --- |

DQ.

mivel az elektronikus szolgáltatások vagy összekapcsolt rendszerek elleni kibertámadások a hibrid fenyegetések lényegi elemét jelentik; mivel az egyre növekvő számú kibertámadások fizikai hatást gyakorolnak vagy gyakorolhatnak a kritikus infrastruktúrára és annak használóira; mivel növelni kell a készenlétet a számítógépes terrorista fenyegetések elleni fellépés érdekében;

| DR. | mivel az EU biztonságpolitikájáról szóló átfogó bizottsági értékelés és a 2008/114/EK irányelvhez kapcsolódó értékelő tanulmány szerint: a kritikus infrastruktúrák elleni fenyegetés valószínűleg tovább növekszik, így a felkészülés és a válaszadási képesség erősítése céljából szükség van a 2008/114/EK irányelv felülvizsgálatára, továbbá érdemes összpontosítani a közlekedési infrastruktúrákra; mivel jobb keretre van szükség a vasútbiztonság javításához és a közlekedési infrastruktúrák nyilvános terei – repülőterek, kikötők, tengeri közlekedési létesítmények, pályaudvarok –, valamint az energiatermelő létesítmények védelmének megoldásához, különös figyelemmel az atomerőművekre; |
| --- | --- |

DR.

mivel az EU biztonságpolitikájáról szóló átfogó bizottsági értékelés és a 2008/114/EK irányelvhez kapcsolódó értékelő tanulmány szerint: a kritikus infrastruktúrák elleni fenyegetés valószínűleg tovább növekszik, így a felkészülés és a válaszadási képesség erősítése céljából szükség van a 2008/114/EK irányelv felülvizsgálatára, továbbá érdemes összpontosítani a közlekedési infrastruktúrákra; mivel jobb keretre van szükség a vasútbiztonság javításához és a közlekedési infrastruktúrák nyilvános terei – repülőterek, kikötők, tengeri közlekedési létesítmények, pályaudvarok –, valamint az energiatermelő létesítmények védelmének megoldásához, különös figyelemmel az atomerőművekre;

| DS. | mivel a kritikus infrastruktúrák ellen elkövetett támadások katasztrofális következményekkel járhatnak; mivel a tagállamoknak biztosítaniuk kell az ilyen létesítmények megfelelő és hibátlan védelmét; |
| --- | --- |

DS.

mivel a kritikus infrastruktúrák ellen elkövetett támadások katasztrofális következményekkel járhatnak; mivel a tagállamoknak biztosítaniuk kell az ilyen létesítmények megfelelő és hibátlan védelmét;

| DT. | mivel az eseményjelentések alapvetően fontosak a hiányosságok azonosításához, a meglévő intézkedések hatékonyságának javításához, a kritikus infrastruktúrák zavar alatti teljesítőképességének értékeléséhez, ráébresztenek a meglévő biztonsági tervek felülvizsgálatának szükségességére, és segítenek az új fenyegetések feltárásában; |
| --- | --- |

DT.

mivel az eseményjelentések alapvetően fontosak a hiányosságok azonosításához, a meglévő intézkedések hatékonyságának javításához, a kritikus infrastruktúrák zavar alatti teljesítőképességének értékeléséhez, ráébresztenek a meglévő biztonsági tervek felülvizsgálatának szükségességére, és segítenek az új fenyegetések feltárásában;

| DU. | mivel a tagállamoknak több válságeseti gyakorlatot kell szervezniük, többek között az együttműködésüket és a kapacitások növelését kérő harmadik országokban is; |
| --- | --- |

DU.

mivel a tagállamoknak több válságeseti gyakorlatot kell szervezniük, többek között az együttműködésüket és a kapacitások növelését kérő harmadik országokban is;

| DV. | mivel a kritikus infrastruktúra és a puha célpontok védelméhez és biztosításához szoros együttműködésre van szükség az állami és magánszféra között, a kibertérben is; |
| --- | --- |

DV.

mivel a kritikus infrastruktúra és a puha célpontok védelméhez és biztosításához szoros együttműködésre van szükség az állami és magánszféra között, a kibertérben is;

| DW. | mivel a magán biztonsági szolgáltatások szerepet játszanak az ellenállóképes biztonsági láncok biztosításában, ezek szolgáltatásainak közbeszerzésére meghatározott minőségi kritériumokat kell alkalmazni az olyan szempontokat illetően, mint a személyzet képzése és átvilágítása, minőségellenőrzés és az előírásoknak való megfelelés biztosítása, a technológiai fejlesztések végrehajtása és a szerződések kezelése; |
| --- | --- |

DW.

mivel a magán biztonsági szolgáltatások szerepet játszanak az ellenállóképes biztonsági láncok biztosításában, ezek szolgáltatásainak közbeszerzésére meghatározott minőségi kritériumokat kell alkalmazni az olyan szempontokat illetően, mint a személyzet képzése és átvilágítása, minőségellenőrzés és az előírásoknak való megfelelés biztosítása, a technológiai fejlesztések végrehajtása és a szerződések kezelése;

| DX. | mivel a 2008/114/EK irányelv 2012. évi értékelését követően a Bizottság kísérleti szakaszt indított négy európai jelentőségű kritikus infrastruktúra (Eurocontrol, Galileo, villamosenergia-átviteli hálózat és gázátviteli hálózat) tekintetében; |
| --- | --- |

DX.

mivel a 2008/114/EK irányelv 2012. évi értékelését követően a Bizottság kísérleti szakaszt indított négy európai jelentőségű kritikus infrastruktúra (Eurocontrol, Galileo, villamosenergia-átviteli hálózat és gázátviteli hálózat) tekintetében;

| DY. | mivel a Bizottság az új többéves pénzügyi keretről szóló közleményében javasolja az uniós finanszírozás jelentős növelését a biztonság és a védelem területén, beleértve az Unió belső biztonságát is; |
| --- | --- |

DY.

mivel a Bizottság az új többéves pénzügyi keretről szóló közleményében javasolja az uniós finanszírozás jelentős növelését a biztonság és a védelem területén, beleértve az Unió belső biztonságát is;

| DZ. | mivel az Unióban több terrorista támadást a hatóságok előtt ismert egyének követtek el; mivel a gépjármű-kölcsönző vállalatok nem képesek információt – például foglalásokra vonatkozó információt – cserélni a bűnüldöző szervekkel az adatok hivatalos figyelőlistákkal és rendőrségi adatbázisokkal való összevetése érdekében; |
| --- | --- |

DZ.

mivel az Unióban több terrorista támadást a hatóságok előtt ismert egyének követtek el; mivel a gépjármű-kölcsönző vállalatok nem képesek információt – például foglalásokra vonatkozó információt – cserélni a bűnüldöző szervekkel az adatok hivatalos figyelőlistákkal és rendőrségi adatbázisokkal való összevetése érdekében;

Robbanóanyag-prekurzorok

| EA. | mivel az EU-ban 2015-ben és 2016-ban elkövetett terrorista támadások 40 %-ában robbanóanyagot használtak (11); |
| --- | --- |

EA.

mivel az EU-ban 2015-ben és 2016-ban elkövetett terrorista támadások 40 %-ában robbanóanyagot használtak (11);

| EB. | mivel a támadások során a legtöbbször használt robbanóanyag a triaceton-triperoxid (TATP) (12) volt, amely továbbra is a terroristák házilag előállítható kedvenc robbanóanyaga; mivel a TATP csupán néhány alapanyagból könnyen előállítható; mivel ezeket az anyagokat a bűnözők, köztük a terroristák továbbra is beszerezhetik számos polgári gyárból és létesítményből, mivel a tagállamok az uniós CBRN cselekvési terv ellenére nem léptettek hatályba végrehajtási ellenőrző intézkedéseket; |
| --- | --- |

EB.

mivel a támadások során a legtöbbször használt robbanóanyag a triaceton-triperoxid (TATP) (12) volt, amely továbbra is a terroristák házilag előállítható kedvenc robbanóanyaga; mivel a TATP csupán néhány alapanyagból könnyen előállítható; mivel ezeket az anyagokat a bűnözők, köztük a terroristák továbbra is beszerezhetik számos polgári gyárból és létesítményből, mivel a tagállamok az uniós CBRN cselekvési terv ellenére nem léptettek hatályba végrehajtási ellenőrző intézkedéseket;

| EC. | mivel a 98/2013/EU rendelet ellenére egyes terroristák továbbra is hozzájutnak robbanóanyag-prekurzorokhoz, elsősorban TATP-hoz; mivel még mindig beszerezhetők az I. mellékletben említett anyagok; mivel a 98/2013/EU rendelet nem biztosít elegendő korlátozást és ellenőrzést, például csak a tranzakciók nyilvántartásba vételét írja elő; mivel kiemelt fontosságú a szigorúbb ellenőrzések biztosítása; |
| --- | --- |

EC.

mivel a 98/2013/EU rendelet ellenére egyes terroristák továbbra is hozzájutnak robbanóanyag-prekurzorokhoz, elsősorban TATP-hoz; mivel még mindig beszerezhetők az I. mellékletben említett anyagok; mivel a 98/2013/EU rendelet nem biztosít elegendő korlátozást és ellenőrzést, például csak a tranzakciók nyilvántartásba vételét írja elő; mivel kiemelt fontosságú a szigorúbb ellenőrzések biztosítása;

| ED. | mivel a végrehajtás tekintetében az egyik legnagyobb probléma a meglévő jogszabályokra vonatkozó ismeretek hiánya az ellátási láncban a gazdasági szereplők (háztartási termékeket értékesítő kiskereskedők) nagy száma miatt, valamint az internetes értékesítésre, a behozatalra és az Unión belüli forgalomra vonatkozó korlátozások érvényesítése; |
| --- | --- |

ED.

mivel a végrehajtás tekintetében az egyik legnagyobb probléma a meglévő jogszabályokra vonatkozó ismeretek hiánya az ellátási láncban a gazdasági szereplők (háztartási termékeket értékesítő kiskereskedők) nagy száma miatt, valamint az internetes értékesítésre, a behozatalra és az Unión belüli forgalomra vonatkozó korlátozások érvényesítése;

| EE. | mivel a Bizottság 2018. április 17-i, a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazásának szabályozásáról szóló javaslata (COM(2018)0209) szigorúbb és harmonizáltabb szabályokat állapít meg a robbanóanyagok jogellenes előállítására visszaélésszerűen felhasználható anyagok vagy keverékek rendelkezésre bocsátására, behozatalára, birtoklására és felhasználására vonatkozóan annak érdekében, hogy korlátozza azok rendelkezésre állását a lakosság számára, és biztosítsa a gyanús tranzakciókra vonatkozó megfelelő jelentéstételt az ellátási lánc egészében; |
| --- | --- |

EE.

mivel a Bizottság 2018. április 17-i, a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazásának szabályozásáról szóló javaslata (COM(2018)0209) szigorúbb és harmonizáltabb szabályokat állapít meg a robbanóanyagok jogellenes előállítására visszaélésszerűen felhasználható anyagok vagy keverékek rendelkezésre bocsátására, behozatalára, birtoklására és felhasználására vonatkozóan annak érdekében, hogy korlátozza azok rendelkezésre állását a lakosság számára, és biztosítsa a gyanús tranzakciókra vonatkozó megfelelő jelentéstételt az ellátási lánc egészében;

| EF. | mivel az online piactereken a vegyi anyagokat írott elnevezésük, képletük vagy a Vegyianyag-nyilvántartási Szolgálatnál (CAS) szereplő azonosítójuk alapján lehet megtalálni, ám számos esetben csak szokásos elnevezésüket tüntetik fel; mivel az elnevezések olyan sok formában fordulnak elő, hogy az egyes anyagok azonosítását megkönnyítené, ha kötelező lenne kereshető formában feltüntetni a CAS-számot is; |
| --- | --- |

EF.

mivel az online piactereken a vegyi anyagokat írott elnevezésük, képletük vagy a Vegyianyag-nyilvántartási Szolgálatnál (CAS) szereplő azonosítójuk alapján lehet megtalálni, ám számos esetben csak szokásos elnevezésüket tüntetik fel; mivel az elnevezések olyan sok formában fordulnak elő, hogy az egyes anyagok azonosítását megkönnyítené, ha kötelező lenne kereshető formában feltüntetni a CAS-számot is;

| EG. | mivel a rendelet csak a nagyközönség számára történő értékesítésre vonatkozik, a szakmai felhasználókra nem, de ezek meghatározása hiányzik a rendeletből; mivel annak meghatározása, hogy mi alapján számít valaki szakmai felhasználónak, a belső piacon változó; |
| --- | --- |

EG.

mivel a rendelet csak a nagyközönség számára történő értékesítésre vonatkozik, a szakmai felhasználókra nem, de ezek meghatározása hiányzik a rendeletből; mivel annak meghatározása, hogy mi alapján számít valaki szakmai felhasználónak, a belső piacon változó;

| EH. | mivel a 2018. április 17-i hatásvizsgálat (SWD(2018)0104) és az az ahhoz kapcsolódó rendeletre irányuló javaslat (COM(2018)0209) szerint ki kell bővíteni a külső határokon működő vámhatóságok képzését a robbanóanyagok és a robbanóanyag-prekurzorok felismerését illetően; |
| --- | --- |

EH.

mivel a 2018. április 17-i hatásvizsgálat (SWD(2018)0104) és az az ahhoz kapcsolódó rendeletre irányuló javaslat (COM(2018)0209) szerint ki kell bővíteni a külső határokon működő vámhatóságok képzését a robbanóanyagok és a robbanóanyag-prekurzorok felismerését illetően;

Illegális fegyverek

| EI. | mivel a lőfegyverekhez és a robbanószerkezetek alkotóelemeihez való hozzáférésnek fontos szerepe van a terrortámadások lehetővé tételében; mivel az Unióban az erőszakos szélsőséges csoportoknak gyakran kell bűnözői hálózatokhoz fordulniuk, hogy fegyverzetet szerezzenek be; mivel a terrorizmus Unió-beli helyzetéről és alakulásáról szóló, az Europol által készített 2018-as jelentés TE-SAT szerint az összes támadás 41 %-ában használtak lőfegyvert, ami 2016-hoz képest (38 %) enyhe növekedést jelent (13); |
| --- | --- |

EI.

mivel a lőfegyverekhez és a robbanószerkezetek alkotóelemeihez való hozzáférésnek fontos szerepe van a terrortámadások lehetővé tételében; mivel az Unióban az erőszakos szélsőséges csoportoknak gyakran kell bűnözői hálózatokhoz fordulniuk, hogy fegyverzetet szerezzenek be; mivel a terrorizmus Unió-beli helyzetéről és alakulásáról szóló, az Europol által készített 2018-as jelentés TE-SAT szerint az összes támadás 41 %-ában használtak lőfegyvert, ami 2016-hoz képest (38 %) enyhe növekedést jelent (13);

| EJ. | mivel az utóbbi években növekedett az átalakított vaktöltényes lőfegyverek és az egyszer már hatástalanított, de visszaalakított lőfegyverek használata; mivel számos közelmúltbeli támadást különböző típusú késekkel követtek el; |
| --- | --- |

EJ.

mivel az utóbbi években növekedett az átalakított vaktöltényes lőfegyverek és az egyszer már hatástalanított, de visszaalakított lőfegyverek használata; mivel számos közelmúltbeli támadást különböző típusú késekkel követtek el;

| EK. | mivel a bűnözés és a terror közötti kapcsolat szintén megkönnyíti, hogy a terroristák lőfegyverekhez jussanak; |
| --- | --- |

EK.

mivel a bűnözés és a terror közötti kapcsolat szintén megkönnyíti, hogy a terroristák lőfegyverekhez jussanak;

| EL. | mivel a Tanács 2015. október 8-i következtetései felhívják a tagállamokat, hogy rendszeresen szolgáltassanak vonatkozó információkat az Interpolnak és az Europolnak; |
| --- | --- |

EL.

mivel a Tanács 2015. október 8-i következtetései felhívják a tagállamokat, hogy rendszeresen szolgáltassanak vonatkozó információkat az Interpolnak és az Europolnak;

Külső dimenzió

| EM. | mivel az EU szomszédságában fekvő régiók közül több – különösen a Balkán és a közel-keleti és észak-afrikai térség – jelentős kihívásokkal szembesül a külföldi terrorista harcosok és a visszatérők kapcsán, illetve a hazai radikális sejtek kezelésének kérdésében; |
| --- | --- |

EM.

mivel az EU szomszédságában fekvő régiók közül több – különösen a Balkán és a közel-keleti és észak-afrikai térség – jelentős kihívásokkal szembesül a külföldi terrorista harcosok és a visszatérők kapcsán, illetve a hazai radikális sejtek kezelésének kérdésében;

| EN. | mivel a Balkán továbbra is kulcsfontosságú régió az európai stabilitás szempontjából; mivel a terrorizmussal és az iszlám szélsőségességgel kapcsolatos kihívások olyan regionális kontextusban jelennek meg, amelyet már meggyengített az etnikai, politikai és szociális polarizáció és a bűnözői hálózatok; mivel a régió országai már a terrorizmus célpontjaivá váltak (a támadásokat sikerült megelőzni), és máris tranzitországokként funkcionálnak emberek és fegyverek számára; |
| --- | --- |

EN.

mivel a Balkán továbbra is kulcsfontosságú régió az európai stabilitás szempontjából; mivel a terrorizmussal és az iszlám szélsőségességgel kapcsolatos kihívások olyan regionális kontextusban jelennek meg, amelyet már meggyengített az etnikai, politikai és szociális polarizáció és a bűnözői hálózatok; mivel a régió országai már a terrorizmus célpontjaivá váltak (a támadásokat sikerült megelőzni), és máris tranzitországokként funkcionálnak emberek és fegyverek számára;

| EO. | mivel a közel-keleti és észak-afrikai régió országait igen jelentős terrorista tevékenység sújtja és továbbra is elsődleges célpontok; mivel ezek az országok a kritikus szociális és gazdasági helyzetük mellett többféle kihívással szembesülhetnek az ISIS és az al-Kaida külföldi terrorista harcosainak visszatérésével kapcsolatban, tekintve, hogy nagyszámú dzsihádista származik a régióból; mivel az említett kulcsfontosságú harmadik országokkal uniós szinten összehangolt megközelítés keretében folytatott információcsere és szoros partnerség az együttműködés felkínálása és a kapacitásépítés formájában megvalósuló segítségnyújtás révén lehetővé teszik a támadások meghiúsítását és a terrorista hálózatok felszámolását; |
| --- | --- |

EO.

mivel a közel-keleti és észak-afrikai régió országait igen jelentős terrorista tevékenység sújtja és továbbra is elsődleges célpontok; mivel ezek az országok a kritikus szociális és gazdasági helyzetük mellett többféle kihívással szembesülhetnek az ISIS és az al-Kaida külföldi terrorista harcosainak visszatérésével kapcsolatban, tekintve, hogy nagyszámú dzsihádista származik a régióból; mivel az említett kulcsfontosságú harmadik országokkal uniós szinten összehangolt megközelítés keretében folytatott információcsere és szoros partnerség az együttműködés felkínálása és a kapacitásépítés formájában megvalósuló segítségnyújtás révén lehetővé teszik a támadások meghiúsítását és a terrorista hálózatok felszámolását;

| EP. | mivel például a közel-keleti és észak-afrikai régió, a Száhel-övezet, Afrika szarva, Nyugat-Afrika, az Öböl-térség és Közép-Ázsia is tapasztalta az ISIS-hez és az al-Kaidához kapcsolódó terrorista hálózatok fejlődését; mivel az ily módon finanszírozott vallási szélsőségesség és felekezeti alapú erőszak súlyos aggodalomra ad okot, és lehetővé teszi, hogy a terrorista hálózatok elterjedjenek, összekapcsolódjanak más bűnszövetkezetekkel, ezekben a régiókban működjenek és Európát, illetve Európa érdekeit vegyék célba; |
| --- | --- |

EP.

mivel például a közel-keleti és észak-afrikai régió, a Száhel-övezet, Afrika szarva, Nyugat-Afrika, az Öböl-térség és Közép-Ázsia is tapasztalta az ISIS-hez és az al-Kaidához kapcsolódó terrorista hálózatok fejlődését; mivel az ily módon finanszírozott vallási szélsőségesség és felekezeti alapú erőszak súlyos aggodalomra ad okot, és lehetővé teszi, hogy a terrorista hálózatok elterjedjenek, összekapcsolódjanak más bűnszövetkezetekkel, ezekben a régiókban működjenek és Európát, illetve Európa érdekeit vegyék célba;

| EQ. | mivel a Dáis és más terrorista csoportok finanszírozását több tagállam aktív vagy passzív bűnrészessége tette lehetővé, ideértve az Unió úgynevezett szövetségeseit a terrorizmus elleni küzdelemben, valamint egyes magánszereplőket is; |
| --- | --- |

EQ.

mivel a Dáis és más terrorista csoportok finanszírozását több tagállam aktív vagy passzív bűnrészessége tette lehetővé, ideértve az Unió úgynevezett szövetségeseit a terrorizmus elleni küzdelemben, valamint egyes magánszereplőket is;

| ER. | mivel döntő fontosságú, hogy az Európai Unió a terrorizmus elleni küzdelemben partnerként részt vevő valamennyi harmadik országgal szoros együttműködést tartson fenn; mivel fenn kell tartani a terrorizmus és annak finanszírozása elleni küzdelem – beleértve a FATF ajánlásainak teljes körű végrehajtását – és a radikalizálódás megelőzése érdekében hozott intézkedésekről és tevékenységekről folytatott párbeszédet, különösen a Perzsa-öböl országaival; mivel az ezekkel a kulcsfontosságú harmadik országokkal folytatott parlamentközi együttműködés az egyik olyan eszköz, amelyet meg kell erősíteni; |
| --- | --- |

ER.

mivel döntő fontosságú, hogy az Európai Unió a terrorizmus elleni küzdelemben partnerként részt vevő valamennyi harmadik országgal szoros együttműködést tartson fenn; mivel fenn kell tartani a terrorizmus és annak finanszírozása elleni küzdelem – beleértve a FATF ajánlásainak teljes körű végrehajtását – és a radikalizálódás megelőzése érdekében hozott intézkedésekről és tevékenységekről folytatott párbeszédet, különösen a Perzsa-öböl országaival; mivel az ezekkel a kulcsfontosságú harmadik országokkal folytatott parlamentközi együttműködés az egyik olyan eszköz, amelyet meg kell erősíteni;

| ES. | mivel az EU számos módon együttműködik harmadik országokkal a terrorizmus elleni fellépés terén; mivel számos uniós eszköz igénybe vehető a terrorizmus elleni programok finanszírozásához külföldön; mivel az EU az uniós küldöttségeken belül antiterrorista szakértői hálózatot is kiépített; mivel uniós ügynökségek – így az Europol, az Eurojust és a CEPOL – szintén együttműködnek harmadik országokkal a terrorizmus elleni fellépés terén, például stratégiai és műveleti megállapodások révén; |
| --- | --- |

ES.

mivel az EU számos módon együttműködik harmadik országokkal a terrorizmus elleni fellépés terén; mivel számos uniós eszköz igénybe vehető a terrorizmus elleni programok finanszírozásához külföldön; mivel az EU az uniós küldöttségeken belül antiterrorista szakértői hálózatot is kiépített; mivel uniós ügynökségek – így az Europol, az Eurojust és a CEPOL – szintén együttműködnek harmadik országokkal a terrorizmus elleni fellépés terén, például stratégiai és műveleti megállapodások révén;

| ET. | mivel a terrorizmus elleni fellépés terén létezik egy három intézkedéstípust tartalmazó, az EKSZ által működtetett uniós szankciórendszer; mivel eljárási kötöttségek és a tagállamok húzódozása miatt ez a rendszer hiányos és azt nem veszik igénybe kellő mértékben; |
| --- | --- |

ET.

mivel a terrorizmus elleni fellépés terén létezik egy három intézkedéstípust tartalmazó, az EKSZ által működtetett uniós szankciórendszer; mivel eljárási kötöttségek és a tagállamok húzódozása miatt ez a rendszer hiányos és azt nem veszik igénybe kellő mértékben;

| EU. | mivel a Tanács az EU terrorizmus elleni küzdelemre irányuló külső tevékenységére vonatkozó 2017. június 19-i következtetéseiben emlékeztet a közös biztonság- és védelempolitikai (KBVP) missziók és műveletek szerepére a terrorizmus elleni küzdelem terén, a biztonság, a stabilitás és a határellenőrzés fokozásán, valamint a biztonsági ágazat reformján keresztül, továbbá a terrorizmus elleni küzdelemhez szükséges kapacitás kiépítése és az információk megosztása terén; |
| --- | --- |

EU.

mivel a Tanács az EU terrorizmus elleni küzdelemre irányuló külső tevékenységére vonatkozó 2017. június 19-i következtetéseiben emlékeztet a közös biztonság- és védelempolitikai (KBVP) missziók és műveletek szerepére a terrorizmus elleni küzdelem terén, a biztonság, a stabilitás és a határellenőrzés fokozásán, valamint a biztonsági ágazat reformján keresztül, továbbá a terrorizmus elleni küzdelemhez szükséges kapacitás kiépítése és az információk megosztása terén;

A terrorizmus áldozatai

| EV. | mivel túl sok ember vált a terrorizmus közvetlen áldozatává szerte az EU-ban, ami miatt több ezer család szenved a hosszú távú jóllétüket befolyásoló poszttraumás tünetektől; mivel nincsenek harmonizált számadatok az áldozatok pontos számára vonatkozóan; mivel 2001 előtt a terrorizmus áldozatainak többsége elsősorban az IRA és az ETA áldozata volt, azóta a halottak túlnyomó többsége az al-Kaida és a Diás által szervezett vagy ösztönzött terrorcselekmények miatt vált áldozattá; |
| --- | --- |

EV.

mivel túl sok ember vált a terrorizmus közvetlen áldozatává szerte az EU-ban, ami miatt több ezer család szenved a hosszú távú jóllétüket befolyásoló poszttraumás tünetektől; mivel nincsenek harmonizált számadatok az áldozatok pontos számára vonatkozóan; mivel 2001 előtt a terrorizmus áldozatainak többsége elsősorban az IRA és az ETA áldozata volt, azóta a halottak túlnyomó többsége az al-Kaida és a Diás által szervezett vagy ösztönzött terrorcselekmények miatt vált áldozattá;

| EW. | mivel a terrortámadások okozta halálesetek családokat tesznek tönkre, a terrorista támadások sebesült túlélőinek pedig fogyatékosságuk, végtagjaik sérülése és pszichológiai problémák miatt ennek egész életükre kiható következményeivel kell együtt élniük, miközben szenvedésük közeli családjukat és a közösségüket is érinti, és miközben kikerülnek a médiafigyelem középpontjából, az áldozatok hosszú távú szükségletei túlságosan is gyakran elfelejtődnek; mivel a poszttraumás stressz szindróma fontos közegészségügyi kihívást jelent Európában; mivel nincs átfogó európai felmérés arról, hogy a terrorizmus milyen hatást gyakorol a lakosság mentális egészségére a különböző támadások után; |
| --- | --- |

EW.

mivel a terrortámadások okozta halálesetek családokat tesznek tönkre, a terrorista támadások sebesült túlélőinek pedig fogyatékosságuk, végtagjaik sérülése és pszichológiai problémák miatt ennek egész életükre kiható következményeivel kell együtt élniük, miközben szenvedésük közeli családjukat és a közösségüket is érinti, és miközben kikerülnek a médiafigyelem középpontjából, az áldozatok hosszú távú szükségletei túlságosan is gyakran elfelejtődnek; mivel a poszttraumás stressz szindróma fontos közegészségügyi kihívást jelent Európában; mivel nincs átfogó európai felmérés arról, hogy a terrorizmus milyen hatást gyakorol a lakosság mentális egészségére a különböző támadások után;

| EX. | mivel a terrorizmus áldozatai igen sajátos helyzetben vannak, és szükségleteik kielégítése az uniós, nemzetközi és nemzeti jogszabályok alapján nem csak törvényi kötelezettség, hanem társadalmaink egésze is felelősséget visel érte; mivel az Uniót ért közelmúltbeli támadások áldozatai számos különböző tagállamból származtak; |
| --- | --- |

EX.

mivel a terrorizmus áldozatai igen sajátos helyzetben vannak, és szükségleteik kielégítése az uniós, nemzetközi és nemzeti jogszabályok alapján nem csak törvényi kötelezettség, hanem társadalmaink egésze is felelősséget visel érte; mivel az Uniót ért közelmúltbeli támadások áldozatai számos különböző tagállamból származtak;

| EY. | mivel európai szinten nincs definiált jogállás a terrorizmus áldozatai számára a közösségi szolgáltatásokhoz való hozzáférés vagy a kártérítésre való jogosultság tekintetében; mivel a közelmúltbeli európai terrortámadások áldozatai még mindig nem részesültek igazságszolgáltatásban, megfelelő elbánásban, áldozatsegítő szolgáltatásokban és pénzügyi segítségnyújtásban; mivel fennáll a terrorizmus áldozatai másodlagos viktimizációjának a kockázata, ami nem csak a bírósági eljárásokban érinti őket, hanem számos más, állami vagy nem állami szervezettel való interakcióik során is; |
| --- | --- |

EY.

mivel európai szinten nincs definiált jogállás a terrorizmus áldozatai számára a közösségi szolgáltatásokhoz való hozzáférés vagy a kártérítésre való jogosultság tekintetében; mivel a közelmúltbeli európai terrortámadások áldozatai még mindig nem részesültek igazságszolgáltatásban, megfelelő elbánásban, áldozatsegítő szolgáltatásokban és pénzügyi segítségnyújtásban; mivel fennáll a terrorizmus áldozatai másodlagos viktimizációjának a kockázata, ami nem csak a bírósági eljárásokban érinti őket, hanem számos más, állami vagy nem állami szervezettel való interakcióik során is;

| EZ. | mivel még mindig vannak eltérések abban, ahogyan az 2012/29/EU irányelvben (14) foglalt rendelkezéseket a nemzeti szintű jogszabályokba átültették; mivel a Bizottság még mindig nem nyújtotta be az irányelv végrehajtásáról szóló jelentését; mivel 2018. május 30-án az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el az irányelv végrehajtásáról (15); |
| --- | --- |

EZ.

mivel még mindig vannak eltérések abban, ahogyan az 2012/29/EU irányelvben (14) foglalt rendelkezéseket a nemzeti szintű jogszabályokba átültették; mivel a Bizottság még mindig nem nyújtotta be az irányelv végrehajtásáról szóló jelentését; mivel 2018. május 30-án az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el az irányelv végrehajtásáról (15);

| FA. | mivel a terrorizmus áldozatainak járó kárpótlás egyfelől azt jelenti, hogy a társadalom elismeri a támadás okozta károkat, másfelől a pénzügyi támogatás és kártérítés egyik formája; mivel a kárpótlás szintje és az eljárások tagállamról tagállamra jelentősen eltérnek egymástól, ami súlyosbítja az észlelt igazságtalanságot és az áldozatok szenvedését; |
| --- | --- |

FA.

mivel a terrorizmus áldozatainak járó kárpótlás egyfelől azt jelenti, hogy a társadalom elismeri a támadás okozta károkat, másfelől a pénzügyi támogatás és kártérítés egyik formája; mivel a kárpótlás szintje és az eljárások tagállamról tagállamra jelentősen eltérnek egymástól, ami súlyosbítja az észlelt igazságtalanságot és az áldozatok szenvedését;

| FB. | mivel a támogatási rendszereket annak biztosításával kell kialakítani, hogy a más országban áldozatul esett személyeket országukban is folyamatosan és szisztematikusan számba vegyék és támogatásban részesítsék, miközben kapcsolatban maradnak azon ország támogatást nyújtói szerveivel, ahol a támadás történt; |
| --- | --- |

FB.

mivel a támogatási rendszereket annak biztosításával kell kialakítani, hogy a más országban áldozatul esett személyeket országukban is folyamatosan és szisztematikusan számba vegyék és támogatásban részesítsék, miközben kapcsolatban maradnak azon ország támogatást nyújtói szerveivel, ahol a támadás történt;

| FC. | mivel az Eurojust megkönnyítette a kölcsönös jogsegély iránti kérelmek végrehajtását a segítségnyújtás koordinálásához és megadásához a terrorizmus áldozatai jogának gyakorlása terén, figyelembe véve a külföldi áldozatok eltérő jogait és szerepeit saját nemzeti jogrendszerükben; |
| --- | --- |

FC.

mivel az Eurojust megkönnyítette a kölcsönös jogsegély iránti kérelmek végrehajtását a segítségnyújtás koordinálásához és megadásához a terrorizmus áldozatai jogának gyakorlása terén, figyelembe véve a külföldi áldozatok eltérő jogait és szerepeit saját nemzeti jogrendszerükben;

| FD. | mivel a vállalkozások, köztük a kis- és középvállalkozások is szenvedhetnek kárt terrorizmus következtében, például vagyoni kárt vagy az üzletmenet megszakadását; |
| --- | --- |

FD.

mivel a vállalkozások, köztük a kis- és középvállalkozások is szenvedhetnek kárt terrorizmus következtében, például vagyoni kárt vagy az üzletmenet megszakadását;

| FE. | mivel a Parlament javaslatot tett egy kísérleti projektre, amelynek célja egy „európai koordinációs központ” felállítása a terrorizmus áldozatai számára, amelyben találkoznának a főbb műveleti szakértők, az áldozatok ügyvédei és az érintett szervezetek egész Európából annak érdekében, hogy meghatározzák a kulcsfontosságú prioritásokat és kérdéseket a terrorizmus áldozataival kapcsolatban, valamint hogy összehangolt módon határokon átívelő támogatást nyújtsanak nekik; |
| --- | --- |

FE.

mivel a Parlament javaslatot tett egy kísérleti projektre, amelynek célja egy „európai koordinációs központ” felállítása a terrorizmus áldozatai számára, amelyben találkoznának a főbb műveleti szakértők, az áldozatok ügyvédei és az érintett szervezetek egész Európából annak érdekében, hogy meghatározzák a kulcsfontosságú prioritásokat és kérdéseket a terrorizmus áldozataival kapcsolatban, valamint hogy összehangolt módon határokon átívelő támogatást nyújtsanak nekik;

Alapjogok

| FF. | mivel az EU-nak szükségszerűen szerepet kell vállalnia a demokratikus értékek – többek között a jogállamiság és az alapvető jogok – előmozdítása terén; mivel azonban vannak az Unióban olyan szélsőséges vallási gyakorlatok, amelyek alapvetően szemben állnak az uniós értékekkel; |
| --- | --- |

FF.

mivel az EU-nak szükségszerűen szerepet kell vállalnia a demokratikus értékek – többek között a jogállamiság és az alapvető jogok – előmozdítása terén; mivel azonban vannak az Unióban olyan szélsőséges vallási gyakorlatok, amelyek alapvetően szemben állnak az uniós értékekkel;

| FG. | mivel az eredményes terrorizmusellenes intézkedések és az emberi jogok védelme nem egymással ütköző, hanem egymást kiegészítő és kölcsönösen erősítő célok; mivel minden egyes személy alapvető jogait biztosítani és védeni kell, és a terrorizmus elleni küzdelem terén megtett minden intézkedésnek a lehető legkisebb mértékben szabad érintenie az ártatlan és kívülálló lakosságot; |
| --- | --- |

FG.

mivel az eredményes terrorizmusellenes intézkedések és az emberi jogok védelme nem egymással ütköző, hanem egymást kiegészítő és kölcsönösen erősítő célok; mivel minden egyes személy alapvető jogait biztosítani és védeni kell, és a terrorizmus elleni küzdelem terén megtett minden intézkedésnek a lehető legkisebb mértékben szabad érintenie az ártatlan és kívülálló lakosságot;

| FH. | mivel minden terrorizmus elleni intézkedésnek mindenkor teljes mértékben garantálnia kell valamennyi alapjogot és alapelvet, beleértve a magánélethez és adatvédelemhez fűződő jogokat, a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadságot, valamint az eljárási biztosítékokat, például az ártatlanság vélelmét, a tisztességes eljáráshoz való jogot, a tájékoztatáshoz való jogot, és a tájékoztatáshoz való jog, biztosítva, hogy az egyének hatékony jogorvoslati lehetőségekkel rendelkezzenek az alapvető jogaik – köztük a bírósági jogorvoslati lehetőség – megsértésének megtámadására, és hogy az eljárási jogokkal kapcsolatos uniós vívmányokat tiszteletben tartsák; mivel ezeknek az intézkedéseknek megfelelően figyelembe kell venniük az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatát; |
| --- | --- |

FH.

mivel minden terrorizmus elleni intézkedésnek mindenkor teljes mértékben garantálnia kell valamennyi alapjogot és alapelvet, beleértve a magánélethez és adatvédelemhez fűződő jogokat, a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadságot, valamint az eljárási biztosítékokat, például az ártatlanság vélelmét, a tisztességes eljáráshoz való jogot, a tájékoztatáshoz való jogot, és a tájékoztatáshoz való jog, biztosítva, hogy az egyének hatékony jogorvoslati lehetőségekkel rendelkezzenek az alapvető jogaik – köztük a bírósági jogorvoslati lehetőség – megsértésének megtámadására, és hogy az eljárási jogokkal kapcsolatos uniós vívmányokat tiszteletben tartsák; mivel ezeknek az intézkedéseknek megfelelően figyelembe kell venniük az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatát;

| FI. | mivel elengedhetetlen, hogy a terrorizmus elleni nyomozások betartsák a magas szakmai színvonalú normákat és minden intézkedés célzott, arányos és szükséges legyen; mivel a terrorizmus elleni politikáknak nem szabad társadalmi kirekesztéshez és megbélyegzéshez vezetniük; mivel az Alapjogi Ügynökséget a többéves keretével összefüggésében fel lehetne kérni vélemény készítésére a terrorizmus elleni küzdelemről szóló jogszabályokról; |
| --- | --- |

FI.

mivel elengedhetetlen, hogy a terrorizmus elleni nyomozások betartsák a magas szakmai színvonalú normákat és minden intézkedés célzott, arányos és szükséges legyen; mivel a terrorizmus elleni politikáknak nem szabad társadalmi kirekesztéshez és megbélyegzéshez vezetniük; mivel az Alapjogi Ügynökséget a többéves keretével összefüggésében fel lehetne kérni vélemény készítésére a terrorizmus elleni küzdelemről szóló jogszabályokról;

| FJ. | mivel a terrorizmus elleni műveletek terén a bűnüldözés és az igazságügyi személyzet áll az élen; mivel sok esetben dokumentálható, hogy rendőrségi és igazságügyi tisztviselőket és családjukat célzottan fenyegették meg erőszakos szélsőségesek, és a legsúlyosabb esetekben erőszakos fizikai támadásokra, sőt gyilkosságokra is sor került; mivel rendkívül fontos, hogy megfelelő támogatást kapjanak a politika és a közvélemény részéről a bűnüldözési és igazságügyi személyzet tagjai, akik az életüket és a családjuk életét kockáztatva védik az alapvető jogokat a terrorizmus elleni vizsgálatok során; |
| --- | --- |

FJ.

mivel a terrorizmus elleni műveletek terén a bűnüldözés és az igazságügyi személyzet áll az élen; mivel sok esetben dokumentálható, hogy rendőrségi és igazságügyi tisztviselőket és családjukat célzottan fenyegették meg erőszakos szélsőségesek, és a legsúlyosabb esetekben erőszakos fizikai támadásokra, sőt gyilkosságokra is sor került; mivel rendkívül fontos, hogy megfelelő támogatást kapjanak a politika és a közvélemény részéről a bűnüldözési és igazságügyi személyzet tagjai, akik az életüket és a családjuk életét kockáztatva védik az alapvető jogokat a terrorizmus elleni vizsgálatok során;

| FK. | mivel az Alapjogi Charta tiltja a fogyatékosság alapján történő megkülönböztetést és elismeri a fogyatékkal élők jogát az önállóságuk, társadalmi és foglalkozási beilleszkedésük, valamint a közösség életében való részvételük biztosítását célzó intézkedésekre; mivel az EU-ban a fogyatékkal élők jogait a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény is védelmezi; |
| --- | --- |

FK.

mivel az Alapjogi Charta tiltja a fogyatékosság alapján történő megkülönböztetést és elismeri a fogyatékkal élők jogát az önállóságuk, társadalmi és foglalkozási beilleszkedésük, valamint a közösség életében való részvételük biztosítását célzó intézkedésekre; mivel az EU-ban a fogyatékkal élők jogait a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény is védelmezi;

Ajánlások

Intézményi keret

| 1. | úgy véli, hogy bár önálló hatásköreik révén továbbra is a tagállamok állnak az első helyen a fenyegetések megelőzése és az azokra való reagálás terén, egyértelműen el kell ismerni azt a szerepet, amelyet az Európai Unió és az úgynevezett „biztonsági unió” keretében elfogadott terrorizmus elleni intézkedések játszanak a tagállamok támogatásában, koordinációt végezve, megosztva a legjobb gyakorlatokat, közös megoldásokat és hozzáadott értéket biztosítva annak érdekében, hogy a tagállamok jobban fel tudjanak lépni a radikalizáció, a szélsőségesség és a terrorizmus jelenségeivel szemben; úgy véli, hogy egy belső határok nélküli térségben az európai fellépés létfontosságú a teljes európai terület magas szintű biztonságának garantálása tekintetében, és hogy a tagállamok közötti és az Európai Unióval folytatott együttműködés és információcsere kulcsfontosságú a terrorista fenyegetések hatékony kezelése és a polgárok védelme szempontjából; sürgeti a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy dolgozzanak ki egy közös stratégiai kultúrát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy az EU-nak és a tagállamoknak javítaniuk kell az együttműködésüket a meglévő európai szervek, szakosodott ügynökségek és szolgálatok, valamint a tagállamok illetékes hatóságai és az igazságszolgáltatási intézmények közötti együttműködési csatornák megerősítésével; úgy véli, hogy megfelelő eszközöket kell biztosítani ezeknek az uniós ügynökségeknek annak érdekében, hogy kezelni tudják a növekvő munkaterhelést; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a bevált gyakorlatokat az Európai Unióban a tagállamok között, de a harmadik országokkal is kicseréljék; üdvözli azokat a kezdeményezéseket, amelyeket egyes tagállamok, illetve helyi szinten egyes városok, továbbá magánszférabeli szereplők hoztak a terrorizmus elleni küzdelem szempontjából hatékony eszközök azonosítása érdekében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottság következő elnökét, hogy tartsa fenn a biztonsági unióért felelős európai biztos tárcáját; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja az Európai Tanácsot, hogy tartsa fenn a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátorának hivatalát; fontosnak tartja, hogy a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátora továbbra is játsszon proaktív szerepet az EU által a terrorizmus elleni küzdelemben hozott válaszintézkedések erősítésében; kéri a terrorizmusellenes koordinátor – mint az illetékes uniós intézmények és tagállami ügynökségek közötti összekötő – jogállásának és szerepének tisztázását; |
| --- | --- |

5.

| 6. | úgy véli, hogy a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés három olyan szempont, amely nem elemezhető egymástól elkülönülten; úgy véli, hogy az alapjogok tiszteletben tartásának a terrorizmussal kapcsolatos minden jogalkotási kezdeményezés lényeges részét kell képeznie; nyomatékosan kéri, hogy a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget érintő többi jogalkotási aktussal való összhang biztosítása érdekében a LIBE parlamenti bizottság hatásköre továbbra is terjedjen ki a terrorizmus elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Tanácsot, hogy terjessze ki az Európai Ügyészség hatásköreit a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tovább erősítsék és támogassák az uniós tagállamok polgári terrorellenes különleges műveleti egységeinek ATLAS hálózatát; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sürgeti a Bizottságot, hogy a terrorizmus elleni jövőbeli jogalkotási javaslatok tekintetében módszeresen végezzen hatáselemzést, valamint szervezzen konzultációkat a polgárok és a szakértők releváns körében; |
| --- | --- |

9.

Terrorfenyegetés

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt a tagállamokkal a nagyobb átláthatóság és a fenyegetettség szintjének közös értelmezése érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy mielőbb továbbítsák a veszély szintjének változására és a mögötte meghúzódó indokokra vonatkozó információkat; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ne korlátozzák a terrorizmusra vonatkozó nézeteiket kizárólag a dzsihádizmusra, hanem figyeljék továbbra is azonos éberséggel a terrorizmusnak az Europol Te-Sat jelentéseiben említett egyéb formáit is; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy a megfelelő nemzetközi fórumokon mozdítsa elő, hogy a terrorizmust kifejezetten a Nemzetközi Büntetőbíróság létrehozását eredményező Római Statútum 7. cikke szerinti „emberiesség elleni bűncselekménynek” nyilvánítsák; |
| --- | --- |

11.

| 12. | az Európa Tanács következtetéseivel (16) összhangban felszólítja a tagállamokat, hogy ismerjék el, hogy az ISIS népirtást követett el, különösen a jazidi néppel, a keresztény kisebbségekkel és a nem szunnita muzulmán kisebbségekkel szemben, és felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek azonnali és hatékony lépéseket a népirtásról szóló 1948. évi egyezményben foglaltaknak megfelelően, a népirtás elkövetésének megakadályozása és megbüntetése, valamint a nemzetközi jog szerinti bűncselekményekkel szembeni általános felelősségükre vonatkozó kötelezettségeik értelmében; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felkéri a tagállamokat és a megfelelő uniós ügynökségeket, hogy kövessék nyomon az összes külföldi terrorista harcost, és gondoskodjanak az Európába visszatérők harmonizált biztonsági és igazságügyi nyomon követéséről; felhívja a Bizottságot, hogy segítse a tagállamokat az összehangolt osztályozási rendszerek létrehozásában a magas, közepes és alacsony kockázatú visszatérők megkülönböztetése érdekében; |
| --- | --- |

13.

| 14. | azt javasolja a tagállamoknak, hogy biztosítsanak megfelelő struktúrákat a visszatérő gyermekek számára, különös tekintettel a speciális kockázat- és szükségletértékelő eszközök kidolgozására a gyermek fejlettségi szintjének és a külföldi bűncselekményekben való érintettsége mértékének megfelelően; a rehabilitációs programoknak multidiszciplináris megközelítésen kell alapulniuk, összehozva különböző területek szaktudását, ideértve a trauma, a szélsőségesség, a gyermekfejlesztés, az oktatás és a kockázatértékelés területének tapasztalt szakembereit a helyi és nemzeti környezethez igazítva, valamint az említett riasztó jelenség kezelésére szolgáló világos jogi és szervezeti struktúrák kiépítését; ösztönzi a tagállamokat, hogy működjenek együtt a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságával, mivel az hozzáféréssel és szakértelemmel rendelkezik ezen a területen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a Bizottságot, terjesszen elő egy olyan jogalkotásra irányuló javaslatot, amely a menedékkérelem vagy a nemzetközi védelem egyéb formáiból az egész Európai Unió területén kizárja a terrorcselekmények elítélt elkövetőit, valamint azon személyeket, akikkel kapcsolatban egyértelmű bizonyíték van arra, hogy súlyos fenyegetést jelentenek a közbiztonság számára; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozza át és aktualizálja a CBRN cselekvési tervet, valamint a tagállamokat, hogy hozzanak létre, erősítsenek meg és tartsanak fenn megfelelő „polgári védelmi” intézkedéseket a CBRN-támadások elleni felkészültség tekintetében, szakképzett és rendszeresen képzett személyzet felvétele révén, amelynek része mind a teljes munkaidős, mind az önkéntes személyzet, valamint megfelelő műszaki infrastruktúrát, beleértve a reagálási erőforrásokat, például a speciális mobil felderítő rendszereket, az alapvető gyógyszerekből felhalmozott készleteket, az áldozatoknak nyújtott ellátást és a bevált gyakorlatok megosztását; hangsúlyozza, hogy ezeknek az intézkedéseknek összhangban kell lenniük egy multidiszciplináris stratégiával, amely magában foglalja a koordinációs módszereket, az értesítési eljárásokat, a standard protokollokat, az evakuálást, a nyilvános riasztórendszereket és a váratlan események jelentését; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozatosan hangolják össze e stratégiákat; felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre szakosított laboratóriumokat vagy erősítsék meg azokat; kéri a Bizottságot, hogy a Parlamenttel közösen támogassa a vonatkozó határokon átnyúló kutatási tevékenységeket; bátorítja a NATO CBRN-kiválósági központjával folytatott megerősített együttműködést annak biztosítása érdekében, hogy az EU és a NATO tagállamai átadhassák egymásnak a veszélyhelyzeti reagálásért felelős szolgálatok legjobb gyakorlatait; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ösztönzi a tagállamokat és a Bizottságot arra, hogy működjenek együtt a magánszektorral olyan mechanizmusok kialakításában, amelyek biztosítják az orvosi ellenintézkedések megbízható, következetes és megfelelő meghozatalát, beleértve a 2013. október 22-i 1082/2013/EU határozattal (17) létrehozott EU közös beszerzési mechanizmus potenciális felhasználását a határokon átnyúló, egészséget fenyegető veszélyekkel szemben; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sürgeti – a hozzáférhetőség elősegítése érdekében – az európai bombaadatrendszer frissítését és kiterjesztését az Europolon belül az európai elemzési projektre, amely információs és koordinációs központként szolgál az EU valamennyi CBRN-vonatkozású eseménye tekintetében, és úgy véli, hogy ezt egy megfelelő személyzettel ellátott multidiszciplináris elemző csoporttal kell kiegészíteni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli a Bizottság tervét, hogy ágazatközi gyakorlatokon keresztül erősítse az EU CBRN-felkészültségét és -reagálását a bűnüldözés, a polgári védelem, az egészségügyi struktúrák, és adott esetben a határ- és vámügyek terén a meglévő pénzügyi és operatív eszközök, különösen az Unió polgári védelmi mechanizmusának, a CEPOL és a rendőrségi együttműködést támogató eszköz keretein belül; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy állapítsanak meg közös szabályokat az ellenőrzési eljárásokra vonatkozóan a veszélyeztetett intézményekben, például atomerőművekben vagy speciális laboratóriumokban; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ösztönzi a tagállamokat, hogy nagyobb mértékben vegyék igénybe a CBRN-anyagok technikai felderítési rendszereit, különösen a nagyszabású nyilvános rendezvényeken, és felhívja a Bizottságot, hogy a Parlamenttel közösen bocsásson rendelkezésre további európai pénzügyi forrást az ilyen rendszerek átfogó beszerzésére; |
| --- | --- |

21.

| 22. | üdvözli az ECTC belül a CBRN és a robbanóanyagokkal kapcsolatos tevékenységek témájával foglalkozó tudásközpont létrehozását, amely párhuzamosan működik majd az Európai Nukleáris Védettségi Képzési Központtal (EUSECTRA); kéri egy olyan szabványos eljárás létrehozását, amelynek keretében minden tagállam eredményesen megoszthatja az információkat a tudásközponttal; |
| --- | --- |

22.

| 23. | a polgári légi közlekedés területén alkalmazandó közös szabályokról és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének létrehozásáról és a 216/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló rendelet (18) jóváhagyását; felszólítja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a drónokat és a drónok üzemeltetését illetően a jövőbeni felhatalmazáson alapuló és végrehajtási szabályokra vonatkozó biztonsági szempontokat, beleértve a rendszeresen frissített kockázatértékeléseket, a kötelező nyilvántartásba vételt, az elektronikus azonosítást és a virtuális elkerítést minden drónkategóriában, továbbá kötelező biztonsági engedélyeket és képzéseket a biztonsági és ellenőrző feladatok végrehajtói számára; |
| --- | --- |

23.

| 24. | megjegyzi, hogy sok terrorista köztudomásúan kisebb súlyú bűncselekmények elkövetésével kezdett, és a börtönben nevelték beléjük az erőszakos szélsőségességet; felkéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy hogy büntetőjogi rendszereik megfelelően büntessék az elkövetőket, és tegyék lehetővé annak alapos megfontolását a szabadlábra helyezés engedélyezése előtt, hogy fennáll-e a visszaesés kockázata; hangsúlyozza, hogy a börtönben töltött időnek a rehabilitációt, a reintegrációt és a visszaesés megelőzését kell lehetővé tennie, és nem az erőszakos szélsőségesség terjesztését; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza a terrorszervezetek és a szervezett bűnözés közötti kölcsönhatások folyamatos fenyegetését, különös tekintettel a logisztikai kapacitásokra és a fegyverkereskedelemre, amelyek nagy léptékű támadásokat tehetnek lehetővé; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tudomásul veszi a megnövekedett kiberfenyegetést, és hangsúlyozza a kiberbiztonsági erőfeszítések fokozásának fontosságát a terrorizmus elleni küzdelem területén is; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja a tagállamokat, hogy a terrorizmus elleni küzdelemben részt vevő köztestületeiket minden olyan technikai, pénzügyi, képzési és jogi eszközzel lássák el, amelyek feladataik teljesítése során az erőszakos szélsőségesekkel szembeni védelmük érdekében szükségesek; |
| --- | --- |

27.

Az erőszakos szélsőségességhez vezető radikalizálódás megelőzése és leküzdése

A radikalizálódás ellen folytatott küzdelem struktúrái

| 28. | felszólít egy, a radikalizálódás megelőzésével foglalkozó uniós kiválósági központ (CoE PR) létrehozására a Bizottságon belül, a radikalizálódástudatossági hálózat utódjaként, amely megfelelő pénzügyi és emberi erőforrásokkal rendelkezik; úgy véli, hogy feladatai közé tartozhatna a koordináció, az együttműködés elősegítése, a tudás, a kiemelt projektek és a bevált gyakorlatok megosztása a tagállamok, a politikai döntéshozók és a gyakorlati szakemberek között (a korábbi RAN és ESCN struktúrák bevonása révén), valamint a vallási vagy közösségi vezetőkkel, illetve a radikalizáció megelőzése és az ellene való fellépés terén jártas tudományos kutatókkal és szakértőkkel, köztük IT-szakemberekkel való kapcsolattarás; hangsúlyozza, hogy tevékenységének magában kell foglalnia a szakemberek különböző kategóriáinak képzését, ideértve a bírókat és az ügyészeket is, akár a stratégiai jelentőségű harmadik országokkal való partnerségek keretében is; úgy véli, hogy e központnak tudományos módszereket kell kidolgoznia a programok és projektek eredményességének értékelésére és mérésére annak érdekében, hogy szükség esetén ki lehessen igazítani a vonatkozó szakpolitikákat; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tudomásul veszi, hogy az Európai Számvevőszék 2018. évi, deradikalizálásról szóló jelentése megállapította, hogy a Bizottság nem tart fenn teljes körű áttekintést az uniós finanszírozású intézkedésekről, és hogy az uniós források tekintetében nem alkalmaznak mutatókat vagy célokat annak mérésére, hogy a megközelítés mennyire sikeres; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson elégséges finanszírozást a Belső Biztonsági Alap keretén belül a radikalizálódás megelőzésére és leküzdésére, ami lehetővé tenné a különböző alapok és programok között jelenleg szétszórt források ésszerűsítését, a jobb koordinációt és láthatóságot, valamint a nagyobb hatást, olyan kritériumok alapján, amelyeket a CoE PR dolgozhatna ki; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sürgeti a tagállamokat, hogy fogadjanak el átfogó nemzeti és regionális stratégiákat a radikalizálódás megelőzésére és leküzdésére, valamint biztosítsanak megfelelő pénzügyi forrásokat a helyi szintű közösségek és partnerek számára az e stratégiákon alapuló programok létrehozásához és végrehajtásához, és többszereplős megközelítésre szólít fel; hangsúlyozza, hogy a legjobb eredményeket a helyi közösségekkel partnerségben lehet elérni; hangsúlyozza továbbá, hogy – adott esetben a CoE PR által kidolgozandó – objektív minőségi és mennyiségi mutatók lehetővé tennék, hogy a helyi és regionális hatóságok feltérképezzék a radikalizálódás helyi sajátosságait, és jobban az adott területre szabják a programokat; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felkéri a tagállamokat, hogy átfogó módon kezeljék a radikalizálódás kérdését, többek között a helyi közigazgatási szervekkel együttműködve, és a biztonsági megközelítéseket egészítsék ki a társadalmi befogadásra, a gazdasági és kulturális integrációra vonatkozó stratégiákkal, valamint hosszú távú politikákkal és a közszolgáltatásokba és az infrastruktúrákba való beruházásokkal; arra buzdítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassanak diszkriminációellenes kampányokat; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy konkrét kutatást folytassanak a nők szerepéről a célzott régiókban, országokban és közösségekben annak érdekében, hogy megértsék a szerepüket és azokat a területeket, ahol a nők szervezetei hozzájárulhatnak a radikalizálódás ellen kifejtett nagyobb ellenálló képességhez; |
| --- | --- |

32.

| 33. | egy olyan európai rezilienciadíj létrehozására szólít fel, amelyet az Európai Parlament ítélne oda minden évben – adott esetben a CoE PR-rel szoros egyeztetésben – az Európai Unióban megvalósított legjobb, helyi szintű szociális és kulturális projektnek, ezzel előmozdítva a társadalmi szerepvállalást, teljes összhangban a demokráciával, a jogállamisággal és az emberi jogokkal, azzal a céllal, hogy a radikalizálódással szemben ellenálló társadalmak jöjjenek létre; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felhívja az Eurojustot, hogy folytassa a tagállami joggyakorlat nyomon követését a terrorizmushoz vezető radikalizálódás tekintetében, ideértve a büntetőeljárások és a fogva tartás alternatíváinak használatát, és erről rendszeresen számoljon be a Terrorism Convictions Monitor elnevezésű kiadványában; e célból felhívja a tagállamokat, hogy továbbítsanak az Eurojustnak minden lényeges információt az olyan terrorcselekményekre vonatkozó büntetőeljárásokkal és büntetőítéletekkel kapcsolatban, amelyek két vagy több tagállamot érintenek vagy érinthetnek; |
| --- | --- |

34.

Vallási szélsőségesség

| 35. | sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsák a vallás szabadságát és a szabad vallásgyakorlás jogát, amint azt az Alapjogi Charta is rögzíti, és ebben az összefüggésben csak azokat a vallási gyakorlatokat ösztönözzék és fogadják el, amelyek teljesen összhangban vannak a demokráciával, a jogállamisággal és az emberi jogokkal, valamint a tagállamok hatályos jogszabályaival; üdvözli az Európa-szerte működő vallási közösségek kezdeményezéseit a közösségeiken belüli veszélyes narratívák ellen; hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a vallások és kultúrák közötti párbeszédet, valamint a vallási közösségekkel és a helyi hatóságokkal való együttműködést a radikalizálódás megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a vallási vezetők előzetes vizsgálatáról, és következetesen, eseti alapon feketelistázzák a gyűlöletkeltő szónokokat; felhívja a Bizottságot, hogy vezessen be uniós figyelőlistát a szélsőséges vallási vezetőkkel kapcsolatos jobb információcsere érdekében, a törvény által megengedett kereteken belül; ösztönzi a tagállamokat, hogy alakítsanak ki közös szemléletmódot és dolgozzanak ki olyan iránymutatásokat, amelyek alapul szolgálnak az említett vallási vezetők vizsgálatához; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja a tagállamokat, hogy bővítsék a vallási vezetőknek szóló felsőoktatási lehetőségek kínálatát az Unióban, átlátható ellenőrzés mellett, és csak azokat a teológiai oktatási tanterveket akkreditálják, amelyek teljes mértékben tiszteletben tartják a demokráciát, a jogállamiságot, az emberi jogokat, valamint az európai országok semlegességét és demokratikus laicizmusát, szabálysértés esetén pedig vonják vissza az oktatási engedélyeket; |
| --- | --- |

37.

A gyűlöletbeszéd és a szélsőséges csoportok elleni fellépés

| 38. | felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre a terrorizmus elleni küzdelemről szóló irányelvet valamint a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelemről szóló kerethatározatot, amelynek értelmében a terrorcselekmények és gyűlölet-bűncselekmények elkövetésére való uszítás bűncselekménynek minősül, annak érdekében, hogy a gyűlöletkeltő szónokokat valamennyi jogi intézkedés – többek között a vízum kiadásának elutasítása vagy az EU területéről való kiutasítás – útján eltiltsák a nyilvános tevékenységtől, valamint hogy az ilyen szónokok, illetve bármely szélsőséges és terrorista hittérítést végző személy ellen bírósági eljárást indítsanak; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sürgeti a tagállamokat, hogy zárják be azokat a vallásgyakorlási helyeket, valamint tiltsák be azokat a szervezeteket, amelyek nincsenek teljes összhangban az alkalmazandó uniós és nemzeti jogszabályokkal, a demokráciával, a jogállamisággal és az emberi jogokkal, és amelyek terrorista bűncselekményekre, gyűlöletre, diszkriminációra vagy erőszakra bujtanak fel; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felkéri a tagállamokat, hogy vizsgálják meg, hogyan biztosítanák, hogy a vallásgyakorlási helyek, a vallási és egyéb oktatással foglalkozó, jótékonysági, illetve kulturális egyesületek és alapítványok, valamint hasonló szervezetek közöljék a pénzeszközeik EU-n belüli és kívüli forrására és szétosztására vonatkozó részleteket, valamint hogy – amennyiben felmerül a terrorista csoportokkal való kapcsolat gyanúja, illetve az alapos okkal feltételezhető – az e szervezetekre vonatkozó adatokat az illetékes hatóságok rögzíthessék és elemezhessék az uniós jogi kerettel és az adatvédelmi szabályokkal összhangban; felszólítja a tagállamokat, hogy tiltsák meg az olyan harmadik országokból származó finanszírozást, amelyek szemben állnak a demokráciával, a jogállamisággal és az emberi jogokkal; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kéri a tagállamokat, hogy tegyenek gyors jogi lépéseket annak érdekében, hogy a területükön a lehető legteljesebb mértékben betiltsanak és eltávolítsanak minden olyan nyomtatott és online propagandát, amely nyíltan erőszakos szélsőségességre vagy terrorcselekményekre buzdít, beleértve az EU vagy az ENSZ által szankcionált csoportok és egyének által előállított vagy terjesztett valamennyi tartalmat is; kéri, hogy az EU IRU által küldött értesítések nyomán az üzletekből és az internetes felületekről távolítsák el az ilyen propagandát, szükség esetén emberi erőforrások és kapacitások bevonásával; kéri, hogy tegyenek erőfeszítéseket az ilyen propaganda forrásainak nyomon követésére és/vagy azonosítására; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felszólítja a tagállamokat, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvvel összhangban tegyenek lépéseket az erőszakot, gyűlöletbeszédet és terrorizmusra való buzdítást terjesztő műholdas televíziós csatornák ellen; felszólítja a tagállamokat, hogy teljes mértékben és mielőbb hajtsák végre az irányelvet annak biztosítása érdekében, hogy az erőszakra való felbujtás és gyűlöletkeltés megelőzéséről szóló 6. cikk Unió-szerte hatályos legyen; kéri a Bizottságot, hogy készítsen elemzést az irányelv lehetséges jogszabályi módosításairól annak érdekében, hogy javítsa e harmadik országokból sugárzott csatornák blokkolásának hatékonyságát; |
| --- | --- |

42.

Oktatás

| 43. | kiemeli, hogy a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy minden oktatási intézmény az emberi jogok európai egyezményével összhangban biztosítsa az oktatást a tantervek ellenőrzése, a rendszeres ellenőrzések és a meg nem felelés esetén alkalmazott szankciók révén, valamint azzal, hogy a vallási fanatikusok ne férjenek hozzá az iskolákhoz; |
| --- | --- |

43.

| 44. | úgy véli, hogy az oktatásnak teljes értékű eszközzé kell válnia a szélsőséges erőszak, illetve az erőszakos radikalizálódási folyamatok elleni küzdelemben, mégpedig olyan folyamatként, amely lehetővé teszi a történelem, a civilizációk, a kultúrák, az ideológiák és a vallások megismerését, felfedezését, valamint az azokkal való kapcsolatteremtést és szembesülést is; hangsúlyozza, hogy fontos tanítani a megkülönböztetés-mentességet és más emberek hitnézeteinek tiszteletben tartását, továbbá elősegíteni minden gyermek társadalmi beilleszkedését az Európai Unió Alapjogi Chartájával és az ENSZ gyermekjogi egyezményével összhangban; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felhívja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki mind specifikus (kiszolgáltatott csoportok), mind pedig nem specifikus (általános) politikákat a radikalizálódás megelőzésére; úgy véli, hogy az áldozatokkal, visszatérő személyekkel és családtagjaikkal, valamint a radikalizálódást legyőző emberekkel való iskolai találkozók hatékony eszköznek bizonyulhatnak a radikalizálódás megelőzésében; támogatja, hogy biztosítsanak a tudatosság növelésére irányuló képzést olyan szakemberek számára, akik visszatérő gyermekekkel kerülhetnek kapcsolatba; megjegyzi, hogy a legjobb eredményeket gyakran a helyi közösségekkel együttműködve érik el, aminek során a terroristacsoportok alapvető kommunikációját ellennarratívákkal ütköztetik; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ösztönzi a tagállamokat, hogy nemzeti oktatási rendszereikbe építsék be a média- és információműveltséget és az internethasználatot, hogy eszközöket biztosítsanak a fiatal polgároknak a gyakran szűrés nélkül, online terjedő információk megértéséhez és értékeléséhez és az internet felelősségteljes használatához, a radikalizálódás esetleges kockázatainak elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

46.

| 47. | javasolja, hogy a tagállamok alakítsanak ki iránymutatásokat az iskolák számára a tanulók esetleges radikalizálódásának kezelésére, és e célból dolgozzanak ki egyszerű és világos eljárásokat; hangsúlyozza, hogy a gyermekvédelmi hatóságoknak és szociális szervezeteknek részt kell venniük a radikalizálódás legsúlyosabb eseteinek kezelésében, hatékonyabban együttműködve az érintett bűnüldöző és igazságügyi szervekkel; |
| --- | --- |

47.

Internet

| 48. | hangsúlyozza, hogy a terrorista tartalmak automatikus észlelésére és szisztematikus, gyors, tartós és teljes körű eltávolítására van szükség, mégpedig biztosítékokat is tartalmazó egyértelmű jogi rendelkezések és emberi felülvizsgálat alapján; továbbá rámutat, hogy meg kell akadályozni a már eltávolított tartalmak újbóli feltöltését; üdvözli a Bizottság jogalkotási javaslatát, amelynek célja a terrorista tartalmak online terjesztésének megakadályozása a weboldalak e tartalmak teljes körű eltávolítására való kötelezése révén; felszólítja a társjogalkotókat, hogy sürgősen dolgozzanak a javaslaton; felhívja a tagállamokat, hogy a jogszabály elfogadásának késedelme esetén vezessenek be nemzeti intézkedéseket; |
| --- | --- |

48.

| 49. | úgy véli, hogy a jelentéstételnek tartalmaznia kell az arra vonatkozó leírásokat és statisztikákat, hogy milyen tartalmat távolítottak el és miért, az eltávolítás előtt hányszor tekintették azt meg, a tartalom mennyi ideig volt online elérhető az eltávolítás előtt, és a sértő tartalomhoz kapcsolódó fiókot törölték-e, és ha igen, mikor; hangsúlyozza, hogy kellő átláthatóságra van szükség annak értékeléséhez, hogy az állami hatóságok megfelelő szerepet játszanak-e a jogellenes tartalom bejelentésekor a bűncselekmények ügyében folytatott nyomozás és büntetőeljárás során; |
| --- | --- |

49.

| 50. | üdvözli a terrorizmus elleni globális internetes fórum (GIFCT) munkáját, és felszólítja a GIFCT alapító vállalatait, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a közös iparági hash-adatbázis építésében azon az úton is, hogy megosztják ismereteiket a kisebb technológiai vállalatokkal; felszólítja a technológiai vállalatokat arra, hogy növeljék a terrorista tartalmak gyors eltávolítására szolgáló módszerek kidolgozására irányuló erőfeszítéseiket és finanszírozásukat, de a szólásszabadság veszélyeztetése nélkül; |
| --- | --- |

50.

| 51. | üdvözli az Europol EU IRU csoportja által végzett munkát; minden tagállamot felszólít arra, hogy hozzon létre egy, a jogellenes tartalmak bejelentésével foglalkozó speciális egységet, amely együttműködhetne az EU IRU-val a kiegészítő jelleg biztosításában és elkerülve a terrorista tartalmak informatikai vállalatoknak bejelentésekor előforduló szükségtelen átfedéseket; szorgalmazza az EU IRU megerősítését annak érdekében, hogy megkönnyítsék és összehangolják a terrorista tartalmak online elfogására, megjelölésére és törlésére irányuló tagállami erőfeszítéseket; úgy véli továbbá, hogy kulcsfontosságú a törölt online terrorista tartalmakról és fiókokról információkat gyűjteni az Europolnál annak érdekében, hogy megakadályozzák az újrafeltöltést és megkönnyítsék az elemzést, illetve a nyomozást; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felszólítja a Bizottságot egy olyan online európai platform létrehozására, amelyet a polgárok felhasználhatnak az online terrorista tartalmak megjelölésére, és kéri a vállalatokat, hogy rendelkezzenek megfelelő kapacitással a megjelölt tartalmak fogadására, felülvizsgálatára, feldolgozására és az azokra való reagálásra; |
| --- | --- |

52.

| 53. | szorgalmazza a bűnüldöző hatóságok, az igazságügyi hatóságok, az informatikai ágazat, az internetszolgáltatók, az internetes tárhelyszolgáltatók, a közösségi média vállalatai és a nem kormányzati szervezetek közötti hatékony partnerségre épülő szemléletet a hatékony ellennarratívák kidolgozása és terjesztése terén, adott esetben az áldozatok és korábban erőszakos szélsőséges személyek bevonásával, továbbá annak biztosítását, hogy a keresőmotorok kiemelt helyen jelenítsék meg az ellennarratívákat; ösztönzi a Bizottságot és a tagállami hatóságokat, hogy fokozzák a hatékony ellennarratívák és egyéb stratégiai kommunikációs eszközök kidolgozására tett erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

53.

Börtönök

| 54. | felhívja a tagállamokat, hogy mind a fogvatartottak, mind a személyzet számára gondoskodjanak a biztonságos börtönkörülményekről, és hozzanak létre különleges eljárásokat és mutatókat a radikalizálódott foglyok azonosítására és kezelésére mások radikalizálódásának megelőzése, célzott nyomonkövetési és deradikalizációs intézkedések biztosítása, illetve a börtönökben dolgozó személyzet megfelelő képzése érdekében; |
| --- | --- |

54.

| 55. | sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsák a börtönökben dolgozó személyzet biztonságát, fizikai és pszichológiai integritását, és nyújtsanak pszichológiai tanácsadást számukra; felhívja a tagállamokat, hogy minden szinten biztosítsanak megfelelő forrásokat, célirányos képzést és felügyeletet a büntetés-végrehajtási hatóságok számára, és különösen a fiatalkorú elkövetőkkel és a radikalizálódott fogvatartottakkal közvetlenül érintkező személyzetnek; hangsúlyozza különösen, hogy a személyzetet megfelelően ki kell képezni arra, hogy már a korai szakaszban felismerjék a radikalizálódás jeleit; ösztönzi a tagállamokat, hogy tekintsék át a Pártfogó Felügyelői Szolgálatok Európai Szövetsége (CEP), az EuroPris és az Európai Büntetés-végrehajtási Oktatási Intézmények Hálózata (EPTA) által, az Unió finanszírozásával kifejlesztett képzéseket; felszólít arra, hogy az EU továbbra is járuljon hozzá a büntetés-végrehajtási állomány képzésének javításához a radikalizálódással és a lehetséges terrorista fenyegetésekkel kapcsolatos problémák tekintetében; |
| --- | --- |

55.

| 56. | hangsúlyozza, hogy a büntetés-végrehajtási hatóságoknak különleges eszközöket és módszereket kell kifejleszteniük a radikalizálódott fogvatartottak azonosítására és a radikalizálódásuk mértékének megfelelő figyelemmel kísérésére, valamint a szabadon bocsátást megelőző kötelező értékelésére; felszólítja a Bizottságot, hogy terjessze a különböző tagállamok által kidolgozott, radikalizálódott fogvatartottak kockázatértékelési módszereire vonatkozó legjobb gyakorlatokat; úgy véli, hogy a legveszélyesebbnek ítélt fogvatartottakat meg kell jelölni az igazságügyi hatóságok és/vagy a terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó nemzeti és külső hatóságok számára, a közbiztonságra valószínűleg fenyegetést jelentő személyek szabadlábra helyezés utáni hatékony utókövetése mellett; sürgeti a tagállamokat, hogy a bevált gyakorlataikra építve erősítsék meg a radikalizálódott fogvatartottakkal és azok nyomon követésével kapcsolatos hírszerzést, például börtön-hírszerzési eljárások kialakítása révén; kiemeli, hogy hasznos lehet egy, a börtönrendszerben kialakuló radikalizálódás elleni küzdelemért felelős kapcsolattartó kijelölése; |
| --- | --- |

56.

| 57. | hangsúlyozza, hogy a börtönbüntetésnek a rehabilitációt és a visszailleszkedést kell lehetővé tennie a radikalizálódás táplálása helyett; felszólítja a tagállamokat, hogy a börtönökön belül hozzanak létre multidiszciplináris deradikalizációs programokat; úgy véli, hogy az ilyen fogvatartottak szabadulásának előkészítése érdekében a visszailleszkedést célzó intézkedéseknek a fogva tartás szerves részét kell képezniük; úgy véli, hogy a CoE PR nyomon követhetné a radikalizáció elleni cselekvési tervek eredményeit a börtönökben és a börtönbüntetést követő átmeneti időszakban; |
| --- | --- |

57.

| 58. | hangsúlyozza, hogy az embertelen fogvatartási körülmények, a túlzsúfoltság és a rossz bánásmód kontraproduktív a radikalizálódás és az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelem célkitűzése szempontjából; rámutat, hogy a börtönökön belüli radikalizálódás megelőzése érdekében létfontosságú a fogvatartottak veszélyessége szerint differenciált fogvatartási szabályokat meghatározni; ebben a tekintetben kiemeli, hogy a fogvatartottak bizonyos csoportjai részére kialakított különleges programoknak ugyanazokat az emberi jogokat és nemzetközi kötelezettségeket kell tiszteletben tartaniuk, mint bármely más fogvatartott esetében; |
| --- | --- |

58.

| 59. | felhívja a Bizottságot, hogy indítson egy, a börtönkörülményekkel kapcsolatos európai fórumot a bevált gyakorlatok szakértők és szakemberek közötti cseréjének ösztönzése érdekében az összes tagállamban; |
| --- | --- |

59.

| 60. | felhívja a figyelmet a különböző illegális áruk börtönökön belüli kereskedelmére, különösen a mobiltelefon-kereskedelemre, amely lehetővé teszi a bebörtönzött foglyoknak, hogy kapcsolatban maradjanak a külső terroristahálózatokkal; |
| --- | --- |

60.

| 61. | sürgeti a tagállamokat, hogy könnyítsék meg a megbízható vallási vezetőkkel való találkozás lehetőségét, mivel ez csökkenti a radikális vallási sejtek önszerveződésének kockázatát; javasolja egy háttérellenőrzésen alapuló engedélyezési rendszer bevezetését a börtönöket látogató vallási vezetők tekintetében a szélsőséges nézetek nagy kockázatot jelentő személyek körében való terjedésének megakadályozására, és felhívja a Tanácsot, hogy a Bizottság támogatásával a bevált gyakorlatok alapján dolgozzon ki iránymutatásokat erre vonatkozóan; felhívja a tagállamokat, hogy rendszeresen értékeljék és kísérjék figyelemmel a börtönökbe járó vallási vezetőket; felszólítja a tagállamokat, hogy a büntetés-végrehajtási hatóságaik által kidolgozott bevált gyakorlatok alapján a börtönökben dolgozó vallási vezetőktől követeljék meg a szokásos képzés elvégzését, harmadik országokkal is együttműködve; |
| --- | --- |

61.

Együttműködés és információcsere

Horizontális kérdések

| 62. | sürgeti a tagállamokat, hogy teljes mértékben és időben hajtsák végre a meglévő jogszabályokat, és felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a szükséges támogatást; felhívja a Bizottságot, hogy elemezze a hatályos jogszabályok átültetésének, végrehajtásának és alkalmazásának hiányosságait, és gyakorolja a kötelezettségszegési eljárás megindítására vonatkozó hatáskörét, amikor a tagállamok nem hajtják végre megfelelően a jogszabályokat; |
| --- | --- |

62.

| 63. | sürgeti a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a szükséges műszaki berendezésekről, szoftverekről, biztonsági rendszerekről és képzett személyzetről, hogy teljes mértékben kihasználhassák a meglévő információs rendszereket és együttműködési mechanizmusokat; ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az ilyen berendezésekhez hozzáféréssel rendelkező személyzet megfelelő képzésben részesüljön az adatok tekintetében; |
| --- | --- |

63.

| 64. | megjegyzi, hogy a közintézmények nem végeznek elegendő biztonsági tárgyú kutatást; szorgalmazza az igények proaktívabb meghatározását (például a bűnüldözési technológiai szolgálatok európai hálózata, az ENLETS megerősítését, amely a bűnüldözés technológiai szükségleteit határozza meg); kéri a mesterséges intelligenciával és blokklánc-technológiával (átutalások) kapcsolatos kísérleti projektek támogatását; felszólít az uniós ügynökségeknek – pl. Europol, CEPOL – az EU biztonsági kutatási projektjeibe való aktív bevonására; felhívja a tagállamokat, hogy rendszeresen szervezzenek előrejelzési gyakorlatokat a jövőbeni fenyegetettségi forgatókönyvek vizsgálata céljából; támogatja, hogy a Bizottság továbbra is finanszírozza modernizált adatbázisok létrehozását, korszerű műszaki berendezések biztosítását és a személyzetnek nyújtott képzéseket, és e tekintetben ambiciózusabb megközelítést szorgalmaz; |
| --- | --- |

64.

| 65. | sürgeti a tagállamokat, hogy dolgozzák ki a szükséges műszaki szabványokat, az adatminőségre vonatkozó fejlesztéseket és a jogi keretet az „alapértelmezettnek tekintett információmegosztás” jövőbeni megközelítéséhez, amelyet akkor alkalmaznak, amikor a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos információkat osztanak meg egymással és az érintett uniós ügynökségekkel és szervekkel az egyes információs rendszereket szabályozó alkalmazandó jogszabályok alapján, tehát tekintsék szabálynak az ilyen információk megosztását, és csak olyan egyedi esetekben tartózkodjanak attól, amikor a körülmények azt megkövetelik, nevezetesen ha az információ megosztása veszélyeztetné a folyamatban lévő nyomozást vagy egy személy biztonságát, illetve ellentétes lenne az érintett tagállam alapvető biztonsági érdekeivel; felkéri a Bizottságot az alapértelmezettnek tekintett információmegosztásra vonatkozó meglévő kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos adatok gyűjtésére; |
| --- | --- |

65.

| 66. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek eleget a terrorizmus elleni küzdelemről szóló irányelv és a 2005/671/IB határozat szerinti azon kötelezettségüknek, hogy a terrorista bűncselekményekkel kapcsolatos releváns információkat a lehető legrövidebb időn belül megosztják más tagállamok illetékes hatóságaival; azon a véleményen van, hogy az illetékes bűnüldöző hatóságoknak előzetes kérés nélkül is át kell adniuk más tagállamok illetékes bűnüldöző hatóságainak az információkat és hírszerzési adatokat, amennyiben tényszerű ok alapján feltételezhető, hogy ezek az információk és hírszerzési adatok segíthetnek a bűncselekmények felderítésében, megelőzésében vagy kivizsgálásában; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rámutat, hogy egyes tagállamoknak a terrorista bűncselekmények és a terrorizmus finanszírozásának megelőzését, felderítését, kivizsgálását és a vonatkozó büntetőeljárás lefolytatását célzó rendőrségi és igazságügyi együttműködési intézkedésekből való jelenlegi kívülmaradása veszélyeztetheti a terrorizmussal kapcsolatos nyomozások gyorsaságát és hatékonyságát, és káros hatásokkal járhat; felhívja a tagállamokat, hogy ezt tartsák szem előtt, és alaposan mérlegeljék a kívülmaradás melletti és elleni érveket e kulcsfontosságú területen; |
| --- | --- |

67.

| 68. | megjegyzi, hogy az adatmegőrzést jelenleg 28 különböző jogi rendszer szabályozza, ami kontraproduktív lehet az együttműködés és az információcsere szempontjából; sürgeti a Bizottságot, hogy az adatmegőrzésre vonatkozóan mérlegeljen egy olyan jogalkotási javaslatot, amely tiszteletben tartja a célhozkötöttség, arányosság és szükségesség elvét, figyelembe véve az illetékes hatóságok igényeit és a terrorizmus elleni küzdelem területének sajátosságait, többek között olyan intézkedések révén, amelyek a kommunikáció új formáiról rendelkeznek, erős biztosítékokat állapítanak meg a szolgáltatók általi adattárolás és a bűnügyi nyomozások adataihoz való hozzáférés területén, álnevesítési lehetőségeket nyújtanak, meghatározzák a terrorizmus és a súlyos bűncselekmények elleni hatékony fellépés szempontjából különösen fontos adatkategóriákat, speciálisan képzett és felügyelt, adathozzáféréssel foglalkozó személyzetről rendelkeznek, illetve időszakos veszélyértékeléseket vezetnek be a megőrzési időszakok alapjaként; |
| --- | --- |

68.

Információs rendszerek

| 69. | sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsák a teljes körű végrehajtást és módszeresen ellenőrizzék a vonatkozó adatbázisokat és információs rendszereket, teljes összhangban az alapul szolgáló jogszabályokban rögzített hozzáférési jogukkal, valamint hogy időben rögzítsenek valamennyi hasznos adatot, eleget téve az érintett információs rendszerekre vonatkozó minőségi követelményeknek; |
| --- | --- |

69.

| 70. | sürgeti a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy a helyi vagy regionális szinten és az adatbázisaikban rendelkezésre álló releváns információkat automatikusan – lehetőség szerint intelligens technikai megoldások révén – feltöltsék a nemzeti rendszerekbe és adott esetben a releváns európai adatbázisokba, így elkerülve az információknak a joghatóságok közötti széttagoltságból eredő elvesztését, és biztosítva az adatok minőségére, biztonságára és védelmére vonatkozó uniós normák betartását; |
| --- | --- |

70.

| 71. | felhívja a tagállamokat, hogy a lehető legnagyobb mértékben használjanak fel valamennyi címhivatkozási kategóriát, hajtsák végre a SIS-ben megadott valamennyi keresési kombinációt, valamint biztosítsák a megfelelő személyzeti létszámot és elegendő technikai támogatást a SIRENE-irodák számára; |
| --- | --- |

71.

| 72. | üdvözli a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) felülvizsgálatát, amely a bűnüldöző hatóságokat a SIS II-ben nyilvántartásba vett célokra végrehajtott ellenőrzések rögzítésére is kötelezi, és bevezeti a SIS II egységes használatát a terrorizmus tekintetében; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a terrorista bűncselekményekkel kapcsolatos információk következetes és szisztematikus feltöltését az európai rendszerekbe és platformokra, különösen a SIS II rendelet 36. cikke szerinti figyelmeztető jelzések esetében, és ahol lehetséges, egységes háromszintű információmegosztási megközelítéssel szinkronizálják azt, a SIS és az Europol által szolgáltatott adatok optimális és következetes felhasználásával; üdvözli a SIS II rendelet 36. cikke szerinti, „információkérő ellenőrzés” elnevezésű új típusú figyelmeztető jelzést, valamint a SIRENE-iroda azonnali válaszadásra vonatkozó új kötelezettségét a terrorizmussal kapcsolatos figyelmeztető jelzés esetén; továbbá kéri a Bizottságot, hogy a tagállami szakértők aktív részvételével és egyetértésével határozza meg a 36. cikk szerint terrorizmusban vagy terrorizmussal összefüggő tevékenységekben részt vevő személyekre vonatkozó találatok nyomonkövetési eljárásaira vonatkozó bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kéri a Bizottságot, hogy hajtson végre olyan „találat utáni” információcsere-mechanizmust, amelynek segítségével valamennyi tagállam vagy legalább az érintett tagállamok információkat kaphatnának a terrorizmusban vagy terrorizmussal összefüggő tevékenységekben részt vevő személyek mozgása által kiváltott találatokról; hangsúlyozza, hogy fel kell térképezni a külföldi terrorista harcosok, visszatérő külföldi harcosok és terrorista tevékenységekben részt vevő személyek utazási mozgását a SIS-találatok alapján, hogy egyértelmű és átfogó képet lehessen alkotni, amely további intézkedések alapjául szolgálhat; |
| --- | --- |

73.

| 74. | felhívja a Bizottságot, hogy értékelje, a nemzeti hírszerző szolgálatok milyen körülmények esetén férhetnek hozzá továbbra is közvetlenül az érintett uniós információs rendszerekhez, különösen a SIS-hez annak megreformált jogi rendszere keretében, ezzel elkerülve a biztonságot és az információcserét érintő újabb hiányosságokat; |
| --- | --- |

74.

| 75. | üdvözli egy központi automatikus ujjnyomat-azonosító rendszer (AFIS) bevezetését a SIS-ben annak érdekében, hogy a végfelhasználók ujjnyomatadatok alapján lekérdezést végezhessenek a SIS-ben; felszólít a rendszer 2019-ig történő bevezetésére; sürgeti valamennyi tagállamot, hogy azonnal valósítsák meg a SIS AFIS funkcióját; megállapítja, hogy a SIS II ujjlenyomatok tárolását engedélyező jogalapja ellenére az ilyen biometrikus azonosítókat eddig csak – a név vagy a születési idő ellenőrzését követően – a személyazonosság megerősítésére használták; úgy véli, hogy a kizárólag ujjlenyomatok alapján történő azonosítás jelentős hozzáadott értéket teremtene; |
| --- | --- |

75.

| 76. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó illetékes hatóságaik VIS-hez való hozzáférését és az erre szolgáló egyszerűsített eljárást; |
| --- | --- |

76.

| 77. | üdvözli az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) létrehozását, amelyet a harmadik országok vízummentességet élvező állampolgáraira fognak alkalmazni; |
| --- | --- |

77.

| 78. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy központosított ECRIS-rendszer létrehozására, amely lehetővé teszi a bűnügyi nyilvántartási adatok cseréjét mind az uniós polgárok, mind a harmadik országbeli állampolgárok tekintetében; |
| --- | --- |

78.

| 79. | felszólít az uniós PNR-irányelv hatályának a magánrepülőgépekre való kiterjesztésére, valamint arra, hogy a légi fuvarozókat kötelezzék a PNR-adatok gyűjtésére; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a repülőtereken és kisrepülőtereken az EU tagállamaiban alkalmazott biztonsági eljárásokat; |
| --- | --- |

79.

| 80. | sürgeti az összes tagállamot, hogy késedelem nélkül és teljes mértékben hajtsák végre a PNR-irányelvet, és felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul folytassa a kötelezettségszegési eljárásokat azokkal a tagállamokkal szemben, amelyek ezt még nem tették meg; felhívja a tagállamokat, hogy kapcsolják össze utasadat-információs egységeiket a PNR-adatcsere megkönnyítése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon olyan technológiai megoldásokat, amelyek révén a PNR-adatok cseréjéhez és különböző rendszerekbe történő integrálásához kevesebb időre és emberi erőforrásra van szükség, mégpedig az utasadat-információs egységek közötti kérések feldolgozásának automatizálása útján; ösztönzi ezért az olyan projekteket, mint a Belső Biztonsági Alap keretében Hollandia által irányított projekt, amelynek célja a jelenlegi FIU.net alapján a PIU.net fejlesztése; kéri a Bizottságot, hogy az Europollal együtt támogassa a tagállamok által alkalmazandó közös célmeghatározási szabályok és kockázatértékelések kidolgozását; |
| --- | --- |

80.

| 81. | felhívja a tagállamokat, hogy utasadat-információs egységeiket tegyék multidiszciplináris egységekké, amelyek a vámügyi, bűnüldözési és hírszerző hatóságok személyzetét foglalják magukban, és így az illetékes hatóságok jobban megoszthassák egymással információikat; |
| --- | --- |

81.

| 82. | megállapítja, hogy a 2008. június 23-i prümi határozatok (19) végrehajtásának határideje 2011. augusztus 26-án lejárt, és hogy a határozatokat még mindig nem minden tagállam hajtotta végre teljeskörűen; ezért felhívja a szóban forgó tagállamokat, hogy végre tegyenek eleget az uniós jog szerinti kötelezettségeiknek, és teljeskörűen hajtsák végre a prümi határozatokat, továbbá erősítsék meg a prümi hálózatot azáltal, hogy korszerűsítik nemzeti feldolgozórendszereiket a modern információs technológiákhoz való alkalmazkodás érdekében; sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy korszerűsítsék és fejlesszék a 2008-as prümi határozatokat, hogy hatékonyabban össze lehessen kapcsolni a nemzeti rendszereket; |
| --- | --- |

82.

Interoperabilitás

| 83. | üdvözli az interoperabilitásra vonatkozó javasolt rendeleteket; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a további információs rendszerek jövőbeni bevonásának lehetőségét és lehetséges hozzáadott értékét, és erről tegyen jelentést az Európai Parlamentnek; úgy véli, hogy az interoperabilitás segítséget nyújt a releváns és szükséges információk összegyűjtésében; hangsúlyozza, hogy egy ilyen megoldásnak megfelelő egyensúlyt kell teremtenie a hatóságok – irányadó jogalap szerinti hozzáférési jogaikkal és a célhozkötöttség elvével összhangban álló, időszerű, hatékony és releváns – tájékoztatása iránti jogos igények, valamint az érintettek alapvető jogai között; |
| --- | --- |

83.

| 84. | hangsúlyozza, hogy be kell vezetni egy biometrikus megfeleltetési szolgáltatást, amely lehetővé teszi a biometrikus adatok szerinti keresést több uniós információs rendszerben is, ezáltal hozzájárulva a személyazonossággal való visszaélés elleni küzdelemhez és megakadályozva, hogy az emberek többféle személyazonosságot használjanak; hangsúlyozza, hogy a releváns adatbázisokat fel kell tölteni biometrikus adatokkal; hangsúlyozza továbbá, hogy folyamatosan fejleszteni kell azon képességeket, amelyek révén felismerhető a helytelenül használt valódi, illetve a részlegesen vagy teljes egészében meghamisított személyazonosító dokumentumok használata; |
| --- | --- |

84.

| 85. | sürgeti, hogy haladéktalanul kezdődjön meg az egységes üzenetformátumra (UMF) vonatkozó szabvány további fejlesztésére irányuló munka az eu-LISA szoros bevonásával annak biztosítása érdekében, hogy a szabvány megfeleljen a jövőbeni interoperábilis informatikai rendszerek igényeinek, és részét képezhesse a nagyméretű informatikai rendszerek adatminőségének javítását célzó összehangolt munkának; |
| --- | --- |

85.

| 86. | felszólít az adatbevitelre vonatkozó, harmonizált minimális adatminőségi normák meghatározására, amelyeket az EU adatvédelmi vívmányaiban rögzített kritériumokkal összhangban, uniós szinten kell létrehozni és valamennyi informatikai rendszerben alkalmazni az azokban található adatok egységes minőségének biztosítása érdekében; sürgeti az eu-LISA-t, hogy állapítson meg közös mutatókat és ellenőrzéseket, valamint alakítson ki egy központi ellenőrzési kapacitást a hatáskörébe tartozó valamennyi rendszer adatminősége tekintetében; ajánlja továbbá, hogy amikor az eu-LISA szabálytalanságokat állapít meg a tagállamok számára készített minőségi jelentéseiben, az érintett tagállamot kötelezzék az adatok javítására vagy a javítás elmaradásának indoklására; |
| --- | --- |

86.

| 87. | bírálja az eu-LISA anyagi és emberi erőforrásokkal való nem megfelelő ellátottságát, figyelembe véve folyamatosan növekvő felelősségi köreit; felszólít az eu-LISA-nak az új feladatok hatékony végrehajtásához szükséges többletkapacitással és erőforrásokkal való megerősítésére és arra, hogy ezt az új többéves pénzügyi keret is tükrözze; |
| --- | --- |

87.

Tagállamokon belüli és azok közötti együttműködés és információcsere

| 88. | felhívja azokat a tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy hozzanak létre a terrorizmus elleni nemzeti „fúziós központokat” vagy koordinációs egységeket, valamint koordinált adatbázisokat az érintett nemzeti hatóságok terrorizmussal kapcsolatos és hírszerzési információinak központosítása és keresésének, azonosításának és cseréjének megkönnyítése érdekében; továbbá úgy véli, hogy a proaktív helyi és adott esetben regionális politika előfeltétele egy átfogó nemzetbiztonsági politikának; felhívja a tagállamokat, hogy osszák meg az ezzel kapcsolatos bevált gyakorlatokat – amelyek egyike a belgiumi „Lokale integrale veiligheidscellen” – a civil társadalom érdekelt feleivel, például a szociális szervezetekkel, a helyi önkormányzatokkal és a helyi politikusokkal közösen, a radikalizációra utaló jelek megvitatása céljából, kölcsönös szakmai titoktartási kötelezettséggel, hogy azok az érdekelt felek is hozzájárulhassanak, akiknek hivatali kötelességük a titoktartás; |
| --- | --- |

88.

| 89. | felhívja a tagállamokat, hogy vizsgáljanak meg a bűnüldöző és hírszerzési szolgálatok közötti, nemzeti szintű együttműködés és információcsere javítását célzó új megközelítéseket, amelyek továbbra is biztosítják a bűnüldözési és hírszerzési munka szükséges szétválasztását és tiszteletben tartják az információtulajdonlás, a forrásvédelem és a büntetőeljárásban bemutatott bizonyítékok elfogadhatóságának elveit; |
| --- | --- |

89.

| 90. | kéri a tagállamokat, hogy építsenek a bevált gyakorlatokra a terrorizmussal összefüggő bűnügyi nyomozások során az államügyészek és a hírszerző szolgálatok közötti eseti alapú együttműködés és információcsere megerősítése révén; |
| --- | --- |

90.

| 91. | javasolja, hogy a tagállamok iránymutatások vagy jogalkotás révén határozzák meg, hogy a rendőrség és a hírszerző szolgálatok mikor cserélhetnek információt más tagállamok illetékes hatóságaival és az uniós ügynökségekkel, továbbá úgy véli, hogy az erre vonatkozó nemzeti normák összehangolása segítene uniós szintű választ adni arra a kérdésre, hogy az ilyen információk mikor használhatók fel és oszthatók meg; |
| --- | --- |

91.

| 92. | felhívja a tagállamokat, hogy amennyiben valamely jogi vagy politikai értékelés, ellenőrzés, eljárás vagy per során hírszerzési információkat nyújtanak, ott erre különleges védelem mellett kerüljön sor, továbbá folyamatosan biztosítsák a hírszerzési források és tisztviselők kilétének titokban tartását és sérthetetlenségét, hogy a hírszerző szolgálatok forrásainak, informátorainak és munkavállalóinak munkája és biztonsága ne kerülhessen veszélybe; |
| --- | --- |

92.

| 93. | felszólít egy egységes normákkal rendelkező közös uniós hírszerzési akadémia létrehozására az erőforrások összevonása, valamint a szinergiák, a bizalom és egy közös hírszerzési kultúra kialakítása céljából; |
| --- | --- |

93.

| 94. | javasolja, hogy a tagállamok vizsgálják meg a hírszerzési és bűnüldözési szolgálatok közötti jobb uniós szintű koordináció és együttműködés lehetőségét például azáltal, hogy a bűnüldözési hatóságok munkatársai mellett hírszerzési szakértőket küldenek az Europol terrorizmus elleni közös összekötő csoportjának (CTJLT) üléseire; felhívja a Bizottságot, hogy nagyobb mértékben támogassa a CTJLT-t, többek között megfelelő finanszírozás révén; |
| --- | --- |

94.

| 95. | felhívja a tagállamokat, hogy optimalizálják az Antiterrorista Szakértői Csoport útján történő együttműködést, erősítsék meg e csoportot mint a nemzeti hírszerző szolgálatok közötti közös együttműködési és kommunikációs platformot, és biztosítsanak megfelelő finanszírozást; üdvözli az Antiterrorista Szakértői Csoport tanácsadó bizottságának felállítását, amelynek célja a láthatóság és az átláthatóság növelése, az Antiterrorista Szakértői Csoport és az érintett uniós intézmények és szervek közötti kapcsolattartás során a nyilvános párbeszéd biztosítása, valamint az Európai Parlament folyamatos tájékoztatásának garantálása; |
| --- | --- |

95.

| 96. | kéri a tagállamokat, hogy rendszeresen tartsanak információmegosztó üléseket a bírók és a hírszerzési/bűnüldözési közösség képviselői részvételével a terrorizmus elleni küzdelem helyzetével, illetve nyomozati vagy technikai fejleményeivel kapcsolatos ismeretek átadása céljából, amelyek segítségével a bírók teljes képet kaphatnak a joghatóságukat illetően, és további képzésben részesülhetnek; |
| --- | --- |

96.

| 97. | felhívja a tagállamokat, hogy közös fenyegetettségértékelés, kockázatelemzés és őrjáratok révén fejlesszék tovább a határokon átnyúló kölcsönös rendőrségi együttműködést; |
| --- | --- |

97.

| 98. | felhívja a tagállamokat és az európai érdekelt feleket, hogy továbbra is biztosítsanak elegendő operatív kapacitást és törekedjenek a lehető leghatékonyabb együttműködésre a terrorizmus elleni küzdelem és az Unió belső biztonsága területén, többek között megfelelő költségvetési tervezés révén egy olyan nemzetbiztonsági kultúra fenntartása érdekében, amely képes középtávon megbirkózni a fenyegetésekkel; |
| --- | --- |

98.

| 99. | üdvözli az Európai Tanács (50. cikk) 2018. március 23-i iránymutatásait az EU és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatok keretéről, amelyben kijelenti, hogy „elkötelezett amellett, hogy a jövőben a lehető legszorosabb partnerséget tartsa fenn az Egyesült Királysággal”, amely kiterjed „mindenekelőtt a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés elleni küzdelemre [...]”; úgy véli, hogy létfontosságú továbbra is garantálni az EU és az Egyesült Királyság közötti kölcsönös biztonsági együttműködést és információcserét a brexitet követően; |
| --- | --- |

99.

| 100. | elismeri az európai országok közötti és adott esetben a külföldi terrorellenes hatóságokkal folytatott szoros szakmai együttműködést a terrorizmus elleni küzdelem területén, és szorgalmazza a folyamatok fejlődést az operatív küldetések, az adatelemzés, a hírszerzési információk gyorsabb cseréje és a bevált gyakorlatok megosztása révén; |
| --- | --- |

100.

Együttműködés és információmegosztás az uniós ügynökségekkel

| 101. | szisztematikusabb együttműködést kér a terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó bel- és igazságügyi ügynökségek között, hogy közös megközelítéseket és szinergiákat lehessen kidolgozni, tekintettel az ügynökségek e területtel kapcsolatos egyre növekvő szerepére; úgy véli, hogy ha a főbb ügynökségek közös üléseket tartanának, az segítene tovább fejleszteni az e területtel kapcsolatos közös munkát, és fokozhatná az összekötő tisztviselőikkel meglévő szinergiákat a küldöttségekben; |
| --- | --- |

101.

| 102. | felhívja a tagállamokat, hogy növeljék a terrorizmus elleni küzdelemben tapasztalattal rendelkező kirendelt nemzeti szakértők számát az ügynökségeknél, biztosítva a tagállami igények képviseletét és lehetővé téve, hogy az ügynökségek rendelkezzenek az e területen szükséges szakértelemmel, megbízatásaik keretén belül; |
| --- | --- |

102.

| 103. | felszólítja az Europolt, hogy váljon a bűnüldözési információcsere és együttműködés valódi központjává a terrorizmus elleni küzdelem terén az Európai Unióban; felhívja a Bizottságot, hogy szorosan kísérje figyelemmel ezt a folyamatot, és mérlegelje az esetleges jogalkotási módosítás szükségességét; |
| --- | --- |

103.

| 104. | felkéri az Europolt, hogy az interoperabilitás fokozása érdekében éljen a SIS-hez, a VIS-hez és az Eurodachoz való összes jelenlegi hozzáférési jogával, az alapvető jogok és az adatvédelmi jogszabályok tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

104.

| 105. | felhívja az Europolt, hogy gondoskodjon arról, hogy a QUEST kellő időben a tagállamok rendelkezésére álljon az interoperabilitás fokozása érdekében; |
| --- | --- |

105.

| 106. | szorgalmazza, hogy az Europol és az Eurojust kapjon megfelelő finanszírozást és személyi állományt, tekintettel folyamatosan bővülő felelősségi körükre és az európai bűnüldözési és igazságügyi együttműködés megerősítésében, valamint a terrorizmus elleni küzdelem támogatásában játszott létfontosságú szerepükre; |
| --- | --- |

106.

| 107. | sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsák az Europol és az érintett hatóságok közötti kapcsolattartás teljes körű kihasználását a terrorista bűncselekményekhez kapcsolódóan, hiszen a terrorizmus elleni fellépés terén gyakran döntő fontosságú a gyorsaság; ösztönzi a tagállamokat, hogy éljenek az Europol-szakértők helyszíni telepítésének lehetőségével, mivel ez növeli a bizalmat és csökkenti az adminisztratív terheket; felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak (a szövetségi/központi szinten túlmenően) a tagállami terrorellenes bűnüldözési szolgálatoknak az Europol szolgáltatásaihoz való közvetlen hozzáféréséről; |
| --- | --- |

107.

| 108. | felhívja a tagállamokat, hogy hozzák létre a szükséges biztonságos nemzeti bűnüldözési kommunikációs infrastruktúrát, és mozdítsák elő a terrorizmus elleni szolgálatoknak a SIENA-val és az EIS-szel való közvetlen és decentralizált összeköttetését, mivel ez javítaná a kereséseket és az adategyeztetéseket; |
| --- | --- |

108.

| 109. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak fokozott pénzügyi és emberi erőforrásokat, köztük adatokkal foglalkozó tudományos szakértőket és nagy adathalmazokkal foglalkozó elemzőket olyan technikai megoldások kidolgozása céljából, amelyek lehetővé teszik az elemzendő hatalmas adatmennyiséggel való megbirkózást; felszólít arra, hogy az Europol kapjon megbízást további K+F projektekre e területen a megbízatásának keretében, a tagállamok érdekeit szem előtt tartva; |
| --- | --- |

109.

| 110. | elítéli a tömeges megfigyelést eredményező politikákat; ezek helyett célzott megfigyelést szorgalmaz előzetes egyéni gyanú alapján, mivel ennek révén a bűnüldöző és hírszerző szolgálatok könnyebben hozzájutnak a szükséges konkrét információkhoz, és így alacsonyabb költségek mellett biztosítható nagyobb hatékonyság; emlékeztet rá, hogy a célzott megfigyelést megfelelő biztosítékokkal kell ötvözni annak érdekében, hogy a biztonság fenntartása mellett meg lehessen védeni az alapvető jogokat, többek között a magánélethez való jogot; |
| --- | --- |

110.

| 111. | felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják fel a rendelkezésre álló technikai megoldásokat az Europollal folytatott információcsere javítására, különösen a keresztellenőrzési célból az Europol információs rendszerébe történő adatfeltöltésre szolgáló folyamat automatizálása révén, például az Europol által kifejlesztett „adatfeltöltők” használatával; |
| --- | --- |

111.

| 112. | üdvözli, hogy a jövőbeni SIS II-be bekerülő új rendelkezés lehetővé teszi, hogy az Europol – ezzel ellentétes jogi vagy működési indokok hiányában – tájékoztatást kapjon a SIS-be bevitt, terrorizmussal kapcsolatos minden új figyelmeztető jelzésről vagy találatról; megállapítja, hogy ez lehetővé fogja tenni a keresztellenőrzést, illetve szükségesnek ítélt esetben az operatív és/vagy tematikus elemzést az utazási minták feltérképezése és/vagy az olyan egyén(ek) lehetséges kapcsolatainak elemzése céljából, aki(k)nek a tartózkodási helye ismert; felhívja a Bizottságot, hogy mielőbb vezesse be ezt az új lehetőséget; |
| --- | --- |

112.

| 113. | felhívja az Europolt, hogy tegyen közzé éves jelentést a tagállamok által az érintett uniós információs rendszerekben és az Europollal megosztott információk mennyiségéről és típusáról, a hiányosságok feltárása és az információcsere elősegítése céljából; |
| --- | --- |

113.

| 114. | felhívja az Europolt, hogy teljes mértékben és a lehető leghamarabb fejlessze ki a biometrikus kapacitást, mivel fontos lenne, hogy a tagállamok egyre több biometrikus információt oszthassanak meg az Europollal; |
| --- | --- |

114.

| 115. | hangsúlyozza, hogy a kommunikáció korszerű, végponttól végpontig történő titkosítása elengedhetetlen eszköz a kommunikáció bizalmas jellegének megőrzéséhez és az ügyfelek közötti ügyletek jogszerűségének biztosításához; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák az együttműködést az összes érdekelt fél között az illetékes hatóságok visszafejtési képességének fokozása céljából, illetve azért, hogy az illetékes hatóságok visszafejtési képessége elérje azt a szintet, amely a vádemeléshez szükséges; üdvözli, hogy az Europol visszafejtési eszközöket és szakértelmet fejleszt annak érdekében, hogy a bűnügyi nyomozások során jogszerűen szerzett információk visszafejtésének centrumává váljon, és jobban támogathassa a tagállamokat; továbbá megállapítja, hogy a Bizottság módosította az Europol 2018. évi költségvetését, és további 5 millió EUR-t rendelt az Europol ilyen információk visszafejtésére való képességének megerősítéséhez, valamint a tagállamok rendelkezésére álló alternatív nyomozási technikák eszköztárának fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

115.

| 116. | üdvözli a 2018. november 5-i párizsi nyilatkozatot, amely rendelkezett az Eurojustnál egy európai terrorellenes bírósági nyilvántartás létrehozásáról; szorgalmazza, hogy az Eurojustnál azonnal hozzák létre ezt a nyilvántartást a terrorizmus elleni küzdelemről szóló (EU) 2017/541 irányelvvel (20) módosított 2005/671/IB tanácsi határozat alapján, megfelelő pénzügyi és emberi erőforrásokkal; |
| --- | --- |

116.

| 117. | felhívja a tagállamokat, hogy szisztematikusan vonják be az Eurojustot a terrorizmus elleni, határon átnyúló vetülettel rendelkező nyomozásaikba és büntetőeljárásaikba, és hatékonyan használják fel az Eurojust koordinációs eszközeit; |
| --- | --- |

117.

| 118. | úgy véli, hogy a harmadik országokkal kötött operatív megállapodások segítségül szolgálhatnak az Europol munkájához, és nyugtázza, hogy a Bizottság jelenleg a MENA régió nyolc országával folytat tárgyalásokat operatív megállapodásokról; kéri az operatív megállapodások újratárgyalását a különösen közeli partnerekkel, például az EFTA-országokkal; |
| --- | --- |

118.

| 119. | felhívja az Eurojustot, hogy bővítse tovább a harmadik országokban található kapcsolattartó pontjainak hálózatát, és ösztönzi, hogy még több összekötő ügyészt rendeljenek az Eurojusthoz például a Nyugat-Balkánról; |
| --- | --- |

119.

| 120. | aggodalmát fejezi ki az Interpol-körözések – különösen vörös körözések – egyes harmadik országok általi politikai célú felhasználásával kapcsolatban, amely aláássa a nemzetközi együttműködést a terrorizmus elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

120.

| 121. | hangsúlyozza, hogy a CEPOL számára több finanszírozást kell biztosítani, és fokozni kell az innovatív kibervonatkozású képzések fejlesztését és biztosítását; |
| --- | --- |

121.

| 122. | felkéri a CEPOL-t, hogy folytassa a SIS végfelhasználóinak szóló képzési programok kidolgozását – a SIRENE-kézikönyv és a legjobb gyakorlatok katalógusa alapján – a SIS figyelmeztető jelzésekben szereplő, terrorizmusban, illetve terrorizmushoz kapcsolódó tevékenységben részt vevő személyek, többek között külföldi terrorista harcosok témájában; |
| --- | --- |

122.

| 123. | szorgalmazza, hogy a nemzetbiztonsági szolgálatok folyamatosan cseréljenek a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos stratégiai információkat az uniós intézményekkel az EU INTCEN-en keresztül; sürgeti a tagállamokat, hogy továbbra is támogassák a hírszerzési információk EU INTCEN-en keresztüli megosztását és optimalizálják annak munkáját, hogy így eredményesebben vehessen részt a terrorizmus elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

123.

Kölcsönös elismerés és kölcsönös jogsegély

| 124. | elvárja a tagállamoktól, hogy tovább oktassák és képezzék igazságügyi személyzetüket az európai nyomozási határozattal kapcsolatban, biztosítandó annak átfogó alkalmazását; |
| --- | --- |

124.

| 125. | felszólít közös nyomozócsoportok alkalmazására terrortámadások esetén; úgy véli, hogy a közös nyomozócsoportok fokozzák az együttműködés és a határokon átnyúló bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozások hatékonyságát; felszólít továbbá az Europol és az Eurojust részvételére ezekben a közös nyomozócsoportokban, mivel így jobban fel lehetne használni az uniós ügynökségek által nyújtott erőforrásokat és képességeket; felszólít arra, hogy a közös nyomozócsoportok részesüljenek jobb és könnyebben hozzáférhető finanszírozásban; továbbá felszólít egy külön „rendőrtiszteknek szóló Erasmus” program helyszíni létrehozására, különösen pályakezdő és alacsonyabb beosztású tisztek számára, hogy pályafutásuk során legalább egy alkalommal más uniós tagállamokban közös nyomozócsoportokban való részvételre ösztönözzék őket, ezáltal lehetővé téve, hogy azok, akiknek nem feltétlenül van tapasztalatuk a más tagállambeli kollégákkal való együttműködésben, további tapasztalatot szerezzenek, és megfigyelhessék a bevált gyakorlatokat a határon átnyúló bűnözés elleni eredményesebb küzdelmet illetően; ösztönzi e program más biztonsági és büntetés-végrehajtási tisztekre történő kiterjesztését a jövőben; |
| --- | --- |

125.

| 126. | felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják fel az Eurojust és az Európai Igazságügyi Hálózat (EIH) által kínált szakértelmet és eszközöket, különösen a kölcsönös jogsegély iránti megkeresések és a kölcsönös elismerés iránti megkeresések, a nyomozások és a büntetőeljárások összehangolása, a büntetőeljárás megindítására leginkább alkalmas joghatóságra vonatkozó döntés, valamint a vagyon lefoglalásának és elkobzásának összehangolása keretében nyújtott gyakorlati és jogi tájékoztatás tekintetében; |
| --- | --- |

126.

| 127. | felhívja az online szolgáltatókat és kommunikációs platformokat, hogy eredményesen hajtsák végre a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos bírósági határozatokat; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, lehetséges-e olyan jogalkotási javaslatot tenni, amely együttműködésre kötelezi az uniós piacon jelen lévő kommunikációs platformokat a kódolt kommunikáció tekintetében, amennyiben erre vonatkozó bírósági határozat születik; hangsúlyozza, hogy ez az együttműködés nem gyengítheti a hálózataik és szolgáltatásaik biztonságát, például azzal, hogy „kiskapukat” teremt vagy segít elő; |
| --- | --- |

127.

Külső határok

| 128. | sürgeti a tagállamokat, hogy ruházzanak be olyan, az elvárásoknak megfelelő IKT-berendezésekbe a határátkelőhelyeken, amelyek lehetővé teszik az összes releváns adatbázis használatával történő ellenőrzéseket; felkéri a Bizottságot, hogy az eu-LISA-val folytatott konzultációt követően határozza meg az ilyen IKT-berendezések technikai szabványaival kapcsolatos referenciaértékeket; úgy véli, hogy az információs rendszerek interoperabilitására vonatkozó javaslatokkal kapcsolatos munkának lehetőséget kell teremtenie a nemzeti informatikai rendszerek és a határátkelőhelyeken lévő nemzeti infrastruktúrák javítására és részleges harmonizációjára; üdvözli az Unió közös külső határainak biztosításához a tagállamok számára nyújtott támogatás megerősítésére irányuló bizottsági javaslatot, amely legalább megháromszorozná az Integrált Határigazgatási Alap költségvetését a 2021 és 2027 közötti időszakra szóló következő többéves pénzügyi keretben; |
| --- | --- |

128.

| 129. | üdvözli azon legutóbbi reformok elfogadását, amelyek célja az EU külső határainak uniós szintű megerősítése, ezen belül az EES és az ETIAS elfogadása, valamint a SIS reformja; felhívja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre ezeket az intézkedéseket, és az Europollal együttműködésben nyújtsanak támogatást és járuljanak hozzá az ETIAS és a Vízuminformációs Rendszer figyelőlistájához; kéri a Bizottságot, hogy szorosan kísérje figyelemmel az új (EU) 2017/458 rendelet végrehajtását, amely szisztematikus ellenőrzésekről rendelkezik a külső határokat átlépő valamennyi személy tekintetében, különösen pedig a szisztematikus ellenőrzésekkel kapcsolatos eltérés alkalmazását; |
| --- | --- |

129.

| 130. | felhívja a tagállamokat, hogy a határigazgatásukat hozzák összhangba az integrált határigazgatási koncepcióval; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az integrált határigazgatási stratégia teljes körű végrehajtását európai és nemzeti szinten, ezáltal megerősítve a külső határok igazgatását; |
| --- | --- |

130.

| 131. | üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a harmadik országok állampolgárainak hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumait és tartózkodási engedélyeit a biometrikus adatokkal együtt szerepeltetni kell a Vízuminformációs Rendszerben; |
| --- | --- |

131.

| 132. | sürgeti a tagállamokat, hogy tekintettel a korrupció, a szabálytalanság és a schengeni térséggel bűnelkövetés céljából történő visszaélés magas kockázatára, tiltsák be a tartózkodási engedélyek és az állampolgárság aranyvízum- és befektetői programok útján történő értékesítését; kéri a Bizottságot, hogy lépjen fel szigorúan és gyorsan, és a schengeni rendszer épségének és biztonságának biztosítása érdekében követeljen meg minden szükséges adatot és ellenőrzést a tagállamoktól; |
| --- | --- |

132.

| 133. | sürgeti a Bizottságot, hogy folytassa a tárgyalásokat a harmadik országokkal a visszaküldésről és a visszafogadásról, valamint értékelje, hogy a visszatérési irányelv (2008/115/EK) megfelelő jogi keretet biztosít-e azon erőszakos szélsőségesek visszatéréséhez, akik kihasználják a nemzeti törvényeket és terrorista célokat követnek, és egyértelműen veszélyt jelentenek a közbiztonságra nézve; |
| --- | --- |

133.

| 134. | ösztönzi a tagállamokat a felülvizsgált vízummentesség-felfüggesztési mechanizmus használatára, ténylegesen jelezve azokat a körülményeket, amelyek valamely harmadik ország vízummentességének felfüggesztéséhez vezethetnek, például a közrendet vagy a belső biztonságot fenyegető veszély jelentős növekedését; |
| --- | --- |

134.

| 135. | felkéri a Bizottságot, hogy készítsen értékelést a döntési lehetőségekről és egy olyan esetleges jogalkotási javaslat kapcsolódó hatásairól, amely kötelezi a repülőtér-üzemeltetőket, a nemzetközi autóbuszok és a nagysebességű vonatok üzemeltetőit megfelelőségi ellenőrzések elvégzésére az utasok beszállításakor annak ellenőrzése érdekében, hogy a jegyen szereplő személyazonosság megfelel-e az utas által felmutatott személyi igazolványnak vagy útlevélnek; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a fuvarozókra ne rójanak olyan feladatokat, amelyek kizárólag a rendőrségre tartoznak, például a személyazonosság megfelelő ellenőrzése, illetve a személyazonosító vagy úti okmányok hitelességének ellenőrzése; |
| --- | --- |

135.

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex)

| 136. | felkéri a társjogalkotókat annak megfontolására, hogy konkrét mandátumot adjanak a Frontexnek az operatív szerepéhez igazított műveleti vonatkozású személyes adatok feldolgozására, illetve a határokon átnyúló bűnözésnek és terrorizmusnak az EU külső határain történő felderítésére; úgy véli, egy ilyen mandátumnak lehetővé kell tennie a szükséges biztosítékokat, harmadik országokkal; |
| --- | --- |

136.

| 137. | megjegyzi, hogy azok a gyanúsítottak, akiknek személyes adatait a Frontex korábban már feldolgozta, 90 nap után eltűnnek az elemző rendszerből, és ismeretlen vagy új gyanúsítottá válnak; kéri ezért a Frontex által kezelt személyes adatok megőrzési idejének akár 3 évre történő meghosszabbítását a határokon átnyúló bűncselekménnyel és terrorizmussal vádolt gyanúsítottak esetében, hasonlóan az Europol és az Eurojust megőrzési idejéhez; |
| --- | --- |

137.

| 138. | fontosnak tartja, hogy a Frontex hozzáférjen minden releváns információs rendszerhez, különösen a SIS-hez, illetve az EES-hez, a VIS-hez, az Eurodac-hoz és az Europol információs rendszeréhez, nem csupán a határigazgatási csapatok munkája érdekében, hanem a külső határokon jelentkező új jelenségek, valamint a határokon megfigyelhető mozgások és módszerek változásainak elemzése céljával is; |
| --- | --- |

138.

| 139. | felkéri a társjogalkotókat, hogy tegye kötelezővé a Frontex számára a sürgős információk tagállamokkal való megosztását; |
| --- | --- |

139.

| 140. | sürgeti a tagállamokat és az uniós szerveket, például az Europolt és az INTCEN-t, hogy rendszeresen továbbítsák a Frontexnek a terrorizmus elleni küzdelem határokkal összefüggő dimenziójával kapcsolatos stratégiai információkat, és vizsgálják meg, hogy jelenthet-e hozzáadott értéket a határátkelőhelyeken történő incidensekkel és illegális tevékenységekkel, illetve irreguláris be- és kilépésekkel kapcsolatos nyomozásokból származó fontos (háttér)információk Frontex-szel való esetleges automatikus cseréje, valamint az intelligens ikt-rendszerek használata, figyelembe véve az adatelemzés munkaerőigényét; úgy véli, hogy ezen információknak az alapos biztonsági ellenőrzéseket követő visszajelzéseket és az okmányokkal való visszaéléssel kapcsolatos tájékoztatást is magukban kell foglalniuk; |
| --- | --- |

140.

| 141. | felkéri a Frontexet, hogy dolgozzon ki olyan képzési programokat és nyújtson olyan tanfolyamokat határőrök részére, amelyek fő célja a releváns adatbázisok lekérdezésével a külső határokon végzett ellenőrzések megerősítése, valamint a közös kockázati mutatók alkalmazásának támogatása; |
| --- | --- |

141.

Hadszíntéri információk

| 142. | üdvözli az Europol részvételét az USA által vezetett jordániai „Gallant Phoenix” művelet bűnüldözési csoportjában, ahol részt vesz a hadszíntéri információk feldolgozásában (és amennyiben lehetséges, segítséget nyújt az áldozatok azonosításában), és az e célra szolgáló csatornákon és eljárásokon révén megosztja az információkat a tagállamok bűnüldöző hatóságaival az Europol nemzeti egységei révén; kéri az Europol Gallant Phoenix művelethez való teljes körű hozzáférését; |
| --- | --- |

142.

| 143. | az összes érintett felet ösztönzi, hogy dolgozzanak ki olyan megközelítéseket, amelyek lehetővé teszik a hadszíntéri információk továbbítását és megosztását a polgári szférával a jogszabályok által engedélyezett mértéken belül és a szükséges biztosítékok, például a források védelme mellett, és hogy ezeket az információkat rögzítsék a megfelelő adatbázisokban annak érdekében, hogy az információk eljussanak az EU külső határain működő határellenőrző szervekhez; szorgalmazza továbbá ezen információk nyomozati és vádemelési célú megosztását; |
| --- | --- |

143.

Sophia művelet

| 144. | üdvözli, hogy az EUNAVFOR MED Sophia műveleten belül kísérleti projektként létrehoztak egy bűnügyi információs egységet, amely a tagállamok, a Frontex és az Europol érintett bűnüldöző hatóságai által delegált tisztviselőkből áll, és amelynek célja az információcsere javítása; |
| --- | --- |

144.

A terrorizmus finanszírozása

| 145. | üdvözli a terrorizmus finanszírozása ellen európai szinten újonnan elfogadott jogalkotási intézkedéseket; felhívja a tagállamokat, hogy teljes körűen hajtsák végre a pénzmosás elleni valamennyi európai irányelvet, valamint a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemhez kapcsolódó összes uniós eszközt; sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa ezen eszközök átültetését és megfelelő működését; |
| --- | --- |

145.

| 146. | ösztönzi a tagállamokat és a harmadik országokat a 2018. áprilisi párizsi „No money for terror” című konferencia következtetéseinek, a FATF által 2012 februárjában elfogadott, a pénzmosás, valamint a terrorizmusfinanszírozás és a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelemről szóló nemzetközi standardokkal kapcsolatos ajánlások (az úgynevezett felülvizsgált FATF-ajánlások) késedelem nélkül történő hatékony és teljes körű végrehajtására; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a harmadik országokat a szóban forgó ajánlások végrehajtása során technikai segítségnyújtás és a bevált gyakorlatok cseréje útján; |
| --- | --- |

146.

| 147. | felkéri azokat a tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy ratifikálják és ültessék át az Európa Tanács bűncselekményből származó jövedelmek felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról, valamint a terrorizmus finanszírozásáról szóló egyezményét; |
| --- | --- |

147.

| 148. | üdvözli a Bizottság által ismertetett, az EU pénzügyi rendszerére fenyegetést jelentő, magas kockázatú harmadik országokra vonatkozó módszertant; kéri a Bizottságot, hogy alkalmazza ezt a módszertant és különösen a pénzmosás elleni irányelvek szempontjából magas kockázatot jelentő országok uniós jegyzékének független, objektív és átlátható értékelés révén történő létrehozását, és kéri ezen értékelés mielőbbi elvégzését; |
| --- | --- |

148.

| 149. | felkéri a tagállamokat, hogy fokozzák az illegális kereskedelemmel, csempészettel, hamisítással és csalárd gyakorlatokkal gyanúsított szervezetek nyomon követését az Europollal közös nyomozócsoportok létrehozása révén; |
| --- | --- |

149.

| 150. | rendkívül aggasztónak tartja az EU-n belüli illegális dohánypiac méretét, amelynek bevételei felhasználhatók a terrorizmus finanszírozására, többek között a jövedékiadó-csalás útján; felkéri a tagállamokat a dohányzás visszaszorításáról szóló WHO-keretegyezményhez csatolt, a dohánytermékek tiltott kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyv ratifikálásának és végrehajtásának megfontolására; |
| --- | --- |

150.

| 151. | üdvözli a kulturális javak behozataláról szóló rendeletre irányuló javaslatot; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az Unió piacára belépő műalkotásokra és régiségekre – különösen a Bizottság által a konfliktus sújtotta és nagy kockázatot jelentő országok jegyzékébe felvett országokból, valamint a terrorszervezetek uniós jegyzékében szereplő szervezetektől, csoportoktól és magánszemélyektől származókra – vonatkozó megbízható nyomon követési rendszerről szóló jogszabályra; úgy véli, hogy ezt a kezdeményezést szabványosított engedély – amely nélkül a szóban forgó tárgyak kereskedelme illegális lenne – és az egyes tárgyak exportjára vonatkozó útlevél létrehozásával kell támogatni; úgy véli, hogy ki kell dolgozni az érintett okmányok hitelességének ellenőrzését lehetővé tévő digitális eszközöket; úgy véli, hogy a műkereskedőknek átfogó nyilvántartást kell vezetniük az értékesítésre szánt régiségekről, és azt rendszeresen frissíteniük kell; |
| --- | --- |

151.

| 152. | felhívja a tagállamokat, hogy a műkereskedelemmel és a régiségek tárolásával foglalkozó vállalkozások (az úgynevezett „szabad raktárak”) számára tegyék kötelezővé valamennyi gyanús tranzakció bejelentését, és hogy a műalkotások és régiségek kereskedelemével és tárolásával foglalkozó vállalkozások tulajdonosaira szabjanak ki hatásos, arányos és visszatartó erejű szankciókat, szükség esetén büntetőjogi szankciókat is, abban az esetben, ha részt vettek ilyen tárgyak illegális kereskedelmében; |
| --- | --- |

152.

| 153. | üdvözli az Európai Unió területére belépő és azt elhagyó készpénz ellenőrzésére vonatkozó új szabályok (21) elfogadását, és kéri ezek mielőbbi végrehajtását; kéri a Bizottságot annak értékelésére, hogy más eszközöket is e rendelet hatálya alá kell-e vonni, a kíséret nélküli készpénzre vonatkozó adatszolgáltatási eljárás megfelel-e a célnak, és a jövőben felül kell-e vizsgálni kíséret nélküli készpénzre vonatkozó felső küszöbértéket; |
| --- | --- |

153.

| 154. | kéri a tagállamokat, hogy fokozottabban működjenek együtt az Europol AP FURTUM analitikai projektjével, és az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2017. március 24-i 2347. sz. határozatában foglaltak szerint a Vámigazgatások Világszervezetével és az Interpollal folytatott együttműködés révén bocsássanak külön e célra szolgáló személyzetet, valamint hatékony eszközöket és megfelelő képzést a vámhatóságok és bűnüldöző hatóságok és az ügyészségek rendelkezésére; |
| --- | --- |

154.

| 155. | kéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és a nemzetközi partnerekkel közösen alakítsa ki a pénzügyi mozgások célzott nyomon követését, és dolgozzon ki módszereket az elektronikus pénztárcák, a virtuális fizetőeszközök és az előre fizetett kártyák, a közösségi finanszírozási platformok, valamint az online és mobil fizetési rendszerek felhasználóinak rendőrségi vagy igazságügyi nyomozások során történő azonosítására; felhívja a tagállamokat, hogy szabályozzák a nem hivatalos értéktovábbítási szolgáltatásokat, hangsúlyt fektetve arra, hogy a cél nem a hagyományos informális pénzátutalások üldözése, hanem a szervezett bűnözéssel és a terrorizmussal összekapcsolható pénzmozgások, valamint a „fekete pénzekből” származó ipari/kereskedelmi nyereségek elleni küzdelem; kéri, hogy összpontosítsanak a virtuális fizetőeszközökre és a pénzügyi technológiákra, és vizsgálják meg a közösségi médiában folyó adományszervezéssel terrorista célokból visszaélő személyek szankcionálásának lehetőségét; kéri a tagállamokat, hogy ösztönözzék a kriptovalutával foglalkozó vállalkozásokat olyan elemző eszközök használatára, amelyekkel kiértékelhetők a rendeltetési és a fogadó címekhez kapcsolódó potenciális bűnözői tevékenységek, és biztosítsák, hogy a kriptovaluták valódi fizetőeszközre történő átváltásakor ezek a vállalkozások maradéktalanul alkalmazzák a pénzmosás elleni jogszabályokat; |
| --- | --- |

155.

| 156. | kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be olyan jogalkotási javaslatot, amely pénzügyi tranzakciók pénzátutalási vállalkozások útján történő végrehajtása esetén kötelezővé teszi a regisztrációt és az azonosítást; |
| --- | --- |

156.

| 157. | kéri a Bizottságot, hogy értékelje az alternatív hazautalási rendszerek szabályozásának lehetőségét például az ügynökök számára kötelező regisztrációs vagy engedélyezési rendszer, valamint egyértelmű és precíz nyilvántartási kötelezettség bevezetésével; |
| --- | --- |

157.

| 158. | aggodalmát fejezi ki az euróövezethez tartozó egyes banki intézményeken keresztül végrehajtott, fokozott nagyarányú pénzmosási tevékenységekkel mint terrorizmust finanszírozó forrásokkal kapcsolatos legutóbbi megállapítások (22) miatt; szorgalmazza egy, a terrorizmus finanszírozásának felderítésére irányuló európai uniós rendszer (TFTS) létrehozását, amely a terrorizmussal és finanszírozásával kapcsolatba hozható személyek egységes eurófizetési térségen belüli tranzakcióira irányul, és egyensúlyt biztosítana a biztonság és az egyéni szabadságok között; emlékeztet, hogy az európai adatvédelmi normákat erre az Európán belüli rendszerre is alkalmazni kellene; |
| --- | --- |

158.

| 159. | jobb együttműködést és információcserét sürget a kötelezett szervezetek, a pénzügyi információs egységek és az illetékes hatóságok között a terrorizmust finanszírozó tevékenységek tekintetében; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy pénzügyi információs egységeik – típusuktól függetlenül – a terrorizmus finanszírozása elleni hatékony küzdelem céljából akadálytalanul hozzáférhessenek a pénzügyi információkhoz; kéri az európai pénzügyi információs egységek jogállásának és működésének fokozottabb harmonizálását; üdvözli a pénzügyi és egyéb információk bizonyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a vádeljárás lefolytatása céljából történő felhasználásának megkönnyítését szolgáló szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (23); szorgalmazza a terrorizmus finanszírozásával kapcsolatos jobb és teljesebb körű információcserét és együttműködést az Europol, az Eurojust és a harmadik országok között; szorgalmazza a bűnüldöző hatóságok pénzügyi információkhoz való hozzáféréséről, illetve a pénzügyi információs egységek közötti információcseréről szóló irányelvtervezet mielőbbi elfogadását; |
| --- | --- |

159.

| 160. | sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsanak több forrást a nemzeti pénzügyi információs egységek számára; felhívja a tagállamokat, hogy használják ki jobban az európai pénzügyi információs egységek informális hálózatát (FIU.net), és fejlesszék tovább e hálózat képességeit az Europol révén a benne rejlő lehetőségek teljes körű kihasználása céljából, valamint az együttműködés jelenlegi nehézségeinek leküzdése és a kétoldalú megkeresések manuális feldolgozásának megkönnyítése érdekében, megőrizve egyúttal a pénzügyi információs egységek autonómiáját és függetlenségét; úgy véli, hogy szükség lehet egy uniós pénzügyi információs egység létrehozására, amely koordinálná, segítené és támogatná a tagállami pénzügyi információs egységeket a határokon átnyúló ügyekben, amennyiben a FIU.net megerősítése elégtelennek bizonyul; |
| --- | --- |

160.

| 161. | hangsúlyozza, hogy a nyomozó hatóságok és a magánszektor, konkrétan a pénzmosás/terrorizmus elleni küzdelemről szóló irányelv által kötelezett szervezetek között fokozni kell az együttműködést és az információcserét, hogy leküzdhetők legyenek a gyanús tranzakciókról szóló jelentésekben benyújtott fragmentált és nem teljes információk hiányosságai; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – a magánszektort is bevonva – alakítsanak ki külön fórumokat a többek között a virtuális fizetőeszközök használatára vonatkozó pénzügyi információk megosztására, biztonságos csatornákat használva és betartva az uniós adatvédelmi szabályokat; tudomásul veszi az Europol által e tekintetben betölthető fontos szerepet; |
| --- | --- |

161.

| 162. | szorgalmazza specializált képzések szervezését a tagállami bűnüldöző és igazságügyi hatóságok számára a terrorizmus finanszírozásának módszereiről és fejleményeiről a tagállamok azon képességének fokozása érdekében, hogy kivizsgálhassák a virtuális pénznemeket érintő illegális tevékenységeket; hangsúlyozza, hogy e képzéseknek garantálniuk kell a bűnüldözési kompetencia egységes szintjét az EU egészében, hogy egyetlen tagállam se maradjon le; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az egész Unióra kiterjedő kockázatértékeléseket végezzenek a virtuális fizetőeszközökkel kapcsolatos tevékenységeket illetően, és összehangolják a nyomozati kezdeményezéseket, hogy ezen értékelések megállapításait felhasználva rövid, közép- és hosszú távú stratégiákat dolgozzanak ki a szabályozási és bűnüldözési megközelítésekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

162.

| 163. | hangsúlyozza pénzügyi hírszerzés és az adóügyi információk létfontosságú szerepét a terrorizmus elleni küzdelemben; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy több tagállamban a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel foglalkozó ügynökségek a legkisebb finanszírozást kapó hírszerző szolgálatok közé tartoznak; felszólítja a tagállamokat, hogy jelentősen növeljék emberi és pénzügyi erőforrásaikat a nyomozások és a bűnüldözés területén annak érdekében, hogy felvegyék a küzdelmet az adóelkerülés és az adócsalás ellen, amely esetleg a bűnözői és terrorista tevékenységek finanszírozására is felhasználható; |
| --- | --- |

163.

A kritikus infrastruktúrák védelme

| 164. | kéri azokat a tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy dolgozzanak ki a Bizottság által a kritikus infrastruktúrák védelmére vonatkozó európai programról szóló 2006-os közleményben azonosított problémák – különösen a lehetséges sebezhetőségek – megoldására irányuló, a kritikus infrastruktúrák védelmére vonatkozó nemzeti programot; úgy véli, hogy a kritikus infrastruktúrák védelmére vonatkozó európai programot felül kell vizsgálni és aktualizálni kell; |
| --- | --- |

164.

| 165. | emlékeztet arra, hogy a tagállamokban az érzékeny adatok és az ezekre épülő rendszerek is a kritikus infrastruktúra részét képezik, ezért megfelelő védelmet kell biztosítani számukra a kibertámadásokkal szemben (24); |
| --- | --- |

165.

| 166. | üdvözli a Bizottságnak a nyilvános terek védelmének javítására irányuló cselekvési tervét, és ösztönzi a tagállamokat, hogy szükség esetén cseréljék ki egymással bevált gyakorlataikat, és hozzanak létre együttműködésen alapuló hálózatokat az állami és a magánszektor szereplői között; |
| --- | --- |

166.

| 167. | szorgalmazza, hogy a társjogalkotók az új többéves pénzügyi keret időszakára is hozzák létre a rendőrségi együttműködést támogató eszköz utódját, legalább a jelenlegihez hasonló finanszírozási szinttel; |
| --- | --- |

167.

| 168. | kéri a kritikus infrastruktúrák figyelmeztető információs hálózata szerepének megerősítését; |
| --- | --- |

168.

| 169. | kéri, hogy az egynél több tagállamra hatást gyakorló európai kritikus infrastruktúrák meghatározása az összes potenciálisan érintett tagállam bevonásával folytatott többoldalú eljárás révén történjen; |
| --- | --- |

169.

| 170. | felhívja a tagállamokat, hogy a koordináció és a válsághelyzeti reagálás céljából hozzanak létre multidiszciplináris válsághelyzeti reagálási központokat incidensek vagy támadások esetére; kéri, hogy ezek a központok támaszkodjanak az uniós politikai szintű integrált válságelhárítási (IPCR) mechanizmusra, előmozdítva és kiaknázva három fő eszközt, az IPCR heti hét napon, napi 24 órában elérhető központi kapcsolattartó pontját, az IPCR webes platformját és az integrált helyzetismereti és -elemzési jelentést; |
| --- | --- |

170.

| 171. | kéri a Bizottságot, hogy valósítsa meg a nemzeti válságközpontok, illetve válságkezelési mechanizmusok feltérképezését; |
| --- | --- |

171.

| 172. | ösztönzi a Bizottságot, hogy a nyilvános terek védelmének javítására irányuló cselekvési tervében bejelentett módon továbbra is dolgozzon ki iránymutatásokat a nyilvános terek védelmének fokozása céljából, és terjessze ezeket a tagállamok körében; |
| --- | --- |

172.

| 173. | kéri a 2008/114/EK irányelv felülvizsgálatát a következők érdekében: a kiberbiztonsági irányelvben szereplőkhöz hasonló szabályokat és eljárásokat lehessen biztosítani az „alapvető szolgáltatásokat nyújtó gazdasági szereplők” számára; az európai kritikus infrastruktúrák kijelölése a létfontosságú és határokon átnyúló szolgáltatásokat támogató rendszerek elemzése alapján, és ne ágazati megközelítést alkalmazva történjen, szem előtt tartva a kiberbiztonság jelentőségét; a Bizottság európai kritikus infrastruktúraként jelölhessen ki páneurópai szolgáltatásokat; megfelelően figyelembe vegyék a meglévő kölcsönös függőségi viszonyokat; a kritikus infrastruktúrákat működtető állami és magánüzemeltetők számára kötelező legyen az incidensek bejelentése, a stressztesztek végrehajtása, megfelelő képzés nyújtása a kijelölt kapcsolattartó pontokon, valamint állapítsanak meg minőségi követelményeket az incidens vagy támadás esetén alkalmazandó üzletmenet-folytonossági tervekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

173.

| 174. | javasolja, hogy a magánszektort is vonják be a kritikus infrastruktúra és a puha célpontok védelmére irányuló programok kidolgozásába, egyebek mellett a kiberbiztonság összefüggésében is; hangsúlyozza, hogy ennek érdekében ki kell bontakoztatni a köz- és a magánszféra közötti párbeszédet, valamint nemzeti és helyi ellenálló képességet kell kialakítani; |
| --- | --- |

174.

| 175. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot európai tanúsítási kezdeményezésre a biztonsággal foglalkozó magánvállalatok számára, amelynek célja azon követelmények és feltételek meghatározása, amelyek mellett e vállalkozások a kritikus infrastruktúrák környezetében is működhetnek; |
| --- | --- |

175.

| 176. | hangsúlyozza, hogy hatékony válaszadási stratégiákat kell életbe léptetni, amelyek egyértelmű kommunikációs vonalakat tartalmaznak – különösen a gyorsreagálású csoportok tekintetében – a támadás esetén a veszteségek csökkentése és a helyzet kezelésének javítása érdekében a lakosságra gyakorolt hatás minimalizálása céljából; sürgeti a tagállamokat, hogy fokozzák az európai szinten már bevezetett mechanizmusokban való szerepvállalásukat; |
| --- | --- |

176.

| 177. | kéri az uniós polgári védelmi mechanizmus felülvizsgálatának mielőbbi elfogadását a megelőzés és a felkészültség, az uniós szintű információcsere és a tagállamok különféle katasztrófatípusok kezelése tekintetében meglévő kapacitásainak erősítése érdekében; |
| --- | --- |

177.

| 178. | felhívja a Bizottságot, hogy végezze el a döntési lehetőségek és a kapcsolódó hatások értékelését egy olyan rendszer létrehozásával kapcsolatban, amely lehetővé teszi a járműveket, repülőgépeket és vízi járműveket bérlők személyazonosságának ellenőrzését; |
| --- | --- |

178.

| 179. | üdvözli a puha célpontok terrorista támadásokkal szembeni védelmének javítását célzó határokon átnyúló gyakorlatot, amelyben Belgium és Hollandia vett részt 2017 júniusában; rámutat arra, hogy a gyakorlatot a Bizottság finanszírozta a felkészültség és a válságkezelési funkciók olyan helyzetben történő felmérésére, amikor két különböző országban egyidejűleg két támadásra kerül sor; kéri, hogy hajtsanak végre hasonló gyakorlatokat a tagállamok bevonásával; úgy véli, hogy az EU támogató keretet nyújthat ezen együttműködés számára, különösen az orvosi ellátás (Európai Orvosi Hadtest), a közbiztonság (Egészségügyi Biztonsági Bizottság) vagy a fertőtlenítési protokollok területén, valamint a nemzeti rendőri és polgári védelmi erők különleges beavatkozási egységeinek koordinálása során; |
| --- | --- |

179.

| 180. | szorgalmazza, hogy a terrorizmus területével foglalkozó jogszabályok és a terrorcselekmények esetén alkalmazott nemzeti, regionális és helyi védelmi, ellenállóképességi és reagálási stratégiák vegyék figyelembe a kiszolgáltatott személyek, például a fogyatékossággal élő és kiskorú személyek sajátos szükségleteit és körülményeit; szorgalmazza továbbá a fogyatékossággal élő személyek és az őket képviselő szervezetek bevonását az őket érintő döntéshozatalba; |
| --- | --- |

180.

Robbanóanyag-prekurzorok

| 181. | megállapítja, hogy a terroristák hozzáférnek a szabályozott robbanóanyag-prekurzoranyagokhoz és -keverékekhez; üdvözli ezért a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazásának szabályozásáról szóló 2018. áprilisi javaslatot; |
| --- | --- |

181.

| 182. | szorgalmazza európai engedélyezési rendszer létrehozását a nagyközönségtől eltérő, szakosodott vásárlók számára, amely kötelezővé teszi a gazdasági szereplők nyilvántartásba vételét annak érdekében, hogy engedélyt kaphassanak a mellékletekben felsorolt anyagok vagy az azokat tartalmazó keverékek és anyagok jogszerű gyártására, forgalmazására és értékesítésére; felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre olyan ellenőrzési rendszereket, amelyek segítségével azonosíthatók azok az esetek, amikor a gazdasági szereplők nem felelnek meg a szabályozásnak; |
| --- | --- |

182.

| 183. | üdvözli a robbanóanyag-prekurzorokról szóló 98/2013/EU rendelet hatásvizsgálatát, és ösztönzi a társjogalkotókat, hogy a 2018/0103(COD) rendeletre irányuló javaslat esetében értékeljék a kötelező információcsere folyamatát; kéri, hogy a piacfelügyeleti hatóságok fokozzák felügyeleti tevékenységeiket a robbanóanyag-prekurzorokkal kapcsolatban, mivel ezek az anyagok egyértelműen kedvezőtlenül befolyásolhatják a közbiztonságot; |
| --- | --- |

183.

| 184. | felhívja a vámhatóságokat, hogy a bűnüldöző hatóságokkal együttműködve és az Europoltól és más adatelemző rendszerektől származó információk alapján javítsák a robbanóanyag-prekurzorok tiltott online beszerzésének felderítését a kereskedők által az áruk EU-ba való megérkezése vagy az EU-ból való indulása előtt benyújtott rakományinformációk ellenőrzése révén, felhasználva a vámügyi kockázatkezelési rendszert is; |
| --- | --- |

184.

| 185. | felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt a vállalkozásokkal az e-piactereknek szóló, a robbanóanyag-prekurzorok értékesítésének biztonságával foglalkozó iránymutatások elkészítésének előmozdítása céljából, egyes anyagok értékesítését a szakmai felhasználókra korlátozva, és az engedélyezett mennyiségi és tisztasági szintek meghatározása révén további részletekbe menően meghatározva a korlátozottan értékesíthető termékekre vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

185.

| 186. | olyan egységesített elnevezési szabályokat szorgalmaz, amelyek lehetővé teszik a gazdasági szereplők és az e-piacterek számára, hogy azonosítsák a honlapjaikon közzétett vegyi anyagokat; felhívja az e-piactereket, hogy ezt követően ezen szabványosított kulcsszavak jegyzékei alapján ellenőrizzék a hirdetéseket a szabályozott cikkek közzétételének nyomon követése érdekében; |
| --- | --- |

186.

| 187. | felkéri a Bizottságot, hogy fontolja meg közös kritériumok bevezetését az engedélyekre vonatkozóan, harmonizálva a kérelmek megadására és elutasítására vonatkozó feltételeket, illetve elősegítve a tagállamok közötti kölcsönös elismerést; |
| --- | --- |

187.

Illegális fegyverek

| 188. | szorgalmazza a tűzfegyverek beszerzésének és birtoklásának ellenőrzéséről szóló irányelv gyors és eredményes végrehajtását felhasználásuk és értékesítésük lehető legeredményesebb nyomon követése, valamint a tűzfegyverek és a kapcsolódó felszerelések és eszközök Unión belüli és kívüli tiltott kereskedelmének elkerülése érdekében; szorgalmazza a hatályos szabályozási keret joghézagainak felszámolását, például a könnyen átalakítható vaktöltényes tűzfegyverek és flóbertfegyverek, jelzőpisztolyok, riasztópisztolyok és hasonló fegyverek forgalmazásának megszüntetésére irányuló intézkedések meghozatalát; |
| --- | --- |

188.

| 189. | felhívja a tagállamokat, hogy fogadjanak el a tűzfegyverek és a lőszerek beszolgáltatására irányuló, a tűzfegyverek illegális piacának sajátosságaihoz illeszkedő programokat; kéri a tiltott tűzfegyverek birtoklásának és kereskedelmének hatékony szankcionálását; szorgalmazza a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont szigorú és kellő gondosságú tagállami végrehajtását; |
| --- | --- |

189.

| 190. | támogatja a kézi- és könnyűfegyverek (SALW) illegális felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelemre irányuló uniós stratégia felülvizsgálatát, figyelembe véve az új biztonsági és biztonságpolitikai környezetet, valamint a kézi- és könnyűfegyverek kialakítása/technológiája terén bekövetkezett, a fenyegetés kezeléséhez szükséges kapacitást befolyásoló fejleményeket; |
| --- | --- |

190.

| 191. | úgy véli, hogy a tagállamoknak a fegyverek lenyomozására irányuló megközelítést kell alkalmazniuk, amelynek keretében szakosodott bűnüldöző csoportokat alkalmaznának, és az ilyen típusú kereskedelemben részt vevő szereplőkre és hálózatokra összpontosítanának, kombinálva mindezt a különböző nemzeti ballisztikai adatbázisok ellenőrzésével; |
| --- | --- |

191.

| 192. | emlékeztet arra, hogy a Bizottság jelentést fogadott el a nem katonai célú tűzfegyverek kiviteli engedélyezési, behozatali és tranzit szabályait megállapító 258/2012/EU rendelet értékeléséről, és megállapította, hogy a rendeletre továbbra is szükség van, ám egyes rendelkezései precizitásának hiánya, valamint az EU egyéb jogalkotási eszközeivel való kölcsönhatásának összetettsége korlátozza eredményességét; ösztönzi a tagállami bűnüldöző hatóságokat, hogy hozzanak létre speciális rendőri egységeket a tűzfegyverek illegális kereskedelmének felszámolására, és lássák el ezeket megfelelő személyzettel, szakértelemmel és felszereléssel; |
| --- | --- |

192.

| 193. | ösztönzi a tagállamokat, hogy értékeljék a kések érvényes indok nélküli hordozásának lehetséges korlátozását, a különösen káros kések, például a zombikések vagy pillangókések betiltását és ezen intézkedések online érvényre juttatását; |
| --- | --- |

193.

Külső dimenzió

| 194. | sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy folytassanak globális fellépéseket a nemzetközi színtéren a teljes régiókat destabilizáló, az erőszak és a szenvedés körforgását tápláló és számos terrorista narratíva számára alapul szolgáló, elhúzódó konfliktusok kezelésére; |
| --- | --- |

194.

| 195. | szorgalmazza az EU szomszédos országokkal – és különösen a külföldi harcosok tranzit- és célországaival – folytatott együttműködésének erősítését a terrorizmus elleni küzdelem területén; úgy véli, hogy az Uniónak globális megközelítést kell alkalmaznia a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatban, külön hangsúlyt helyezve a kulcsfontosságú harmadik országokkal világosan meghatározott prioritások alapján folytatott együttműködésre; |
| --- | --- |

195.

| 196. | úgy véli, hogy a terrorizmus elleni küzdelem olyan terület, amely konkrét szakértelmet igényel; ezért szorgalmazza az e területtel foglalkozó uniós hálózat professzionalizálását, elsősorban azáltal, hogy lehetőséget adnak a tagállamokból érkező operatív terrorelhárító személyzet számára, hogy az uniós küldöttség keretében végrehajtott egyetlen bevetésen túl jobban és hosszabb ideig bekapcsolódjanak az uniós struktúrába; úgy véli, hogy az uniós intézményeken belüli kiküldetés maximalizálná a szakértelmet és a kompetenciák kiaknázását a terrorizmus elleni küzdelem területén; |
| --- | --- |

196.

| 197. | felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a harmadik országoknak, különösen a szomszédos országoknak nyújtott támogatást a terrorizmus finanszírozási forrásaként szolgáló bűncselekmények és illegális kereskedelem leküzdésére tett erőfeszítéseikben, és erősítse meg kapcsolatait velük a vagyoni eszközök befagyasztásának felgyorsítása érdekében; aggodalmát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy az EU egyes partnerországaiban a terrorizmus elleni jogszabályok hatálya túlságosan tág, és visszaélnek velük annak érdekében, hogy elnyomják az eltérő nézetek békés kifejezését; figyelmeztet arra, hogy a jogos sérelmek békés kinyilvánításának büntetendővé tétele radikalizálódáshoz vezethet; úgy véli, hogy az Uniónak határozottan be kell ruháznia a terrorizmus kiváltó okaival foglalkozó fellépésekbe a harmadik országokban; határozottan támogatja a börtönökben a szélsőségesség elleni programokat, a vallási vezetőkkel és közösségekkel való együttműködési programokat, a vallásközi párbeszédeket és fórumokat, általánosságban pedig minden olyan megbékélési programot, amely mérsékli a közösségek közötti feszültségeket és elsősorban gazdasági, társadalmi és oktatási eszközökkel megelőzi a szektás szakpolitikák kialakulását; |
| --- | --- |

197.

| 198. | felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják fel az Európai Unió Hírszerzési és Helyzetelemző Központjából (EU INTCEN) származó, a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó hírszerzési elemzéseket; felhívja a Bizottságot, hogy adjon egyértelmű megbízást az INTCEN számára arra, hogy közvetlenül kapcsolatba lépjen az uniós képviseleteken dolgozó elemzőkkel annak érdekében, hogy növelje a releváns információk beáramlását az EU központi hírszerző rendszerébe; |
| --- | --- |

198.

| 199. | megerősített együttműködésre és a közös biztonság- és védelempolitikai (KBVP) missziók és műveletek, valamint a Bel- és Igazságügyi Tanács (IB) intézkedései közötti szinergiák azonosítására szólít fel; |
| --- | --- |

199.

| 200. | szorgalmazza a korlátozó intézkedések uniós rendszerének egyszerűsítését, hogy az hatékony eszközzé váljon a terrorizmus elleni küzdelem területén; |
| --- | --- |

200.

A terrorizmus áldozatai

| 201. | felhívja a Bizottságot a terrorizmus áldozataival foglalkozó uniós koordinációs központ (CCVT) létrehozására, amely egy vagy több tagállamot érintő támadás esetén időben és megfelelő krízishelyzeti támogatást nyújtana; úgy véli, hogy a CCVT szerepe többek között az lenne, hogy egy másik tagállam áldozatainak sürgős segítségnyújtást, valamint az ismeretek, a protokollok és a bevált gyakorlatok cseréjének előmozdítása révén szakértelmet biztosítson uniós szinten; hangsúlyozza, hogy a támogatási és védelmi intézkedéseket ki kell terjeszteni a közvetett áldozatokra, például az áldozatok rokonaira, a szemtanúkra és az elsődleges beavatkozókra; |
| --- | --- |

201.

| 202. | úgy véli, hogy felállítását követően a CCVT statisztikai adatokat gyűjthetne, és az adatvédelmi jogszabályok – különösen az érintettek jogai és a célhoz kötöttség elve – teljes körű tiszteletben tartása alapján európai szinten segíthetné és koordinálhatná a terrorizmus tagállami áldozatait tartalmazó nyilvántartások létrehozását; véleménye szerint a CCVT megvizsgálhatná és népszerűsíthetné a bevált gyakorlatokat – például a protokollok létrehozását – is annak érdekében, hogy: 1) garantálja a terrorizmus áldozatainak nyújtott első érzelmi figyelmet; 2) ezt követően pszichológiai és érzelmi támogatást nyújtson számukra; 3) elkerülje a másodlagos viktimizációt az igazságügyi eljárás vagy a bürokratikus interakciók során; 4) garantálja az igazságszolgáltatáshoz való hatékony hozzáférést, különösen a transznacionális áldozatokat érintő támadások esetében; 5) mozdítsa elő a terrorizmus áldozatai és családjai számára érzékeny témákkal kapcsolatos bevált gyakorlatok médiával való megosztását; úgy véli, hogy a CCVT nyilvános jegyzéket is készíthetne az áldozatokat támogató akkreditált szervezetekről, amelyek rendelkezésre állnának a konzultáció és az elkészített protokollok tökéletesítése céljából; sürgeti a tagállamokat, hogy hozzanak létre egységes hatóságot, amely a CCVT nemzeti kapcsolattartó pontjaként jár el; |
| --- | --- |

202.

| 203. | felhívja a Bizottságot a terrorizmus áldozatainak jogaival és az áldozatok támogatásával foglalkozó egységes online platform létrehozására az EU valamennyi hivatalos nyelvén, amelyet a CCVT kezelne, és amely egységes kapcsolattartó pontot, ezen belül telefonos segélyvonalat tartalmazna nemzeti szinten minden egyes tagállamban; |
| --- | --- |

203.

| 204. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő a terrorizmus áldozataival foglalkozó jogalkotási javaslatot, amely egyértelműen megfelel az áldozatok rövid és hosszú távú igényeinek, tartalmazza a terrorizmus áldozatai jogállásának és az áldozatok jogainak közös definícióját, valamint kártérítési igényeik benyújtásának szabványosított formáját, amely világosan körvonalazza a biztosítókra vonatkozó kötelezettségeket és határidőket; úgy véli, hogy egyszerűsített eljárást kell bevezetni nemzeti szinten a terrorizmus áldozatainak röviddel a támadások után nyújtott automatikus kártérítés megadására azonnali szükségleteik kielégítése érdekében, és hogy a további kártérítés kérdését rendszeres időközönként felül kell vizsgálni az áldozat helyzetének értékelése alapján; |
| --- | --- |

204.

| 205. | úgy véli, hogy a terrorizmus áldozatai közös fogalommeghatározásának alkalmazási köre legalább a következőkre kiterjed: 1) életüket vesztett személyek; 2) testi és/vagy lelki sérülést szenvedett személyek; 3) emberrablást vagy fenyegetést elszenvedő személyek; 4) az elhunyt házastársa vagy a vele ezzel azonos érzelmi kapcsolatban álló személy, beleértve továbbá a szülőket, gyermekeket, nagyszülőket és testvéreket; |
| --- | --- |

205.

| 206. | felhívja a tagállamokat, hogy bízzanak meg multidiszciplináris válsághelyzeti reagálási központokat azzal, hogy biztosítsák a koordinációt és a válsághelyzeti reagálást az áldozatok kiemelt gyors azonosításával, azonnali kezelésével és az illetékes szolgálatokhoz való irányításával kapcsolatos nemzeti és helyi protokollok végrehajtását; |
| --- | --- |

206.

| 207. | felhívja a tagállamokat, hogy a nemzeti veszélyhelyzet-reagálási infrastruktúra keretében gondoskodjanak a terrorizmus áldozatai sajátos szükségleteinek megfelelő átfogó válaszlépésekről közvetlenül a terrorista támadást követően, és egészen addig, ameddig az szükséges; úgy véli, hogy e célból a tagállamoknak egységes és naprakész, minden releváns információt tartalmazó honlapot és egy veszélyhelyzeti támogatási központot kell létrehozniuk, amely az (EU) 2017/541 irányelv értelmében pszichológiai elsősegélyt és érzelmi támogatást nyújt az áldozatok és családtagjaik számára; |
| --- | --- |

207.

| 208. | hangsúlyozza, hogy az áldozatok hozzátartozóinak értesítését külön képzett szakembereknek kell végezniük méltóságteljes, emberséges és megfelelő módon, gondoskodva arról, hogy a média ne fedje fel kilétüket előzetes hozzájárulásuk nélkül, és hogy kiemelt figyelmet, tiszteletet és elsőbbséget biztosítsanak a gyermekeknek; |
| --- | --- |

208.

| 209. | felhív az (EU) 2015/637 irányelv (25) teljes és tényleges végrehajtására az uniós polgárok konzuli védelmének biztosítása érdekében olyan harmadik országokban, amelyekben tagállamaik nem rendelkeznek képviselettel; hangsúlyozza, hogy egyre több az olyan európai polgár, aki nem a saját hazájában szenvedett el terrortámadást, ezért sürgősen felszólít arra, hogy a tagállamokban dolgozzanak ki olyan eljárásmódokat, amelyek révén az (EU) 2017/541 irányelvvel összhangban terrortámadás esetén segítik az adott tagállamban nem állampolgár uniós állampolgárokat; |
| --- | --- |

209.

| 210. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a terrorizmus áldozatainak nyújtott szükséges segítség olyan intézkedésekre is kiterjedjen, mint az elsősegély, a pszichológiai támogatás, a másodlagos viktimizációval szembeni védelem, az ingyenes jogi segítségnyújtás, az igazságszolgáltatáshoz való hatékony hozzáférés, az azonnali költségek fedezését segítő készpénzelőleg, a képesített gyermekgondozási és otthoni támogatás, az adókedvezmények és a közlekedéssel kapcsolatos segítségnyújtás átmeneti vagy tartós fogyatékosság esetén; |
| --- | --- |

210.

| 211. | felhívja a tagállamokat, hogy a Bizottság támogatásával gondoskodjanak arról, hogy az összes érintett nemzeti szolgálat szakemberei és különösen az elsődleges beavatkozók megfelelő képzést kapjanak a terrorizmus áldozatainak sajátos szükségleteivel kapcsolatban; rámutat arra, hogy a CCVT segítséget nyújt majd a szakmai továbbképzéssel kapcsolatos feladatokban, többek között a rendőrök, az ügyvédek és az áldozatokkal foglalkozó más szakemberek, valamint a biztosítótársaságok vagy a kártérítési hatóságok szakemberei számára is; |
| --- | --- |

211.

| 212. | felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre jogi mechanizmusokat annak érdekében, hogy bűncselekménnyé nyilvánítsák a konkrét terrorcselekmények dicsőítését, miután az megalázza az áldozatokat, és az áldozatok méltóságának és felépülésének károsításával másodlagos viktimizációt okoz; |
| --- | --- |

212.

| 213. | felhívja az érintett intézményeket, hogy nyújtsanak biztosítékokat az áldozatok megalázásából és az áldozatokról alkotott kép ellen a támadóhoz kapcsolódó társadalmi közegből érkező támadásokból eredő későbbi viktimizáció megelőzésére; |
| --- | --- |

213.

| 214. | kéri a tagállamokat, hogy tiltsák meg a terrorista tevékenységekben jogerős bírósági határozattal bűnösnek talált személyek előtti tisztelgést; |
| --- | --- |

214.

| 215. | kéri a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet az áldozatokra azokban az esetekben, ha zaklatás érheti őket, vagy attól tartanak, hogy az agresszorok társadalmi köréből ismét megtámadhatják őket; |
| --- | --- |

215.

| 216. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az ISIS terroristái által az EU területén kívül elkövetett szexuális és egyéb súlyos erőszakos bűncselekmények áldozatai belül biztonságban és félelem nélkül élhessenek az Unión belül; felhívja a tagállamokat, hogy ezeket az eseteket terjesszék bíróság elé, még akkor is, ha a bűncselekményeket az EU-n kívül követték el, és az áldozatokat értékes tanúként vonják be a bírósági eljárásokba; |
| --- | --- |

216.

| 217. | felhívja a Bizottságot, hogy módosítsa az Európai Szolidaritási Alap rendelkezéseit oly módon, hogy az kiterjedjen az áldozatoknak nyújtott kártérítésre a nagyszabású terrortámadások esetén, hogy szükséges esetben, illetve a határon átnyúló esetekben segítséget nyújtson a tagállamoknak; |
| --- | --- |

217.

| 218. | felhívja a Bizottságot, hogy kezdjen párbeszédet a tagállamokkal annak érdekében, hogy mérsékelje az egyes tagállamokban a terrortámadások áldozatainak nyújtott nemzeti pénzügyi kártérítési összegek között tapasztalható jelentős eltéréseket; |
| --- | --- |

218.

| 219. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a terrorizmus minden áldozata jogosult legyen félként részt venni az őket ért terrortámadással kapcsolatos bírósági eljárásokban, és vegyék figyelembe a más országokból származó áldozatok sajátos helyzetét; kéri a tagállamokat annak garantálására, hogy a büntetőeljárás során nem kerül sor megalázó vagy megszégyenítő találkozásra az áldozatok és az agresszor vagy annak környezete között; |
| --- | --- |

219.

| 220. | kéri a terrorizmus áldozatainak európai emléknapja (március 11.) fokozottabb népszerűsítését; |
| --- | --- |

220.

Alapjogok

| 221. | hangsúlyozza, hogy a biztonsági intézkedéseket, ezen belül a terrorizmus elleni intézkedéseket jogállami eszközök révén kell meghozni, az intézkedéseknek tiszteletben kell tartaniuk az alapvető jogokat, és egyértelmű jogi keretben kell elfogadni azokat; ezért felhívja a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy a terrorizmus elleni intézkedések elfogadása vagy alkalmazása során tartsák tiszteletben az alapvető jogokat, ezen belül a magánélet védelmére és az adatvédelemre vonatkozó jogokat, a gondolatszabadságot és a vélelménynyilvánítás szabadságát, a megkülönböztetés tilalmát, valamint az eljárási biztosítékokat, mint például az ártatlanság vélelmét, az információszabadságot és az igazságügyi hatóság általi ellenőrzést, továbbá annak garantálását, hogy tényleges jogorvoslat, többek között bírósági jogorvoslati eljárás álljon az egyének rendelkezésére, hogy felléphessenek alapvető jogaik megsértésével szemben; |
| --- | --- |

221.

| 222. | felhívja a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy a terrorizmus elleni intézkedések elfogadása és alkalmazása során találják meg a megfelelő egyensúlyt a különböző érintett alapjogok és a biztonsági szükségletek között; e tekintetben úgy véli, hogy az emberek élethez és biztonsághoz való alapvető jogának védelmét kell első számú prioritásnak tekinteni; |
| --- | --- |

222.

| 223. | megismétli, hogy a nemzetközi és regionális emberi jogi jogszabályok szerint az államok egyértelműen jogosultak és kötelesek a joghatóságukba tartozó magánszemélyek terrortámadásokkal szembeni megvédésére, hogy biztosítható legyen az élethez való jog, valamint a biztonsághoz való jog tiszteletben tartása; emlékeztet arra, hogy az EU és a harmadik országok között a terrorizmus elleni küzdelem területén folytatott együttműködést a nemzetközi emberi jogok és a humanitárius jog, ezen belül a kínzás tilalma tiszteletben tartására kell alapozni; |
| --- | --- |

223.

| 224. | felhívja a tagállamokat, hogy minden jogi eszközzel szigorúan állítsák le az olyan vallási vagy politikai gyakorlatokat, amelyek az alapvető jogokat korlátozzák, elnyomáshoz, szexuális erőszak és más súlyos erőszakos bűncselekmények kialakulásához vezetnek, vagy előmozdítják a szélsőségeket, mivel e gyakorlatokra nem terjed ki a vallási szabadság vagy a véleménynyilvánítás szabadsága; elvárja, hogy a tagállamok fogadjanak el olyan egyértelmű jogi kereteket, amelyek megakadályozzák a bírákat abban, hogy „kulturális árengedményeket” nyújtsanak, amikor súlyos erőszakos cselekményekről, illetve kínzásról és emberölésről van szó; |
| --- | --- |

224.

| 225. | felhívja a Bizottságot és az Alapjogi Ügynökséget, hogy vizsgálják meg a terrorizmus elleni politikák terén meglévő kihívásokat, és azonosítsák a tagállamokban található bevált gyakorlatokat, többek között a kiszolgáltatott személyek, például a fogyatékossággal élők és a kiskorúak sajátos körülményeit figyelembe vevő gyakorlatoka; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a bevált gyakorlatok cseréjét, és dolgozzon ki iránymutatásokat e tekintetben; emlékeztet továbbá arra, hogy a Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak lehetősége van arra, hogy többéves keretének összefüggésében kérheti az Alapjogi Ügynökség véleményét a terrorizmus elleni intézkedésekről; |
| --- | --- |

225.

| 226. | felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a szükséges adatvédelmi biztosítékok, ezen belül a személyes adatok biztonságának és titkosságának védelmét szolgáló megfelelő technikai és szervezeti intézkedések bevezetéséről az alkalmazandó uniós jogszabályoknak megfelelően; sürgeti a tagállamokat, hogy szabályozzák egyértelműen, hogy a rendszereken belül ki milyen adatokhoz férhet hozzá, vezessenek nyilvántartást a betekintésekről és a nyilvánosságra hozatalról, és biztosítsák a hozzáféréshez, a helyesbítéshez, az adattörléshez és a korlátozáshoz, valamint a kártérítéshez és a jogorvoslathoz való jogot; felhívja a Bizottságot, és az európai adatvédelmi biztost, hogy fejlesszenek ki további innovatív beépített adatvédelmi megoldásokat; |
| --- | --- |

226.

| 227. | úgy véli, hogy a megfelelő terrorizmus elleni politikák megkövetelik, hogy a terrorizmus elleni küzdelemben részt vevő állami szervek szilárd megbízatással rendelkezzenek, és e hatóságok nagy fokú támogatást élvezzenek a közvélemény részéről; rámutat arra, hogy a felügyelet fontos szerepet játszhat a közvélemény bizalmának és támogatásának előmozdításában; felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a terrorizmus elleni intézkedések felügyeletéről azok hatásának értékelése érdekében; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy gondoskodjanak megfelelő demokratikus felügyeletről és nyilvános elszámoltathatóságról minden biztonsági és hírszerző szolgálat esetében, megőrizve ugyanakkor a szükséges mértékű titoktartást; |
| --- | --- |

227.

o

o o

| 228. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

228.

---

(1)  HL C 334., 2018.9.19., 189. o.

(2)  Tanulmány az Európai Unió terrorizmus elleni politikájáról: „Relevancia, koherencia és hatékonyság”, készült az Európai Parlament Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztálya megbízásából, http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/583124/IPOL_STU(2017)583124_EN.pdf

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/en/TXT/?uri=CELEX:32018D1084

(4)  Europol (TE-SAT) jelentés, 2017, 14. o.

(5)  https://www.dw.com/de/jesidin-trifft-in-deutschland-auf-is-peiniger/a-45119776

(6)  Radikalizálódás alatt olyan összetett folyamat értendő, amelynek során egy egyén vagy csoport egyre szélsőségesebb vallási és/vagy politikai elképzeléseket/nézeteket fogad el, amelyek erőszakos cselekedetekhez vezethetnek, ideértve a terrorcselekmények elkövetését is. A Bizottság szakpolitikai dokumentumaival összhangban a „radikalizálódás” kifejezés alatt „az erőszakos szélsőségességhez és terrorizmushoz vezető radikalizálódást” kell érteni.

(7)  Věra Jourová jogérvényesüléssel, fogyasztópolitikával és a nemek közötti esélyegyenlőséggel foglalkozó biztos beszéde a börtönbeli radikalizációról szóló konferencián, Brüsszel, Borschette, 2018.2.27., http://europa.eu/rapid/press-release_SPEECH-18-1221_en.htm

(8)  Europol, 2018. szeptember 6.

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2017. március 15-i (EU) 2017/458 rendelete az (EU) 2016/399 rendeletnek a külső határokon a releváns adatbázisok lekérdezésével végzett ellenőrzések megerősítése tekintetében történő módosításáról, HL L 74., 2017.3.18., 1. o.

(10)  HL C 366., 2017.10.27., 101. o.

(11)  Europol-TE-SAT 2017., 10. o.

(12)  Europol TE-SAT2017, 15 o.

(13)  Europol TE-SAT 2018, 9 o.

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/29/EU irányelve (2012. október 25.) a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról (HL L 315., 2012.11.14., 57. o.).

(15)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0229.

(16)  Az Európa Tanács 2017. szeptember 22-i„Az ISIS által elkövetett emberiesség elleni bűncselekmények vagy akár lehetséges népirtás büntetőeljárás alá vonása és megbüntetése” című jelentés

(17)  HL L 293., 2013.11.5., 1. o.

(18)  HL L 212., 2018.8.22., 1. o.

(19)  A Tanács 2008/615/IB határozata (2008. június 23.) a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről (HL L 210., 2008.8.6., 1. o.) és a Tanács 2008/616/IB határozata (2008. június 23.) a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról (HL L 210., 2008.8.6., 12. o.).

(20)  HL L 88., 2017.3.31., 6. o.

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2018. október 23-i (EU) 2018/1672 rendelete az Unió területére belépő, illetve az Unió területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről és az 1889/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 284., 2018.11.12., 6. o.).

(22)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2018/614496/IPOL_IDA(2018)614496_EN.pdf

(23)  COM(2018)0213.

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1148 irányelve (2016. július 6.) a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről (HL L 194., 2016.7.19., 1. o.).

(25)  HL L 106., 2015.4.24., 1. o.).

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/84 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/84

---

P8_TA(2018)0513

Éves jelentés a közös kül- és biztonságpolitika végrehajtásáról

Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása a közös kül- és biztonságpolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésről (2018/2097(INI))

(2020/C 388/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló, a Tanács által az Európai Parlament számára készített éves jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló, a Tanács által az Európai Parlament számára készített éves jelentésre,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. és 36. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. és 36. cikkére,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára,

| — | tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) által közzétett 1975. évi Helsinki Záróokmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) által közzétett 1975. évi Helsinki Záróokmányra,

| — | tekintettel az Észak-atlanti Szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Észak-atlanti Szerződésre,

| — | tekintettel az EU és a NATO közötti együttműködésről szóló, 2018. július 10-i együttes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és a NATO közötti együttműködésről szóló, 2018. július 10-i együttes nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) által a politikai elszámoltathatóságról tett nyilatkozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) által a politikai elszámoltathatóságról tett nyilatkozatra (1),

| — | tekintettel az Európai Unió kül- és biztonságpolitikára vonatkozó, 2016. évi globális stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kül- és biztonságpolitikára vonatkozó, 2016. évi globális stratégiájára,

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az ellenállóképesség stratégiai megközelítése az EU külső tevékenységeiben” című, 2017. június 7-i közös közleményére (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az ellenállóképesség stratégiai megközelítése az EU külső tevékenységeiben” című, 2017. június 7-i közös közleményére (JOIN(2017)0021),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0392/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0392/2018),

| A. | mivel az EU környezete biztonsági szempontból jelenleg változékonyabb, megjósolhatatlanabb, összetettebb és többértelműbb, mint bármikor a hidegháború befejeződése óta, és államok közötti konfliktusokkal, természeti katasztrófákkal, terrorizmussal, csődbe ment államokkal, számítógépes támadásokkal és hibrid hadviseléssel kell szembenéznie; mivel a jelenlegi uniós szakpolitikák már nem elegendőek a stabil és virágzó szomszédság előmozdításához; mivel az EU felelőssége egyre nagyobb saját biztonságának megóvása és ezzel egyidejűleg érdekeinek és értékeinek védelme terén; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU környezete biztonsági szempontból jelenleg változékonyabb, megjósolhatatlanabb, összetettebb és többértelműbb, mint bármikor a hidegháború befejeződése óta, és államok közötti konfliktusokkal, természeti katasztrófákkal, terrorizmussal, csődbe ment államokkal, számítógépes támadásokkal és hibrid hadviseléssel kell szembenéznie; mivel a jelenlegi uniós szakpolitikák már nem elegendőek a stabil és virágzó szomszédság előmozdításához; mivel az EU felelőssége egyre nagyobb saját biztonságának megóvása és ezzel egyidejűleg érdekeinek és értékeinek védelme terén;

| B. | mivel az EU külső fellépése közvetlen hatással van polgáraink életére az Európai Unión belül és kívül egyaránt, többek között azzal, hogy szomszédságunkban támogatja a békét, a gazdasági együttműködést, a biztonságot és a stabilitást határainkon belül és kívül, hogy idejében elejét veszi a válságoknak, hogy kezeli őket a tovagyűrűző negatív hatások elkerülése érdekében, vagy hogy előmozdítja a konfliktusok békés rendezését; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU külső fellépése közvetlen hatással van polgáraink életére az Európai Unión belül és kívül egyaránt, többek között azzal, hogy szomszédságunkban támogatja a békét, a gazdasági együttműködést, a biztonságot és a stabilitást határainkon belül és kívül, hogy idejében elejét veszi a válságoknak, hogy kezeli őket a tovagyűrűző negatív hatások elkerülése érdekében, vagy hogy előmozdítja a konfliktusok békés rendezését;

| C. | mivel az EU-ban csökken a népességszám, és az előrejelzések szerint 2050 körül – az 1960. évi 13 %-kal szemben – a világ népességének már csak 5 %-át fogja kitenni; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU-ban csökken a népességszám, és az előrejelzések szerint 2050 körül – az 1960. évi 13 %-kal szemben – a világ népességének már csak 5 %-át fogja kitenni;

| D. | mivel 2050-ig a világ népességének növekedésére várhatóan több mint 50 %-ban Ázsiában kerül sor, azaz a bolygó 2,4 milliárd fővel bővülő lakosságából 1,3 milliárd feltehetően ott születik majd; mivel ez a növekedés a legszegényebb országok némelyikében koncentrálódik, ami számos új kihívást von maga után, amely romboló hatással lesz mind az érintett országokra, mind pedig az Unióra, ha nem kezdünk mostantól foglalkozni vele; |
| --- | --- |

D.

mivel 2050-ig a világ népességének növekedésére várhatóan több mint 50 %-ban Ázsiában kerül sor, azaz a bolygó 2,4 milliárd fővel bővülő lakosságából 1,3 milliárd feltehetően ott születik majd; mivel ez a növekedés a legszegényebb országok némelyikében koncentrálódik, ami számos új kihívást von maga után, amely romboló hatással lesz mind az érintett országokra, mind pedig az Unióra, ha nem kezdünk mostantól foglalkozni vele;

| E. | mivel 2050-re Kína, az USA és India válhatnak a világ vezető gazdasági hatalmaivá, és politikai súlyuk még ennél is nagyobb lesz, miközben a gazdasági és politikai súly hosszú távú újraelosztása következtében az EU egyetlen tagállama sem szerepel majd a világ legnagyobb gazdaságai között, és mivel így az Európai Uniónak jelentősen átalakult globális egyensúlyi helyzettel kell majd szembenéznie, ami megújult erőfeszítéseket tesz szükségessé a meglévő globális kormányzás intézményeinek erősítése érdekében; |
| --- | --- |

E.

mivel 2050-re Kína, az USA és India válhatnak a világ vezető gazdasági hatalmaivá, és politikai súlyuk még ennél is nagyobb lesz, miközben a gazdasági és politikai súly hosszú távú újraelosztása következtében az EU egyetlen tagállama sem szerepel majd a világ legnagyobb gazdaságai között, és mivel így az Európai Uniónak jelentősen átalakult globális egyensúlyi helyzettel kell majd szembenéznie, ami megújult erőfeszítéseket tesz szükségessé a meglévő globális kormányzás intézményeinek erősítése érdekében;

| F. | mivel az új világrendet egyre inkább az aszimmetria jellemzi, amelyben az elmúlt évtized során számos nem állami szereplő növelte befolyását az emberi jogokért, tisztességes kereskedelemért, a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodásért síkra szálló nem kormányzati szervezetektől a kormányzati politikát befolyásoló transznacionális óriásvállalatokon át a közösségi médiában demokratikus változásokat követelő aktivistákig; mivel nemzetközi szervezett bűnözői csoportok és terrorszervezetek próbálják aláásni a demokratikus elveket; mivel mindazonáltal egyre gyakrabban kérdőjelezik meg a multilateralizmust, amelyhez Európa mélyen kötődik, ugyanakkor egyetlen feltörekvő állami vagy nem állami szereplő sem képes vitathatatlan világnézetet széles körben elfogadtatni; |
| --- | --- |

F.

mivel az új világrendet egyre inkább az aszimmetria jellemzi, amelyben az elmúlt évtized során számos nem állami szereplő növelte befolyását az emberi jogokért, tisztességes kereskedelemért, a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodásért síkra szálló nem kormányzati szervezetektől a kormányzati politikát befolyásoló transznacionális óriásvállalatokon át a közösségi médiában demokratikus változásokat követelő aktivistákig; mivel nemzetközi szervezett bűnözői csoportok és terrorszervezetek próbálják aláásni a demokratikus elveket; mivel mindazonáltal egyre gyakrabban kérdőjelezik meg a multilateralizmust, amelyhez Európa mélyen kötődik, ugyanakkor egyetlen feltörekvő állami vagy nem állami szereplő sem képes vitathatatlan világnézetet széles körben elfogadtatni;

| G. | mivel a globalizáció felerősítette a kölcsönös függést, és egy Pekingben vagy Washingtonban meghozott döntés közvetlenül érezteti hatását életünkben; mivel e kölcsönös függés eredményeként a közvélemény tudatára ébredt annak, hogy a transznacionális problémák megoldásához transznacionális megoldásokra, a globális kormányzás tökéletesítéséhez pedig többoldalú szervezetekre van szükség; |
| --- | --- |

G.

mivel a globalizáció felerősítette a kölcsönös függést, és egy Pekingben vagy Washingtonban meghozott döntés közvetlenül érezteti hatását életünkben; mivel e kölcsönös függés eredményeként a közvélemény tudatára ébredt annak, hogy a transznacionális problémák megoldásához transznacionális megoldásokra, a globális kormányzás tökéletesítéséhez pedig többoldalú szervezetekre van szükség;

| H. | mivel a világ lakosságának közel egynegyede nem stabil államokban vagy társadalmakban él; mivel ezek egyre nagyobb mértékben mozdítják elő a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenséget, ami az éghajlatváltozással együtt közvetlen fenyegetést jelent a stabilitásra, a demokráciára és a békére nézve; |
| --- | --- |

H.

mivel a világ lakosságának közel egynegyede nem stabil államokban vagy társadalmakban él; mivel ezek egyre nagyobb mértékben mozdítják elő a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenséget, ami az éghajlatváltozással együtt közvetlen fenyegetést jelent a stabilitásra, a demokráciára és a békére nézve;

| I. | mivel az EU világméretű vezető szerepre és befolyásra való törekvését aláaknázta a pénzügyi válság, a soha nem látott mértékű migrációs válság kezelése, az erősödő euroszkepticizmus, a közvetlen szomszédságunkban előálló válsághelyzetek szaporodása, a külpolitika egységességének hiánya, az európai közvélemény növekvő szkepticizmusa az erő külső alkalmazása tekintetében, valamint az EU tényleges stratégiai önállóságának hiánya, aminek eredményeképpen megerősödött az a tendencia, hogy az eseményekre csupán reagálunk ahelyett, hogy mi alakítanánk őket; mivel azonban az EU továbbra is a világ vezető szereplője a szabályozási normák terén; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU világméretű vezető szerepre és befolyásra való törekvését aláaknázta a pénzügyi válság, a soha nem látott mértékű migrációs válság kezelése, az erősödő euroszkepticizmus, a közvetlen szomszédságunkban előálló válsághelyzetek szaporodása, a külpolitika egységességének hiánya, az európai közvélemény növekvő szkepticizmusa az erő külső alkalmazása tekintetében, valamint az EU tényleges stratégiai önállóságának hiánya, aminek eredményeképpen megerősödött az a tendencia, hogy az eseményekre csupán reagálunk ahelyett, hogy mi alakítanánk őket; mivel azonban az EU továbbra is a világ vezető szereplője a szabályozási normák terén;

| J. | mivel egyes nyugati demokráciák sebezhetőbbé, protekcionistábbá és befelé fordulóvá váltak, és hajlamosak elfogadni a szélsőségeket, mikor pedig a többoldalú együttműködés kínálja az egyetlen utat a világméretű kihívásokra való hatékony válaszadáshoz; mivel ezt az űrt olyan hatalmak próbálják betölteni, mint Kína és Oroszország, amelyek ahelyett, hogy elfogadnák, megkérdőjelezik a nemzetközi jogon alapuló meglévő globális kormányzást; mivel ez utóbbi államok más megközelítést alkalmaznak a fejlesztési együttműködés tekintetében, amely nem kapcsolódik a jogállamiság javításához vagy más demokratikus reformokhoz; |
| --- | --- |

J.

mivel egyes nyugati demokráciák sebezhetőbbé, protekcionistábbá és befelé fordulóvá váltak, és hajlamosak elfogadni a szélsőségeket, mikor pedig a többoldalú együttműködés kínálja az egyetlen utat a világméretű kihívásokra való hatékony válaszadáshoz; mivel ezt az űrt olyan hatalmak próbálják betölteni, mint Kína és Oroszország, amelyek ahelyett, hogy elfogadnák, megkérdőjelezik a nemzetközi jogon alapuló meglévő globális kormányzást; mivel ez utóbbi államok más megközelítést alkalmaznak a fejlesztési együttműködés tekintetében, amely nem kapcsolódik a jogállamiság javításához vagy más demokratikus reformokhoz;

| K. | mivel az Iránnal létrehozott átfogó közös cselekvési terv (JCPOA) jelentős többoldalú eredmény a stabil és békés Közel-Kelet felé vezető úton; mivel rendkívül sajnálatos Trump elnök azon döntése, hogy felmondja az Iránnal létrehozott JCPOA-t, és másodlagos szankciókkal sújtja az Iránnal jogszerű üzleteket kötő európai vállalatokat, és aláássa Európa gazdasági szuverenitását, és rávilágít az Unió dolláralapú kereskedelmi rendszernek való problémás kitettségére; mivel az EU és tagállamai megerősítették a JCPOA melletti elkötelezettségüket, és intézkedéseket hoztak a legitim európai gazdasági érdekek védelmére; |
| --- | --- |

K.

mivel az Iránnal létrehozott átfogó közös cselekvési terv (JCPOA) jelentős többoldalú eredmény a stabil és békés Közel-Kelet felé vezető úton; mivel rendkívül sajnálatos Trump elnök azon döntése, hogy felmondja az Iránnal létrehozott JCPOA-t, és másodlagos szankciókkal sújtja az Iránnal jogszerű üzleteket kötő európai vállalatokat, és aláássa Európa gazdasági szuverenitását, és rávilágít az Unió dolláralapú kereskedelmi rendszernek való problémás kitettségére; mivel az EU és tagállamai megerősítették a JCPOA melletti elkötelezettségüket, és intézkedéseket hoztak a legitim európai gazdasági érdekek védelmére;

| L. | mivel az ISIS, az al-Kaida és más nemzetközi terrorszervezetek továbbra is jelentős veszélyt jelentenek Európára és a világ nemzeteire; |
| --- | --- |

L.

mivel az ISIS, az al-Kaida és más nemzetközi terrorszervezetek továbbra is jelentős veszélyt jelentenek Európára és a világ nemzeteire;

| M. | mivel Európa biztonsága az Unió globális stratégiájának megfelelően a közös stratégiai autonómia törekvésén alapul; mivel az ambiciózus, hiteles és hatékony közös külpolitikát megfelelő pénzügyi forrásokkal és eszközökkel kell támogatni, és annak a tagállamok következetes, időszerű és következetes megközelítésén kell alapulnia; |
| --- | --- |

M.

mivel Európa biztonsága az Unió globális stratégiájának megfelelően a közös stratégiai autonómia törekvésén alapul; mivel az ambiciózus, hiteles és hatékony közös külpolitikát megfelelő pénzügyi forrásokkal és eszközökkel kell támogatni, és annak a tagállamok következetes, időszerű és következetes megközelítésén kell alapulnia;

| 1. | hangsúlyozza, hogy eljött a pillanat, amikor az Európai Uniónak saját kezébe kell vennie a sorsát; véleménye szerint az Uniónak a nemzetközi kapcsolatok terén olyan valódi és szuverén politikai és gazdasági hatalomként kell fellépnie, amely hozzájárul a konfliktusok megoldásához a világban, és alakító résztvevője a globális kormányzásnak; ezért hangsúlyozza, hogy közös érdekeink, valamint elveink és értékeink előmozdítása érdekében ténylegesen közös európai kül- és biztonságpolitikára van szükség, amely stratégiai autonómián és annak az ipar és a műveletek területén – egyebek mellett a képességek szempontjából – történő integrációján alapul; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meggyőződése, hogy egyetlen uniós tagállam sem képes egymagában választ adni a jelen kor világméretű kihívásaira; véleménye szerint az erők összefogásával az EU-n belül a tagállamok képesek befolyást gyakorolni a világ helyzetére, amire egyébként nem lennének képesek; meggyőződése, hogy a következetes és egységes álláspont érdekében együttműködő, 500 millió polgárt képviselő 28 tagállam nagyobb súllyal léphet fel a nemzetközi tárgyalásokon, az emberi jogok és az elszámoltathatóság előmozdítása, valamint a nemzetközi szabályozások, a politikai, demokratikus, környezetvédelmi, társadalmi és gazdasági normák kialakítása terén; úgy véli továbbá, hogy az uniós szociális modell védelme alatt a globalizáció lehetőséget, nem pedig fenyegetést jelent az uniós polgárok számára, és az európai és nemzeti vezetőknek ezt egyértelműen és pozitívan kell kommunikálniuk polgáraik felé; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sajnálja, hogy a tagállamok valamennyien túl gyakran előtérbe helyezik nemzeti érdekeiket, nem törődve a lehetséges európai szintű következményekkel, ily módon aláásva az EU mint globális szereplő egységét, következetességét és eredményességét, és ennek eredményeként hitelességét is; szorgalmazza a felelősség jobb megosztását és az EU és tagállamai közötti megerősített koordinációt; emlékeztet arra, hogy az Unió külső politikáinak koherenseknek kell lenniük egymással és más, külső dimenzióval rendelkező szakpolitikákkal, és egyeztetni kell azokat a nemzetközi partnerekkel; véleménye szerint a tagállamok közötti jó együttműködés alapvető fontosságú demokratikus rendünk, közös értékeink, szabadságunk, valamint szociális és környezeti normáink megóvása érdekében; hangsúlyozza a tagállamok, a partnerországok és a nemzetközi szervezetek közötti együttműködés kiterjesztésének szükségességét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet arra, hogy az EU – a 28 tagállam együtteseként – a világ legnagyobb gazdasága, amelyben több mint félmilliárd ember él, és hogy az euró a második legfontosabb tartalékvaluta; hangsúlyozza, hogy az uniós intézmények és az egyes tagállamok kollektív hozzájárulásai alapján az EU adományozza egyúttal a legtöbb fejlesztési segélyt a világban; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a külkapcsolatok európai megközelítését a következők jellemzik:






  — | az egyetemes értékek – a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság és az emberi jogok és alapvető szabadságok, ezen belül a kisebbségi jogok tiszteletben tartása – előmozdítása és védelme; |
| --- | --- | --- |

5.

—

az egyetemes értékek – a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság és az emberi jogok és alapvető szabadságok, ezen belül a kisebbségi jogok tiszteletben tartása – előmozdítása és védelme;

| — | elkötelezettség a multilateralizmus és a szabályokon alapuló nemzetközi rend iránt, az ENSZ rendszere és olyan regionális szervezetek támogatásával, mint az EBESZ; |
| --- | --- |

—

elkötelezettség a multilateralizmus és a szabályokon alapuló nemzetközi rend iránt, az ENSZ rendszere és olyan regionális szervezetek támogatásával, mint az EBESZ;

| — | kiállás a konfliktusok megelőzése és kezelése, a közvetítés és a konfliktusok békés rendezése, a béketeremtés és az intézményépítés mellett; |
| --- | --- |

—

kiállás a konfliktusok megelőzése és kezelése, a közvetítés és a konfliktusok békés rendezése, a béketeremtés és az intézményépítés mellett;

| — | a fenntartható fejlődés, a segítségnyújtás és a gazdasági együttműködés, a tisztességes kereskedelem, az éghajlatbarát megállapodások és az alternatív energiaforrások előmozdítása; |
| --- | --- |

—

a fenntartható fejlődés, a segítségnyújtás és a gazdasági együttműködés, a tisztességes kereskedelem, az éghajlatbarát megállapodások és az alternatív energiaforrások előmozdítása;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak hűnek kell maradnia a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság Szerződésekben meghatározott elveihez; hangsúlyozza, hogy fontos elvégezni annak értékelését, hogy harmadik országokban sikerrel járt-e az említett elvek előmozdítása, és milyen mozgástér nyílik a további előrelépésre; hangsúlyozza, hogy az EU ezen elvek előmozdításával kapcsolatos hírnevét csak akkor lehet fenntartani, ha ugyanezen elvek védelmét és tiszteletben tartását valamennyi tagállama garantálja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ösztönzi továbbá a „kevesebbért kevesebbet” politika fontolóra vételét azon országok vonatkozásában, amelyek visszalépnek a kormányzás, a demokrácia és az emberi jogok terén; úgy véli, hogy a demokratikus normák és az emberi jogok megsértése esetén az Uniónak hatékonyabban kell felhasználnia külpolitikai eszközeit, ideértve a kereskedelmi és fejlesztési eszközöket, például a harmadik országokkal kötött kétoldalú megállapodásokat, biztosítva különösen azt, hogy ne kerüljön sor semmilyen megállapodás ratifikálására, amíg az emberi jogi referenciakritériumok nem teljesülnek; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy a harmadik országokban elkövetett korrupció elleni küzdelem érdekében fogadjanak el a tisztázatlan vagyonra vonatkozó határozatokat; emlékeztet arra, hogy a gazdasági szankciók a kényszerítő diplomácia erőteljes eszközei; rámutat arra, hogy egyes esetekben a Parlament által elfogadott külpolitikai állásfoglalásoknak nincs uniós szintű következménye, és ragaszkodik ahhoz, hogy a Tanács és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) nagyobb mértékben vegye figyelembe ezeket; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja az EKSZ-t, a Bizottságot, a Tanácsot és az egyes tagállamokat, hogy cselekedjenek stratégiai kitekintéssel, integrált megközelítést követve és felhasználva a rendelkezésükre álló valamennyi eszközt – beleértve a kereskedelmet, a fejlesztést, a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) diplomáciai, polgári és katonai eszközeit, valamint a stratégiai kommunikációt és a társadalmi diplomáciát – az EU geopolitikai befolyása és a világban róla kialakult általános kép erősítésére és érdekeinek védelmére, ideértve az EU gazdasági szuverenitásának és stratégiai autonómiájának erősítését is; hangsúlyozza az éghajlat-diplomácia, a kulturális és tudományos diplomácia, valamint a diplomácia „alternatív” formáinak e folyamatban betöltött kiegészítő szerepét; |
| --- | --- |

8.

| 9. | szorgalmazza, hogy a következő többéves pénzügyi keretben (2021–2027) különítsenek el elegendő pénzügyi forrást elkülönítésére az EU külső fellépései számára, és hogy az Unió összpontosítsa erőforrásait a stratégiai prioritásokra; emlékeztet az EU külső pénzügyi eszközeinek az EU külpolitikai érdekeinek előmozdításában betöltött fontos szerepére; hangsúlyozza a külső finanszírozási eszközök koherenciája, eredményessége, reagálóképessége és rugalmassága megerősítésének szükségességét; hangsúlyozza, hogy a Parlamentet megfelelő módon be kell vonni az eszközök ellenőrzésébe és stratégiai irányításába; véleménye szerint az EU szomszédságában és azon túl fokozódó kihívások szükségessé teszik a külügyi fellépés számára rendelkezésre álló előirányzatok jelentősen növelését és a polgári KBVP-missziók jelentős megerősítését; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja az EKSZ-t, hogy a hasonlóan gondolkodó országokkal alakítson ki koalíciókat az egyes konkrét kérdésekhez/ügyekhez kapcsolódóan a szabályalapú nemzetközi rend, a multilateralizmus és a szabad és tisztességes kereskedelem támogatása és előmozdítása céljából, valamint dolgozzon ki együttműködésen alapuló megoldásokat a globális kihívásokra, többek között a változó hatalmi egyensúlyra; felhívja az EKSZ-t, hogy működjön együtt a feltörekvő hatalmakkal olyan globális közjavak, mint a béke és a biztonság biztosítása érdekében, többek között a világszerte jelentkező válságok megelőzése, az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése – ezen belül a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás, a tiszta levegő és víz, valamint a szennyezésmentes termőföld –, valamint az emberi jogok és a pénzügyi stabilitás védelme és előmozdítása terén folytatott együttműködés révén; emlékeztet a parlamentközi kapcsolatok fontosságára e célok támogatása tekintetében; |
| --- | --- |

10.

| 11. | elítéli, hogy Oroszország rendszeresen él vétójogával az ENSZ Biztonsági Tanácsában, és úgy véli, hogy ez aláássa a béke és a konfliktusrendezés érdekében tett nemzetközi erőfeszítéseket; megállapítja, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsán belüli akadályok gátolják a nemzetközi közösség fellépését és megakadályozzák a válságok rendezését; ismételten kéri, hogy a tagállamok támogassák a Biztonsági Tanács összetételének és működésének reformját; hangsúlyozza, hogy az EU elkötelezetten támogatja az ENSZ nemzetközi szerepének megerősítését; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megállapítja, hogy az EU jelentős szerepet játszott a külpolitikai válságok csillapításában és rendezésében, nevezetesen amikor egyes tagállamok az Unió égisze alatt vezető szerepet vállaltak például a normandiai négyekben vagy az Iránnal folytatott EU3+3 tárgyalásokban; úgy véli, hogy a gyorsan változó helyzetek kezelése terén rövid távon rugalmasabbá és reagálóképesebbé tehetné az EU külső politikáját, ha a fokozott biztonsági és védelmi együttműködés hosszú távú célja mellett a tagállamok célszerűnek ítélt esetekben eseti koalíciókat hoznának létre, amelyek gyorsabban tudnak reagálni a nemzetközi válságokra, csökkentve az arra irányuló nyomást, hogy egyetemes konszenzus jöjjön létre a tagállamok között; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli az Uniónak, ezen belül polgári és katonai KBVP-misszióinak a békefenntartás, a konfliktusmegelőzés, a nemzetközi biztonság megerősítése és a konfliktus utáni helyreállítás terén a tartós béke biztosításának eszközeként játszott növekvő szerepét; emlékeztet arra, hogy a konfliktusok rendezése fokozott sikerekkel jár, amennyiben a nők hivatalos szerepet töltenek be a folyamat során, és szorgalmazza a nők fokozott részvételét az ilyen missziókban; |
| --- | --- |

13.

| 14. | egyetért azzal, hogy a fenyegetések közelsége meghatározza a szakpolitikai prioritásokat; felhívja ugyanakkor a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben a szolidaritás Szerződésekben (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 80. cikkében) rögzített elvét, és tegyék meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy közös választ adjanak a migrációs válságra ugyanúgy, ahogyan az összes tagállam gazdasági és biztonsági kontextusban szolidaritást mutatva reagált az erőszakosan fellépő Oroszország, valamint a Kína jelentette kihívásokra; úgy véli továbbá, hogy a jelenlegi válságok próbára tették a tagállamok hajlandóságát arra, hogy hatékonyabb együttműködést folytassanak a közös kihívások kezelése érdekében; kéri a konfliktus sújtotta lakosságnak biztosított humanitárius és egyéb segítségnyújtás fenntartását; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megállapítja, hogy a belső és külső biztonság egyre fokozottabban összefügg egymással; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az EU külső beavatkozásokkal szembeni belső ellenállóképességét, és közös stratégiát kell kialakítani a nemzetközi partnerekkel a kritikus infrastruktúrák és a demokráciáink alapintézményeinek és alapvető jellemzőinek védelme érdekében egyaránt; támogatja a Bizottság és az alelnököt/főképviselő törekvését, hogy a kockázatcsökkentési stratégia részeként tovább javítsák az EU ellenállóképességét a terrortámadásokkal, különösen a dzsihádista terrorizmussal – amely napjainkban a közbiztonságot fenyegető fő kihívások egyike az Unióban –, a szélsőségességgel, az illegális migrációval, a vegyi fegyverek ismétlődő alkalmazásával, a propagandával, az online vagy offline folytatott dezinformációs kampányokkal, a kibertámadások végrehajtására és választási és népszavazási kampányokba való beavatkozásra tett orosz kísérletekkel és más hibrid fenyegetésekkel szemben, amelyek mindegyike gyors, határozott és összehangolt ellenlépéseket igényel; hangsúlyozza, hogy minden lehetséges intézkedést meg kell hozni a 2019-es európai parlamenti választásokba való beavatkozás elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kiemeli, hogy a transzatlanti partnerség rövid távon jelentős számú kihívással és zavarral néz szembe, mégis nélkülözhetetlen a biztonság és a jólét Atlanti-óceán mindkét partján történő biztosítása szempontjából; sajnálatosnak tartja az USA fokozatos kivonulását a többoldalú, szabályokon alapuló világrendből, különösen kilépését a Párizsi Megállapodásból, a JCPOA-ból, a csendes-óceáni partnerségi megállapodásból (TPP), az ENSZ Emberi Jogi Tanácsából, az UNWRA és különböző ENSZ-ügynökségek és nemzetközi fórumok, valamint békefenntartó műveletek finanszírozásának leállítását, és a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) elleni támadásokat; felhívja az Uniót, hogy mutasson egységet, határozottságot és arányosságot e döntésekre való reagálása során, erősítse meg a JCPOA iránti maradéktalan támogatását, biztosítsa kézzelfogható gazdasági eredmények elérését Iránnal, és védje meg az Iránban beruházó európai vállalatokat az USA szankcióival szemben; felhívja továbbá az Uniót, hogy fokozza erőfeszítéseit az éghajlatváltozással kapcsolatos diplomácia területén, és a Párizsi Megállapodás betartását foglalja bele minden kereskedelmi és beruházási megállapodásba; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy a Nyugat-Balkán stabilitásába és virágzásába való beruházásnak továbbra is az Európai Unió egyik legfőbb prioritásának kell maradnia; ismételten rámutat, hogy a nyugat-balkáni országoknak kínált európai perspektívának el kell vezetnie az érintett országok teljes jogú tagságához, feltéve, hogy valamennyi kritérium teljesül; kiemeli, hogy a bővítés érdemeken alapuló folyamat, gyökerei a koppenhágai kritériumok szigorú alkalmazásának megfelelő szigorú és tisztességes feltételrendszerre nyúlnak vissza, és csakis az egyes országok által többek között az alapvető emberi jogok, a korrupció, a pénzmosás, az általános átláthatóság és az igazságszolgáltatás függetlensége területén elért konkrét eredményektől függ; újólag rámutat, hogy a folyamat során elő kell mozdítani a szabályokon alapuló, együttműködő politikai és gazdasági nemzetközi rendhez szükséges reformokat, különös tekintettel a jogállamiságra, az emberi jogok – különösen a kisebbségi jogok – tiszteletben tartására, a megbékélésre és a jó szomszédsági kapcsolatokra, a biztonságra és a migrációra, a társadalmi-gazdasági és fenntartható fejlődésre, a közlekedési és az energiahálózatok összekapcsolására, valamint a digitális menetrendre; |
| --- | --- |

17.

| 18. | elismeri a keleti szomszédság stabilitásának fontosságát az Unió saját stabilitása szempontjából, és ösztönzi egyre szorosabb kapcsolatok kialakítását a keleti partnerség országaival; felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy továbbra is éljenek az EU átalakító erejével a keleti határokon, megerősítve a gazdasági és fizikai összeköttetéseken alapuló kötelékeket, ösztönzőként felhasználva a kereskedelmi megállapodásokat és az egységes piachoz való hozzáférést, valamint az emberek közötti elmélyült kapcsolatokat, többek között – amennyiben a feltételek teljesülnek – vízumkönnyítés és vízumliberalizáció révén a demokratikus reformok, valamint az európai szabályok és normák átvételének elősegítése érdekében; felhívja továbbá az EKSZ-t, hogy kövesse nyomon a demokratikus folyamatokat a közvetlen szomszédságában, és biztosítsa, hogy a demokratikus előrehaladás ne álljon le vagy hátráljon meg; |
| --- | --- |

18.

| 19. | újfent hangsúlyozza, hogy az EU kötelezettséget vállalt partnerei szuverenitásának, függetlenségének és területi integritásának támogatására; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy minden befagyasztott konfliktust a nemzetközi joggal, normákkal és elvekkel összhangban kezeljenek, növeljék a konfliktusoktól sújtott lakosságnak, a belső menekülteknek és a menekülteknek nyújtott támogatást, és lépjenek fel a harmadik országok, különösen Oroszország felől érkező destabilizációs kísérletek ellen; újólag elítéli a Krím félsziget Oroszország általi jogellenes bekebelezését és a kelet-ukrajnai katonai beavatkozást; további erőfeszítéseket kér a minszki megállapodások végrehajtása érdekében, és szorgalmazza a szankciók meghosszabbítását mindaddig, amíg Oroszország nem teljesíti ezeket a megállapodásokat; elítéli továbbá a megszállt grúziai területek, Abházia és a chinvali régió/Dél-Oszétia folytatódó militarizációját, valamint biztonsági és humanitárius helyzetének romlását, és felszólítja Oroszországot, hogy teljesítse az EU közvetítésével létrejött 2008-as tűzszüneti megállapodás értelmében vállalt kötelezettségeit; |
| --- | --- |

19.

| 20. | emlékeztet arra, hogy a Földközi-tenger olyan határvonal, amely a világ legegyenlőtlenebb térségei között húzódik; megismétli, hogy sürgősen szükség van a Földközi-tenger déli medencéje és a szubszaharai Afrika tisztességes gazdasági és társadalmi fejlődésének serkentésére és az országok megsegítésére a bizonytalan helyzet kiváltó okai, például a fegyveres konfliktusok, a nem demokratikus és nem hatékony kormányzás, a korrupció és az éghajlatváltozás felszámolásában a helyi gazdasági lehetőségek megteremtésével – különösen a fiatalok és a nők számára és elsősorban a migránsok származási országaiban –, a helyben található érintett szereplők bevonásával és a helyi közösségek részvételével; tudomásul veszi a Bizottság elnökének, Juncker úrnak arra irányuló javaslatát, hogy hozzanak létre egy új szövetséget a fenntartható beruházásokért és foglalkoztatásért Európa és Afrika között, valamint kezdeményezését az Európa és Afrika közötti különböző kereskedelmi megállapodások egyetlen kontinensközi szabadkereskedelmi megállapodásban való egyesítésére, amely csak abban az esetben lehet sikeres, ha azt egyenlő felek közötti gazdasági partnerségként terjesztik elő, és ténylegesen üzlet- és beruházásbarát környezetet sikerül teremteni; sürgeti az Uniót, hogy használja fel az európai szomszédságpolitika egyéb mechanizmusait arra, hogy tovább fokozza az együttműködést az Unió, a déli szomszédságpolitikai partnerországok és a kulcsfontosságú regionális szereplők között a regionális kérdésekkel, például a jó kormányzással, a biztonsággal, az energiaüggyel vagy az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatban; ismételten támogatásáról biztosítja az EU KBVP stabilizációs misszióit, és kéri e terület megerősítését; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak a puha politikai eszközeinek határozott alkalmazása és a meglévő társulási megállapodások teljes körű végrehajtása révén vezető szerepet kell játszania a Közel-Keleten és a Perzsa-öbölben; mély sajnálatát fejezi ki az USA kormányának azon döntése miatt, amelynek értelmében az amerikai nagykövetséget Tel-Avivból áthelyezik Jeruzsálembe; felhívja az Uniót, hogy legyen a kétállami megoldást célzó valós közel-keleti békefolyamat helyreállításának hajtóereje; megerősíti az ENSZ-vezetésével zajló genfi folyamat elsőbbségét a szíriai konfliktus rendezésében, az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2254. sz. határozatával összhangban; elítéli az Aszad-rezsimnek Oroszország és Irán által nyújtott támogatást, a rezsim háborús bűncselekményeit és emberiesség elleni bűncselekményeit, és felhívja az Uniót és tagállamait, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt annak érdekében, hogy véget vessenek a szíriai nép elleni bűncselekményeknek és mindenekelőtt a vegyi fegyverek velük szembeni bevetésének; |
| --- | --- |

21.

| 22. | elítéli a nemzetközi humanitárius és emberi jogi jogszabályok súlyos megsértését Jemenben minden fél részéről, többek között a Szaúd-Arábia vezette koalíció és a húszi lázadók által a polgári lakosság ellen intézett, megkülönböztetés nélküli támadásokat; követeli a jemeni blokád azonnali feloldását, és felszólítja a konfliktusban érintett valamennyi felet, hogy az ENSZ égisze alatt folytassák a párbeszédet, és törekedjenek a fenntartható tűzszünet elérésére; üdvözli Németország, Dánia és Finnország kormányának azon döntését, hogy leállítják a Szaúd-Arábiába irányuló fegyverértékesítéseket; uniós szintű szankciók bevezetésére szólít fel a Dzsamál Hasogdzsi szaúd-arábiai újságíró meggyilkolásáért felelős személyekkel szemben; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy az indiai- és csendes-óceáni térség regionális biztonságának erősítése kulcsfontosságú az EU és tagállamai érdekeinek szempontjából; felhívja az összes érintett felet a térségben, hogy nézeteltéréseiket békés eszközökkel oldják meg, és a regionális biztonság megőrzése érdekében tartózkodjanak a status quo megváltoztatására irányuló egyoldalú fellépésektől, többek között a Kelet- és Dél-kínai-tengeren; ösztönzi a Kína és Tajvan közötti kétoldalú tárgyalások gyors újrakezdését, és ismételten hangsúlyozza szilárd támogatását Tajvan nemzetközi szervezetekben, mechanizmusokban és tevékenységekben való érdemi részvétele mellett; támogatja az Európai Unió és tagállamai, illetve az ázsiai partnerek közötti kapcsolatok elmélyítésére irányuló intézkedéseket, és ösztönzi a gazdasági, diplomáciai és biztonsági együttműködést; |
| --- | --- |

23.

| 24. | a régióban a közelmúltban megrendezett parlamenti és elnökválasztásokat követően megerősíti, hogy továbbra is elkötelezett a latin-amerikai országokkal való szoros kapcsolatok kialakítása iránt, a mélyrehatóbb integráció és együttműködés sarokköveként előmozdítva a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok védelmét; mély aggodalmát fejezi ki a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásának hiánya miatt Kubában, Nicaraguában és Venezuelában; aggodalommal veszi tudomásul a brazíliai választások fejleményeit, és reményét fejezi ki arra, hogy az új kormány továbbra is hűen követi a demokrácia és a jogállamiság útját; elismerését fejezi ki a kolumbiai békefolyamatban érintett valamennyi fél erőfeszítéseiért; ismét kifejezi teljes körű támogatását e békefolyamat és annak tényleges végrehajtása iránt; |
| --- | --- |

24.

| 25. | véleménye szerint a puha hatalom és az intézményépítés – fontosságuk ellenére – önmagukban nem lehetnek elegendők befolyás érvényesítésére a világban, ahol az erőpolitika és a kemény hatalom növekvő jelentőségre tesz szert; véleménye szerint az uniós külpolitika hatékonysága végeredményben nagy mértékben a kemény és a puha hatalmi eszközök eredményes kombinációján, például a nyílt párbeszéden, a példamutatásra való képességen és a mögötte felsorakoztatott erőforrásokon és képességeken, többek között a megfelelő pénzügyi forrásokon, a tényleges multilateralizmuson, a puha hatalom és a hiteles kemény hatalom kombinációján, a katonai képességek összevonásán, valamint az ezzel összefüggő döntéshozatali hatáskörök átadására mutatott tagállami hajlandóságon, valamint a NATO-val és más hasonló beállítottságú országokkal való együttműködésen múlik; |
| --- | --- |

25.

| 26. | üdvözli az EU tagállamai közötti megnövelt védelmi együttműködést és az EU katonai önállóságának növelése érdekében tett lépéseket, nevezetesen az európai katonai kiképzési feladatok ellátására szolgáló európai egységes parancsnoki központ létrehozását Brüsszelben, valamint az uniós harccsoportok telepítése előtt álló akadályok felszámolását; úgy véli, hogy a védelmi projektekkel kapcsolatos állandó strukturált együttműködés (PESCO) létrehozása, illetve a koordinált éves védelmi szemle (CARD) segíteni fogja a tagállamokat védelmi együttműködésük elmélyítésében és védelmi költségvetésük hatékonyabb felhasználásában; üdvözli az alelnök/főképviselő Európai Békekeretre és a polgári KBVP-missziók új keretére irányuló javaslatát, valamint a katonai mobilitás továbbvitelére irányuló kötelezettségvállalást Európa stratégiai autonómiájának többek között az európai intervenciós kezdeményezésen keresztül történő előmozdítása érdekében; úgy véli, hogy az erős védelmi ipar fejlesztése többek között a kiberbiztonsági termékek – amelyek terén az EU képességeit fokozni kell – egységes piacának előmozdítása révén megerősíti az EU technológiai függetlenségét; |
| --- | --- |

26.

| 27. | véleménye szerint ahhoz, hogy az EU olyan hiteles politikai erővé váljon, amely képes a fegyveres konfliktusok megelőzésének strukturálására, a békemegállapodások betartatására és a konfliktus utáni törékeny helyzetek stabilizálására, elengedhetetlenül szükséges, hogy a béke és stabilitás előmozdítása céljából képes legyen polgári szakértők és katonai erők bevetésére a világ bármely pontján bekövetkező konfliktusokban; felhívja az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy építsenek ki megfelelő polgári és katonai képességeket, lefedve a szárazföldi, légi, tengeri és számítógépes képességek teljes skáláját, és tegyenek erőfeszítéseket a teljesen autonóm fegyverrendszerekről szóló, kötelező erejű eszköz létrehozására a Szerződés célkitűzéseinek megvédése érdekében; hangsúlyozza az Európai Unió és a NATO között zajló és az EU globális stratégiájában és az EU-NATO közös nyilatkozatban hangsúlyozott együttműködés fontosságát; hangsúlyozza, hogy a védelmi unió továbbfejlesztésének ki kell egészítenie az EU külkapcsolatainak célkitűzéseit; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy az új formátumok – mint például a Merkel kancellár és Macron elnök által javasolt EU Biztonsági Tanács –, valamint az Unión belüli és a nemzetközi hatóságokkal való szorosabb koordináció új módjainak kialakítása potenciálisan megkönnyíthetik a KKBP döntéshozatali folyamatának hatékonyabbá tételét; úgy véli, hogy e struktúrák létrehozása mellett ki kell alakítani demokratikus ellenőrzésük mechanizmusait is; |
| --- | --- |

28.

| 29. | támogatja, hogy az Unión belül folytassanak vitát az új formátumokról, többek között a Bizottság elnökének, Juncker úrnak az Unió helyzetéről szóló 2018. szeptember 12-i beszédében kifejtett azon javaslatáról, hogy a KKBP bizonyos területein – nevezetesen az emberi jogi problémák, a szankciók és a polgári missziók kérdésében – a Szerződések által jelenleg megkövetelt egyhangúság helyett minősített többségi szavazást alkalmazzanak; arra buzdítja a tagállamokat, hogy vizsgálják meg, milyen módon léphetnének fel hatékonyabban a KKBP és a KBVP kontextusában; úgy véli, hogy a minősített többségi szavazás elősegíti, hogy az EU határozottabban, gyorsabban és hatékonyabban léphessen fel; felhívja az Európai Tanácsot, hogy ezt a kezdeményezést az áthidaló klauzula (az EUSZ 31. cikkének (3) bekezdése) alapján tegye magáévá; ösztönzi az Európai Tanácsot, hogy a többségi szavazás uniós politikák tekintetében való alkalmazásáról szóló szélesebb körű vita részeként vegye fontolóra a minősített többségi szavazás kiterjesztését a KKBP más területeire is; elismeri, hogy kreatív megoldásokat kell keresni az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti együttműködésre a KKBP és a KBVP terén, szem előtt tartva az EU és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatok keretéről szóló 2018. március 14-i állásfoglalásában foglalt elveket; |
| --- | --- |

29.

| 30. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint a tagállamoknak. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  HL C 210., 2010.8.3., 1. o.

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/91 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/91

---

P8_TA(2018)0514

Éves jelentés a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról

Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésről (2018/2099(INI))

(2020/C 388/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ),

| — | tekintettel a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontra (1),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. december 20-i, 2015. június 26-i, 2016. december 15-i, 2017. június 22-i és 2018. június 28-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. december 20-i, 2015. június 26-i, 2016. december 15-i, 2017. június 22-i és 2018. június 28-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Parlament számára készített, a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Parlament számára készített, a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentésre,

| — | tekintettel a közös kül- és biztonságpolitika végrehajtásáról szóló, 2018. december 12-i éves jelentésére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös kül- és biztonságpolitika végrehajtásáról szóló, 2018. december 12-i éves jelentésére (2),

| — | tekintettel a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló 2013. november 25-i, 2014. november 18-i, 2015. május 18-i, 2016. június 27-i, 2016. november 14-i, 2017. május 18-i, 2017. július 17-i és 2018. június 25-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló 2013. november 25-i, 2014. november 18-i, 2015. május 18-i, 2016. június 27-i, 2016. november 14-i, 2017. május 18-i, 2017. július 17-i és 2018. június 25-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) által 2016. június 28-án ismertetett „Közös jövőkép, közös fellépés: Erősebb Európa – Globális stratégia az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozóan” című dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) által 2016. június 28-án ismertetett „Közös jövőkép, közös fellépés: Erősebb Európa – Globális stratégia az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozóan” című dokumentumra,

| — | tekintettel az Európai Tanács elnöke, a Bizottság elnöke és a NATO főtitkára által tett 2016. július 8-i és 2018. július 10-i együttes nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács elnöke, a Bizottság elnöke és a NATO főtitkára által tett 2016. július 8-i és 2018. július 10-i együttes nyilatkozatokra,

| — | tekintettel az EU és a NATO Tanácsai által 2016. december 6-án elfogadott, 42 javaslatból álló csomagra és az annak végrehajtásáról szóló, 2017. június 14-i és 2017. december 5-i eredményjelentésekre, valamint a mindkét Tanács által 2017. december 5-én elfogadott, 32 javaslatból álló új csomagra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és a NATO Tanácsai által 2016. december 6-án elfogadott, 42 javaslatból álló csomagra és az annak végrehajtásáról szóló, 2017. június 14-i és 2017. december 5-i eredményjelentésekre, valamint a mindkét Tanács által 2017. december 5-én elfogadott, 32 javaslatból álló új csomagra,

| — | tekintettel a „Vitaanyag az európai védelem jövőjéről” című, 2017. június 7-i bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Vitaanyag az európai védelem jövőjéről” című, 2017. június 7-i bizottsági közleményre,

| — | tekintettel az EU katonai struktúráival kapcsolatos jelenlegi helyzetről és a kilátásokról szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU katonai struktúráival kapcsolatos jelenlegi helyzetről és a kilátásokról szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az európai űrstratégiáról szóló, 2017. szeptember 12-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai űrstratégiáról szóló, 2017. szeptember 12-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az európai védelmi unióról szóló, 2016. november 22-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai védelmi unióról szóló, 2016. november 22-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló, 2016. november 23-i (a Tanács közös kül- és biztonságpolitikáról szóló, az Európai Parlament számára készített éves jelentése alapján készült) állásfoglalására (6), valamint a közös kül- és biztonságpolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésről szóló, 2017. december 13-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló, 2016. november 23-i (a Tanács közös kül- és biztonságpolitikáról szóló, az Európai Parlament számára készített éves jelentése alapján készült) állásfoglalására (6), valamint a közös kül- és biztonságpolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésről szóló, 2017. december 13-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel „A közös biztonság- és védelmi politika alkotmányos, jogi és intézményi vonatkozásairól: a Lisszaboni Szerződés kínálta lehetőségek” című, 2017. március 16-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A közös biztonság- és védelmi politika alkotmányos, jogi és intézményi vonatkozásairól: a Lisszaboni Szerződés kínálta lehetőségek” című, 2017. március 16-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a 2018. évi költségvetés tervezetéről szóló háromoldalú egyeztetésre vonatkozó felhatalmazásról szóló, 2017. július 5-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2018. évi költségvetés tervezetéről szóló háromoldalú egyeztetésre vonatkozó felhatalmazásról szóló, 2017. július 5-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az EU közvetítéssel és párbeszéddel kapcsolatos kapacitásának megerősítésére vonatkozó, 2009. november 10-én elfogadott koncepcióra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU közvetítéssel és párbeszéddel kapcsolatos kapacitásának megerősítésére vonatkozó, 2009. november 10-én elfogadott koncepcióra,

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő által 2016. november 14-én ismertetett, „A biztonságra és védelemre vonatkozó végrehajtási terv” című dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő által 2016. november 14-én ismertetett, „A biztonságra és védelemre vonatkozó végrehajtási terv” című dokumentumra,

| — | tekintettel az EU–NATO kapcsolatokról szóló, 2018. június 13-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–NATO kapcsolatokról szóló, 2018. június 13-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az európai védelmi cselekvési tervről szóló, 2016. november 30-i bizottsági közleményre (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai védelmi cselekvési tervről szóló, 2016. november 30-i bizottsági közleményre (COM(2016)0950),

| — | tekintettel a Bizottság által 2017. június 7-én az „Európa, amely védelmet nyújt: a Bizottság vitát kezdeményez a biztonsági és védelmi unió felé való elmozdulásról” című sajtóközleményben ismertetett új védelmi csomagra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2017. június 7-én az „Európa, amely védelmet nyújt: a Bizottság vitát kezdeményez a biztonsági és védelmi unió felé való elmozdulásról” című sajtóközleményben ismertetett új védelmi csomagra,

| — | tekintettel az EU globális stratégiája végrehajtásának 2. évéről szóló éves jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU globális stratégiája végrehajtásának 2. évéről szóló éves jelentésre,

| — | tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló, 2016. december 14-i állásfoglalására (11), valamint a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésről szóló, 2017. december 13-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló, 2016. december 14-i állásfoglalására (11), valamint a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésről szóló, 2017. december 13-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az EU katonai mobilitással kapcsolatos, 2018. március 28-án nyilvánosságra hozott cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU katonai mobilitással kapcsolatos, 2018. március 28-án nyilvánosságra hozott cselekvési tervére,

| — | tekintettel a Tanácsnak „Az ENSZ és az EU közötti békefenntartási és válságkezelési stratégiai partnerség megerősítése: Prioritások 2019–2021-re” című, 2018. szeptember 18-án elfogadott következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak „Az ENSZ és az EU közötti békefenntartási és válságkezelési stratégiai partnerség megerősítése: Prioritások 2019–2021-re” című, 2018. szeptember 18-án elfogadott következtetéseire,

| — | tekintettel arra, hogy 2012-ben az EU kapta a Nobel-békedíjat, amiért több mint hat évtizeden keresztül előmozdította a békét, a megbékélést, a demokráciát és az emberi jogokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy 2012-ben az EU kapta a Nobel-békedíjat, amiért több mint hat évtizeden keresztül előmozdította a békét, a megbékélést, a demokráciát és az emberi jogokat,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A8-0375/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A8-0375/2018),

| A. | mivel a tagállamok elkötelezettek a közös védelmi politika fokozatos kialakítása mellett, amely az EUSZ 42. cikk rendelkezéseivel összhangban közös védelemhez vezethet, megerősítve ezáltal az európai identitást és annak függetlenségét a béke, a biztonság és a fejlődés Európában és a világban való előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

A.

mivel a tagállamok elkötelezettek a közös védelmi politika fokozatos kialakítása mellett, amely az EUSZ 42. cikk rendelkezéseivel összhangban közös védelemhez vezethet, megerősítve ezáltal az európai identitást és annak függetlenségét a béke, a biztonság és a fejlődés Európában és a világban való előmozdítása érdekében;

Az Unió stratégiai környezete

| 1. | megállapítja, hogy a szabályokon alapuló világrendet – az EU szomszédságában és azon túl – politikai-katonai értelemben és újabban kereskedelmi-gazdasági vonatkozásban is kihívások érik; megállapítja, hogy ezeket a rendszerszerű kihívásokat a stratégiai nemzetközi környezet folyamatos romlása kíséri, melynek során államközi és államokon belüli konfliktusok és erőszak, terrorizmus, államkudarc, kiber- és hibrid támadások fenyegetik – az éghajlatváltozás és természeti katasztrófák hatásai mellett – társadalmaink alappilléreit; elismeri, hogy a szabályokon alapuló nemzetközi rend, a nemzetközi jog és a liberális demokráciák által védett értékek védelmének abszolút prioritást kell élveznie, és ez kompromisszumok nélküli megközelítést kíván meg; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy ezek a kihívások túlságosan nagyarányúak ahhoz, hogy egyetlen ország önmagában megbirkózzék velük; hangsúlyozza, hogy az EU számára létfontosságú, hogy konzisztens, hatékony és egységes módon, és szövetségeseinkkel, valamint partnereinkkel és más nemzetközi szervezetekkel összehangoltan adjon választ ezekre a kihívásokra; megállapítja, hogy a KVBP hasznos eszköz számos említett kihívás kezeléséhez, de azt hatékonyabban és a többi külső és belső eszközzel összehangolva kellene használni annak biztosítása érdekében, hogy az EU érdemben hozzá tudjon járulni a nemzetközi válságok kezeléséhez, és hogy erősíteni tudja stratégiai autonómiáját; rámutat, hogy létrejöttek a KBVP intézményei és számos eszköze, és sürgeti a tagállamokat, hogy haladéktalanul vegyék igénybe azokat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet, hogy az EU tagállamainak biztonsága mélyen összefonódott; hangsúlyozza, hogy szükséges meghatározni a valamennyi tagállam által azonosított kockázatokat; aláhúzza, hogy a kihívások összetett volta – a különböző fenyegetések más-más szinten jelentkeznek az egyes államok számára – megegyezést tesz szükségessé abban, hogy a kihívásokat miképpen küzdjék le kollektív módon és a szolidaritás szellemében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a Közel-Keletet, a Száhel-övezetet és Afrika szarvát már érintő dzsihádista terrorizmus folyamatosan terjed Nyugat-Afrika, Közép-Ázsia és Délkelet-Ázsia felé; hangsúlyozza, hogy ez az állandó fenyegetés tartós és jól koordinált stratégiát tesz szükségessé az EU szintjén az európai polgárok és érdekek, valamint az érintett régiók megvédelmezése érdekében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megállapítja, hogy Oroszország legutóbbi cselekedetei és politikái csökkentették a stabilitást, és megváltoztatták a biztonsági környezetet, valamint hangsúlyozza, hogy az EU-nak és tagállamainak még inkább közös stratégiai megközelítést kell kialakítaniuk Oroszországot illetően; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aggodalommal állapítja meg, hogy a novicsok idegméreg használata 2018 márciusában Salisbury városában volt az első ilyen támadás európai földön a második világháború óta, és egy európai polgár halálát okozta; sürgeti az Európai Tanácsot, hogy fogadjon el korlátozó intézkedéseket azokkal szemben, akik felelősek a vegyi fegyverek használatáért és elterjedéséért; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy az oroszok még nem vonultak ki Ukrajnából, a minszki megállapodásokat – amelyek nélkül nem lesz megoldás a konfliktusra – még nem hajtották végre, és folytatódik a Krím félsziget jogellenes elcsatolása és militarizálása; rendkívül aggasztónak tartja, hogy Oroszország túlzott gyakorlatai és katonai tevékenységei, a hibrid taktikák, köztük a kiberterrorizmus, az álhírek és a dezinformációs kampányok, valamint a gazdasági és energiapolitikai zsarolás destabilizálják a keleti partnerség országait és a Nyugat-Balkánt, továbbá a nyugati demokráciákat is célba vették, fokozva a belső feszültséget; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az EU-t körülvevő biztonsági környezet az elkövetkező években is rendkívül kiszámíthatatlan marad; ismételten hangsúlyozza a Nyugat-Balkán stratégiai fontosságát az EU biztonsága és stabilitása szempontjából, valamint azt, hogy összpontosítani és erősíteni kell az EU politikai kötelezettségvállalását e régióval szemben, beleértve a közös biztonság- és védelempolitikai missziók megbízatásának megerősítését; határozottan úgy véli, hogy az EU sebezhetőségének felszámolása érdekében nagyobb integrációra és koordinációra van szükség; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megállapítja, hogy az együttműködés szükségességét az elmúlt évek során egyre növekvő mértékben felismerték, és üdvözli az ebben az irányban már megtett lépéseket, például az az állandó strukturált együttműködés (PESCO) létrehozását, bár a konkrét eredmények megfelelő értékelése még várat magára; úgy véli, hogy az EU-nak fokoznia kell a párbeszédet és együttműködést a térség harmadik országaival, valamint a regionális és szubregionális szervezetekkel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az együttműködés mindmáig kialakulóban van, és sokkal többet kell tenni annak elérése érdekében, hogy az EU és tagállamai learathassák a mély, tartós, hosszú távú védelmi együttműködés gyümölcseit; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza az európai védelmi képességek további integrálásával járó gyakorlati és pénzügyi előnyöket; hangsúlyozza, hogy az összes érdekelt fél átfogó és megbízható munkája révén a védelem hatóköre és hatékonysága a védelemre fordított kiadások növelése nélkül is fokozható; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megállapítja, hogy az uniós tagállamok védelme elsősorban attól függ, hogy van-e politikai szándékuk és katonai kapacitásuk arra, hogy egy bizonytalan stratégiai környezetben vállalják a rájuk háruló felelősséget; hangsúlyozza a transzatlanti biztosíték jelentőségét az európai és észak-amerikai demokráciák biztonsága és megvédése számára; kifejezi azonban aggodalmát a kapcsolat jelenlegi állapota miatt és felhívja valamennyi felelős politikai és társadalmi erőt ennek a létfontosságú kapcsolatnak a további erősítésére annak aláásása helyett; hangsúlyozza, hogy elejét kell venni annak, hogy a kereskedelemi kapcsolatok legutóbbi nehézségei hatással legyenek a transzatlanti biztonsági kapcsolatrendszerre; hangsúlyozza, hogy egy jól meghatározott stratégiai autonómia előmozdítja az európai biztonságot, valamint az EU és a NATO közötti kapcsolatokat is; ennek tükrében ismételten hangsúlyozza, hogy fokozottan szükség van európai szintű védelmi együttműködésre és az erőforrások kulcsprioritások felé irányítására; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a multilateralizmust, amely mellett Európa erősen elkötelezett, egyre jobban megkérdőjelezi az USA és a világ más nagyhatalmai által tanúsított magatartás; ismételten rámutat a multilateralizmus, mint a jogállamiság értékeinek előmozdítását és a globális problémák kezelését szolgáló eszköz fontosságára a béke és stabilitás fenntartása terén; |
| --- | --- |

12.

KVBP – az előre vezető út

| 13. | véleménye szerint a tagállamoknak és az EU-nak sürgősen megfelelő beruházásokat kell végrehajtaniuk a biztonság és a védelem terén, a védelmi szolidaritásnak és együttműködésnek pedig – az EU globális stratégiájában vázolt – módon normává kell válnia; üdvözli az EU globális stratégiája biztonságra és védelemre vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtása terén tett eddigi előrehaladást; véleménye szerint ezek az eredmények megnyitják az utat a jövőbeli jelentős strukturális változtatásokhoz; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja a tagállamokat, hogy a GDP-jük 2 %-ában határozzák meg a védelemre fordítandó összeget, valamint hogy védelmi költségvetésük 20 %-át fordítsák az Európai Védelmi Ügynökség (EDA) által szükségesnek tartott felszerelésekre, többek között a kapcsolódó kutatás-fejlesztésre; |
| --- | --- |

14.

| 15. | üdvözli, hogy a többéves pénzügyi keretre tett bizottsági javaslatban a védelem külön címet kapott, és különösen egy költségvetési sor létrehozását az Európai Védelmi Alap és a katonai mobilitási projektek finanszírozására; úgy véli, hogy ezek a döntések nagyon is arra mutatnak, hogy a Bizottság szintjén központosított védelmi irányítást kell létrehozni; hangsúlyozza, hogy az említett költségvetési sorból kizárólag védelmi célokat szabad finanszírozni, elkerülve minden politikai ráhatást, mivel a biztonság oszthatatlan és összhangban kell lennie a tagállamok képességbeli és infrastrukturális szükségleteivel, illetve a stratégiai önállóságra irányuló uniós törekvésekkel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megállapítja, hogy a katonai mobilitás egyre előkelőbb helyen szerepel az európai védelmi tennivalók között; hangsúlyozza, hogy a katonai mobilitás a jelenlegi fenyegetettségi helyzetben olyan központi stratégiai eszköz, amely létfontosságú mind a KVBP, mind a tagállamok más multilaterális kötelezettségei szempontjából, ideértve a NATO-t is; hangsúlyozza a meglévő hálózatok katonai mobilitási szükségletekhez való igazításának jelentőségét; üdvözli ezért a katonai mobilitás beillesztését nem csak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre irányuló új javaslatba, hanem a PESCO-ba is, továbbá hogy kiemelkedő helyet kapott az EU és a NATO közötti együttműködésben; hangsúlyozza, hogy a kívánt eredmények eléréséhez ezeket a különböző projekteket megfelelően összhangba kell hozni egymással és össze kell hangolni a szövetségesekkel; üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a következő többéves pénzügyi keretben (2021–2027) az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközön keresztül 6,5 milliárd EUR-t juttatna katonai mobilitási projekteknek; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megjegyzi ugyanakkor, hogy mindezen különböző elemek összeillesztése érdekében elsőrendűen fontos az európai védelem jól meghatározott – leginkább az EU biztonsági és védelmi fehér könyve alapján megfogalmazható – átfogó stratégiai megközelítését kidolgozni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sürgeti pontos és kötelező erejű iránymutatás létrehozását, amely jól definiált keretet biztosít az EUSZ 42. cikke (7) bekezdésének jövőbeli beindításához és végrehajtásához; felhív az EU biztonsági és védelmi fehér könyvének megfogalmazására és elfogadására, mely könyv garantálná, hogy a jelenlegi és jövőbeli képességépítési folyamatok az EU stratégiai biztonsági érdekein alapuljanak; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli az alelnök/főképviselő azon – a Bizottság által támogatott – javaslatát is, hogy egy Európai Békekeretből finanszírozzák az EU védelmi tevékenységeihez fűződő azon költségeket – mint például az Afrikai Unió békefenntartó missziói, a saját KBVP-műveletek közös költségei és a partnerek katonai kapacitásépítése –, amelyeket az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdése a költségvetési finanszírozásból kizár; ismételten megerősítette, hogy szükség van a meglévő eszközökkel való átfedések elkerülésére; külön is aláhúzza, hogy az Athena mechanizmus ambiciózus módon részt vesz és ki is bővül a KVBP-missziók és műveletek finanszírozása terén, ami a Parlament régi kérése volt; felszólít valamennyi jövőbeli misszió pénzügyi ellenőrzésének javítására és az időben megtörténő hatásértékelésekre; |
| --- | --- |

19.

Az Unió biztonságát és védelmét szolgáló képességek

| 20. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak a rendelkezésre álló politikai eszközök teljes tárházát – a puha hatalomtól a kemény hatalomig, és a rövid távú intézkedésektől a hosszú távú politikákig – alkalmaznia kell; megerősíti, hogy súlyt kell helyezni a szükséges polgári és katonai képességek felépítésére az EU globális stratégiájában felvázolt átfogó biztonsági fenyegetésekre való válaszadás céljából Európán belül és Európa körül; emlékeztet rá, hogy az EU globális stratégiája ösztönzi elmélyült biztonsági együttműködés kialakítását az Unión belül; |
| --- | --- |

20.

| 21. | véleménye szerint az uniós tagállamoknak törekedniük kell katonai képességeik javítására, hogy azok lefedjék a szárazföldi, légi, űrbéli, tengeri és kiberképességek összességét – beleértve a stratégiai támogató eszközöket is – annak érdekében, hogy az uniós KVBP hiteles erővé váljon; hangsúlyozza, hogy szükség van a hírszerzési, felügyeleti és felderítési rendszerekbe, a műholdas kommunikációba, valamint az űrhöz és az állandó Föld-megfigyeléshez való önálló hozzáférésbe való beruházásokra a belső és külső fenyegetések jobb értékelése érdekében; |
| --- | --- |

21.

| 22. | megerősíti az EU-nak a globális tengeri védelem biztosítása terén betöltött szerepét, és hangsúlyozza a releváns katonai és civil képességek felépítésének fontosságát; üdvözli e tekintetben az Európai Unió tengerhajózási biztonsági stratégiájához kapcsolódó átdolgozott cselekvési terv 2018 júniusi elfogadását; |
| --- | --- |

22.

| 23. | létfontosságúnak tartja, hogy az EU és a NATO fokozza a hírszerzési értesülések megosztását a kibertámadások hivatalos azonosításának, majd annak lehetővé tétele érdekében, hogy korlátozó szankciókat szabjanak ki azokra, akik a kibertámadások elkövetéséért felelősek; |
| --- | --- |

23.

| 24. | elismeri az űrágazat stratégiai dimenzióját Európa számára és azt, hogy javítani kell a polgári és biztonsági/védelmi szempontok közötti szinergiákat; hangsúlyozza az űrképességek kihasználásának szükségességét, figyelembe véve mind a tágabb geopolitikai környezetet, mind a KBVP-t, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az uniós űrprogramok alapvetően polgári jellegűek; |
| --- | --- |

24.

| 25. | üdvözli az EU-nak a számítástechnikai bűnözéssel szembeni ellenálló képességének megerősítése irányába tett lépéseit a kiberbiztonsággal foglalkozó uniós ügynökség megerősítése és a hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló (EU) 2016/1148 irányelv (NIS-irányelv) (13) gyors végrehajtása révén; |
| --- | --- |

25.

| 26. | úgy véli, hogy amikor kiberműveleteken keresztül beavatkoznak más országok választásaiba, az aláássa és sérti az emberek azon jogát, hogy közvetlenül vagy szabadon választott képviselőiken keresztül az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában rögzítettek szerint részt vegyenek országuk kormányzásában, és amikor ezt egy másik állam teszi, az akkor is sérti a nemzetközi jogot, ha ez nem fegyveres erővel, illetve a területi integritás vagy a politikai függetlenség fenyegetésével történik; |
| --- | --- |

26.

| 27. | véleménye szerint az Unió biztonságát és védelmét szolgáló képességek javíthatók a védelmi és katonai együttműködés olyan meglévő kereteinek jobb kihasználásával, mint az európai többnemzetiségű magas készültségű hadtest parancsnokságai és az uniós harccsoportok, megerősítve a NATO-n belüli hasonló kezdeményezéseket, nem pedig azokkal átfedésben; úgy véli, hogy ez hozzájárul a nemzeti fegyveres erők folyamatos átalakításához a fokozottabb interoperabilitás, fenntarthatóság, rugalmasság és bevethetőség céljának elérése érdekében; |
| --- | --- |

27.

| 28. | üdvözli az európai védelmi ipari fejlesztési program (EDIDP) létrehozását, amelynek célja az EU védelmi ipara verseny- és innovációs képességének 500 millió EUR értékű támogatása 2020-ig; felszólít a program gyors végrehajtására; |
| --- | --- |

28.

| 29. | véleménye szerint az EDIDP elő fogja segíteni, hogy javuljon az EU védelmi iparának versenyképessége, hatékonysága és innovációs képessége olyan támogatható fellépéseknek köszönhetően, amelyek többek között kiterjednek a védelmi termékek tervezésére, ezek prototípusainak megalkotására, kipróbálására, hitelesítésére és tanúsítására, valamint technológiák kifejlesztésére kis- és középvállalkozásokat és közepes piaci tőkeértékű vállalatokat (mid-caps), kutatóközpontokat és egyetemeket magukba foglaló konzorciumok és tagállami együttműködés keretében, hozzájárulva ezzel az EU stratégiai önállóságához és az európai védelmi technológiai és ipari bázis (EDTIB) megerősítéséhez; rámutat, hogy az uniós KBVP belső és külső dimenzióinak egyaránt előnyére válhat az egységes védelmi piac kialakítása; |
| --- | --- |

29.

| 30. | üdvözli az Európai Védelmi Alap létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslatot és az Európai Bizottság által a következő többéves pénzügyi keretben javasolt komoly finanszírozást; felhív az EDIDP, a kísérleti projekt és a védelmi célú kutatásra irányuló előkészítő intézkedés végrehajtásából levont kezdeti tanulságok figyelembevételére; megállapítja, hogy az EDIDP eredményét megfelelően figyelembe kell venni, és reméli, hogy a javaslat elfogadása mielőbb megtörténik Európa védelmi iparának javítása és a partnereivel való együttműködési képessége érdekében; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza, hogy az EU stratégiai biztonsági és védelmi célkitűzései csak a tagállamok fegyveres erői és védelmi iparágai szükségleteinek és hosszú távú képességépítési követelményeinek lehető legszorosabb összehangolása útján érhetők el; megállapítja, hogy a képességfejlesztési terv (CDP) és a koordinált éves védelmi szemle (CARD) jelentősen hozzájárulhat e cél eléréséhez; |
| --- | --- |

31.

| 32. | újfent hangsúlyozza, hogy az Európai Védelmi Ügynökségnek (EDA) kell lennie – ahol ezt a Lisszaboni Szerződés előirányozza – az európai fegyverzet- és képességfejlesztési politika keretébe tartozó uniós fellépéseket végrehajtó ügynökségnek; hangsúlyozza, hogy az EDA igazgatásával és működtetésével kapcsolatos kiadásokat az uniós költségvetésből kell fedezni; üdvözli az EDA költségvetésének végrehajtott kisebb kiigazításait, ám hangsúlyozza, hogy az EDA kibővített felelősségi köre – egyebek mellett a PESCO, a CARD és az Európai Védelmi Alap terén – megfelelő finanszírozást igényel; |
| --- | --- |

32.

| 33. | emlékeztet arra, hogy elő kell mozdítani az európai fegyveres erők több közös kiképzésének és gyakorlatának megszervezését, támogatva ezzel az interoperabilitást, szabványosítást és a fenyegetések – hagyományos és nem hagyományos – széles spektrumával szembeni felkészültséget. |
| --- | --- |

33.

| 34. | üdvözli a civil KBVP megerősítésére irányuló közelmúltbeli intézkedéseket, amelyek az EU közös megközelítésének lényegi részét képezik, különösen a civil KBVP-missziók képességeinek és reagálóképességének kiépítését és a fokozott hatékonyságra való összpontosítást a kihívások leküzdése terén a belső és külső fellépés közötti kapcsolatok mentén; hangsúlyozza, hogy a Tanácsnak és a Bizottságnak a következő többéves pénzügyi keretben emelnie kell a polgári konfliktusok megelőzését szolgáló beruházások szintjét, ami hozzájárul az EU mint nemzetközi szereplő szerepének növeléséhez; szorgalmazza a KBVP struktúráinak és eljárásainak kiigazítását a polgári és katonai missziók és műveletek gyorsabb, hatékonyabb és integráltabb bevetése és irányítása érdekében; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kéri az EU-t és a tagállamokat, hogy a felmerülő válságokra adott első válaszként mindig a közvetítést részesítsék előnyben, és támogassák a többi partner közvetítési törekvéseit; hangsúlyozza, hogy szükség van arra, hogy az EU aktívan támogassa a békés tárgyalást és konfliktusmegelőzést a nemzetközi partnerei között; |
| --- | --- |

35.

Állandó strukturált együttműködés

| 36. | üdvözli a PESCO kialakítását, mert az fontos lépést jelent a tagállamok szorosabb együttműködése felé a biztonság és a védelem terén; elismeri, hogy a PESCO jogilag kötelező hosszú távú projektnek tekintendő, amely egy sor igen ambiciózus kötelezettségvállalást és számos együttműködési projektet tartalmaz; hangsúlyozza, hogy teljes körű összehangolásra van szükség a PESCO, illetve a KVBP tevékenységei között, különösen az EUSZ-ban megállapított célkitűzések és a NATO-feladatok tekintetében; úgy véli, hogy a PESCO-nak mindkét szervezet képességépítését szolgálnia kell; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felszólítja a résztvevő tagállamokat, hogy terjesszenek elő olyan projekteket, amelyek stratégiai európai dimenzióval rendelkeznek, válaszul az EU azonosított képességbeli hiányosságaira és megerősítve az EDTIB-t; felhívja a PESCO-ban részt vevő tagállamokat, hogy legyenek ambiciózusabbak és a jövőbeli PESCO-projektjavaslatok benyújtásakor teljes mértékben legyenek figyelemmel az európai hozzáadott érték nagyságára; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rámutat a PESCO, illetve a koordinált éves védelmi szemle (CARD) és az Európai Védelmi Alap közötti szoros, a tagállamok védelmi képességeinek erősítését szolgáló kapcsolatra; |
| --- | --- |

38.

| 39. | üdvözli a Tanács határozatát a PESCO-projektek irányításának szabályainak létrehozásáról, mert az tisztáz számos függőben levő – a PESCO végrehajtásával kapcsolatos – részletkérdést; megállapítja ugyanakkor, hogy az EKSZ-nek és az EDA-nak valószínűleg további költségvetési előirányzatra lesz szüksége ahhoz, hogy képesek legyenek ellátni a PESCO titkársági feladatait; |
| --- | --- |

39.

A KVBP missziói és műveletei

| 40. | kiemeli a KBVP missziói és műveletei hozzájárulását a nemzetközi békéhez és stabilitáshoz, azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy e missziók hatékonyságát még mindig veszélyeztetik a strukturális hiányosságok, a tagállamok egyenlőtlen hozzájárulásai, valamint a műveleti környezet tekintetében az alkalmatlanság; megjegyzi, hogy a KBVP alkalmazása mindenekelőtt közös érdekeken és prioritásokon alapuló politikai akaratot követel meg a tagállamoktól, valamint szükségessé teszi az intézményi együttműködési struktúrák kialakítását; úgy véli, hogy az EU hosszú távú KVBP-művelete – az EUFOR BiH / Althea művelet – az ország és a szélesebb nyugat-balkáni régió iránti uniós elkötelezettség látható jeleként továbbra is fontos elrettentő szerepet lát el; véleménye szerint ezért nagyon fontos a végrehajtással kapcsolatos megbízatást meghosszabbítani és az erők jelenlegi szintjét (600 fő) fenntartani, mert a biztonságos és biztosított környezetre még mindig leselkednek veszélyek a megnövekedett feszültség és a jelenlegi etnikai-nacionalista központú politizálás miatt; |
| --- | --- |

40.

| 41. | megerősíti az EU és Afrika közötti partnerség stratégiai fontosságát a köztük lévő szoros történelmi, kulturális és földrajzi kötelék alapján; hangsúlyozza az együttműködés erősítésének szükségességét, többek között a biztonság területén; kiemeli különösen a Száhel-övezetben folytatott KBVP-műveletek regionalizálásának fontosságát, amely összefogja az EU polgári és katonai tevékenységeit a Száhel-övezet öt G5 országa együttműködési képességeinek fokozása érdekében; |
| --- | --- |

41.

| 42. | megállapítja, hogy az Afrika szarvánál kialakult geopolitikai helyzetet a világkereskedelem és a regionális stabilitás miatt felvett jelentősége folytán egyre inkább a versengés jellemzi; üdvözli ezért az Atalanta művelet, az EUCAP Szomália és az EUTM Szomália folytatódó jelenlétét mint a régió stabilizálásának tényezőit; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a KVBP csak hozzájárulhat a régiót fenyegető sokrétű kihívásokra adandó megoldáshoz, és kiemeli annak fontosságát, hogy továbbra is átfogó megközelítésre van szükség; |
| --- | --- |

42.

| 43. | üdvözli továbbá az uniós missziók és műveletek tevékenységét a Száhel-övezetben, valamint az EUCAP Száhel Mali és Niger, valamint az EUTM Mali hozzájárulását a regionális stabilitáshoz, a terrorizmus és az emberkereskedelem elleni küzdelemhez és a helyi lakosság biztonságához; |
| --- | --- |

43.

| 44. | megállapítja, hogy az Európai Számvevőszék EUCAP Száhel Nigerről és Maliról készített legutóbbi jelentésének eredményei szerint problémák állnak fenn a személyzet kiképzésére, pótlására, a fenntarthatóságra és a teljesítményre vonatkozó mutatókkal kapcsolatban, és feltehető, hogy ezek a problémák más civil missziók esetében is jelentkeznek; üdvözli az EKSZ gyors válaszát, amely az említett kérdésekkel foglalkozott a civil KVBP-missziók hatékonyságának fokozása érdekében; üdvözli az Európai Számvevőszék bevonását a KVBP-missziók és -műveletek átvilágításába, és ösztönzi további különjelentések készítését más missziókkal és műveletekkel kapcsolatban is; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza az EUNAVFOR MED Sophia művelet hozzájárulását a földközi-tengeri térség déli középső részén tevékenykedő embercsempész- és emberkereskedő-hálózatok üzletszerű tevékenységének ellehetetlenítésére és további tengeri halálesetek megakadályozására tett szélesebb körű uniós erőfeszítésekhez; |
| --- | --- |

45.

| 46. | üdvözli a polgári és katonai tervezési és végrehajtási kapacitás (MPCC) létrehozását és teljes körű műveleti alkalmasságának elérését a nem végrehajtási jellegű uniós missziók és műveletek (kiképzési missziók) számára; kiemeli, hogy az MPCC-t mielőbb fel kell hatalmazni valamennyi jövőbeli katonai KVBP-művelet megtervezésére és irányítására, valamint hogy szükség van az uniós harccsoportok alkalmazása előtt álló némely akadály felszámolására; felszólít kibővített együttműködésre az MPCC és a polgári tervezési és végrehajtási képesség (CPCC) között, a közös támogatáskoordinációs központtal (JSCC) összefüggésben is, a civil és a katonai szinergiák maximalizálása és a szakértelem megosztása érdekében a válságok és konfliktusok integrált és átfogó megközelítésének részeként; felszólít az MPCC megerősítésére a végrehajtó műveletek irányítására és ellenőrzésére vonatkozó képességeinek növelése, valamint a polgári missziókkal fennálló szinergiák fokozása érdekében; |
| --- | --- |

46.

| 47. | hangsúlyozza, hogy szükség van a nemek közötti egyenlőség szempontjainak alkalmazására az uniós KBVP-műveletek során, figyelemmel a nők háborúban, a konfliktus utáni stabilizációban és a béketeremtésben betöltött szerepére; hangsúlyozza, hogy szükség van foglalkozni a nemi alapú erőszakkal mint a konfliktus sújtotta területeken zajló háborúk eszközével; kiemeli, hogy a nőket a férfiaknál hátrányosabban érinti a háború; kéri az EU-t és nemzetközi partnereit, hogy aktívan vonják be a nőket a béketeremtésbe és a stabilizációba, valamint hogy foglalkozzanak a nők sajátos biztonsági szükségleteivel; |
| --- | --- |

47.

| 48. | sürgeti a biztonságot és a fejlesztést szolgáló kapacitásépítési (CBSD) kezdeményezés gyors végrehajtását a KBVP missziói és műveletei hatékonyságának és fenntarthatóságának javítása és annak érdekében, hogy az EU meg tudja erősíteni partnerországainak biztonsági és védelmi kapacitásait; |
| --- | --- |

48.

| 49. | sürgeti az EKSZ-t és a Tanácsot, hogy fokozzák a kiberbiztonság javítására irányuló erőfeszítéseiket, különösen a KBVP-missziókkal összefüggésben, többek között a KVBP-t érő fenyegetések enyhítése érdekében hozott uniós és tagállami szintű intézkedések útján, például a következők révén: az ellenálló képesség növelése oktatás, képzés és gyakorlatok segítségével, valamint az uniós kibervédelmi oktatás és képzés rendszerének észszerűsítése; |
| --- | --- |

49.

| 50. | úgy véli, hogy az EU és tagállamai korábban soha nem tapasztalt fenyegetéssel néznek szembe az államilag támogatott és a kibertámadások, valamint a kiberbűnözés és a terrorizmus formájában; úgy véli, hogy a kibertámadások jellegüknél fogva olyan fenyegetést jelentenek, amely uniós szintű választ tesz szükségessé; bátorítja a tagállamokat, hogy egy másik tagállamot ért kibertámadás esetén nyújtsanak kölcsönösen segítséget egymásnak; |
| --- | --- |

50.

Az EU és a NATO közötti kapcsolatok

| 51. | kiemeli, hogy az EU és a NATO közötti stratégiai partnerség alapvető fontosságú az EU és szomszédai előtt álló biztonsági kihívások kezelésében; figyelemmel arra, hogy az EU 28 tagállamából 22 a NATO tagja is, hangsúlyozza, hogy az EU és a NATO közötti együttműködésnek ki kell egészítenie és tiszteletben kell tartania a két szervezet sajátosságait és szerepeit; hangsúlyozza, hogy a két szervezet jellemzői nagyban különböznek egymástól, és hogy együttműködésüket az elfogadás és a kölcsönösség elveire építve, az egyes tagállamok egyedi karakterű biztonság- és védelempolitikájának sérelme nélkül, a két szervezet autonómiájának és döntéshozatali eljárásainak teljes tiszteletben tartása mellett kell folytatni; meggyőződése, hogy egy erősebb EU és egy erősebb NATO egymást erősítik a szinergiák és a hatékonyság növelésével, valamennyi partner biztonsága és védelme javára; hangsúlyozza, hogy az EU–NATO stratégiai partnerség egyformán alapvető fontosságú a továbbfejlődő uniós KVBP és a NATO jövője, valamint az EU és az Egyesült Királyság közötti, brexit utáni kapcsolatok szempontjából; |
| --- | --- |

51.

| 52. | üdvözli a 2018. július 12-i brüsszeli NATO-csúcson elfogadott új EU–NATO nyilatkozatot, és hangsúlyozza, hogy a közös nyilatkozat sikeres végrehajtása attól függ, hogy a folyamat során az összes tagállamban meglegyen a politikai akarat; elismerve a 74 közös fellépés végrehajtása során született érezhető eredményeket, véleménye szerint további erőfeszítésekre van szükség a sok vállalt kötelezettség gyakorlati megvalósítása érdekében, különösen a hibrid fenyegetettségek, a kiberbiztonság és a közös gyakorlatok kapcsán; külön felhívja a figyelmet az Európai Védelmi Ügynökség (EDA) bevonására 30 fellépés végrehajtásába; |
| --- | --- |

52.

| 53. | hangsúlyozza, hogy a katonai mobilitásra irányuló erőfeszítéseket prioritásként kell kezelni és hozzá kell járulniuk a KVBP-missziók és -műveletek hatékony végrehajtásához és a NATO védelmi pozíciójának erősítéséhez; mindkét szervezetet arra ösztönzi ezért, hogy a lehető legszorosabb módon folytassák közös munkájukat a katonai mobilitás érdekében, többek között közös katonai követelmények kidolgozásán keresztül a haderők és a felszerelés gyors mozgatásának megkönnyítése érdekében egész Európában, nem elfeledkezve az elsősorban dél és kelet felől érkező többirányú kihívásokról; felhívja a Bizottságot, hogy a szükséges beruházásokkal – és ahol erre szükség van, jogi szabályozással is – támogassa ezeket az erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy lazítani szükséges a gyorsreagálású haderő EU-n belüli határokon átnyúló mozgására vonatkozó közigazgatási eljárásokat; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza itt az EU és a NATO egymást kiegészítő jellegét, és hogy gondoskodni kell arról, hogy az EU és a NATO képességeinek fejlesztésére irányuló multinacionális kezdeményezések kiegészítsék és kölcsönösen erősítsék egymást; |
| --- | --- |

54.

| 55. | hangsúlyozza, hogy a kiberbiztonság terén való együttműködés és integráció nem csak az uniós tagállamok, a kulcsfontosságú partnerek és a NATO között fontos, hanem a társadalom különböző szereplői között is; |
| --- | --- |

55.

KBVP-partnerségek

| 56. | hangsúlyozza, hogy a partnerségek és az együttműködés az uniós értékeket valló országokkal és szervezetekkel hatékonyabb KVBP-t eredményez; üdvözli a KVBP-partnerek hozzájárulását a folyamatban levő uniós missziókhoz és műveletekhez, melyek hozzájárulnak a béke, a regionális biztonság és stabilitás erősítéséhez; |
| --- | --- |

56.

| 57. | véleménye szerint létfontosságú tovább erősíteni az együttműködést az intézményi partnerekkel, köztük az ENSZ-szel, a NATO-val, az Afrikai Unióval és az EBESZ-szel, valamint a stratégiai kétoldalú partnerekkel, így az USA-val is; ajánlja a KVBP-partnerségek továbbfejlesztését a partnerek ellenálló képességének fokozása és a biztonsági ágazat reformja terén; |
| --- | --- |

57.

| 58. | hangsúlyozza az EU és az ENSZ közötti partnerség fontosságát a nemzetközi konfliktusok megoldása és a béketemető tevékenységek terén; kéri mind az EU-t, mind pedig az ENSZ-et, hogy erősítsék meg a válságkezeléssel foglalkozó EU–ENSZ irányítóbizottsága közös egyeztetési mechanizmusát, és hogy a partnerségükben rejlő összes lehetőséget aknázzák ki politikai legitimáltságuk és műveleti képességeik összevonása érdekében; |
| --- | --- |

58.

| 59. | határozott véleménye, hogy a brexitet követően az EU-nak a lehető legszorosabb partnerséget kell fenntartania az Egyesült Királysággal a biztonság és védelem terén; |
| --- | --- |

59.

Parlamenti dimenzió

| 60. | hangsúlyozza a biztonsági és védelmi ügyek parlamenti felügyeletének rendkívüli fontosságát nemzeti és uniós szinten, mivel az alkotóeleme bármiféle előrelépésnek ezen a szakpolitikai területen, továbbá ezzel összefüggésben a parlamenti szereplőket szorosabb együttműködésre bátorítja, esetlegesen keresve az együttműködés új vagy javított formáit annak érdekében, hogy a parlamenti felügyelet minden szinten gördülékenyen működhessen; emlékeztet a civil társadalom és a polgárok bevonásának fontosságára az európai biztonságról folytatott jövőbeli vitákba; |
| --- | --- |

60.

| 61. | megállapítja – üdvözölve a KVBP által a globális stratégia ismertetése óta elért általános előrehaladást –, hogy azok az uniós szintű parlamenti struktúrák, amelyeket akkor hoztak létre, amikor a biztonságot és a védelmet érintő uniós törekvések és tevékenységi szint meglehetősen korlátozott volt, már nem felelnek meg a gyorsan változó és gyors válaszintézkedéseket lehetővé tevő kapacitást igénylő szakpolitikai terület parlamenti felügyeletének ellátásához; megismétli ezért azon korábbi felhívását, hogy a Biztonsági és Védelmi Politikai Albizottság alakuljon át teljes jogkörű bizottsággá és kapja meg a szükséges hatásköröket ahhoz, hogy hozzájárulhasson a KVBP átfogó parlamenti felügyeletéhez, beleértve a PESCO-t, az EDA-t és a Szerződésekben előirányzott egyéb KVBP-műveleteket; az albizottságból bizottsággá alakulásnak annak következményeként kell megtörténnie, hogy a védelem és biztonság jelenleg eseti jellegű kezelését az Európai Bizottságban felváltja egy olyan specializáltabb modell, amely figyelembe veszi az irányítandó erőfeszítések növekvő összetettségét; |
| --- | --- |

61.

| 62. | megjegyzi, hogy a közelmúltban több tagállam is kérte európai uniós biztonsági tanács felállítását, és úgy véli, hogy ezt az elképzelést pontosabban meg kell határozni ahhoz, hogy hozzáadott értékét fel lehessen mérni; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ismételten kéri, hogy a Tanácson belül hozzák létre a védelmi miniszterek ülésének formációját, melynek elnöki tisztét az alelnök/főképviselő tölti be; elismeri, hogy a további európai integrációnak maga után kell vonnia a fokozottabb, parlamenti ellenőrzés révén végzett demokratikus ellenőrzést is; ezért kiemeli, hogy szükség van az Európai Parlament által e területen betöltött szerep megerősítésére, nevezetesen egy teljes körű megbízatással rendelkező Biztonsági és Védelmi Bizottságon keresztül, kiegészítve a nemzeti parlamentek képviselői és az európai parlamenti képviselők közötti parlamentközi ülésekkel; |
| --- | --- |

63.

| 64. | hangsúlyozza, hogy minden további, az uniós szerződések módosítását előkészítő konventnek vagy kormányközi konferenciának fontolóra kell vennie olyan európai haderő létrehozását, amely tényleges védelmi képességgel rendelkezik a békefenntartáshoz, konfliktusmegelőzéshez és a nemzetközi biztonság erősítéséhez, összhangban az Egyesült Nemzetek Alapokmányával és az EUSZ 43. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feladatokkal; |
| --- | --- |

64.

o

oo

| 65. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ főtitkárának, a NATO főtitkárának, az űripar és a biztonság és védelem területén működő uniós ügynökségeknek, valamint a tagállamok kormányainak és nemzeti parlamentjeinek. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  HL L 335., 2008.12.13., 99. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0513.

(3)  HL C 93., 2016.3.9., 144. o.

(4)  HL C 337., 2018.9.20., 11. o.

(5)  HL C 224., 2018.6.27., 18. o.

(6)  HL C 224., 2018.6.27., 50. o.

(7)  HL C 369., 2018.10.11., 36. o.

(8)  HL C 263., 2018.7.25., 125. o.

(9)  HL C 334., 2018.9.19., 253. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0257.

(11)  HL C 238., 2018.7.6., 89. o.

(12)  HL C 369., 2018.10.11., 47. o.

(13)  HL L 194., 2016.7.19., 1. o.

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/100 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/100

---

P8_TA(2018)0515

Éves jelentés az emberi jogok és a demokrácia 2017. évi helyzetéről a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról

Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről szóló 2017. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról (2018/2098(INI))

(2020/C 388/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az ENSZ egyéb emberi jogi egyezményeire és dokumentumaira, különösen a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR) és a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICESCR), amelyeket az ENSZ Közgyűlése 1966. december 16-án New Yorkban fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az ENSZ egyéb emberi jogi egyezményeire és dokumentumaira, különösen a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR) és a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICESCR), amelyeket az ENSZ Közgyűlése 1966. december 16-án New Yorkban fogadott el,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló egyezményre (UNCRC), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló egyezményre (UNCRC),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 8., 21. és 23. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 8., 21. és 23. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkére,

| — | tekintettel a Tanács által 2015. július 20-án elfogadott, az emberi jogokról és a demokráciáról szóló cselekvési tervre (2015–2019) és annak 2017. júniusi félidős felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2015. július 20-án elfogadott, az emberi jogokról és a demokráciáról szóló cselekvési tervre (2015–2019) és annak 2017. júniusi félidős felülvizsgálatára,

| — | tekintettel az ENSZ 17 fenntartható fejlesztési céljára és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 17 fenntartható fejlesztési céljára és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre,

| — | tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre,

| — | tekintettel az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó, 1976-ban elfogadott és 2011-ben felülvizsgált irányelveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó, 1976-ban elfogadott és 2011-ben felülvizsgált irányelveire,

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló, 2011. május 11-i egyezményére (a továbbiakban: isztambuli egyezmény), amelyet az EU 2017. június 13-án írt alá, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló, 2011. május 11-i egyezményére (a továbbiakban: isztambuli egyezmény), amelyet az EU 2017. június 13-án írt alá,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (a továbbiakban: CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (a továbbiakban: CEDAW),

| — | tekintettel a gyermekek eladásáról, a gyermekprostitúcióról és a gyermekpornográfiáról szóló, a gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött fakultatív jegyzőkönyvre, amely 2002. január 18-án lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek eladásáról, a gyermekprostitúcióról és a gyermekpornográfiáról szóló, a gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött fakultatív jegyzőkönyvre, amely 2002. január 18-án lépett hatályba,

| — | tekintettel a Bizottságnak és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „A nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése: a nők és lányok életének átalakítása az EU külkapcsolatai révén (2016–2020)” című, 2015-ben elfogadott közös szolgálati munkadokumentumára (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „A nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése: a nők és lányok életének átalakítása az EU külkapcsolatai révén (2016–2020)” című, 2015-ben elfogadott közös szolgálati munkadokumentumára (SWD(2015)0182),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013), 2122 (2013) és 2242 (2015) számú határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013), 2122 (2013) és 2242 (2015) számú határozataira,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a fiatalokról, a békéről és a biztonságról szóló 2250 (2015) és 2419 (2018) sz. határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a fiatalokról, a békéről és a biztonságról szóló 2250 (2015) és 2419 (2018) sz. határozataira,

| — | tekintettel a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a háborús időkben elkövetett szexuális erőszakkal foglalkozó, a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1820 (2008) sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a háborús időkben elkövetett szexuális erőszakkal foglalkozó, a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1820 (2008) sz. határozatára,

| — | tekintettel az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó, Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) által 2016. június 28-án előterjesztett globális stratégiára, valamint az e stratégia végrehajtásáról szóló első, 2017-ben előterjesztett, „A közös jövőképtől a közös fellépésig: az EU globális stratégiájának végrehajtása” című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó, Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) által 2016. június 28-án előterjesztett globális stratégiára, valamint az e stratégia végrehajtásáról szóló első, 2017-ben előterjesztett, „A közös jövőképtől a közös fellépésig: az EU globális stratégiájának végrehajtása” című jelentésre,

| — | tekintettel az őslakos népekről szóló, 2017. május 15-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az őslakos népekről szóló, 2017. május 15-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságról és a 2003/444/KKBP közös álláspont (1) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. március 21-i 2011/168/KKBP tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságról és a 2003/444/KKBP közös álláspont (1) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. március 21-i 2011/168/KKBP tanácsi határozatra,

| — | tekintettel az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatra és a Közgyűlés magas szintű plenáris ülésének – más néven az őslakos népekkel foglalkozó világkonferencia – 2014. szeptember 25-i záródokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatra és a Közgyűlés magas szintű plenáris ülésének – más néven az őslakos népekkel foglalkozó világkonferencia – 2014. szeptember 25-i záródokumentumára,

| — | tekintettel a menekültekről és migránsokról szóló, az Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlése által 2016. szeptember 19-én elfogadott New York-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültekről és migránsokról szóló, az Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlése által 2016. szeptember 19-én elfogadott New York-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2014. december 18-i, 69/167. sz. határozatára, amely újólag megerősíti, hogy valamennyi migráns tekintetében – migrációs jogállásától függetlenül – szükség van az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmére és előmozdítására, és tekintettel a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló 1990. évi nemzetközi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2014. december 18-i, 69/167. sz. határozatára, amely újólag megerősíti, hogy valamennyi migráns tekintetében – migrációs jogállásától függetlenül – szükség van az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmére és előmozdítására, és tekintettel a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló 1990. évi nemzetközi egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2012. december 20-i 67/139. sz. határozatára, amely létrehozta az időskorral foglalkozó nyílt munkacsoportot azzal a megbízatással, hogy vizsgálja meg az idősebb emberek jogainak és méltóságának előmozdítására és védelmére szolgáló nemzetközi jogi okmányra vonatkozó javaslatokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2012. december 20-i 67/139. sz. határozatára, amely létrehozta az időskorral foglalkozó nyílt munkacsoportot azzal a megbízatással, hogy vizsgálja meg az idősebb emberek jogainak és méltóságának előmozdítására és védelmére szolgáló nemzetközi jogi okmányra vonatkozó javaslatokat,

| — | tekintettel a független szakértő az idősebb emberek valamennyi jogának maradéktalan érvényesítéséről az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2016. július 8-i 33. ülésszakára készített jelentésre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a független szakértő az idősebb emberek valamennyi jogának maradéktalan érvényesítéséről az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2016. július 8-i 33. ülésszakára készített jelentésre (2),

| — | tekintettel az ENSZ időskorral foglalkozó nyílt munkacsoportjának a 2017. július 28-i nyolcadik ülésszakán készült jelentésére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ időskorral foglalkozó nyílt munkacsoportjának a 2017. július 28-i nyolcadik ülésszakán készült jelentésére (3),

| — | tekintettel az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának az idősödéssel foglalkozó negyedik miniszteri konferenciáján 2017. szeptember 22-én elfogadott, „Fenntartható társadalom minden életkorban: A hosszabb életben meglévő lehetőségek megvalósítása” című, 2017. évi Lisszaboni Miniszteri Nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának az idősödéssel foglalkozó negyedik miniszteri konferenciáján 2017. szeptember 22-én elfogadott, „Fenntartható társadalom minden életkorban: A hosszabb életben meglévő lehetőségek megvalósítása” című, 2017. évi Lisszaboni Miniszteri Nyilatkozatra,

| — | tekintettel a 2015. május 13-i európai migrációs stratégiára (COM(2015)0240) és a 2016. június 7-i, az európai migrációs stratégia keretében harmadik országokkal kialakítandó új partnerségi keret létrehozásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. május 13-i európai migrációs stratégiára (COM(2015)0240) és a 2016. június 7-i, az európai migrációs stratégia keretében harmadik országokkal kialakítandó új partnerségi keret létrehozásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2016)0385),

| — | tekintettel az EU emberi jogokról szóló tematikus iránymutatásaira, beleértve az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokat is, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU emberi jogokról szóló tematikus iránymutatásaira, beleértve az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokat is,

| — | tekintettel az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról szóló, a Tanács által 2014-ben elfogadott európai emberi jogi iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról szóló, a Tanács által 2014-ben elfogadott európai emberi jogi iránymutatásokra,

| — | tekintettel a nemzetközi humanitárius jognak való megfelelés előmozdításáról szóló, 2005-ben elfogadott és 2009-ben módosított európai uniós iránymutatásokra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi humanitárius jognak való megfelelés előmozdításáról szóló, 2005-ben elfogadott és 2009-ben módosított európai uniós iránymutatásokra (4),

| — | tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre,

| — | tekintettel a gyermekek jogainak előmozdításáról és védelméről szóló, 2007-ben elfogadott és 2017-ben felülvizsgált uniós iránymutatásokra, valamint az „EU-UNICEF gyermekjogi eszköztárára: A gyermekek jogainak integrálása a fejlesztési együttműködésbe”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogainak előmozdításáról és védelméről szóló, 2007-ben elfogadott és 2017-ben felülvizsgált uniós iránymutatásokra, valamint az „EU-UNICEF gyermekjogi eszköztárára: A gyermekek jogainak integrálása a fejlesztési együttműködésbe”,

| — | tekintettel a Tanács által 2013-ban elfogadott, a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2013-ban elfogadott, a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló iránymutatásokra,

| — | tekintettel a 2006 novemberében elfogadott Jogjakartai Alapelvekre (Alapelvek és állami kötelezettségek a nemzetközi emberi jogi szabályok alkalmazásáról a szexuális irányultsággal, a nemi identitással, a nemi önkifejezéssel és a nemi jelleggel kapcsolatban) és a 2017. november 10-én ahhoz elfogadott 10 kiegészítő elvre („plusz 10”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006 novemberében elfogadott Jogjakartai Alapelvekre (Alapelvek és állami kötelezettségek a nemzetközi emberi jogi szabályok alkalmazásáról a szexuális irányultsággal, a nemi identitással, a nemi önkifejezéssel és a nemi jelleggel kapcsolatban) és a 2017. november 10-én ahhoz elfogadott 10 kiegészítő elvre („plusz 10”),

| — | tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló, a Tanács által 2013-ban elfogadott európai uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló, a Tanács által 2013-ban elfogadott európai uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és az Európai Bizottság „Új európai konszenzus a fejlesztési politikáról: A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk” című, a Tanács, a Parlament és a Bizottság által 2017. június 7-én elfogadott együttes nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és az Európai Bizottság „Új európai konszenzus a fejlesztési politikáról: A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk” című, a Tanács, a Parlament és a Bizottság által 2017. június 7-én elfogadott együttes nyilatkozatára,

| — | tekintettel a halálbüntetésről szóló, a Tanács által 2013-ban elfogadott európai uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetésről szóló, a Tanács által 2013-ban elfogadott európai uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel „Az EU harmadik országokkal szemben folytatott, a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatos politikájáról” című, 2001-ben elfogadott és 2012-ben felülvizsgált európai uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU harmadik országokkal szemben folytatott, a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatos politikájáról” című, 2001-ben elfogadott és 2012-ben felülvizsgált európai uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel „A korai és a kényszerházasságok elleni uniós külügyi stratégia felé – következő lépések” című, 2018. július 4-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A korai és a kényszerházasságok elleni uniós külügyi stratégia felé – következő lépések” című, 2018. július 4-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az emberkereskedelem felszámolására irányuló európai uniós stratégia nyomon követéséről szóló, 2017. december 4-i bizottsági közleményre (COM(2017)0728), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem felszámolására irányuló európai uniós stratégia nyomon követéséről szóló, 2017. december 4-i bizottsági közleményre (COM(2017)0728),

| — | tekintettel a migráns gyermekek védelméről szóló, 2018. május 3-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a migráns gyermekek védelméről szóló, 2018. május 3-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az egyéneknek, csoportoknak és a társadalmi szervezeteknek az egyetemesen elismert emberi jogok és alapvető szabadságok előmozdításához és védelméhez való jogáról és az ezek iránti felelősségéről szóló, 1998. decemberi ENSZ-nyilatkozatra (az emberi jogok védelmezőiről szóló ENSZ-nyilatkozat), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyéneknek, csoportoknak és a társadalmi szervezeteknek az egyetemesen elismert emberi jogok és alapvető szabadságok előmozdításához és védelméhez való jogáról és az ezek iránti felelősségéről szóló, 1998. decemberi ENSZ-nyilatkozatra (az emberi jogok védelmezőiről szóló ENSZ-nyilatkozat),

| — | tekintettel a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/821 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/821 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 1989. június 27-én elfogadott, az őslakos és törzsi népekről szóló 169. sz. egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 1989. június 27-én elfogadott, az őslakos és törzsi népekről szóló 169. sz. egyezményére,

| — | tekintettel a fegyverkivitelről: a Tanács 2008/944/KKBP közös álláspontjának végrehajtásáról szóló, 2013. július 4-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fegyverkivitelről: a Tanács 2008/944/KKBP közös álláspontjának végrehajtásáról szóló, 2013. július 4-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a kasztok szerinti megkülönböztetésről szóló, 2013. október 10-i állásfoglalására (9), az ENSZ kisebbségi kérdésekkel foglalkozó különleges előadójának a kisebbségekről és a kasztok szerinti megkülönböztetésről szóló, 2016. január 28-i jelentésére, valamint az ENSZ származás szerinti megkülönböztetésre vonatkozó iránymutatási eszközére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kasztok szerinti megkülönböztetésről szóló, 2013. október 10-i állásfoglalására (9), az ENSZ kisebbségi kérdésekkel foglalkozó különleges előadójának a kisebbségekről és a kasztok szerinti megkülönböztetésről szóló, 2016. január 28-i jelentésére, valamint az ENSZ származás szerinti megkülönböztetésre vonatkozó iránymutatási eszközére,

| — | tekintettel az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről szóló, 2017. évi éves uniós jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről szóló, 2017. évi éves uniós jelentésre,

| — | tekintettel az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről szóló, 2016. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2017. december 13-i állásfoglalására (10), valamint a korábbi éves jelentésekről szóló előző állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről szóló, 2016. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2017. december 13-i állásfoglalására (10), valamint a korábbi éves jelentésekről szóló előző állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésével kapcsolatos 2017-es állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésével kapcsolatos 2017-es állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjra, amelyet 2017-ben a venezuelai demokratikus ellenzéknek ítéltek oda: a Nemzeti Közgyűlésnek (Julio Borges), valamint a Foro Penal Venezolano névsorában szereplő valamennyi politikai fogolynak, akiket Leopoldo López, Antonio Ledezma, Daniel Ceballos, Yon Goicoechea, Lorent Saleh, Alfredo Ramos és Andrea González képviselt; |
| --- | --- |

—

tekintettel a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjra, amelyet 2017-ben a venezuelai demokratikus ellenzéknek ítéltek oda: a Nemzeti Közgyűlésnek (Julio Borges), valamint a Foro Penal Venezolano névsorában szereplő valamennyi politikai fogolynak, akiket Leopoldo López, Antonio Ledezma, Daniel Ceballos, Yon Goicoechea, Lorent Saleh, Alfredo Ramos és Andrea González képviselt;

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (11),

| — | tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemről, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, valamint a 2005/671/IB tanácsi határozat módosításáról szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12), tekintettel a Terrorizmussal foglalkozó különbizottság (TERR) munkájára, amelynek létrehozásáról az Európai Parlament 2017. július 6-án határozott, és amely 2017. szeptember 14-én alakult meg, |
| --- | --- |

—

tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemről, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, valamint a 2005/671/IB tanácsi határozat módosításáról szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12), tekintettel a Terrorizmussal foglalkozó különbizottság (TERR) munkájára, amelynek létrehozásáról az Európai Parlament 2017. július 6-án határozott, és amely 2017. szeptember 14-én alakult meg,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0373/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0373/2018),

| A. | mivel az emberi jogok egyetemességének tiszteletben tartása, előmozdítása, oszthatatlansága és védelmezése, valamint a demokratikus elvek és értékek előmozdítása – beleértve a jogállamiságot, az emberi méltóság tiszteletben tartását, valamint az egyenlőség és a szolidaritás elvét – képezik az uniós etikai és jogi vívmányok, valamint az EU közös kül- és biztonságpolitikájának (KKBP) és valamennyi külső fellépésének a sarokkövét; mivel az EU-nak továbbra is arra kell törekednie, hogy vezető globális szereplő legyen az emberi jogok egyetemes előmozdításában és védelmében, beleértve a többoldalú együttműködés szintjét is, különösen azáltal, hogy aktív és konstruktív szerepet tölt be az ENSZ különböző testületeiben, összhangban az ENSZ Alapokmányával, az Európai Unió Alapjogi Chartájával és a nemzetközi joggal, valamint az emberi jogok terén, illetve a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és a fenntartható fejlesztési célok keretében vállalt kötelezettségekkel; |
| --- | --- |

A.

mivel az emberi jogok egyetemességének tiszteletben tartása, előmozdítása, oszthatatlansága és védelmezése, valamint a demokratikus elvek és értékek előmozdítása – beleértve a jogállamiságot, az emberi méltóság tiszteletben tartását, valamint az egyenlőség és a szolidaritás elvét – képezik az uniós etikai és jogi vívmányok, valamint az EU közös kül- és biztonságpolitikájának (KKBP) és valamennyi külső fellépésének a sarokkövét; mivel az EU-nak továbbra is arra kell törekednie, hogy vezető globális szereplő legyen az emberi jogok egyetemes előmozdításában és védelmében, beleértve a többoldalú együttműködés szintjét is, különösen azáltal, hogy aktív és konstruktív szerepet tölt be az ENSZ különböző testületeiben, összhangban az ENSZ Alapokmányával, az Európai Unió Alapjogi Chartájával és a nemzetközi joggal, valamint az emberi jogok terén, illetve a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és a fenntartható fejlesztési célok keretében vállalt kötelezettségekkel;

| B. | mivel a civil társadalom központi szerepet játszik a demokrácia építésében és megerősítésében, az államhatalom ellenőrzésében, továbbá a felelősségteljes kormányzás, az átláthatóság és az elszámoltathatóság előmozdításában; mivel a civil társadalmi szervezetek alapvető fontosságú szerepet töltenek be a társadalomban; mivel kapcsolat áll fenn a meggyengült civil társadalom, a korlátozott politikai és polgári mozgástér, a megnövekedett korrupció, a társadalmi és a nemek közötti egyenlőtlenség, az alacsony szintű emberi, társadalmi és gazdasági fejlődés és a társadalmi konfliktusok között; mivel az emberi jogok és a demokrácia harmadik országokban való előmozdítása érdekében megfelelő forrásokat kell rendelkezésre bocsátani és e forrásokat a lehető leghatékonyabb módon fel is kell használni, továbbá a civil társadalmat nem szabad korlátozó jogszabályok, finanszírozási felső határok, korlátozó engedélyezési eljárások vagy tilalommal felérő adók révén hátráltatni; |
| --- | --- |

B.

mivel a civil társadalom központi szerepet játszik a demokrácia építésében és megerősítésében, az államhatalom ellenőrzésében, továbbá a felelősségteljes kormányzás, az átláthatóság és az elszámoltathatóság előmozdításában; mivel a civil társadalmi szervezetek alapvető fontosságú szerepet töltenek be a társadalomban; mivel kapcsolat áll fenn a meggyengült civil társadalom, a korlátozott politikai és polgári mozgástér, a megnövekedett korrupció, a társadalmi és a nemek közötti egyenlőtlenség, az alacsony szintű emberi, társadalmi és gazdasági fejlődés és a társadalmi konfliktusok között; mivel az emberi jogok és a demokrácia harmadik országokban való előmozdítása érdekében megfelelő forrásokat kell rendelkezésre bocsátani és e forrásokat a lehető leghatékonyabb módon fel is kell használni, továbbá a civil társadalmat nem szabad korlátozó jogszabályok, finanszírozási felső határok, korlátozó engedélyezési eljárások vagy tilalommal felérő adók révén hátráltatni;

| C. | mivel világszerte sok ország szembesül büntetlenséggel és igazságtalansággal, valamint a terrorizmus áldozatainak nyújtott tényleges kezelés, áldozatsegítő szolgáltatások és pénzügyi támogatás elégtelenségével, különösen azokban az országokban, ahol a polgárok nagy része szembesült a terrorizmussal; |
| --- | --- |

C.

mivel világszerte sok ország szembesül büntetlenséggel és igazságtalansággal, valamint a terrorizmus áldozatainak nyújtott tényleges kezelés, áldozatsegítő szolgáltatások és pénzügyi támogatás elégtelenségével, különösen azokban az országokban, ahol a polgárok nagy része szembesült a terrorizmussal;

| D. | mivel 2017-ben világszerte nagyon sok civil társadalmi szereplő – többek között ügyvédek, értelmiségiek, újságírók, vallási személyek és emberi jogi jogvédők, köztük környezetvédelmi aktivisták – szembesült a civil társadalmi mozgástér szűkülésével, és egyre több támadásnak, üldöztetésnek, zaklatásnak, önkényes letartóztatásnak vagy fogva tartásnak, sőt gyilkosságoknak voltak kitéve; mivel a ProtectDefenders.eu, az emberi jogok védelmezőinek uniós támogatási mechanizmusa hatékony segítséget nyújtott több száz aktivistának, azonban növekvő szükségletekkel szembesül; mivel az Uniónak és tagállamainak több erőforrást kell szánniuk a civil társadalom nagyobb mértékű részvételére, és fokozniuk kell az emberi jogok védelmezőinek védelmére és támogatására irányuló erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

D.

mivel 2017-ben világszerte nagyon sok civil társadalmi szereplő – többek között ügyvédek, értelmiségiek, újságírók, vallási személyek és emberi jogi jogvédők, köztük környezetvédelmi aktivisták – szembesült a civil társadalmi mozgástér szűkülésével, és egyre több támadásnak, üldöztetésnek, zaklatásnak, önkényes letartóztatásnak vagy fogva tartásnak, sőt gyilkosságoknak voltak kitéve; mivel a ProtectDefenders.eu, az emberi jogok védelmezőinek uniós támogatási mechanizmusa hatékony segítséget nyújtott több száz aktivistának, azonban növekvő szükségletekkel szembesül; mivel az Uniónak és tagállamainak több erőforrást kell szánniuk a civil társadalom nagyobb mértékű részvételére, és fokozniuk kell az emberi jogok védelmezőinek védelmére és támogatására irányuló erőfeszítéseiket;

| E. | mivel az emberi jogok és a demokrácia támogatására szolgáló politikákat minden más, külső dimenzióval rendelkező uniós politikában – mint például a fejlesztés, a migráció, a biztonság, a terrorizmus elleni küzdelem, a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség, a bővítés és a kereskedelem – érvényesíteni kell, különösen az emberi jogi feltételrendszer végrehajtása révén; mivel az EU belső és külső politikái, valamint maguk a külső politikák közötti fokozott koherencia alapvető követelmény a sikeres és hatékony uniós emberi jogi politika érdekében; |
| --- | --- |

E.

mivel az emberi jogok és a demokrácia támogatására szolgáló politikákat minden más, külső dimenzióval rendelkező uniós politikában – mint például a fejlesztés, a migráció, a biztonság, a terrorizmus elleni küzdelem, a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség, a bővítés és a kereskedelem – érvényesíteni kell, különösen az emberi jogi feltételrendszer végrehajtása révén; mivel az EU belső és külső politikái, valamint maguk a külső politikák közötti fokozott koherencia alapvető követelmény a sikeres és hatékony uniós emberi jogi politika érdekében;

| F. | mivel egy terület vagy annak egy része jogellenes megszállása a nemzetközi jog folyamatos megsértését jelenti, ami a nemzetközi humanitárius jog értelmében maga után vonja a megszálló hatalom felelősségét a civil lakosság felé; |
| --- | --- |

F.

mivel egy terület vagy annak egy része jogellenes megszállása a nemzetközi jog folyamatos megsértését jelenti, ami a nemzetközi humanitárius jog értelmében maga után vonja a megszálló hatalom felelősségét a civil lakosság felé;

Általános szempontok

| 1. | mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy 2017-ben a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok világszerte háttérbe szorultak, és sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy feltétel nélkül törekedjenek az emberi jogok, a jogállamiság, a demokrácia és a kisebbségek jogai tekintetében a rájuk kötelező európai és nemzetközi normák általános érvényre juttatására, nagyobb összhangot biztosítva az EU belső és külső politikái között, és jobban összehangolva a tagállamok külpolitikáit olyan területeken mint a migráció, a terrorizmus-elhárítás és a kereskedelem, mivel az EU mint hiteles és legitim nemzetközi szereplő befolyását nagymértékben az határozza meg, hogy mennyire képes arra, hogy az emberi jogok és a demokrácia tiszteletben tartását a határain belül és túl is előmozdítsa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megerősíti, hogy az államok viselik a végső felelősséget azért, hogy az emberi jogokat teljes körűen megoltalmazzák oly módon, hogy életbe léptetik és végrehajtják a nemzetközi emberi jogi szerződéseket és egyezményeket, nyomon követik az emberi jogi jogsértéseket, és hatékony jogorvoslatot biztosítanak az áldozatok számára; rámutat arra, hogy a béke, a biztonság és a fejlődés kölcsönösen erősítik egymást, és függenek a visszaélések, az emberiesség elleni bűncselekmények, a háborús bűncselekmények és a népirtás kezelésére való képességtől; óva int a mozgás, a gyülekezés és a véleménynyilvánítás szabadságának korlátozásától; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet arra, hogy az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdésében említetteknek megfelelően a férfiak és a nők közötti egyenlőség az Unió és tagállamai egyik alapvető elve, és ennek az alapelvnek az előmozdítása a világon – a nemek közötti egyenlőség uniós külpolitikákon keresztül történő érvényesítése révén – az EU egyik fő célkitűzése; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy az EU elkötelezett a nemek közötti egyenlőség előmozdítása és a nemek közötti egyenlőség valamennyi fellépésében való érvényesítése mellett – amely a Szerződésekben megállapított kötelezettsége – annak érdekében, hogy a nemek közötti egyenlőség az EU minden iránymutatásában, munkakapcsolatában, politikájában és fellépésében, és így külső fellépéseiben is kulcsfontosságú prioritássá váljon; ennek megfelelően támogatja a kapcsolódó összehangolt erőfeszítéseket a többoldalú párbeszédek és az EU küldöttségeinek – például a választási megfigyelő missziók – tevékenysége keretében, kiemeli, hogy a harmadik országokban a béke, a biztonság és az alapvető szabadságok előmozdítása céljából a társadalmi nemek kérdéséért felelős EKSZ-főtanácsadó munkáját meg kell erősíteni azáltal, hogy külön költségvetést biztosítanak a hatáskörébe tartozó terület számára; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy véli, hogy egy valóban független, pluralista és dinamikus civil társadalom hozzájárul a fejlődéshez és a stabilitáshoz, biztosítja a demokratikus konszolidációt, beleértve a hatalmi ágak szétválasztását, a társadalmi igazságosságot és az emberi jogok tiszteletben tartását, valamint előmozdítja az átláthatóságot, az elszámoltathatóságot és a jó kormányzást, különösen a korrupció és a szélsőségesség elleni küzdelmet szolgáló intézkedések révén; hangsúlyozza, hogy az emberijog-védők és a nem kormányzati szervezetek kulcsfontosságú és központi szerepet játszanak az alapvető nemzetközi emberi jogi szerződésekben foglalt jogok alkalmazásának előmozdításában és támogatásában, többek között oktatási programok végrehajtása révén és a nemzetközi szervezetek tevékenységeire való figyelemfelhívással; kiemeli az emberi jogok védelmezőiről szóló európai uniós iránymutatások végrehajtásának és az EU azon képességének fontosságát, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének (EIDHR) segítségével fenntartsa az emberijog-védők és a nem kormányzati szervezetek megfelelő támogatását olyan helyzetekben, amikor fokozott veszélynek vannak kitéve, különösen a „ProtectDefenders.eu” mechanizmus kapacitásbővítésének biztosítása révén; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy az emberi jogi jogvédők sürgősségi támogatást kapjanak, továbbá hogy az összes fogvatartottal való bánásmód megfeleljen a nemzetközi normáknak; hangsúlyozza aggodalmait az emberi jogi jogvédők biztonságát illetően, továbbá azt, hogy az elkövetőket bíróság elé kell állítani; üdvözli a Demokráciáért Európai Alapítvány következetes erőfeszítéseit, amelyek célja, hogy előmozdítsák a demokráciát, valamint az alapvető jogok és a szabadságjogok tiszteletben tartását az EU keleti és déli szomszédságában; elismeri, hogy az emberi jogok védelmezői veszélyeknek vannak kitéve, ideértve a női emberi jogi jogvédőket is, akik nemükre tekintettel sajátos kockázatokkal és fenyegetésekkel szembesülnek, és ideértve továbbá a környezetvédelmi aktivistákat, és felszólítja az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet rájuk az emberi jogok védelmezőiről szóló európai uniós iránymutatásokkal összefüggésben; hangsúlyozza, hogy az emberi jogok védelmezőit és a civil társadalmat illetően erős uniós koordinációra van szükség a harmadik országok hatóságaival való együttműködés terén, és nagyra értékeli a tagállamok egyéni kezdeményezéseit, amelyek kiegészítik az uniós fellépést; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli, hogy az EU aktívan részt vett Emberi Jogi Tanács (EJT) munkájában: egyedül vagy másokkal közösen támogatott határozatokat, nyilatkozatokat adott ki, felszólalt interaktív párbeszédekben és vitákban, valamint rendkívüli ülésszakot hívott össze az emberi jogok helyzetével kapcsolatban; elismeri az EU által tett azon kötelezettségvállalásokat, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában foglalkozzon az országok helyzetével; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU részt vesz az emberi jogokkal kapcsolatos párbeszédekben és együttműködésben; maradéktalanul támogatja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának tevékenységeit és részvételét az emberi jogoknak az egész világon történő védelme terén; elismerését fejezi ki az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalának Zeid al-Husszein vezetése alatt végzett munkája iránt; várakozással tekint az újonnan kinevezett főbiztossal, Michelle Bachelet-vel folytatandó szoros párbeszéd és aktív együttműködés elé; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala és a különleges eljárások számára nyújtott támogatást; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nagyra értékeli a Bizottság emberi jogi szolgálatai és az EKSZ által a központban és az uniós küldöttségeken végzett munkát, valamint az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselője, Stavros Lambrinidis azzal kapcsolatban végzett munkáját, hogy az Unió külpolitikájában nagyobb legyen az emberi jogok védelmének hatékonysága, kohéziója és láthatósága, és emlékeztet arra vonatkozó kérésére, hogy ezt a megbízatást tegyék állandóvá és elszámoltathatóvá; üdvözli a legújabb megközelítést az emberi jogokkal kapcsolatos, jól végződő történetekre vonatkozó uniós kezdeményezésről, amely a különböző országok által alkalmazott bevált gyakorlatokra helyezi a hangsúlyt; ismételten felszólít az EU különleges képviselője megbízatásának felülvizsgálatára, hogy számára biztosítsanak saját kezdeményezési jogkört, megfelelő erőforrásokat és a nyilvánosság előtti felszólalás lehetőségét annak érdekében, hogy beszámoljon a harmadik országokban tett látogatások eredményeiről, és közölje az EU álláspontját emberi jogi témákkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről szóló, 2017. évi éves jelentést, és megjegyzi, hogy idén – a Parlament kéréseinek megfelelően, amelyeknek a korábbi jelentésekben adott hangot – jóval korábban került sor a jelentés elfogadására; kéri a Tanácsot, hogy folytassa arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az év során korábban öntse végleges formába ezeket az éves jelentéseket; ösztönzi a Tanácsot annak biztosítására, hogy a következő éves jelentés elfogadása megfelelő konzultációs folyamat alapján történjen; úgy ítéli meg, hogy az éves jelentés elengedhetetlen eszköze az emberi jogok és a demokrácia egész világon tapasztalható helyzetével kapcsolatos uniós politika ellenőrzésének, az arról szóló tájékoztatásnak és vitának, és kéri, hogy a jelentést világszerte népszerűsítsék; |
| --- | --- |

9.

| 10. | elismeri, hogy előrehaladás történt a jelentéssel kapcsolatos eljárás és forma tekintetében, de azt várja a Tanácstól és az alelnöktől/főképviselőtől, hogy még jobban vegyék figyelembe a vonatkozó parlamenti állásfoglalásokban és/vagy ajánlásokban megfogalmazott álláspontokat annak biztosítása érdekében, hogy az emberi jogi kérdésekben mélyebb és hatékonyabb legyen az együttműködés az uniós intézmények között; |
| --- | --- |

10.

| 11. | újólag megerősíti annak fontosságát, hogy az uniós fellépések hatékonyságának értékelése érdekében át kell tekinteni a legjelentősebb pozitív és negatív tendenciákat; úgy véli, hogy ebben az értelemben az alaposabb nyilvános jelentéstétel – amely adott esetben különösen az uniós emberi jogi országstratégiákban meghatározott prioritásokon és mutatókon alapul – többek között ösztönözné az emberi jogi feltételrendszer következetesebb végrehajtását és az uniós politikák emberi jogi hatásának értékelését és kiigazítását; hangsúlyozza, hogy nyomon kell követni és teljes körűen végre kell hajtani a meglévő uniós iránymutatásokat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | elismeri, hogy az EU által folytatott emberi jogi párbeszédek a harmadik országokkal való kétoldalú kapcsolatokban értékes vegyes diplomáciai eszközt jelentenek az emberi jogok és a demokrácia előmozdításához; megjegyzi azonban, hogy tartós akadályok – például a kettős mérce elterjedtsége – állnak annak útjában, hogy konkrét eredményeket lehessen elérni az emberi jogi párbeszédek során, és e tekintetben egységesebb álláspontra szólítja fel a tagállamokat; felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy keresse annak módját, hogy az emberi jogi párbeszédek hatékonyabbá és jelentőségteljesebbé váljanak, és hogy ha a párbeszédek nem konstruktívak, reagáljanak gyorsan és egészítsék ki azokat a politikai párbeszéd vagy a társadalmi diplomácia felhasználásával; ösztönzi a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy – a civil társadalmi szereplők fokozottabb részvételén keresztül is – növelje a párbeszédek átláthatóságát, és az egyes párbeszédek sikerének értékelése céljából alkalmazzon egyértelmű referenciamutatókat; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU az emberi jogi párbeszédekben felvesse a veszélynek kitett egyes emberijog-védők ügyét, nyomást gyakorolva a bebörtönzött jogvédők szabadon bocsátása és a fenyegetett jogvédők védelme érdekében; azt tanácsolja továbbá az uniós intézményeknek, hogy biztosítsanak megfelelő erőforrásokat, valamint emberi jogi és demokráciával kapcsolatos képzést az uniós küldöttségek tisztviselői és személyzete számára minden szinten; |
| --- | --- |

12.

| 13. | újólag megismétli, hogy az emberi jogokról és a demokráciáról szóló cselekvési tervet (2015–2019) és annak 2017. évi félidős felülvizsgálatát kell iránymutatásnak tekinteni az emberi jogi fellépésekhez, és ezzel kapcsolatban kiemeli, hogy az EU legfontosabb prioritásainak pontos végrehajtásához a tervekben elegendő erőforrást és szakértelmet kell biztosítani; felhívja uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy biztosítsák a jelenlegi cselekvési terv hatékony és következetes végrehajtását, többek között a civil társadalmi szervezetekkel való tényleges együttműködés révén; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja az EU-t, hogy erősítse meg az intézményi fejlődésre és a jogállamiságra vonatkozó eszközeit és politikáit, valamint hogy határozzon meg referenciamutatókat az elszámoltathatóság biztosítása és az emberi jogi jogsértések büntetlenségének megelőzése érdekében; megfelelő erőforrások tényleges biztosítására szólít fel az emberi jogok és a demokrácia további előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

14.

| 15. | emlékeztet e tekintetben arra, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze létfontosságú támogatást nyújtott az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keret és az emberi jogokról és a demokráciáról szóló cselekvési terv, valamint az emberi jogi iránymutatások és országjelentések végrehajtása során, ami lehetővé tette az EU számára, hogy még inkább stratégiai módon lépjen fel e területen, továbbá elszámoltathatóságot, láthatóságot és hatékonyságot biztosított; határozottan felszólít arra, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret architektúrájában különálló és független eszközként szerepeljen annak érdekében, hogy ne híguljon fel egyértelmű sokszínűsége egy nagyobb, külső tevékenységekre szolgáló alap keretében; határozottan ösztönzi az EU külső finanszírozási eszközei közötti együttműködést a megkettőzések és átfedések elkerülése, valamint a lehetséges hiányosságok és finanszírozási szükségletek felismerése érdekében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | emlékeztet arra, hogy a demokratikus átalakulásról a bővítési és szomszédsági politika keretében nyert tapasztalatok és tanulságok pozitívan hozzájárulhatnak azon bevált gyakorlatok azonosításához, amelyeket világszerte fel lehetne használni a demokratizálódási folyamatok támogatására és megszilárdítására; hangot ad azon meggyőződésének, hogy a felülvizsgált európai szomszédságpolitikának támogatnia kell a gazdasági, társadalmi és politikai reformot, védenie kell az emberi jogokat és segítenie kell a jogállamiság megteremtését, miközben fenntartja az EU kötelezettségvállalásait partnerei iránt; megismétli, hogy az emberi jogok és a demokrácia előmozdítása mind a partnerországok, mind az EU érdeke; hangsúlyozza, hogy az emberi jogok hatékony előmozdítása érdekében a kölcsönös megértésen és bizalmon alapuló őszinte párbeszéd keretében további parlamentközi kapcsolatokra van szükség az EU és partnerországai között; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kiemeli az Emberi Jogi Albizottság (DROI) munkáját, amely szoros munkakapcsolatokat tart fenn egyéb uniós intézményekkel, az EUKK-val, az EKSZ-szel, a civil társadalommal, köztük nem kormányzati szervezetekkel és többoldalú emberi jogi intézményekkel; megjegyzi, hogy 2017-ben az Emberi Jogi Albizottság három jelentést készített, amelyeket plenáris ülésen állásfoglalásként fogadtak el: a hontalanságról Dél- és Délkelet-Ázsiában (13), az emberi jogoknak a háborús bűncselekmények és emberiesség elleni bűncselekmények, többek között népirtás során elkövetett megsértése elleni fellépésről (14) és a korrupcióról és az emberi jogokról a harmadik országokban (15); |
| --- | --- |

17.

| 18. | javasolja, hogy 2019 első harmadában hozzanak létre egy belső munkacsoportot, amely elvégzi annak felülvizsgálatát, hogy a Parlament külső megbízatással rendelkező bizottságai és a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségei hogyan mozdították elő és érvényesítették az emberi jogokat a 2014–2019-es jogalkotási ciklusban; szándékában áll, hogy e felülvizsgálat alapján a következő parlamenti ciklusban ajánlásokat fogalmaz meg az emberi jogokkal kapcsolatos megerősített parlamenti fellépésre vonatkozóan, beleértve az EKSZ és a Bizottság tevékenységeinek felülvizsgálatát, a belső intézményi felépítést és az emberi jogoknak az testületeiben történő általános érvényesítését; |
| --- | --- |

18.

| 19. | úgy véli, hogy tovább lehet fejleszteni az eljárási szabályzat 135. cikkén alapuló sürgősségi állásfoglalásokat annak érdekében, hogy a megfelelő időben történő mérlegelés, a célirányosság és a hatékonyság révén megerősítsék az emberi jogokat és a demokráciát; |
| --- | --- |

19.

Konkrét emberi jogi kihívások

| 20. | mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy 2017-ben fokozatosan csökkent a civil társadalom mozgástere, és sajnálatosnak tartja, hogy az emberijog-védők, az újságírók és a nem kormányzati szervezetek túlságosan gyakran válnak zaklatás, megfélemlítés és erőszak, többek között gyilkosságok célpontjává; aggodalmát fejezi ki az azon emberijog-védőkkel szemben elrendelt folyamatos utazási tilalmak miatt, akik szeretnének részt venni az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának genfi ülésein és egyéb nemzetközi intézmények ülésein, és határozottan elítéli e tilalmakat, felszólítva az érintett kormányokat, hogy szüntessék meg ezeket; hangsúlyozza, hogy elfogadhatatlan, hogy a civil társadalom és a média képviselőit megakadályozzák abban, hogy részt vegyenek a nemzetközi szervek munkájában, és követeli, hogy tartsák tiszteletben a civil társadalom képviselőinek alapvető emberi és politikai jogait; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egyes emberi jogi aktivistákat őrizetbe vettek, miután nemzetközi intézményekben történő meghallgatásukat követően visszatértek országaikba; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sajnálja, hogy a civil társadalmi mozgástér csökkenésének világszerte egyre gyakoribb jelensége fejlett demokráciákban, illetve közepes és magas jövedelmű országokban is előfordulhat; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy járjanak elöl jó példával; elítéli azokat a jogszabályokat, amelyek korlátozzák a civil társadalom tevékenységét, például a nem kormányzati szervezetek bezárását vagy vagyonuk befagyasztását; felszólít a nem kormányzati szervezetek működésére vonatkozó önkényes vagy túlságos beavatkozást jelentő követelményeket megállapító jogszabályok hatályon kívül helyezésére, beleértve a külföldi finanszírozás korlátozására vonatkozó rendelkezéseket is; elítéli az olyan nyilvános narratívák terjedését, amelyek egyre jobban aláássák a civil társadalmi szervezetek szerepét; ösztönzi az uniós küldöttségeket és a tagállamok diplomáciai képviseleteit, hogy továbbra is kövessék nyomon és vessék fel a gyülekezési és az egyesülési szabadság megsértéseinek eseteit, ideértve a civil társadalmi szervezetekre és azok tevékenységeire vonatkozó tilalmak és korlátozások különböző formáit és az egyes kormányok által szponzorált hamis nem kormányzati szervezetek támogatását; arra ösztönzi őket, hogy továbbra is tevékenyen támogassák az emberi jogok védelmezőit azáltal, hogy szisztematikusan nyomon követik a pereket, meglátogatják a fogva tartott aktivistákat és adott esetben az egyedi esetekre vonatkozó nyilatkozatokat adnak ki; |
| --- | --- |

21.

| 22. | elítéli, hogy 2017-ben súlyosan veszélybe került a média szabadsága, és a Riporterek Határok Nélkül által készített éves index szerint a sajtó elleni támadások 2017-ben soha nem látott szintet értek el; hangsúlyozza, hogy az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 19. cikkében foglaltaknak megfelelően tiszteletben kell tartani a véleményalkotási és véleménynyilvánítási szabadság elveit; újólag hangsúlyozza az online és offline véleménynyilvánítás szabadságának fontosságát a demokratikus közösségek megfelelő működése szempontjából, mivel előmozdítja a pluralizmus kultúráját, amely lehetővé teszi a civil társadalom és a polgárok számára, hogy elszámoltathassák kormányaikat és döntéshozóikat, és megerősíti a jogállamiság tiszteletben tartását; határozottan elítéli az újságírókkal, a független médiával, bloggerekkel és visszaélést bejelentő személyekkel szemben alkalmazott fenyegetéseket, megfélemlítést és támadásokat, valamint a gyűlöletbeszédet, a rágalmazásra vonatkozó jogszabályokat és az erőszakra való uszítást, mivel ezek veszélyt jelentenek a jogállamiságra és az emberi jogok által védett értékekre nézve; hangsúlyozza, hogy 2017-ben több száz békés tüntetőt és újságírót tartóztattak le, sokukat önkényesen, akik közül sokan rossz bánásmódban részesültek és nagy összegű bírságokat kellett fizetniük olyan bírósági eljárások nyomán, ahol az eljárásjogi minimumkövetelmények nem voltak garantálva; sürgeti az EU-t, hogy a harmadik országokkal fenntartott kapcsolataiban fokozza a véleményalkotás és véleménynyilvánítás szabadságához való jog védelmére irányuló erőfeszítéseit; hangsúlyozza az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról szóló uniós iránymutatások hatékony és szisztematikus végrehajtásának fontosságát, valamint ezen iránymutatások hatásának rendszeres nyomon követését; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza a tudományos élet szabadságának mint a nemzetközi szerződések által védett emberi jognak az alapvető fontosságát; határozottan elítél a tudományos élet szabadsága elleni minden támadást, például a gyilkosságokat, az erőszakos eltüntetéseket, az erőszakot, a bebörtönzést, a munkaviszony megszüntetését, a jóhírnév elleni támadásokat és a törvénytelen büntetőeljárásokat; hangsúlyozza a tudományos élet szabadsága elleni támadások súlyosságát, mivel az elengedhetetlen egy pluralista és demokratikus társadalom megteremtéséhez; |
| --- | --- |

23.

| 24. | határozottan elítéli, hogy 2017-ben olyan sok emberijog-védőt ért digitális fenyegetés, beleértve adatok illetéktelen személyek tudomására jutását eszközök lefoglalása, távoli megfigyelés és adatszivárgás révén; elítéli azt a gyakorlatot, hogy online megfigyelést és feltörést alkalmaznak olyan információk begyűjtése céljából, amelyek jogi eljárásokban vagy rágalomhadjáratokban használhatók fel; mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy bizonyos kettős felhasználású kiberfelügyeleti technológiákat egyre gyakrabban alkalmaznak politikusok, aktivisták, bloggerek és újságírók ellen; e tekintetben határozottan felszólítja az uniós intézményeket a kettős felhasználású termékek exportjának ellenőrzéséről szóló rendelet sürgős és hatékony frissítésére; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ismételten megerősíti, hogy a bírák függetlensége és egy teljes mértékben átlátható igazságszolgáltatási rendszer, amelyben valamennyi szereplő köteles feladatait tisztességesen és függetlenül ellátni, előfeltétele egy demokratikus állam létrejöttének és az emberi jogi jogvédelmének; határozottan elítél a bírák, az ügyészek és az ügyvédek szabadságának korlátozására irányuló bármiféle kísérletet, továbbá a velük szemben közvetlen vagy közvetett módon alkalmazott bárminemű erőszakot; felszólítja az Uniót, hogy a harmadik országokkal fenntartott diplomáciai kapcsolatai során fordítson kiemelt figyelmet erre a kérdésre; |
| --- | --- |

25.

| 26. | elismeri, hogy a nyílt internet és a technológiai fejlődés lehetővé tette az emberi jogok megsértésének gyorsabb bejelentését; kifogásolja, hogy egyes kormányok megkísérlik ellenőrzésük alá vonni a tömegkommunikációs eszközöket, beleértve az internetet is; aggodalmát fejezi ki az állami és nem állami szereplők által 2017-ben gerjesztett álhírek és félretájékoztatás miatt, ami hozzájárult az emberi jogok elleni narratívák terjedéséhez, a tájékoztatáshoz való hozzáférés korlátozásához, a bizonyos csoportokkal vagy egyénekkel szembeni erőszakra uszításhoz, gyűlöletkeltéshez és megkülönböztetéshez, valamint befolyásolta választások kimenetelét, ezzel aláásva a demokráciát; erre tekintettel hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az EU pozitívabb narratívát alakítson ki az emberi jogokkal kapcsolatban, határozottan kiálljon azokkal a kormányokkal szemben, aki a félretájékoztatást szponzorálják, illetve megkérdőjelezik az emberi jogok egyetemességét és oszthatatlanságát, valamint fokozza erőfeszítéseit a szabad és független média támogatása érdekében szerte a világon; hangsúlyozza az oktatás, a kultúra és a kritikus gondolkodás központi szerepét az álhírek és az álhírek terjedése elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy nevezzen ki egy uniós kibermegbízottat, aki koordinálja az EU diplomáciai erőfeszítéseit annak érdekében, hogy külső politikáiban előmozdítsa a nyílt, interoperábilis, biztonságos és megbízható internetet, ahol tiszteletben tartják az emberi jogokat és előmozdítják a felelős online állami magatartás normáit; |
| --- | --- |

27.

| 28. | megerősíti, hogy a gondolatszabadságot, a lelkiismereti szabadságot, a vallásszabadságot és a meggyőződés szabadságát – beleértve a hit vagy a hit nélküliség szabadságát, a választott vallás szabad gyakorlását vagy nem gyakorlását, elhagyását vagy megváltoztatását, valamint a hittagadáshoz és az ateista nézetekhez való jogot – vallások és kultúrák közötti párbeszéd révén feltétel nélkül meg kell erősíteni; elítéli a gondolatokon, lelkiismereten, valláson vagy meggyőződésen alapuló megkülönböztetést és a 2017-ben történt üldözést és támadásokat minden etnikai és vallási csoporttal szemben; felszólít arra, hogy kerüljék a vallás politikai eszközként való felhasználását; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyes állami és nem állami szereplők többek között az istenkáromlásról szóló jogszabályok elfogadása és végrehajtása révén kísérletet tesznek a gondolat, a lelkiismeret, a vallás és a meggyőződés, valamint a gyülekezés és a véleménynyilvánítás szabadságának korlátozására; további intézkedéseket kér a vallási kisebbségek, nem hívők és ateisták, többek között az istenkáromlás elleni törvények áldozatainak védelmében; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy fokozottabban vegyenek részt az ilyen törvények hatályon kívül helyezése érdekében a politikai vitákban, és növeljék a gondolat, a lelkiismeret, a vallás és a meggyőződés szabadságának nagyobb mértékű tiszteletben tartására irányuló erőfeszítéseiket, valamint hogy harmadik országokkal való kapcsolataik során mozdítsák elő a vallások és a felekezetek közti párbeszédet; felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy vállaljanak aktív szerepet a vallás vagy meggyőződés alapján történő üldöztetés miatt az otthonukból elmenekülni kényszerült személyek önkéntes alapon történő biztonságos visszatérésének elősegítésében; konkrét intézkedéseket kér a vallás vagy meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatások hatékony végrehajtása érdekében, támogatja az Európai Unió által követett gyakorlatot, hogy kezdeményező szerepet vállal ENSZ Emberi Jogi Tanácsa és az ENSZ Közgyűlése által a gondolat, a lelkiismeret, a vallás és a meggyőződés szabadságáról elfogadott tematikus határozatok tekintetében; támogatja Ján Figel, a vallás vagy meggyőződés szabadságának az Európai Unión kívüli előmozdításáért felelős uniós különmegbízott munkáját; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy a kínzás, az embertelen vagy megalázó bánásmód és a halálbüntetés alkalmazása sok országban továbbra is folytatódik szerte a világon, és felhívja az EU-t, hogy fokozza erőfeszítéseit ezek felszámolása érdekében; úgy véli, hogy a fogvatartási körülmények – beleértve az ellátáshoz és a gyógyszerekhez való hozzáférést – és a börtönök állapota számos országban súlyos aggodalomra adnak okot; üdvözli a kínzóeszközök kereskedelmének beszüntetésére irányuló szövetség 2017. szeptember 18-i hivatalos elindítását és a végrehajtásának nyomon követésével megbízott, kínzás elleni uniós koordinációs csoport létrehozását; üdvözli e tekintetben a halálbüntetésre, kínzásra vagy más embertelen bánásmód vagy büntetés alkalmazására felhasználható bizonyos áruk kereskedelmére vonatkozó uniós jogszabályok frissítését; megjegyzi, hogy 2017-ben az előző évhez képest 4 %-kal csökkent az egész világon végrehajtott kivégzések száma; felhívja azon országokat, amelyek még nem tették ezt meg, hogy a halálbüntetés eltörlése felé vezető első lépésként azonnal vezessenek be moratóriumot; elengedhetetlennek tartja a fogva tartott személyek kínzása és a velük való rossz bánásmód, többek között a lelki kínzás minden formája elleni küzdelmet, és azt, hogy fokozzák az erre vonatkozó nemzetközi jogi normák tiszteletben tartására irányuló erőfeszítéseket, valamint az áldozatok számára kártalanítás biztosítását; |
| --- | --- |

29.

| 30. | határozottan elítél az állami és nem állami szereplők által, többek között az emberi jogaikat békésen gyakorló polgárok ellen elkövetett minden gyalázatos bűncselekményt és emberi jogi jogsértést; elborzasztja az elkövetett bűncselekmények széles skálája: a gyilkosságok, a kínzás, a nemi erőszak, a rabszolgaságra kényszerítés, a szexuális rabszolgaság, a gyermekkatonák toborzása, az erőszakos vallási áttérítések, valamint a vallási és etnikai kisebbségek célzott és módszeres legyilkolása; sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy vegyék fel a küzdelmet a népirtás bűntette, az emberiesség elleni bűncselekmények és a háborús bűncselekmények ellen, és biztosítsák az elkövetők bíróság elé állítását; felszólítja az EU-t, hogy támogassa azokat a szervezeteket és ENSZ-vizsgálatokat végző ENSZ-csoportokat, amelyek gyűjtik, megőrzik és védik a konfliktusokban részes bármely fél által elkövetett bűncselekmények digitális és más jellegű bizonyítékait, annak érdekében, hogy megkönnyítsék nemzetközi szintű büntetőjogi üldözésüket; megjegyzi, hogy egyes platformok a terrorista tartalmak és propaganda eltávolítására irányuló munkájuk keretében töröltek olyan videóbizonyítékokat, amelyek potenciális háborús bűncselekményekkel kapcsolatosak; |
| --- | --- |

30.

| 31. | támogatja, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) játsszon kulcsszerepet olyan esetekben, amikor az érintett államok nem képesek vagy nem hajlandók joghatóságukat gyakorolni; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy nyújtsanak diplomáciai és pénzügyi támogatást a Nemzetközi Büntetőbíróságnak; felhívja az EU-t és a tagállamokat annak ösztönzésére, hogy minden ENSZ-tagállam ratifikálja és hajtsa végre az NBB Római Statútumát, és megdöbbenését fejezi ki a Statútumból való kilépések és az ezzel való fenyegetődzések miatt; felhívja továbbá a Római Statútum valamennyi aláíró felét, hogy hangolják össze tevékenységüket és működjenek együtt az NBB-vel; felkéri a tagállamokat, hogy ratifikálják az agresszió bűntettéről szóló kampalai módosításokat, és vegyék fel az „atrocitás-bűncselekményeket” az EU hatáskörébe eső bűncselekmények listájára; ismételten felhívja a figyelmet a büntetlenség felszámolására irányuló más kulcsfontosságú mechanizmus, többek között az egyetemes joghatóság alkalmazása jelentőségére, és felszólítja az EU-t, hogy fogadja el a szükséges jogszabályokat; emlékeztet ezzel összefüggésben arra, hogy az áldozatok jogainak minden fellépés középpontjában kell állniuk; ismételten felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy nevezzen ki a nemzetközi humanitárius joggal és nemzetközi igazságszolgáltatással foglalkozó uniós különleges képviselőt, akinek megbízatásába tartozik, hogy előmozdítsa, általánosan érvényesítse és képviselje az EU büntetlenség elleni küzdelem melletti elkötelezettségét; |
| --- | --- |

31.

| 32. | üdvözli, hogy az EU is támogatja az ENSZ által Szíriában létrehozott nemzetközi, pártatlan és független mechanizmust (IIIM), amelynek célja a súlyos bűncselekmények kivizsgálása; hangsúlyozza, hogy fontos lenne, hogy más országokban is létrehozzanak egy hasonló független mechanizmust; felhívja az EU-t és azokat a tagállamokat, amelyek még nem tették meg, hogy pénzügyileg is járuljanak hozzá az IIIM munkájához; |
| --- | --- |

32.

| 33. | megismétli, hogy az államok más országokat is a Nemzetközi Bíróság elé állíthatnak nemzetközi szerződések, például a kínzás elleni ENSZ-egyezmény megsértéséért, annak érdekében, hogy az állami felelősség megállapítása az egyéni büntetőjogi felelősség bírósági meghatározásának közvetett eszközeként történjen egy későbbi szakaszban; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mélységesen fájlalja, hogy nem tartják tiszteletben a nemzetközi humanitárius jogot, továbbá határozottan elítéli a kórházak, iskolák és egyéb polgári célpontok ellen 2017-ben világszerte riasztó gyakorisággal elkövetett, halálos áldozatokat is követelő támadásokat; úgy véli, hogy a támadások nemzetközi szintű elítélését független vizsgálatokkal és tényleges elszámoltatással kell alátámasztani; elismerését fejezi ki a humanitárius dolgozók által a humanitárius segélyek eljuttatása során végzett munkáért; felhívja a tagállamokat, az uniós intézményeket és az alelnököt/főképviselőt annak biztosítására, hogy a nemzetközi humanitárius joggal kapcsolatos uniós politikák és fellépések kidolgozása koherens és hatékony módon történjen, és hogy ennek érdekében használjanak fel minden rendelkezésükre álló eszközt; következtetése szerint az EU-nak és a tagállamoknak részletesebben kellene beszámolniuk – többek között, de nem utolsósorban az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről szóló uniós jelentésben – a konkrét konfiktushelyzetek kapcsán a nemzetközi humanitárius jognak való megfelelés előmozdítására vonatkozó iránymutatások végrehajtásáról; felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy az uniós korai előrejelző rendszer példáját követve hozzon létre eszközöket, amelyekkel az erőszakos konfliktusok keletkezésének, megismétlődésének és kibontakozásának megelőzése érdekében a lehető legkisebbre csökkenthető a figyelmeztetés és a reakció közötti időtartam; kéri az EU-t és tagállamait, hogy növeljék a humanitárius segítségnyújtáshoz és a fejlesztési támogatáshoz nyújtott pénzügyi támogatásukat; tudomásul veszi a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) 2016 és 2017 közötti 2,4 %-os csökkentését, és hogy nem éri el a GNI 0,7 % -át; |
| --- | --- |

34.

| 35. | emlékeztet a katonai robotrepülőgépek használatáról szóló, 2014. február 27-i állásfoglalására (16); súlyos aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a nemzetközi jogi kereten kívül használnak katonai robotrepülőgépeket; ismét felszólítja az EU-t, hogy a lehető leghamarabb dolgozzon ki kötelező jogi erővel bíró keretrendszert a katonai robotrepülőgépek használatára annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok jogi kötelezettségeiket betartva ne hajtsanak végre jogtalan, célzott emberölést, és ne könnyítsék meg ilyen emberölés más államok általi elkövetését; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy a jövőben is megfelelően tájékoztassa a Parlamentet a drónok gyártásával összefüggő valamennyi kutatási és fejlesztési projektnek juttatott uniós finanszírozás felhasználásáról; emberi jogi hatásvizsgálatok elvégzésére szólít fel a további drónfejlesztési projektekkel összefüggésben; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felszólítja az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét és a tagállamokat, hogy terjesszék ki a korlátozó intézkedések uniós rendszerét, belefoglalva az emberi jogok megsértése esetén alkalmazott szankciók uniós rendszerét is, lehetővé téve, hogy a KKBP-szankciókról hozott döntések az emberi jogok súlyos megsértésén alapuljanak, ahogy az a Magnyickij-törvény esetében is történt; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felszólítja az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét és a tagállamokat, hogy törekedjenek az olyan fegyverrendszerek nemzetközi tilalmára, amelyek az erő kifejtése során nélkülözik az emberi irányítást, amint azt a Parlament már számos alkalommal kérte, és az ENSZ-szintjén megvalósuló érintett ülések előkészítése során sürgősen dolgozzanak ki és fogadjanak el közös álláspontot az önműködő fegyverrendszerekkel kapcsolatban, a releváns fórumokon pedig képviseljenek egységes álláspontot, és annak megfelelően járjanak el; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy a korrupció aláássa a jogállamiságot, a demokráciát és a gazdaságok versenyképességét, továbbá veszélyezteti az emberi jogokat; hangsúlyozza, hogy támogatni kell a korrupció ellen küzdő emberijog-védőket és a visszaélést bejelentő személyeket; szorgalmazza a korrupcióellenes mechanizmusok és gyakorlatok fejlesztését, például szankciók kivetését a súlyos korrupciós bűncselekményeket elkövető egyénekre és országokra; felszólítja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy dolgozzanak ki az emberi jogokra és a korrupció leküzdésére vonatkozó közös programozást, mindenekelőtt az átláthatóság fokozását, a büntetlenség elleni küzdelmet és a korrupcióellenes hivatalok megerősítését célzó kezdeményezéseket, beleértve az uniós pénzeszközök felhasználásának jobb átláthatóságát és nyomon követhetőségét; felhívja a Bizottságot, hogy tárgyalásai során érje el, hogy a jövőbeli kereskedelmi megállapodásokba kerüljenek be korrupcióellenes intézkedések; emlékeztet a harmadik országokban a korrupcióról és az emberi jogokról szóló, 2017. szeptember 13-i állásfoglalásában (17) a korrupcióról és az emberi jogokról megfogalmazott ajánlásokra, és felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat a nyomon követésre; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aggodalmának ad hangot a kulturális örökség részét képező helyszínek lerombolása, tiltott fosztogatása és az ilyen helyszíneket érő vandalizmus miatt, és határozottan a tényfeltáró, örökségvédelmi és mentési kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza a szabad és tisztességes választások jelentőségét a demokratikus folyamatokban, és aggodalmának ad hangot az illegitim választások világszerte növekvő száma miatt; emlékeztet arra, hogy a független média és a vélemények sokszínűsége a szabad és tisztességes választások szavatolásában alapvető fontosságú; felszólítja az EU-t, hogy ne ismerje el a tisztességtelenül megszervezett és meghamisított választások eredményeit, és használjon fel minden rendelkezésére álló diplomáciai, gazdasági és politikai eszközt annak érdekében, hogy világszerte fenntartsa a választások hitelességét, és rákényszerítse az országokat a szabad és tisztességes választások kritériumának teljesítésére; úgy gondolja, hogy rendkívül fontos az EU által a választási folyamatokhoz és a demokrácia előmozdításához világszerte nyújtott támogatás:, azaz a választási megfigyelő missziók, nyomonkövetés és tanácsadás, és különösen a Parlament aktív szerepe; hangsúlyozza a választási megfigyelés fontosságát a békés demokratikus átmenet, a jogállamiság, a politikai pluralizmus megszilárdítása és a nők választási folyamatokban való részvétele, valamint az átláthatóság és az emberi jogok tiszteletben tartása tekintetében; emlékeztet annak fontosságára, hogy a helyi civil társadalmi szervezeteket bevonják a választási megfigyelési folyamatba és a választási megfigyelő missziók ajánlásainak végrehajtásába; úgy véli, hogy más országok választásaiba kiberműveletekkel beavatkozni sérti az emberek ahhoz fűződő jogát, hogy szabadon választhassák meg képviselőiket; |
| --- | --- |

40.

| 41. | üdvözli, hogy az EU aláírta az isztambuli egyezményt, és hangsúlyozza, hogy minden eszközzel küzdeni kell a nőkkel szembeni erőszak, többek között a kapcsolati erőszak megelőzéséért és felszámolásáért; felszólítja azokat a tagállamokat, amelyek még nem tették meg, hogy a lehető legrövidebb időn belül ratifikálják és hajtsák végre az isztambuli egyezményt; támogatja ezzel összefüggésben a közös EU–ENSZ „Reflektorfény kezdeményezést”; sürgeti az országokat, hogy korszerűsítsék jogszabályaikat annak érdekében, hogy minél korábbi szakaszban kezelni lehessen a nemi alapú erőszak, a női nemi szervek megcsonkítása és a szexuális erőszak problémáját; emlékeztet arra, hogy a nők elleni erőszak mélyen a nemek közötti egyenlőtlenségben gyökerezik, és ezért átfogóan kell kezelni, valamint hangsúlyozza a szociális szolgáltatások és védelem jelentőségét; hangsúlyozza, hogy a nemi alapú erőszak elleni hatékony jogszabályok és stratégiák kidolgozásához elengedhetetlenek a nők elleni erőszak valamennyi típusának előfordulási gyakoriságára, okaira és következményeire vonatkozó megbízható stratégiák; felszólítja ezért az EU-t, hogy segítsen az országoknak az ezzel a területtel kapcsolatos adatgyűjtés javításában és a nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítésében; kéri az EU-t, hogy működjön együtt más országokkal a szexuális és nemi alapú erőszak megelőzésére és kezelésére szolgáló finanszírozás és programozás növelése érdekében szerte a világban; elítéli a fizikai, szexuális és lelki erőszak és kizsákmányolás minden formáját, a tömeges nemi erőszakot, a nőkereskedelmet, valamint a nők szexuális és reproduktív jogainak megsértését; hangsúlyozza, hogy minden nő számára szavatolni kell a megfelelő és megfizethető egészségügyi ellátást, a szexuális és reproduktív jogokat és az oktatáshoz való hozzáférést, valamint azt, hogy szabad és felelős módon dönthessenek az egészségükkel, a testükkel és a reproduktív jogaikkal kapcsolatos kérdésekben> rámutat, hogy az oktatás a nőkkel és gyermekekkel szembeni megkülönböztetés és erőszak elleni küzdelem egyik alapvető eszköze; elítéli az „általános tilalmi szabály” visszaállítását; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak továbbra is el kell köteleznie magát a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményben, a Pekingi Cselekvési Platformban, a nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia cselekvési programjában foglalt kötelességek és kötelezettségvállalások maradéktalan megvalósítása, valamint az ezekkel kapcsolatos felülvizsgálati konferenciák kimenetelének tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

42.

| 43. | emlékeztet arra, hogy 2017 augusztusában kiadták a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési terv (2016–2020) (GAP II) első, 2016-ra vonatkozó éves végrehajtási jelentését, amely számos pozitív tendenciát emelt ki meg a lányok és nők életének átalakulásában annak köszönhetően, hogy biztosítják fizikai és pszichológiai integritásukat, előmozdítják gazdasági és szociális jogaikat, valamint erősítik véleménynyilvánításukat és részvételüket; úgy véli, hogy az EU-nak folytatnia kell a nők támogatásának általános érvényesítését a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) műveletei, a konfliktus-megelőzés és a konfliktust követő újjáépítés során; ismételten kiemeli az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló, 2000. október 31-i 1325 (2000) számú határozatának jelentőségét; hangsúlyozza, hogy a közszféra és a magánszféra nagyobb mértékű bevonása elengedhetetlen a nők jogainak érvényre juttatásához, valamint köz- és magánintézményekben, a döntéshozatalban, a gazdasági életben és a békefolyamatokban történő szerepvállalásukhoz; hangsúlyozza, hogy az üzleti szféra fontos szerepet játszik a nők jogainak megerősítésében; nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy a humanitárius és fejlesztési segélyek ágazatában töltsön be vezető szerepet a szexuális kizsákmányolás és visszaélés elleni küzdelemben, mivel ezeknek az ágazatoknak a legmagasabb szintű felelősségvállalással és elszámoltathatósággal kell tartozniuk munkájuk felé; hangsúlyozza, hogy felül kell vizsgálni és meg kell erősíteni a védintézkedési eljárásokat és a művelet-végrehajtási szabályokat; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felhívja az EKSZ-t, hogy gondoskodjon róla, hogy az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottsága 62. ülésszakán született eredmények beépüljenek szakpolitikájába, és új lendületet adjanak a nemek közötti egyenlőség érvényre juttatásához és a vidéken élő nők és lányok társadalmi szerepvállalásának elősegítéséhez; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika, valamint a humán tudományok terén az oktatást és képzést elérhetővé tegyék a nők és a lányok számára, különös hangsúlyt helyezve tehetségük és kompetenciáik kibontakoztatására, valamint a STEM-ágazatokban való részvételük erősítésére; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen módok és eszközök vannak arra, hogy az Unió egyoldalúan csatlakozzon az UNCRC-egyezményhez, tekintve, hogy valamennyi uniós tagállam ratifikálta az egyezményt, és hogy az elsődleges és másodlagos uniós jog anyagi jogi rendelkezéseket tartalmaz a gyermek jogainak védelmére vonatkozóan; felszólítja azokat az országokat, amelyek még nem ratifikálták az UNCRC-egyezményt, hogy ezt sürgősen tegyék meg; üdvözli a gyermekjogok előmozdítására és védelmére vonatkozó, felülvizsgált uniós iránymutatások elfogadását, és hangsúlyozza, hogy biztosítani kell minden gyermek, köztük a leginkább marginalizált és veszélyeztetett helyzetben lévő gyermekek elérését; hangsúlyozza, hogy a gyermekek gyakran sajátos visszaélési formáknak vannak kitéve, amilyen például a gyermekházasság, a gyermekprostitúció, a gyermekkatonák sorozása, a nemi szerv megcsonkítása, a gyermekmunka és a gyermekkereskedelem, különösen humanitárius válsághelyzetekben és fegyveres konfliktusokban, és ezért fokozott védelemre van szükségük; felszólítja az EU-t, hogy működjön együtt harmadik országokkal a korai, gyermek- és kényszerházasság megszüntetése érdekében, jogszabályban írva elő – és szigorúan ellenőrizve –, hogy a házasságra lépő mindkét félnek be kell töltenie 18. életévét, valamint a házasság feltételéül szabva mindkét fél teljes körű és szabad beleegyezését, többek között kötelező házassági nyilvántartás bevezetése és az e szabályoknak való megfelelés biztosítása révén; hangsúlyozza, hogy fokozni kell az EU elkötelezettségét, ha gyermekek, különösen kísérő nélküli kiskorúak védelméről van szó, és megkülönböztetett figyelmet kell fordítani az oktatásra és a pszichoszociális támogatásra; szorgalmazza az iskolák és egyetemek fegyveres konfliktus során történő katonai célú felhasználása elleni védelemről szóló iránymutatások megfelelő végrehajtását; felszólít a hontalan gyermekek, különösen a szülők származási országától eltérő országban született gyermekek és a migráns gyermekek helyzetével kapcsolatos problémák sürgős és a nemzetközi joggal összhangban álló megoldására az EU-ban és az EU-n kívül egyaránt; erélyesen felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy dolgozzanak ki cselekvési tervet annak érdekében, hogy a menekültekről és migránsokról szóló New York-i nyilatkozattal összhangban véget vessenek a gyermekek migráns jogállásuk miatti fogva tartásának; emlékeztet a gyermekek azon jogára, hogy legjobb érdekeiknek megfelelő különleges védelemben részesüljenek; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kéri az Uniót és a tagállamokat, hogy a harmadik országoknak a migráció kezelésében való együttműködés céljából odaítélt pénzeszközök tekintetében biztosítsák a teljes átláthatóságot és nyomonkövetést, valamint garantálják, hogy az ilyen együttműködésből sem közvetve, sem közvetlenül ne húzhassanak hasznot az emberi jogok megsértésében közreműködő biztonsági, rendőrségi vagy igazságszolgáltatási rendszerek; hangsúlyozza, hogy a fejlesztési együttműködést külön lehet választani a visszafogadás vagy a migráció szabályozása terén folytatott együttműködéstől; aggályát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az EU külpolitikája a „migránskezelés” eszközévé válhat, és hangsúlyozza, hogy a harmadik országokkal – közöttük a származási és tranzitországokkal – a migráció terén való együttműködésre való minden törekvésnek együtt kell járnia az emberi jogok helyzetének javításával ezekben az országokban, valamint meg kell felelnie a nemzetközi emberi jogi és menekültügyi előírásoknak; mély aggodalmának ad hangot a jelentős számú migránst, menekültet és lakóhelyüket országukon belül megváltoztatni kényszerülő személyt sújtó súlyos emberi jogi jogsértések – üldöztetés, konfliktusok, kormányzási mulasztások, emberkereskedelem és embercsempészet – miatt, és szolidaritását fejezi ki ezek áldozataival; hangsúlyozza, hogy sürgősen fel kell számolni a migrációs áramlások kiváltó okait (és ezért foglalkozni kell a migráció jelenségének külső dimenziójával is), többek között fenntartható megoldásokat találva az EU szomszédságában és világszerte kialakult konfliktusokra és gazdasági alulfeljlettségre, együttműködést és a partnerkapcsolatokat alakítva ki a nemzetközi jognak megfelelő érintett harmadik országokkal, ekképpen biztosítva az emberi jogok tiszteletben tartását és az EU hitelességének fenntartását az EU-ban és az EU-n kívül egyaránt; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy nyújtsanak humanitárius támogatást az oktatás, a lakhatás és az egészségügy területén és más humanitárius területeken a menekültek hazájához legközelebb, és ezzel segítsék elő a visszatérési politikák megfelelő végrehajtását; rámutat, hogy az EU-nak ösztönöznie kell az érintett országokat arra, hogy aláírják a migránsok szárazföldön, légi úton és tengeren történő csempészete elleni fellépésről szóló jegyzőkönyvet; megjegyzi, hogy az ENSZ adatai szerint 2017-ben mintegy 258 millió ember élt a születési országától eltérő országban; felhívja a Bizottságot, hogy szakpolitikáiban továbbra is prioritásként kezelje a migránsok és a menekültek jogainak védelmét és előmozdítását; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a migránsok és menekültek védelmére vonatkozó kereteket kell kidolgozni és jobban végrehajtani, többek között biztonságos és legális migrációs útvonalak biztosítása és humanitárius vízumok kiadása révén; felhívja a Parlamentet a migrációs megállapodások áttekintésére; sajnálatának ad hangot azon kísérletek miatt, amelyek megpróbálják akadályozni, rossz színben feltüntetni, sőt, bűncseleménynek nyilvánítani a humanitárius segítségnyújtást, és ragaszkodik ahhoz, hogy nagyobb kutatási és mentési kapacitásokat kell biztosítani a tengeren és szárazföldön bajba került emberek számára, hogy eleget tegyünk a nemzetközi jog szerinti elsődleges kötelezettségeinknek; hangsúlyozza, hogy az uniós tagállamokban tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok száma 2017. január 1-jén21,6 millió volt, ami az 28 tagállamból álló EU népességének 4,2 %-át jelenti; felszólítja a tagállamokat, hogy folytassanak egymással komoly párbeszédet a migrációval kapcsolatos közös, befogadó értelmezés létrehozása érdekében, az egységes cél elérését a felelősségek megosztásával biztosítva; üdvözli a biztonságos, rendezett és szabályos migrációra vonatkozó globális megállapodással kapcsolatos ENSZ-kezdeményezést, az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának a menekültekről szóló globális megállapodását, valamint az e megállapodásokban az emberi jogoknak tulajdonított kiemelt szerepet; |
| --- | --- |

47.

| 48. | sajnálatának ad hangot a nem szűnő emberkereskedelem miatt; hangsúlyozza, hogy az emberkereskedelem áruvá teszi az embereket, és az emberi jogok megsértése egyik legsúlyosabb formájának minősül; hangsúlyozza ebben a tekintetben az emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló uniós politikák belső és külső dimenziói közötti következetes megközelítési mód fontosságát; felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy fokozzák a harmadik országokkal folytatott együttműködést annak érdekében, hogy feltárják az emberkereskedelem valamennyi szakaszát, többek között a személyek – különösen nők és gyermekek – kizsákmányolásának minden formáját, például a szervkereskedelmet, a kényszermunkát és a szexuális kizsákmányolást, és hogy e téren működjenek együtt az ENSZ-szel és a civil társadalommal; kéri világos elvek és egyértelmű jogi eszközök bevezetését a béranyasággal kapcsolatos emberi jogi visszaélések felszámolása érdekében; mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a migránsok és a menekültek, különösen a nők és a gyermekek rendkívüli mértékben – még a migrációs csomópontokon is – ki vannak szolgáltatva a kizsákmányolás, az embercsempészet és az emberkereskedelem veszélyének; hangsúlyozza az áldozatközpontú politikák előmozdításának, a fent említett bűncselekménytípusok megelőzésének és a visszaszorításának, valamint az emberkereskedelemből származó nyereség ellehetetlenítésének szükségességét; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ösztönöz minden országot (közöttük az uniós tagállamokat) és az EU-t, hogy fogadjanak el a nemzetközi és egyéb vállalatok számára jogilag kötelező erejű nemzetközi emberi jogi eszközt, az ENSZ szintjén létrehozott, nyitott kormányközi munkacsoportban való aktív részvétel révén; ismételten rámutat az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek (UNGP) mielőbbi végrehajtásának szükségességére, különös tekintettel a jogorvoslathoz való hozzáféréssel kapcsolatos harmadik pillérre; elismeri az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségéről szóló globális ENSZ-megállapodás és nemzeti cselekvési tervek nagy jelentőségét; hangsúlyozza az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségéről szóló uniós cselekvési terv fontosságát, és sürgeti a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel annak kidolgozását az UNGP maradéktalan végrehajtása érdekében; ösztönzi a vállalkozásokat (közöttük az Unióban székhellyel rendelkezőket), hogy kellő gondossággal járjanak el, valamint ismételten megerősíti a vállalati társadalmi felelősségvállalás előmozdításának fontosságát, vezető szerepet juttatva az európai vállalkozásoknak az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségével kapcsolatos nemzetközi normák előmozdításában; felhív minden országot, hogy hatékonyan és haladéktalanul hajtsák végre az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveket, és joghatóságuk területén garantálják, hogy a vállalkozások tiszteletben tartsák az emberi jogokat és szociális munkaügyi normákat; arra ösztönöz minden országot, hogy foglalkozzanak a konfliktus által sújtott övezetekből származó nyersanyagokat vagy egyéb termékeket felhasználó vállalkozásokkal; ismételten felszólít arra, hogy az emberi jogok megsértésével kapcsolatos vállalati felelősségvállalásra vonatkozó szabályokat illesszék be az EU és a harmadik országok között kötött megállapodásokba; hangsúlyozza, hogy a vállalkozásokhoz kapcsolódó emberi jogi visszaélések esetén garantálni kell, hogy az áldozatok megfelelően és ténylegesen hozzáférjenek a jogorvoslati lehetőségekhez; ismételten hangsúlyozza, hogy a vállalatok által elkövetett emberi jogi jogsértésekkel és korrupcióval azonnal foglalkozni kell, biztosítva a vállalatok elszámoltathatóságát; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem lépett fel a vállalatok harmadik országokban elkövetett súlyos emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatos felelősségéről szóló, 2016. október 25-én elfogadott európai parlamenti állásfoglalásban (18) szereplő felhívásoknak megfelelően; haladéktalanul cselekedjen; felhív az ipar által kötelezően betartandó intézkedések bevezetésére a gyermekmunka eltörlése és az emberi jogok megsértésének megakadályozása érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségével foglalkozó intézményközi munkacsoportot, és hogy vizsgálja fel a gondossági kötelezettségre vonatkozó uniós szintű kezdeményezés lehetőségét; |
| --- | --- |

49.

| 50. | emlékeztet az EU azon kötelezettségvállalására, hogy az emberi jogokat és a demokráciát a harmadik országokkal folytatott kapcsolatainak középpontjába helyezi; hangsúlyozza ezért, hogy az emberi jogok és a demokratikus elvek előmozdítását, így többek között a nemzetközi megállapodásokban szereplő emberi jogi feltételességi záradékok alkalmazását a külső dimenzióval rendelkező valamennyi uniós szakpolitika, közöttük a kereskedelempolitika keretében is támogatni kell; hangsúlyozza a kereskedelmi kapcsolatok potenciális szerepét a fejlődő országok gazdaságainak növekedése, valamint helyi piacaik megőrzése szempontjából; megjegyzi, hogy a demokratikus rendszerek és a népek szabadság iránti törekvéseinek támogatását az EU gazdasági vezérelvének kell tekinteni; emlékeztet arra, hogy a politikai koherencia a fejlődés fontos feltétele, és hangsúlyozza az emberi jogokat be kell építeni a kereskedelmi és fejlesztési politikák minden szakaszába; felhívja az EU-t annak biztosítására, hogy az EU-ban etikai tanúsítási rendszerek keretében forgalmazott termékek előállításához ne kapcsolódjon sem kényszermunka, sem gyermekmunka, kéri olyan eszköz bevezetését, amely kifejezetten annak figyelemmel kísérésére és megerősítésére szolgál, hogy a kereskedelmi megállapodásokban érvényre jusson a nemek közötti egyenlőség politikája; üdvözli a harmadik országokban végrehajtott uniós programokat, projekteket és finanszírozást, és hangsúlyozza, hogy az egyének és a csoportok számára panasztételi lehetőséget biztosító mechanizmus létrehozásával fel kell mérni és meg kell előzni a jogsértéseket; |
| --- | --- |

50.

| 51. | véleménye szerint a GSP+ kereskedelmi rendszerek a legfontosabb uniós kereskedelempolitikai eszközök közé tartoznak a demokrácia, az emberi jogok, a fenntartható fejlődés és a környezetvédelmi előírások harmadik országokban történő előmozdítása szempontjából; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül és jobban ellenőrizze a GSP+ rendszereket annak biztosítása érdekében, hogy a kedvezményezett országok betartsák az emberi jogi normákat; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a felülvizsgált GSP+ keretében a mechanizmus átláthatóságának és elszámoltathatóságának fokozására kell törekednie, a civil társadalmi szervezetek érdemi és fokozott részvételét célzó egyértelmű eljárásokat határozva meg, valamint a kereskedelmi kedvezmények megadása előtt és a végrehajtás során hatékony emberi jogi hatásvizsgálatokat végezve; kéri a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának lehetséges felvételét a GSP+ státuszhoz előírt egyezmények listájára; nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy a továbbiakban is finanszírozzon olyan civil társadalmi kezdeményezéseket, amelyek nyomon követik a rendszer végrehajtását; hangsúlyozza a harmadik országok gazdasági és társadalmi fejlődését megkönnyítő együttműködési formák bevezetésének fontosságát, különös tekintettel ezen országok lakosságának szükségleteire; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felszólítja az összes tagállamot, hogy szigorúan tartsák be az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexét, és állítsák le minden olyan fegyver, megfigyelési és hírszerző berendezés és anyag szállítását, amelyeket a kormányok az emberi jogok elleni fellépéshez és polgári személyekkel szembeni támadásokhoz felhasználhatnának; rámutat, hogy a fegyverekkel és háborús anyagokkal folytatott globális kereskedelem hozzájárul ahhoz, hogy azokat harmadik országok területén kialakult számos konfliktus során felhasználják; megjegyzi, hogy az EU tagállamai a világ legnagyobb fegyverexportőrei közé tartoznak, és elengedhetetlennek tartja a fegyvereladásokra vonatkozó nemzetközi előírások globálisszintű alkalmazását és megerősítését; |
| --- | --- |

52.

| 53. | határozottan elítéli a hátrányos megkülönböztetés minden formáját, többek között a faji származáson, valláson, kaszton vagy az öröklött státusz hasonló rendszerein, szexuális irányultságon és nemi önazonosításon, fogyatékosságon vagy bármely más állapoton alapuló megkülönböztetést; riadalommal tölti el a rasszizmus, idegengyűlölet és az intolerancia más formáinak számos megnyilvánulása, valamint a legkiszolgáltatottabb csoportok – például etnikai, nyelvi és vallási kisebbségek, fogyatékossággal élő emberek, az LMBTI-közösség, a nők és a gyermekek – politikai képviseletének hiánya; felhívja az EU-t, hogy fokozza arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a megkülönböztetés valamennyi formáját kivétel nélkül felszámolja, valamint előmozdítsa a tudatosságot, a tolerancia és a befogadás kultúrájának kialakulását, továbbá a legkiszolgáltatottabb csoportok speciális védelmét emberi jogi és politikai párbeszédek, az uniós küldöttségek munkája és a társadalmi diplomácia révén; felhívja az összes országot annak biztosítására, hogy joghatóságuk területén az illetékes intézményeik hatékony jogvédelmet nyújtsanak; rámutat arra, hogy oktatási stratégiákat kell kidolgozni az iskolákban annak érdekében, hogy növelni lehessen a tudatosságot a gyermekek körében, és el lehessen őket látni a megkülönböztetés valamennyi formájának felismeréséhez szükséges eszközökkel; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza, hogy hitelesen be kell építeni az általános hozzáférhetőség elvét és a fogyatékossággal élő személyek jogait az EU valamennyi releváns szakpolitikájába, többek között a fejlesztési együttműködés terén is, és kiemeli e kérdés előíró és horizontális jellegét; felhívja az EU-t, hogy a fogyatékosság alapján történő hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelmet építse be külső fellépésébe és fejlesztési támogatási politikáiba; felszólítja a harmadik országok kormányait, hogy vizsgálják felül minden jogszabályukat azzal a céllal, hogy összehangolják azokat a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel; felszólít minden országot, hogy ratifikálja a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményt, és ismételten hangsúlyozza ezen egyezmény hatékony végrehajtásának fontosságát; |
| --- | --- |

54.

| 55. | üdvözli, hogy az EU és tagállamai részt vettek az ENSZ időskorral foglalkozó nyílt végű munkacsoportjának 8. ülésén, és különösen üdvözli, hogy közös észrevételeket és nyilatkozatokat tettek az időskorú személyek egyenlőségéről és megkülönböztetésmentességéről, valamint az őket érő erőszak, bántalmazás és elhanyagolás kapcsán; továbbra is aggodalommal tekint az életkor miatti megkülönböztetésre és az időskorúak emberi jogainak érvényesülését gátló egyéb akadályokra; felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy teljes mértékben támogassák a nyílt végű munkacsoport eljárását, többek között azáltal, hogy megfelelő erőforrásokat irányoznak elő és/vagy támogatják megfelelő erőforrások elkülönítését a munkacsoport működéséhez, valamint hogy foglalkozzanak az időskorú emberek aktuális észrevételeivel, folytassanak velük konzultációkat, és a számukra nyújtott megfelelő előkészítést követően vonják be őket az érintett küldöttségek munkájába; |
| --- | --- |

55.

| 56. | üdvözli, hogy 2017-ben Lisszabonban az EU tevékenyen részt vett az időskorra vonatkozó madridi nemzetközi cselekvési terv (MIPAA) európai regionális végrehajtási stratégiájának lisszaboni felülvizsgálatában; rámutat arra, hogy a MIPAA jelentősen hozzájárulhat az időskorúak jogainak jobb érvényesüléséhez; |
| --- | --- |

56.

| 57. | elítéli az LMBTI-személyek önkényes letartóztatását, kínzását, üldözését és meggyilkolását; elismeri, hogy a szexuális irányultság és a nemi identitás növelheti a megkülönböztetés, az erőszak és az üldöztetés kockázatát; megjegyzi, hogy az LMBTI-személyek a világ számos országában még mindig üldöztetésnek és erőszaknak vannak kitéve szexuális irányultságuk miatt; elítéli a nőkkel és a kisebbségi csoportokhoz tartozó személyekkel szemben alkalmazott erőszakot, ami sérti a testi integritáshoz és identitáshoz fűződő alapvető jogokat – e jogsértések közé tartozik például a női nemi szervek megcsonkítása és az interszexuális személyek nemi szerveinek megcsonkítása; megjegyzi, hogy 72 országban az azonos neműek kapcsolata még mindig bűncselekménynek számít, és ezek közül 13 országban halálbüntetéssel sújtják; sürgeti ezen államokat, hogy haladéktalanul módosítsák jogszabályaikat; üdvözli az LMBTI-személyek jogainak előmozdítása és jogi védelme érdekében az EU által tett erőfeszítéseket; sürgeti az uniós küldöttségeket és a tagállamok nagykövetségeit, hogy teljes körűen hajtsák végre az LMBTI-személyekre vonatkozó uniós iránymutatásokat, felhívja a Bizottságot, hogy e célból készítsen éves jelentést a Tanács következtetéseinek végrehajtásáról; megjegyzi, hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, 2016–2020 közötti cselekvési terv végrehajtása első évének értékelése szerint a küldöttségek csupán egyharmada mozdította elő az LMBTI-személyek emberi jogait; |
| --- | --- |

57.

| 58. | elítéli a kaszthierarchiák és a kasztok szerinti megkülönböztetés, a szegregáció és a kasztok okozta hátrányok elszenvedőivel szemben elkövetett, makacsul folytatódó emberi jogi jogsértéseket, közöttük a munkába állás, a jogrendhez való hozzáférés és más alapvető emberi jogok gyakorlásának megtagadását is; mélyen aggasztja az ebből eredő intézményesített megkülönböztetés és a kaszton alapuló erőszakos támadások riasztó gyakorisága; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy fokozzák a kasztokon alapuló megkülönböztetés felszámolására irányuló erőfeszítéseiket, és hogy támogassák az ENSZ és a küldöttségek szintjén e célból tett kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

58.

| 59. | hangsúlyozza az egyenlőséggel kapcsolatos politikák fontosságát, amelyek lehetővé teszik valamennyi nemzeti vagy etnikai, vallási és nyelvi kisebbség, valamint az őslakos népek számára alapvető jogaik gyakorlását; üdvözli az ENSZ Közgyűlésének az őslakos népek jogairól szóló, 2016. december 19-i 71/178. számú határozatát, amely 2019-et az őshonos nyelvek nemzetközi évének nyilvánította; emlékeztet arra, hogy az őslakos népek jogaival foglalkozó különleges előadó szerint az elmúlt években nyugtalanító mértékben megszaporodtak a az őslakos népekkel szembeni megkülönböztetések, támadások és fenyegetések, valamint a földterületeiket, vidékeiket és erőforrásaikat védelmező őslakosok – különösen nők – bűnözőnek nyilvánítása és legyilkolása; hangsúlyozza, hogy az EU-nak biztosítania kell a jogaikért kiálló ilyen személyek védelmét, és hogy a bűncselekményeket ki kell vizsgálni, az elkövetőket pedig felelősségre kell vonni; nyomatékosan kéri az Uniót és tagállamait, hogy tevékenyen lépjenek fel az őslakos népek jogainak teljes körű elismerése, védelme és előmozdítása érdekében; felszólítja az országokat, hogy ratifikálják az ILO bennszülött és törzsi népekről szóló 169. egyezményének rendelkezéseit; |
| --- | --- |

59.

| 60. | tudomásul veszi, hogy az internet sokféle előnyöket kínál; aggodalommal tölti el azonban az, hogy a nagy kereskedelmi szereplők marketing célokból a felhasználók tudomása és/vagy beleegyezése nélkül személyes adataik tömeges gyűjtését végzik, amelyeket aztán adott esetben káros módon is felhasználhatnak, például emberi jogi jogvédők tevékenységeinek elnyomására, a véleménynyilvánítás szabadságának aláásására, valamint választási eredmények és politikai döntéshozatal befolyásolására; felhívja az adatkezelő vállalkozásokat, hogy végezzenek emberi jogi értékeléseket; helyteleníti azon üzleti modelleket, amelyek az emberi jogok megsértésén alapulnak, és felhív arra, hogy a személyes adatokat az adatvédelmi szabályoknak és emberi jogoknak megfelelően gyűjtsék; felhívja a nemzetközi közösséget, ideértve az EU-t és tagállamait is, hogy sürgősen erősítsék meg és hajtsák végre az a téren hatályos jogszabályokat; |
| --- | --- |

60.

| 61. | elismeri, hogy a terrorizmus és a radikalizálódás súlyos fenyegetést jelent a demokráciára és az emberi jogokra nézve, ezért kárt okoz a társadalomnak, és sajnálatosnak tartja, hogy a 2017-ben elkövetett támadások célpontjai gyakran az alapvető értékeket védelmező személyek vagy csoportok voltak; határozottan elítéli, hogy 2017-ben világszerte több mint 1 000 terrortámadást hajtottak végre, amelyek során körülbelül 6 123 ember vesztette életét; támogatja az EU által a terrorizmus és a radikalizálódás megelőzése és leküzdése érdekében tett erőfeszítéseket, amelyek között uniós szintű kezdeményezések és hálózatok (például a radikalizálódással foglalkozó uniós információs hálózat) is szerepelnek, de ismételten kifejezésre juttatja, hogy minden erőfeszítésnek összhangban kell állnia a nemzetközi emberi jogi előírásokkal; emlékeztet arra, hogy az oktatás a radikalizálódás leküzdésének elsődleges eszköze; hangsúlyozza, hogy a terrorizmus áldozatainak különleges figyelmet és támogatást, többek között pszichológiai segítséget kell kapniuk, és hogy minden áldozat esetében személyes értékelést kell végezni és biztosítani kell a jogi segítségnyújtást, az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, a fordítási és tolmácsolási szolgáltatásokat, és általában véve a hatékony áldozatsegítő szolgáltatásokat; hangsúlyozza, hogy a jogállamiság az emberi jogok tiszteletben tartásának biztosítása érdekében terrorizmusellenes stratégiákra van szükség; ajánlja, hogy a terrorizmus elleni küzdelem terén harmadik országokkal folytatott együttműködés terjedjen ki az alapvető szabadságokat és az emberi jogokat fenyegető kockázatok alapos elemzésére, és foglaljon magában biztosítékokat e szabadságok és jogok megsértésének esetére; felhívja a Bizottságot, hogy a terrorista fenyegetések gyors megakadályozása és azonosítása, valamint felelőseinek bíróság elé állítása érdekében, és hogy csatornáinak és ügynökségeinek közreműködésével javítsa az információk cseréjét és koordinációját; |
| --- | --- |

61.

| 62. | emlékeztet rá, hogy a szankciók a közös kül- és biztonságpolitika alapvető eszközét jelentik; biztatja a Tanácsot, hogy a közös kül- és biztonságpolitika céljainak elérése érdekében ne habozzon bevezetni az uniós jogszabályok által engedélyezett szankciókat, különösen, ha az emberi jogok védelméről, valamint a demokrácia megerősítéséről és támogatásáról van szó, biztosítva ugyanakkor, hogy e szankciók ne legyenek hatással a civil lakosságra; rámutat annak fontosságára, hogy ezek a szankciók mindenekelőtt az emberi jogi jogsértéseket elkövető hivatalos személyeket sújtsák annak érdekében, hogy elnyerjék méltó büntetésüket az általuk elkövetett bűncselekményekért és visszaélésekért; |
| --- | --- |

62.

| 63. | véleménye szerint a sport pozitív szerepet játszhat az emberi jogok előmozdításában; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy egyes emberi jogi visszaélések és nagyszabású sportesemények között sajátos összefüggés fedezhető fel az az ilyen eseményeket megrendező vagy azok megrendezésére pályázó országokban; emlékeztet arra, hogy e visszaélések közé tartoznak a kilakoltatások, a civil társadalom és az emberijog-védők elhallgattatása, valamint munkavállalók nagy sportlétesítmények építése során történő kizsákmányolása; felhívja az EU-t, hogy alakítson ki uniós szintű szakpolitikai keretet a sport és az emberi jogok közötti kapcsolat terén, és folytasson párbeszédet nemzeti sportszövetségekkel, vállalati szereplőkkel és civil társadalmi szervezetekkel az ilyen eseményeken való közreműködésük módozatairól; felhívja a nemzetközi és nemzeti sportegyesületeket és -szervezeteket, valamint a nagyszabású sporteseményeket rendező országokat, hogy kötelezzék el magukat a jó kormányzás és az emberi jogok védelme mellett – többek között a munkavállalói jogok, a médiaszabadság és a környezetvédelem terén –, vezessenek be korrupcióellenes intézkedéseket a jelentős sportesemények előkészítő szakaszára és lebonyolításuk idejére, és biztosítsanak jogorvoslatot minden emberi jogi visszaélésre; üdvözli, hogy a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2017 novemberében határozattal lezárta azt az ügyet, amelynek tárgyát a 2022-es labdarúgó világbajnokság előkészítése során migráns munkavállalókkal szemben alkalmazott bánásmód képezte; tudomásul veszi a reformmegállapodást, amely tényleges végrehajtása esetén jobb védelmet biztosít majd a munkavállalók számára; |
| --- | --- |

63.

| 64. | felszólítja az EU-t, hogy vezessen be hatékony és fenntartható politikákat a globális éghajlatváltozással szemben; hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás az egyre terjedő belső menekülés és kényszerű migráció egyik legfőbb oka; felhívja a nemzetközi közösséget, hogy dolgozzon ki intézkedéseket e tendencia megfékezésére, és védje meg az érintett személyeket; megjegyzi, hogy az uniós külpolitikának ki kell alakítania az éghajlatváltozással összefüggő kockázatok nyomon követésével, többek között a válságmegelőzéssel és a konfliktusok iránti érzékenységgel kapcsolatos kapacitásokat; úgy véli, hogy a következetes és gyors éghajlatvédelmi fellépés alapvetően hozzájárul nemcsak a társadalmi és gazdasági, hanem a biztonsági kockázatok, valamint a konfliktusok és az instabilitás megelőzéséhez, és végső soron jelentős politikai, szociális és gazdasági költségek elkerüléséhez; hangsúlyozza ezért annak fontosságát, hogy az éghajlatdiplomácia érvényesüljön az uniós konfliktusmegelőzési szakpolitikákban is, és hogy a harmadik országokban és konfliktus sújtotta területeken működő uniós missziók és programok hatóköre bővítésre és kiigazításra kerüljön; hangsúlyozza ezért, hogy gyorsan végre kell hajtani azokat a politikákat, amelyek a Párizsi Megállapodással összhangban csökkentik az éghajlatváltozás hatásait; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogi különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az ENSZ főtitkárának, a 70. ENSZ-közgyűlés elnökének, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa elnökének, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és az EU küldöttségvezetőinek. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  HL L 76., 2011.3.22., 56. o.

(2)  A/HRC/33/44.

(3)  A/AC.278/2017/2.

(4)  HL C 303., 2009.12.15., 12. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0292.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0201.

(7)  HL L 130., 2017.5.19., 1. o.

(8)  HL C 75., 2016.2.26., 111. o.

(9)  HL C 181., 2016.5.19., 69. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0494.

(11)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(12)  HL L 88., 2017.3.31., 6. o.

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0247.

(14)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0288.

(15)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0346.

(16)  HL C 285., 2017.8.29., 110. o.

(17)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0346.

(18)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0405.

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/116 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/116

---

P8_TA(2018)0518

EU–Ukrajna társulási megállapodás

Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodás végrehajtásáról (2017/2283(INI))

(2020/C 388/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 8. cikkére és V. címére, különösen 21., 22., 36. és 37. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés ötödik részére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 8. cikkére és V. címére, különösen 21., 22., 36. és 37. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés ötödik részére,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásra, valamint a kapcsolódó társulási menetrendre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásra, valamint a kapcsolódó társulási menetrendre,

| — | tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) Association Implementation Report on Ukraine (Az Ukrajnával kötött társulási megállapodás végrehajtásáról szóló jelentés) című, 2017. november 14-i közös szolgálati munkadokumentumára (SWD(2017)0376), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) Association Implementation Report on Ukraine (Az Ukrajnával kötött társulási megállapodás végrehajtásáról szóló jelentés) című, 2017. november 14-i közös szolgálati munkadokumentumára (SWD(2017)0376),

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság 2018. április 4-étől6-áig tartó ukrajnai küldetésének kimenetelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság 2018. április 4-étől6-áig tartó ukrajnai küldetésének kimenetelére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság megbízásából készített szakértői tanulmányokra, ideértve a 2017. október 26-án kiadott, A választási reformok a keleti szomszédság három társult országában – Ukrajnában, Grúziában és Moldovában, és a reformok politikai fejleményekre gyakorolt hatásai ezekben az országokban (The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood – Ukraine, Georgia and Moldova and their impact on political developments in these countries) című tanulmányt, a 2018 júniusában kiadott, A végrehajtási megállapodások Intézményi architektúrája Grúziában, Moldovában és Ukrajnában (Institutional Architecture for the Implementation Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine) című tanulmányt, és a 2018 júliusában kiadott, Intézményi keret kialakítása a társulási megállapodások végrehajtására Grúziában, Moldovában és Ukrajnában (The Development of an Institutional Framework for the Implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine) című összehasonlító tanulmányt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság megbízásából készített szakértői tanulmányokra, ideértve a 2017. október 26-án kiadott, A választási reformok a keleti szomszédság három társult országában – Ukrajnában, Grúziában és Moldovában, és a reformok politikai fejleményekre gyakorolt hatásai ezekben az országokban (The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood – Ukraine, Georgia and Moldova and their impact on political developments in these countries) című tanulmányt, a 2018 júniusában kiadott, A végrehajtási megállapodások Intézményi architektúrája Grúziában, Moldovában és Ukrajnában (Institutional Architecture for the Implementation Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine) című tanulmányt, és a 2018 júliusában kiadott, Intézményi keret kialakítása a társulási megállapodások végrehajtására Grúziában, Moldovában és Ukrajnában (The Development of an Institutional Framework for the Implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine) című összehasonlító tanulmányt,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, valamint az Elnökök Értekezletének a saját kezdeményezésű jelentések engedélyezésével kapcsolatos eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára és 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, valamint az Elnökök Értekezletének a saját kezdeményezésű jelentések engedélyezésével kapcsolatos eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára és 3. mellékletére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0369/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0369/2018),

| — | tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) Association Implementation Report on Ukraine (Az Ukrajnával kötött társulási megállapodás végrehajtásáról szóló jelentés) című, 2018. november 7-i közös szolgálati munkadokumentumára (SWD(2018)0462), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) Association Implementation Report on Ukraine (Az Ukrajnával kötött társulási megállapodás végrehajtásáról szóló jelentés) című, 2018. november 7-i közös szolgálati munkadokumentumára (SWD(2018)0462),

Általános reformkörnyezet – háború, biztonsági fenyegetések és belföldi kihívások

| A. | mivel míg Ukrajna előrehaladást ért el az európai integráció felé vezető úton, és a méltóság forradalmát követő első választási periódusban jelentős eredmények születtek, további nehéz feladatokat kell még megoldani, és a lakosságnak a romló szociális körülmények, a jövő bizonytalansága, a kormány reformpolitikájával szembeni elégedetlenség, az oligarchák töretlen hatalma és az állami intézményeket átható korrupció fennmaradása miatti csalódottsága következtében visszaesett a közvélemény modernizáció és reform iránti támogatása; mivel a Ukrajna népe változatlanul határozottan támogatja az ország Unióhoz fűződő kapcsolatainak szorosabbra vonását, a lakosság nagy része ugyanakkor elégedetlen az ország általános fejlődésével; |
| --- | --- |

A.

mivel míg Ukrajna előrehaladást ért el az európai integráció felé vezető úton, és a méltóság forradalmát követő első választási periódusban jelentős eredmények születtek, további nehéz feladatokat kell még megoldani, és a lakosságnak a romló szociális körülmények, a jövő bizonytalansága, a kormány reformpolitikájával szembeni elégedetlenség, az oligarchák töretlen hatalma és az állami intézményeket átható korrupció fennmaradása miatti csalódottsága következtében visszaesett a közvélemény modernizáció és reform iránti támogatása; mivel a Ukrajna népe változatlanul határozottan támogatja az ország Unióhoz fűződő kapcsolatainak szorosabbra vonását, a lakosság nagy része ugyanakkor elégedetlen az ország általános fejlődésével;

| B. | mivel jelenleg mintegy ötmillió ukrán dolgozik külföldön tartós migránsként vagy rövid távú és szezonális munkavállalóként – legnagyobb célországaik Oroszország, illetve egyre nagyobb mértékben Lengyelország –, és mivel hazautalásaik jelentős tényezőt jelentenek a gazdasági stabilitás szempontjából; |
| --- | --- |

B.

mivel jelenleg mintegy ötmillió ukrán dolgozik külföldön tartós migránsként vagy rövid távú és szezonális munkavállalóként – legnagyobb célországaik Oroszország, illetve egyre nagyobb mértékben Lengyelország –, és mivel hazautalásaik jelentős tényezőt jelentenek a gazdasági stabilitás szempontjából;

| C. | mivel ebben az összefüggésben üdvözlendők az EU–Ukrajna kapcsolatok fő eredményei, mint például a vízummentes tartózkodást lehetővé tevő rendszer 2017. június 11-i és a társulási megállapodás 2017. szeptember 1-jei hatálybalépése; |
| --- | --- |

C.

mivel ebben az összefüggésben üdvözlendők az EU–Ukrajna kapcsolatok fő eredményei, mint például a vízummentes tartózkodást lehetővé tevő rendszer 2017. június 11-i és a társulási megállapodás 2017. szeptember 1-jei hatálybalépése;

| D. | mivel Ukrajna különleges elismerést érdemel az energiaügy, az egészségügy, a nyugdíjak, az oktatás, a közigazgatás, a decentralizáció, a közbeszerzés, a védelem és a biztonság, valamint az ország bankszektora és makrogazdasági stabilizálása területén megvalósított reformokért; mivel ezeket a reformokat drasztikus áremelkedések, a szociális juttatások csökkentése és a szociális jóléti rendszerekhez való hozzáférés romlása kísérte; mivel további jelentős kihívások állnak az ország előtt, különösen a korrupció elleni küzdelem, a privatizáció és az igazságügyi reform területén; mivel az EU–Ukrajna társulási megállapodás részeként létrejött mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás (DCFTA), amely hivatalosan 2016. január 1-jétől működik, szilárd alapot kínál Ukrajna gazdasági fejlődése és modernizációja számára; mivel az elmúlt négy évben Ukrajna gazdasága nem csupán stabilizálódott, de a javulás néhány jelét is mutatta; mivel a társulási megállapodás 2014-es aláírása óta Ukrajna több Európa-barát reformot hajtott végre, mint Ukrajna függetlenségének korábbi évei alatt összesen; |
| --- | --- |

D.

mivel Ukrajna különleges elismerést érdemel az energiaügy, az egészségügy, a nyugdíjak, az oktatás, a közigazgatás, a decentralizáció, a közbeszerzés, a védelem és a biztonság, valamint az ország bankszektora és makrogazdasági stabilizálása területén megvalósított reformokért; mivel ezeket a reformokat drasztikus áremelkedések, a szociális juttatások csökkentése és a szociális jóléti rendszerekhez való hozzáférés romlása kísérte; mivel további jelentős kihívások állnak az ország előtt, különösen a korrupció elleni küzdelem, a privatizáció és az igazságügyi reform területén; mivel az EU–Ukrajna társulási megállapodás részeként létrejött mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás (DCFTA), amely hivatalosan 2016. január 1-jétől működik, szilárd alapot kínál Ukrajna gazdasági fejlődése és modernizációja számára; mivel az elmúlt négy évben Ukrajna gazdasága nem csupán stabilizálódott, de a javulás néhány jelét is mutatta; mivel a társulási megállapodás 2014-es aláírása óta Ukrajna több Európa-barát reformot hajtott végre, mint Ukrajna függetlenségének korábbi évei alatt összesen;

| E. | mivel a múlt öröksége, nevezetesen a jogbizonytalanság és az egymásnak részben ellentmondó törvények óriási száma, az oligarchikus és más hagyományos érdekek, a korrupció, a nepotizmus, a gyenge állami intézmények, valamint az egyértelmű eljárások és a társulási megállapodást végrehajtó intézmények hiánya akadályozza az intézményi reformokat Ukrajnában; mivel Ukrajna reformmenetrendjének a decentralizáció, a közigazgatási reform, a dereguláció és az oligarchamentesítés horizontális témáira kellene összpontosítania; |
| --- | --- |

E.

mivel a múlt öröksége, nevezetesen a jogbizonytalanság és az egymásnak részben ellentmondó törvények óriási száma, az oligarchikus és más hagyományos érdekek, a korrupció, a nepotizmus, a gyenge állami intézmények, valamint az egyértelmű eljárások és a társulási megállapodást végrehajtó intézmények hiánya akadályozza az intézményi reformokat Ukrajnában; mivel Ukrajna reformmenetrendjének a decentralizáció, a közigazgatási reform, a dereguláció és az oligarchamentesítés horizontális témáira kellene összpontosítania;

| F. | mivel az állami intézmények adminisztratív kapacitásainak erősítése kulcsszerepet játszik a társulási megállapodás/DCFTA végrehajtásában, és a reformok hatékonyságának biztosításában; |
| --- | --- |

F.

mivel az állami intézmények adminisztratív kapacitásainak erősítése kulcsszerepet játszik a társulási megállapodás/DCFTA végrehajtásában, és a reformok hatékonyságának biztosításában;

| G. | mivel javítani és fokozni kell a társulási megállapodás folyamatosan alakuló és dinamikus jellegére, valamint a kapcsolódó reformok jellegére, tartalmára és a polgárok számára jelentkező előnyeire vonatkozó kommunikációs munkát, hogy biztosítsák az Ukrajna európai pályájához szükséges lépések nyilvános elfogadottságát és a nyilvánosság ezzel kapcsolatos bizalmát; |
| --- | --- |

G.

mivel javítani és fokozni kell a társulási megállapodás folyamatosan alakuló és dinamikus jellegére, valamint a kapcsolódó reformok jellegére, tartalmára és a polgárok számára jelentkező előnyeire vonatkozó kommunikációs munkát, hogy biztosítsák az Ukrajna európai pályájához szükséges lépések nyilvános elfogadottságát és a nyilvánosság ezzel kapcsolatos bizalmát;

| H. | mivel az Európai Unió határozottan fenntartja Ukrajna függetlensége, szuverenitása és nemzetközileg elismert határain belüli területi integritása iránti megingathatatlan támogatását és elkötelezettségét, valamint az ország területi integritását aláásó kormányok és szereplők elleni, nemzetközileg összehangolt szankciók támogatását; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Unió határozottan fenntartja Ukrajna függetlensége, szuverenitása és nemzetközileg elismert határain belüli területi integritása iránti megingathatatlan támogatását és elkötelezettségét, valamint az ország területi integritását aláásó kormányok és szereplők elleni, nemzetközileg összehangolt szankciók támogatását;

| I. | mivel a Kelet-Ukrajnában zajló folytatódó orosz agressziónak, valamint a Krími Autonóm Köztársaság és Szevasztopol városának Oroszország általi jogellenes annektálásának, valamint Donyeck és Luhanszk oblaszty néhány régiója megszállásának elítélése mellett – amelyek mindegyike sérti a nemzetközi jogot és az Oroszország által a nemzetközi szervezetekben betöltött tagsága, valamint az általa és Ukrajna által egyaránt aláírt európai megállapodások, különösen az ENSZ Alapokmánya, a Helsinki Záróokmány és a Budapesti Memorandum, valamint az Oroszországi Föderáció és Ukrajna közötti 1997. évi barátsági, együttműködési és partnerségi megállapodás keretében tett kötelezettségvállalásait és kötelezettségeit –, el kell ismerni, hogy Ukrajna átalakító hatású kihívásokkal néz szembe a hadviseléssel és destabilizációs kísérletekkel jellemzett környezetben; |
| --- | --- |

I.

mivel a Kelet-Ukrajnában zajló folytatódó orosz agressziónak, valamint a Krími Autonóm Köztársaság és Szevasztopol városának Oroszország általi jogellenes annektálásának, valamint Donyeck és Luhanszk oblaszty néhány régiója megszállásának elítélése mellett – amelyek mindegyike sérti a nemzetközi jogot és az Oroszország által a nemzetközi szervezetekben betöltött tagsága, valamint az általa és Ukrajna által egyaránt aláírt európai megállapodások, különösen az ENSZ Alapokmánya, a Helsinki Záróokmány és a Budapesti Memorandum, valamint az Oroszországi Föderáció és Ukrajna közötti 1997. évi barátsági, együttműködési és partnerségi megállapodás keretében tett kötelezettségvállalásait és kötelezettségeit –, el kell ismerni, hogy Ukrajna átalakító hatású kihívásokkal néz szembe a hadviseléssel és destabilizációs kísérletekkel jellemzett környezetben;

| J. | mivel az Ukrajna ellen irányuló orosz agresszió miatt az EU korlátozó intézkedéseket vezetett be az Oroszországi Föderációval szemben, és rendszeresen meghosszabbította ezeket a szankciókat; mivel kívánatos volna, ha az EU szélesebb körű szerepet vállalna a konfliktus rendezésében, például egy kelet-ukrajnai és krími konfliktusért felelő uniós különmegbízott kinevezésével; ismételten szorgalmazza, hogy az EU részvételével kezdjenek nemzetközi tárgyalásokat a Krím félsziget megszállásának megszüntetéséről; mivel az Oroszország elleni szankciókat – különösen a jogellenes helyzetekből hasznot húzó személyekkel szemben – mindaddig fenn kell tartani és szélesíteni kell, amíg az Oroszországi Föderáció lehetővé nem teszi Ukrajna számára szuverenitásának és területi integritásának teljes helyreállítását; |
| --- | --- |

J.

mivel az Ukrajna ellen irányuló orosz agresszió miatt az EU korlátozó intézkedéseket vezetett be az Oroszországi Föderációval szemben, és rendszeresen meghosszabbította ezeket a szankciókat; mivel kívánatos volna, ha az EU szélesebb körű szerepet vállalna a konfliktus rendezésében, például egy kelet-ukrajnai és krími konfliktusért felelő uniós különmegbízott kinevezésével; ismételten szorgalmazza, hogy az EU részvételével kezdjenek nemzetközi tárgyalásokat a Krím félsziget megszállásának megszüntetéséről; mivel az Oroszország elleni szankciókat – különösen a jogellenes helyzetekből hasznot húzó személyekkel szemben – mindaddig fenn kell tartani és szélesíteni kell, amíg az Oroszországi Föderáció lehetővé nem teszi Ukrajna számára szuverenitásának és területi integritásának teljes helyreállítását;

| K. | mivel 2018. november 25-én az ukrajnai haditengerészet három hajóját, amely rutinszerű utat tett meg Odessza és Mariupol között, az orosz parti őrség nemzetközi vizeken megállította, lövéseket adott le rá és lefoglalta; mivel számos ukrán tengerész megsebesült, 24-en fogságba kerültek és az oroszok e fellépése következtében 2018. november 26-án Ukrajna 10 régiójában 30 napra korlátozott hadiállapotot vezettek be; mivel elítélendő a jogellenesen annektált Krím félszigetet az orosz szárazfölddel összekötő Kercsi-szoros feletti híd Ukrajna beleegyezése nélkül és szuverenitásának és területi integritásának egyértelmű megsértésével végrehajtott megépítése; mivel helyteleníti az Oroszországi Föderáció túlzó, azovi-tengeri intézkedéseit, amennyiben azok megsértik a nemzetközi jogot és Oroszország saját nemzetközi kötelezettségvállalásait; mivel elítélendő a kereskedelmi hajók – köztük ukrán hajók és harmadik államok, többek között különböző uniós tagállamok lobogója alatt közlekedő hajók – túlzott számban történő megállítása és ellenőrzése; |
| --- | --- |

K.

mivel 2018. november 25-én az ukrajnai haditengerészet három hajóját, amely rutinszerű utat tett meg Odessza és Mariupol között, az orosz parti őrség nemzetközi vizeken megállította, lövéseket adott le rá és lefoglalta; mivel számos ukrán tengerész megsebesült, 24-en fogságba kerültek és az oroszok e fellépése következtében 2018. november 26-án Ukrajna 10 régiójában 30 napra korlátozott hadiállapotot vezettek be; mivel elítélendő a jogellenesen annektált Krím félszigetet az orosz szárazfölddel összekötő Kercsi-szoros feletti híd Ukrajna beleegyezése nélkül és szuverenitásának és területi integritásának egyértelmű megsértésével végrehajtott megépítése; mivel helyteleníti az Oroszországi Föderáció túlzó, azovi-tengeri intézkedéseit, amennyiben azok megsértik a nemzetközi jogot és Oroszország saját nemzetközi kötelezettségvállalásait; mivel elítélendő a kereskedelmi hajók – köztük ukrán hajók és harmadik államok, többek között különböző uniós tagállamok lobogója alatt közlekedő hajók – túlzott számban történő megállítása és ellenőrzése;

| L. | mivel a Verhovna Rada elismerést érdemel bölcsességéért abban a tekintetben, hogy megtalálta a finom egyensúlyt a jobb védelem és a demokratikus normák és a jogállamiság biztosítása, valamint az alkotmányos hatalmi ágak szétválasztása között a hadiállapot bevezetéséről szóló törvény elfogadása során; mivel a hadiállapotot csak azokban az ukrán régiókban vezették be, amelyek Oroszországgal, az Azovi-tengerrel, a Fekete-tengerrel és a moldovai Dnyeszter-melléki régióval határosak; mivel az alapvető szabadságok és a polgári jogok korlátozása e régiókban csak akkor lép hatályba, amennyiben az orosz szárazföldi erők megtámadják Ukrajnát; mivel a hadiállapot 2018. december 26-án véget ér; |
| --- | --- |

L.

mivel a Verhovna Rada elismerést érdemel bölcsességéért abban a tekintetben, hogy megtalálta a finom egyensúlyt a jobb védelem és a demokratikus normák és a jogállamiság biztosítása, valamint az alkotmányos hatalmi ágak szétválasztása között a hadiállapot bevezetéséről szóló törvény elfogadása során; mivel a hadiállapotot csak azokban az ukrán régiókban vezették be, amelyek Oroszországgal, az Azovi-tengerrel, a Fekete-tengerrel és a moldovai Dnyeszter-melléki régióval határosak; mivel az alapvető szabadságok és a polgári jogok korlátozása e régiókban csak akkor lép hatályba, amennyiben az orosz szárazföldi erők megtámadják Ukrajnát; mivel a hadiállapot 2018. december 26-án véget ér;

A reformok végrehajtására szolgáló jelenlegi intézményi keret

| 1. | kiemel öt olyan kulcsfontosságú területet, amelyre Ukrajnának a társulási megállapodás végrehajtási folyamatának megerősítése céljából hangsúlyt kell fektetnie: koordináció, tulajdonjog, prioritások megállapítása, monitoring és kommunikáció; ezzel összefüggésben üdvözli a nemrégiben elfogadott kormányzati kommunikációs stratégiát, valamint az Unió ukrajnai küldöttségének „Együtt előre” elnevezésű kommunikációs kampányát; emlékeztet a Parlament által szorgalmazott keleti partnerség + (EaP+) politikáról szóló javaslatra a további lehetőségek kiaknázása érdekében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza meggyőződését, hogy a társulási megállapodás végrehajtásában és a reformtörekvésekben csak akkor érhető el érdemi előrelépés, ha előmozdítják az oligarchikus struktúrák megszüntetésének folyamatát, amelynek eredményeképpen véglegesen megbontják azt a meggyökeresedett rendszert, amelyben a gazdasági, politikai és médiahatalom egymást erősítve néhány kézben koncentrálódik, amely változatlanul nagy befolyást gyakorol a reformokra, és egyre nagyobb mértékben akadályozza azokat; bírálja, hogy az oligarchikus struktúrák felszámolását eddig elsősorban eszközkét használták arra, hogy átrendezzék a piacot, és újra helyreállítsák a 2014-ben alapvetően megzavart egyensúlyt az oligarchák különböző csoportjai között; aggodalmának ad hangot a szabályozó és ellenőrző hatóságoknál továbbra is meglévő összeférhetetlenségek miatt, amelyek a hatóságok közötti leplezetlen csatározásokká fokozódtak; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a figyelmet az európai integrációs folyamat nagyobb fokú politikai felügyelete, szinergiája és összehangolása legmagasabb politikai szinten történő megvalósításának, valamint a polgárok számára kézzelfogható előnyökkel járó reformok fokozottabb előtérbe helyezésének sürgető szükségességére; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli a társulási megállapodás ambiciózus hatókörének kezelésére kidolgozott jogalkotási menetrendet, és hangsúlyozza, hogy a minőségi jogalkotás, valamint a megfelelő végrehajtásra irányuló folyamatos akarat és kapacitás továbbra is elengedhetetlenek annak érdekében, hogy ez valódi eredményeket hozzon a polgárok számára; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a végrehajtás előrehaladása a politikai vezetés reformok megvalósítása iránti kötelezettségvállalásától, a politikai elit európai integráció iránti elkötelezettségétől és annak kiemeltként kezelésétől, továbbá a minisztériumok, a végrehajtó ügynökségek és a független szabályozó szervek kapacitásaitól függ; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy javítani kell az ukrajnai Verhovna Rada belső döntéshozatalát, hogy ésszerűsítsék és kiemelten kezeljék a társulási megállapodás végrehajtásához kapcsolódó törvénytervezetek elfogadását; e tekintetben úgy véli, hogy erősíteni kell az Európai Integrációs Bizottság szerepét, és lehetővé kell tenni számára, hogy blokkolja azokat a jogszabályokat, amelyek ellentmondanak a társulási megállapodás keretében tett kötelezettségvállalásoknak; hangsúlyozza, hogy ezeket a reformokat a jelenlegi parlamenti ciklus vége előtt végre kell hajtani; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aggodalmának ad hangot a kormány Európai Integrációs Irodája és az Európai és Euroatlanti Integráció Kormányhivatala rendelkezésére álló eszközök és erőforrások – ezen belül egy ilyen hatókörű és összetettségű megbízatás kezeléséhez szükséges hivatalos jogállás, személyzet és költségvetés – hiánya miatt; rámutat arra, hogy nem állnak rendelkezésre azok a kritériumok, amelyek alapján értékelni lehetne, hogy a hazai jogi aktusok mennyire felelnek meg az uniós jognak; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli az Ukrajna által a társulási megállapodás végrehajtásáért felelős intézményi és nyomon követési rendszer létrehozása érdekében tett erőfeszítéseket, beleértve az idevágó kormányzati cselekvési tervet is; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza a Verhovna Rada és a legfontosabb minisztériumok kapacitásépítésére fókuszáló további technikai, szakértői és pénzügyi segítségnyújtás sürgető szükségességét; üdvözli az Európai Parlament Verhovna Radával folytatott együttműködését a kapacitásépítéssel és a Jean Monnet párbeszéd folyamatával kapcsolatban; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rámutat az egyes minisztériumokon belül megfigyelhető, továbbra is fennálló bezárkózó intézményi kultúrára, amely megakadályozza az európai integrációs ügyekre vonatkozó következetes álláspont kialakítását; e tekintetben fokozottabb együttműködést szorgalmaz a kormányon és a Verhovna Radán belül az uniós vonatkozású ügyekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a kabinet és a parlament közötti interakciót nem szabályozza a társulási megállapodás/DCFTA végrehajtásával összefüggő egyedi mechanizmus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli a társulási megállapodás/DCFTA végrehajtására vonatkozó új cselekvési terv elfogadását, valamint azokat az erőfeszítéseket, amelyek a kabinet és a parlament között az álláspontok és az együttműködés társulási megállapodás végrehajtásáról szóló menetrenden alapuló egységesítésére irányulnak; hangsúlyozza, hogy a reformok végrehajtásának hatékonysága közvetlenül a politikai döntéshozatal és jogalkotás előzetes szakaszaihoz kapcsolódik; hangsúlyozza, hogy a jogalkotás minőségét középpontba állítva fel kell gyorsítani és javítani kell a tervezett jogalkotási és szabályozási közelítés folyamatát Ukrajnában; megjegyzi, hogy a politikai döntéshozatali ciklusból hiányoznak a nyilvános konzultáció, a kutatáson alapuló döntéshozatal és a jogszabályok minőségellenőrzésének alapvető eszközei; hangsúlyozza, hogy a választási kampány nem érintheti hátrányosan a jelenleg zajló reformfolyamatot; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a figyelmet az Európai Parlament képviselete által az ukrán jogszabályok uniós vívmányokhoz való közelítésére irányuló belső reformról és kapacitásépítésről készített jelentésben körvonalazott ajánlásokra, amelyek többségét még törvénybe kell iktatni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | arra ösztönzi Ukrajnát, hogy a reformtervében az alábbi három fő prioritásra összpontosítson: i. hatékony jogi keretrendszer létrehozása a korrupció elleni küzdelem érdekében, az intézményekre, a pénzügyi átláthatóságra és ellenőrzésre kiterjedően; ii. decentralizációs reform; iii. az oligarchikus struktúrák felszámolása és a privatizáció; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy EU–Ukrajna kapcsolatok végső célja nem a társulási megállapodás, és üdvözli Ukrajna európai törekvéseit; támogatja a megerősített együttműködés új formáinak kialakítását, például Ukrajna fokozatos közeledését a vámunióhoz, az energiaunióhoz és a digitális egységes piachoz; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rámutat arra, hogy Ukrajna az EUSZ 49. cikke értelmében európai perspektívával rendelkezik, és kérheti felvételét az Európai Unióba, amennyiben elkötelezi magát a koppenhágai kritériumok és a demokrácia elvei mellett, tiszteletben tartja az alapvető szabadságokat, az emberi és a kisebbségi jogokat, valamint biztosítja a jogállamiságot; |
| --- | --- |

16.

Politikai párbeszéd

| 17. | üdvözli az Unió és Ukrajna között számos különböző szinten, nem utolsósorban az Európai Parlament és a Verhovna Rada között egyebek mellett az EU–Ukrajna Társulási Parlamenti Bizottság keretében egyebek mellett számos ellentmondásos kérdésről folytatott, rendkívül intenzív párbeszédet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | üdvözli az Európai Parlament és a Verhovna Rada között a reformokkal foglalkozó munkacsoport létrehozásáról, az intézményi kapacitásépítés végrehajtásáról és az első intézményi reformra irányuló jogszabály elfogadásáról folyó Jean Monnet párbeszéd első eredményeit; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli Grúzia, Moldova és Ukrajna parlamentközi közgyűlésének létrehozását és 2018. június 8–9-én Kijevben megtartott első ülését; bátorítja e közgyűlést, hogy felügyelje a társulási megállapodások végrehajtását; |
| --- | --- |

19.

| 20. | üdvözli az Ukrajnával létrejött vízummentes rendszer hatékony és biztonságos végrehajtását és ennek előnyeit az emberek közötti kapcsolatok szempontjából Ukrajnában és az Unióban; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy további előrelépést sikerüljön elérni a parlamenti párbeszéd kultúrájában és elmélyítsék azt, ami döntő fontosságú lépés ahhoz, hogy a Verhovna Rada hatékonyabb, átláthatóbb és eredményesebb jogalkotóvá váljon; |
| --- | --- |

21.

Jogállamiság és felelősségteljes kormányzás

| 22. | hangsúlyozza, hogy a korrupció ellen folytatott küzdelmet a társulási megállapodás végrehajtása mellett annak érdekében is kiemelt témaként kell kezelni, valamint következetes és hiteles módon kell folytatni, hogy új beruházások jöjjenek létre, és fellendüljön az ukrán gazdaság, amely előfeltétele a munkahelyteremtésnek és a háztartások számára keletkező jövedelem megtermelésének; |
| --- | --- |

22.

| 23. | üdvözli a korrupció és a jogellenes gazdagodás lehetőségeinek szűkítése érdekében tett összes sikeres intézkedést és lépést, például a közbeszerzések és a gázkereskedelem terén; |
| --- | --- |

23.

| 24. | üdvözli a folyamatos és átfogó igazságügyi reformot, de sajnálatát fejezi ki Ukrajna jelenlegi igazságügyi rendszere eredménytelenségének, korruptságának és politikai függőségének mértéke miatt; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a bírák átvilágítási eljárását a legszigorúbb nemzetközi normákkal összhangban végezzék el, valamint egy átlátható és rendkívül megbízható kiválasztási eljárást alakítsanak ki, amely erősíti a bírák és ügyészek feddhetetlenségét és szakmaiságát, és növeli a polgárok igazságszolgáltatási rendszerbe vetett bizalmát; szorgalmazza a független különleges korrupcióellenes bíróság átlátható és megbízható módon történő mielőbbi felállítását; üdvözli az új Legfelsőbb Bíróság létrehozását; |
| --- | --- |

24.

| 25. | üdvözli a Nemzeti Korrupcióellenes Hivatal (NABU) által eddig végzett munkát, rámutat azonban a főügyész problematikus befolyására és a korrupcióellenes jogi keret aláásására irányuló próbálkozásokra; hangsúlyozza, hogy döntő fontosságú a NABU függetlenségének megőrzése; kiemeli a korrupcióellenes különleges ügyész függetlenségének jelentőségét és annak fontosságát, hogy ellássák a hivatalát a működéshez szükséges eszközökkel és elégséges erőforrásokkal; szorgalmazza, hogy hatékonyan vizsgálják ki a korrupcióellenes főügyésszel szembeni azon állításokat, amelyek szerint bomlasztja a NABU vizsgálatait; felszólítja az ukrán hatóságokat, hogy fokozzák a korrupció elleni eredményes nyomozás, vádemelés és a korrupció leküzdése érdekében tett erőfeszítéseiket, és mutassanak fel szilárd eredményeket e tekintetben; szorgalmazza az államügyészség átfogó reformját annak érdekében, hogy erősítsék az ügyészek kapacitását, hatékonyságát, pártatlanságát, objektivitását és a feletteseikkel szembeni függetlenségét; |
| --- | --- |

25.

| 26. | emlékeztet arra, hogy a kormány kötelezettséget vállalt az alkotmánynak a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban történő további módosítására, többek között a kisebbségek jogainak tiszteletben tartása tekintetében; sürgeti az Ukrajnában élő összes kisebbség egyenlő esélyek melletti képviseletének és jelöltként való indulásának garantálására irányuló új választási kódex, valamint a pártfinanszírozási törvény gyors elfogadását; üdvözli Ukrajna Központi Választási Bizottságának megújítását, ami létfontosságú az ukrán választási folyamat és a 2019-ben tartandó döntő fontosságú választások hitelessége szempontjából; felszólítja a kormányt, hogy a választásokra készülve vezessen be szabályozást annak megakadályozása érdekében, hogy a néhány személy kezében összpontosuló politikai, gazdasági és médiahatalom a politikai verseny torzulásához és manipulációhoz vezessen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nagy fontosságú kiemelt kérdésként megismétli arra irányuló felhívását, hogy a nem kormányzati szervezetek aktivistáit mentesítsék az elektronikus bejelentési kötelezettség alól, és biztosítsák a politikai tisztségviselők és köztisztviselők nyilatkozatainak eredményes és átlátható ellenőrzését; határozottan elítéli a polgári jogi aktivisták és újságírók elleni fizikai támadások növekvő számát; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a kormány eddig nem tett kellő erőfeszítéseket annak érdekében, hogy lefegyverezze a „Jobboldali Szektor” és más szélsőjobboldali csoportosulások továbbra is felfegyverzett egységeit; felszólítja a kormányt, hogy vessen véget a büntetlenség légkörének a kisebbségek és másként gondolkodók ellen, illetve a bírák megfélemlítése vagy a választások befolyásolása céljából a jobboldali radikális csoportok által elkövetett erőszakos támadások esetében, és következetesen emeljen vádat az ilyen bűncselekmények elkövetőivel szemben; elvárja a bírói és az ügyészi kar egyértelmű és önálló fellépését; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rámutat arra, hogy a Szvoboda Párt, a Jobboldali Szektor és számos más jobboldali radikális csoportosulás által nemrégiben elfogadott „Nemzeti Kiáltvány” egyértelműen Ukrajna uniós társulása ellen szólal fel, és egy „új geopolitikai irányvonalat” követel a Kelettel és a Nyugattal szemben; hangsúlyozza, hogy a kormány e fejleményekkel kapcsolatos tisztázatlan magatartása azzal a veszéllyel jár, hogy megterheli az érintett uniós szomszédokhoz és az EU egészéhez fűződő kapcsolatokat, és veszélyezteti az ország politikai megosztottsága felszámolására és a Donyec-medencében kialakult konfliktus rendezésére rendelkezésre álló politikai mozgásteret; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kéri, hogy a jogszabályok kidolgozása és végrehajtása során fordítsanak nagyobb figyelmet a civil társadalmat érintő területekre annak biztosítása érdekében, hogy a jogszabályok ne rójanak aránytalan terhet, és ne gyakoroljanak diszkriminatív hatást a civil társadalmi szervezetekre, és ne szűkítsék a civil társadalom mozgásterét; hangsúlyozza, hogy állami finanszírozást kell az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság terén dolgozó civil társadalmi szervezetek, köztük a jogvédő és érdekképviseleti feladatokat ellátó szervezetek, valamint az önszerveződő kis szervezetek és a kisebbségi és marginalizált csoportok érdekében dolgozó szervezetek rendelkezésére bocsátani; véleménye szerint lehetővé kell tenni, hogy a civil társadalmi szervezetek szabadon kaphassanak finanszírozást más adományozóktól, például magánadományozóktól és nemzetközi szervezetektől, szervektől vagy ügynökségektől; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felszólít a decentralizációs reform folytatására, valamint a területi önkormányzatok összeolvadásának a közelgő általános és helyi választásokra tekintettel történő felgyorsítására irányuló erőfeszítések megtételére; |
| --- | --- |

31.

| 32. | úgy véli, hogy az új önkormányzatok számára lehetővé kell tenni a pénzügyi stabilitást és a megalapozott jogállást, és a nagyobb városok számára is lehetővé kell tenni, hogy részt vegyenek az összeolvadási folyamatban; fontosnak tartja, hogy az ukrán korrupcióellenes politika kiterjedjen a régiókra és a helyi intézményekre is; sajnálatát fejezi ki a járások és megyék közigazgatási szervei vezetőinek és helyetteseiknek köztisztviselőkként történő alkalmazására irányuló nyílt és versenyen alapuló korábbi kiválasztási folyamat, továbbá az ilyen vezetők kinevezése és felmentése tekintetében a köztársasági elnökre ruházott jogkör megszüntetése miatt, mivel ez súlyosan veszélyezteti a politikai decentralizáció és általánosságban a decentralizációs reform által már elért eredményeket; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rámutat arra, hogy a társulási megállapodás 13. fejezetében az ukrán kormány kötelezettséget vállalt az ILO alapvető munkaügyi normáinak hatékony alkalmazására, valamint a vonatkozó uniós jogszabályokhoz való közelítésre; figyelmeztet e kötelezettségvállalás betartására, és hangsúlyozza, hogy az ILO 87. egyezményével (3. cikk (2) bekezdés) összeegyeztethetetlen, ha arra kötelezik a munkáltatókat, hogy jelentsék az állambiztonsági szolgálatoknak a sztrájkokat vagy más kollektív fellépéseket, vagy ha a szakszervezeti vezetőket és aktivistákat az állambiztonsági szolgálat megfigyelése alá vonják; kéri a jogalap javítását, hogy a munkavállalók az elvégzett munkáért járó bérigényüket bírósági úton eredményesen érvényesíteni tudják a munkáltatóval szemben; |
| --- | --- |

33.

| 34. | javasolja, hogy folytassák a munkaügyi ellenőrzésekről szóló törvénnyel kapcsolatban 2017-ben felfüggesztett munkát azzal a céllal, hogy jelentősen szigorítsák a munkavédelmi előírásokat, a munkaügyi ellenőrzéseket pedig függetlenítsék a vállalat kötelező engedélyétől, és ruházzák fel elégséges erőforrásokkal és erős végrehajtási hatáskörökkel; hangsúlyozza, hogy tevőlegesen be kell vonni a szociális partnereket ebbe a munkába; |
| --- | --- |

34.

Az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása

| 35. | továbbra is komoly aggodalommal tölti el, hogy egyre növekszik az ideiglenesen elfoglalt területekről származó, az orosz hatóságok által letartóztatott, elítélt és bebörtönzött, jogellenesen fogvatartott ukrán polgárok száma, és követeli, hogy az Oroszországi Föderáció azonnal és feltétel nélkül bocsássa szabadon a 2018-as Szaharov-díjas Oleg Szencovot és az összes többi jogellenesen fogva tartott ukrán állampolgárt, köztük a vallási és etnikai kisebbséghez tartozó személyeket, a civil társadalmi szereplőket és az emberijog-védőket; felszólítja az ukrán hatóságokat és a nemzetközi közösséget, hogy minden rendelkezésükre álló eszközt vessenek be e személyek szabadon bocsátása érdekében; |
| --- | --- |

35.

| 36. | emlékeztet arra, hogy a Krím félszigeten jelentősen romlott az emberi jogok helyzete, továbbá a szólásszabadság megsértése, a médiával való visszaélés és az orosz állampolgárság felvételének kikényszerítése rendszerszintű jelenséggé vált, és az emberi jogokat és alapvető szabadságokat nem garantálják a Krímben; |
| --- | --- |

36.

| 37. | sajnálatosnak tartja az emberi jogi aktivisták és újságírók elleni brutális támadások ügyében folytatott eredményes nyomozások hiányát, amint azt a savval elkövetett támadásban 2018. november 4-én elhunyt Katerina Handzjuk korrupcióellenes aktivista meggyilkolása is mutatja; felszólítja a hatóságokat, hogy a hasonló támadások felbujtóit és az elkövetőit állítsák bíróság elé, és vessenek véget az ilyen bűncselekmények büntetlenségének; |
| --- | --- |

37.

| 38. | összehangoltabb erőfeszítéseket szorgalmaz Ukrajna emberi jogi stratégiájának végrehajtása érdekében, beleértve a roma kisebbség és más kisebbségi csoportok helyzetének javítására irányuló politikákat is; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sajnálja, hogy a Majdanon és Odesszában lezajlott tüntetések során bekövetkezett halálesetek és az újságírók ellen elkövetett gyilkosságok kivizsgálása lassúnak bizonyul, és nem jár kézzelfogható eredményekkel; |
| --- | --- |

39.

| 40. | üdvözli az eltűnt személyek jogállásáról szóló törvény elfogadását; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aggodalmának ad hangot az olyan újságírók ellen indított büntetőeljárások növekvő száma miatt, akik az államapparátuson belüli korrupciós eseteket tártak fel, illetve bírálták a kormány reformpolitikáját vagy kelet-ukrajnai politikáját; emlékezteti a kormányt arra, hogy kötelezettséget vállalt a nemzetközileg elismert emberi jogok, például a szólásszabadság és a véleménynyilvánítás szabadsága teljes körű tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

41.

| 42. | szorgalmazza a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának ratifikálását és az összes szükséges végrehajtási intézkedés meghozatalára; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felszólít a nők elleni erőszakról szóló Isztambuli Egyezmény ratifikálására; e tekintetben figyelembe veszi a családon belüli erőszak megelőzéséről és leküzdéséről szóló törvény elfogadását; üdvözli a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos politikával foglalkozó kormánybiztos tisztségének létrehozását; |
| --- | --- |

43.

| 44. | miközben egyértelműen hangsúlyozza az Oroszországi Föderáció és meghatalmazottai elsődleges felelősségét, felhívja az ukrán hatóságokat, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a konfliktus által sújtott lakosság szenvedéseinek enyhítése érdekében, beleértve a belső menekültek és a háborús veteránok támogatását is, és könnyítsék meg a nyugdíjakhoz és a szociális ellátásokhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést azok számára, akik a kormány ellenőrzésén kívül eső területeken élnek; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza, hogy független médiára és médiapluralizmusra van szükség a médiamunkások és újságírók védelmének garantálása érdekében; szorgalmazza, hogy ne korlátozzák a kisebbségi nyelven elérhető médiaforrások lehetőségeit, hogy minden etnikumú polgár egyenlő hozzáférést kapjon az információkhoz; |
| --- | --- |

45.

| 46. | szorgalmazza a roma nemzeti kisebbség ukrán társadalomba történő beilleszkedésére irányuló ukrán stratégia felülvizsgálatát, hogy az kiterjedjen a biztonság kulcsfontosságú prioritásként történő nyomon követésére, továbbá szorgalmazza a stratégia megfelelő végrehajtását valamennyi szinten; szorgalmazza olyan állami programok létrehozását, amelyek célja a gyűlölet-bűncselekmények és a megkülönböztetés egyéb formáinak megelőzése a nemzeti emberi jogi stratégia végrehajtásának részeként; elítéli a romák cigányellenességből eredő, mélyen gyökerező megbélyegzését és társadalmi kirekesztését; mélyen aggasztják a romák és az LMBTI-közösség elleni erőszak legutóbbi esetei, és felszólítja a hatóságokat, hogy haladéktalanul és eredményesen vizsgálják ki ezeket az ügyeket, a kormány pedig határozottan és nyilvánosan ítélje el ezeket a cselekményeket és az elkövetőket; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tudomásul veszi Ukrajna szándékát az oktatási törvénynek a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban történő módosítására, és szorgalmazza, hogy ezt gyorsan ültessék át konkrét intézkedésekbe; szorgalmazza a törvénynek a nemzeti kisebbségekhez tartozó személyekkel folytatott érdemi párbeszéd alapján történő teljes körű végrehajtását olyan szabályozás beépítésével, amely 2023-ig meghosszabbítja az átmeneti időszakot, és szabályozza a magániskolák mentességét; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aggodalmának ad hangot az egyik ukrajnai bíróság legutóbbi döntése miatt, amely hozzáférést engedélyezett a Szabad Európa Rádió/Szabadság Rádió egyik oknyomozó újságírójának mobiltelefon-adataihoz, és hangsúlyozza a médiaszabadság és az újságírók forrásainak védelme fontosságát, különösen a korrupció elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

48.

| 49. | következetes és mielőbbi erőfeszítéseket szorgalmaz olyan, politikailag és gazdaságilag független, az államtól távolságot tartó és a szabad véleménynyilvánítás mellett elkötelezett közszolgálati médiaszereplők kiépítése érdekében, amelyek ellensúlyt képeznek az oligarchák tulajdonában lévő magánmonopóliumok túlsúlyával szemben; |
| --- | --- |

49.

| 50. | határozottan elítéli, hogy a közelmúltban török állampolgárokat raboltak el és adtak ki Törökországnak a Gülen-mozgalomhoz fűződő állítólagos kapcsolataik miatt, megsértve ezzel a jogállamiság elvét és az alapvető emberi jogokat; sürgeti az ukrán hatóságokat annak biztosítására, hogy a harmadik országokból érkező kiadatási kérelmeket átlátható módon, az európai elvekkel és normákkal teljes összhangban lévő bírósági eljárásokat kellőképpen figyelembe véve dolgozzák fel, és hogy a helyi hatóságok valamennyi intézkedése teljes mértékben megfeleljen a jogállamiságnak, az emberi jogoknak és az alapvető szabadságoknak; hangsúlyozza, hogy a letartóztatással, fogva tartással vagy kiadatással összefüggésben alkalmazott önkényes eljárások megsértik ezeket az elveket; felhívja az ukrán hatóságokat, hogy nyújtsanak védelmet minden menedékkérőnek, és a nemzetközi egyezményeknek megfelelően vizsgálják meg kérelmeiket; sürgeti az EU-t, hogy támogassa és segítse a keleti partnerség országait, hogy ellenálljanak a Törökország által kifejtett nyomásgyakorlásnak; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aggodalmának ad hangot a Krím félszigeten a civil társadalom mozgásterének szűkülése, nem utolsósorban a médiaorgánumok bezárása miatt, ami aránytalan mértékben érintette a krími tatár közösséget, ezen belül a tájékoztatáshoz való jogukat, illetve a kultúrájuk és identitásuk megőrzéséhez való jogukat; |
| --- | --- |

51.

| 52. | hangsúlyozza, hogy garantálni kell a véleménynyilvánítás és a sajtó szabadságát Ukrajnában, és aggodalmának ad hangot az újságírók és az emberijog-védők bírósági zaklatásáról és megfigyeléséről érkező beszámolók miatt; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy sok gyermek és felnőtt fertőződött meg kanyaróval Ukrajnában; üdvözli a meghozott válaszintézkedéseket, de hangsúlyozza, hogy még mindig sok veszélyeztetett gyermek és felnőtt van az országban; e tekintetben megismétli, hogy európai szintű erőfeszítésekre van szükség a beoltott gyermekek és felnőttek számának növelése érdekében; |
| --- | --- |

53.

Kereskedelmi és gazdasági együttműködés

| 54. | üdvözli Ukrajna gazdasági stabilizációját és a DCFTA végrehajtásával kapcsolatban elért eredményeket; bátorítja a Bizottságot, hogy támogassa Ukrajnát a gazdasági diverzifikáció további erősítésére képes területek azonosításában, valamint ezek prioritásként történő kezelésében a DCFTA végrehajtása során; |
| --- | --- |

54.

| 55. | üdvözli az EU és Ukrajna közötti kereskedelem volumenének növekedését és az EU-ba irányuló ukrán export diverzifikálódását; bátorítja a Bizottságot, hogy támogassa Ukrajnát a gazdasági diverzifikáció további erősítésére képes területek azonosításában, valamint ezek prioritásként történő kezelésében a DCFTA végrehajtása során; megállapítja, hogy ugyanebben az időszakban csökkent az Oroszországba irányuló kivitel; |
| --- | --- |

55.

| 56. | hangsúlyozza a DCFTA megfelelő végrehajtása és rendelkezései betartása biztosításának fontosságát; felhívja a Bizottságot, hogy bármely rendelkezés betartásának elmulasztása esetén haladéktalanul vegye fel a kapcsolatot a szóban forgó féllel, és alkalmazza a problémák megoldása céljából rendelkezésére álló eszközöket; |
| --- | --- |

56.

| 57. | felhívja Ukrajnát, hogy nevezzen ki hazai tanácsadó csoportot a megállapodás végrehajtásának civil társadalmi szervezetek általi megfelelő nyomon követésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

57.

| 58. | elismeri Ukrajna gazdasági növekedését és a reformok bevezetését, ugyanakkor rámutat a lakosság jelentős részének a növekvő fogyasztói árak és közműdíjak miatt egyre nagyobb aggodalmaira, és ösztönzi, hogy a gazdasági növekedés, a munkahelyteremtés és a jövedelemtermelés érdekében a reformmenetrend kapjon prioritást az ország termelési szerkezetéhez és exportlehetőségeihez szorosabban kapcsolódó területeken; mély aggodalmát fejezi ki a javak oligarchikus struktúrák keretében zajló jelenlegi újraelosztása, valamint a lakosság jelentős részének növekvő szegénysége miatt; ezért szorgalmazza, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet az ország szociális helyzetére; |
| --- | --- |

58.

| 59. | úgy véli, hogy Ukrajna gazdaságának konszolidálása és a sürgető szociális kihívások, például a munkanélküliség, az alulfoglalkoztatottság, a szürkegazdaság kezelése megköveteli a beruházások jelentős növelését; felhívja az ukrán hatóságokat, hogy hajtsák végre a szükséges reformokat annak érdekében, hogy új beruházásokat, különösen közvetlen külföldi befektetéseket vonzzanak az országba; ezzel összefüggésben üdvözli a nemrégiben elfogadott befektetési reformszerződést, és felhívja a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit a magánszektor ukrajnai befektetési kockázatainak csökkentése érdekében; felkéri a tagállamokat, hogy e tekintetben egyesítsék erőiket a Bizottsággal, és üzleti közösségeiken belül népszerűsítsék Ukrajnát mint befektetési célpontot; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kéri a Bizottságot, hogy az eddigi eredmények alapján nyújtson be részletes értékelést az Európai Parlamentnek a társulási megállapodásról, mivel a 2007-es hatásvizsgálat a történések fényében már régen elavult; úgy véli, hogy ennek különösen a következő elemeket kell tartalmaznia:






  — | Ukrajna ágazatokra és régiókra lebontott kereskedelmi mérlegének részletes ismertetése; |
| --- | --- | --- |

60.

—

Ukrajna ágazatokra és régiókra lebontott kereskedelmi mérlegének részletes ismertetése;

| — | áttekintés a kis- és középvállalkozások (kkv-k) fejlettségéről, és a DCFTA által a kkv-k számára biztosított, 2015-ben 200 millió euróval a keleti szomszédság kkv-inek támogatására létrehozott hitelnyújtási mechanizmus eredményeinek bemutatása; |
| --- | --- |

—

áttekintés a kis- és középvállalkozások (kkv-k) fejlettségéről, és a DCFTA által a kkv-k számára biztosított, 2015-ben 200 millió euróval a keleti szomszédság kkv-inek támogatására létrehozott hitelnyújtási mechanizmus eredményeinek bemutatása;

| — | a piaci részesedések bemutatása; |
| --- | --- |

—

a piaci részesedések bemutatása;

| — | a társadalmi-gazdasági helyzet bemutatása; |
| --- | --- |

—

a társadalmi-gazdasági helyzet bemutatása;

| — | a munkaerőpiac, a feketegazdaság és az informális foglalkoztatás helyzetének bemutatása; |
| --- | --- |

—

a munkaerőpiac, a feketegazdaság és az informális foglalkoztatás helyzetének bemutatása;

| — | Ukrajna makrogazdasági helyzetének aktuális elemzése, beleértve az adóbevételeket és a kiadásokat, valamint az adókijátszást és az adócsalást; |
| --- | --- |

—

Ukrajna makrogazdasági helyzetének aktuális elemzése, beleértve az adóbevételeket és a kiadásokat, valamint az adókijátszást és az adócsalást;

| 61. | emlékeztet arra, hogy a társulási megállapodás keretében elérhető kereskedelmi kedvezményeket kiegészítő, Ukrajnára vonatkozó ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló (EU) 2017/1566 európai parlamenti és tanácsi rendeletben szerepel egy olyan jogi követelmény, mely szerint a DCFTA végrehajtásáról szóló évenkénti európai bizottsági jelentésbe bele kell foglalni az autonóm kereskedelmi intézkedések, ezen belül társadalmi hatásuk részletes értékelését; |
| --- | --- |

61.

| 62. | véleménye szerint a DCFTA értelmében az EU és Ukrajna között véghezvitt jogszabályi közelítés alapvető eszköz arra, hogy közelebb hozza egymáshoz Ukrajnát és az EU-t, és hozzájáruljon a kereskedelem elősegítéséhez, a jobb üzleti és beruházási környezethez, valamint Ukrajna fenntartható gazdasági fejlődéséhez; úgy véli, hogy a kereskedelmi liberalizáció dimenzióját körültekintően kell kezelni, hogy a költségek minimalizálása mellett maximális előnyökkel járjon az ukrán vállalkozások és társadalom számára, és ösztönzi a Bizottságot, hogy vegyen fontolóra további autonóm kereskedelmi preferenciákat és egyéb eszközöket; arra ösztönzi Ukrajnát, hogy sorolja előre a reformprogram olyan területeken történő végrehajtását, melyek szorosabban kapcsolódnak termelési struktúrájához és az EU-ba történő kiviteli lehetőségekhez, hogy minimálisra csökkenjenek az átmenet költségei és maximálisra nőjenek a potenciális előnyök; felhívja Ukrajnát, hogy sürgősen nevezzen ki hazai tanácsadó csoportot a megállapodás végrehajtásának civil társadalmi szervezetek általi nyomon követésének biztosítására; aggasztónak tartja a lakosság növekvő szegénységét; |
| --- | --- |

62.

| 63. | úgy véli, hogy a jogszabályok uniós vívmányokhoz közelítése a DCFTA kulcsdimenziója, mivel az uniós piachoz való tényleges hozzáférés és a reform nagyban függ a vonatkozó jogszabályok megfelelő végrehajtásától és érvényesítésétől; tudatában van annak, hogy ez milyen jelentős kihívást jelent az ukrán kormányzat, intézmények és közigazgatás számára, és ösztönzi a Bizottságot, hogy nyújtson megfelelő technikai és pénzügyi támogatást; elismerését fejezi ki az Ukrajnát támogató csoportnak, és felhívja a csoportot, hogy készítsen több jelentést a Parlament számára a nyújtott támogatás fajtájáról, nevezetesen a vívmányok átültetése és végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

63.

| 64. | úgy véli, hogy hasznos lenne az ukrán hatóságokat időről időre bevonni a vonatkozó jogszabályok kidolgozásába, hogy a folyamat inkluzívabbá váljon, és Ukrajna számára csökkenjenek az átmeneti költségek, és felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben használja ki az előzetes információmegosztási mechanizmusokat; |
| --- | --- |

64.

| 65. | üdvözli a nemzeti közlekedési stratégia kiigazítását, és szorgalmazza a tényleges végrehajtásához szükséges jogi és intézményi reformokat; |
| --- | --- |

65.

| 66. | sajnálja, hogy az uniós állatjóléti normákhoz történő közelítés terén nem történt előrelépés, és felszólítja Ukrajnát, hogy sürgősen fogadjon el stratégiát e kötelezettségvállalás teljesítésére; |
| --- | --- |

66.

| 67. | tudomásul veszi a preferenciák magas kihasználási arányát, és üdvözli az olyan tarifasorok folyamatos emelkedését, ahol preferenciákat használnak; |
| --- | --- |

67.

| 68. | megállapítja, hogy a DCFTA végrehajtásának értékelése túlságosan is a kereskedelmi forgalomra és a kereskedelmet gátló akadályokra összpontosít; felszólítja a Bizottságot, hogy megfelelően kövesse nyomon és értékelje a DCFTA végrehajtását, külön figyelmet fordítva a vívmányok átültetésére és végrehajtására, valamint az ukrán társadalomra gyakorolt hatásra, és készítsen nyilvános és átfogó éves jelentést, többek között az EU által nyújtott technikai és pénzügyi támogatásról is; |
| --- | --- |

68.

| 69. | elvárja, hogy Ukrajna választottbírókat nevezzen ki a vitarendezési rendszerbe, szerveket állítson fel és képviselőket jelöljön ki a „Kereskedelem és fenntartható fejlődés” című fejezetnek megfelelően; |
| --- | --- |

69.

| 70. | üdvözli, hogy a Verhovna Rada 2018. március 20-án első olvasatban elfogadta az ukrán erdők megőrzéséről és a feldolgozatlan fa illegális kivitelének megelőzéséről szóló 5495. számú jogszabályt; úgy véli, hogy a fakereskedelem bármiféle liberalizálását az illegális export megelőzésére és megtiltására vonatkozó jogi keret felállításától kell függővé tenni; |
| --- | --- |

70.

| 71. | tudomásul veszi, hogy Ukrajna a társulási megállapodás alapján kötelezettséget vállalt az illegális kereskedelem leküzdésére és megakadályozására; |
| --- | --- |

71.

| 72. | megjegyzi, hogy a keleti partnerség eddig főleg a kétoldalú kereskedelemre és az EU és a részes felek közötti beruházásokra összpontosult; felszólít a keleti partnerség valamennyi országa számára egységesebb megközelítés kifejlesztésére, valamint az Eurázsiai Gazdasági Unióval való megerősített együttműködésre a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése, a vízummentesség és a műszaki szabványok vonatkozásában. |
| --- | --- |

72.

Együttműködés az energia, a biztonság és a védelem területén

| 73. | elismerését fejezi ki Ukrajnának az energiaágazatban folytatott jó együttműködésért és nem utolsósorban az energiahatékonyság területén elért előrehaladásért; hangsúlyozza a nagyobb energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások fejlesztésének kulcsszerepét, többek között a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás előmozdítása szempontjából; kiemeli a reformok folytatásának szükségességét, ideértve különösen a gáz- és villamosenergia-piacra irányuló reform befejezését az uniós energiapiacba történő teljes körű integráció érdekében, valamint a meglévő monopóliumok megszüntetését és az újak kialakulásának megelőzését, ami hosszú távú előnyökkel fog járni az ipar és a fogyasztók szempontjából; ösztönzi a Bizottságot annak biztosítására, hogy minden csővezetékprojekt megfeleljen az uniós szabályozásnak; szorgalmazza az energiaügyi együttműködés fokozását a keleti partnerségen belül a 2015. évi Párizsi Megállapodás végrehajtása érdekében; hangsúlyozza, hogy a gáz- és villamosenergia-piac szabályozása céljából egy szakpolitikai és magánérdekektől független nemzeti hatóságot kell létrehozni, amelynek kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy az ármeghatározás és a megalapozott árképzés során szociálisan igazságos egyensúlyt teremt a szolgáltatók és a fogyasztók érdekei között; |
| --- | --- |

73.

| 74. | üdvözli a környezetvédelemre, különösen a stratégiai környezeti vizsgálatokra és a környezeti hatásvizsgálatokra vonatkozó számos törvény elfogadását, és felhívja a figyelmet a végrehajtás és a nyilvánosságnak szóló, alapvető fontosságú figyelemfelhívó kampányok szükségességére; üdvözli az éghajlat-politika terén a dekarbonizációs fejlesztési stratégia elfogadása és az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményéhez való benyújtása összefüggésében elért eredményeket; ösztönzi, hogy az uniós vívmányokkal összhangban időben fogadják el az állami környezetvédelmi politikai stratégia és az új hulladékgazdálkodási és éghajlat-politikai jogszabályt; |
| --- | --- |

74.

| 75. | emlékeztet arra, hogy a környezeti irányítás a társulási megállapodás egyik kulcsfontosságú kritériuma; kéri a hatóságokat, hogy ismételten fontolják meg a dnyeszteri vízerőmű-komplexummal kapcsolatos megállapodást és az esetleges jövőbeli terveket, hozzák ezeket összhangba a nemzetközi egyezményekkel és az uniós normákkal, biztosítva, hogy nyilvános konzultációra kerüljön sor minden moldovai és ukrajnai érintett féllel, beleértve a civil társadalmat is, és óvják meg a Dnyeszter folyó ökoszisztémáját és környezetét; |
| --- | --- |

75.

| 76. | mély aggodalmának ad hangot Kelet-Ukrajna és a Krím félsziget ökológiai helyzetének a konfliktus miatt bekövetkező romlása miatt, különös tekintettel a vízellátással kapcsolatos problémákra, amelyeknek pusztító következményei lehetnek a régió egészére számára, és visszafordíthatatlan katasztrófához vezethetnek; sürgeti az összes érdekelt felet, hogy előzzék meg ezt a forgatókönyvet, és minden eszközzel biztosítsák a megfelelő karbantartást és vízszivattyúzást, többek között a bányákban is; |
| --- | --- |

76.

| 77. | elismeri Ukrajnának a valódi digitális piacgazdaság kiépítésére irányuló erőfeszítéseit, többek között a nyílt adatok terén zajló fejlesztésben, a digitális televíziózásban és a virtuális hálózatoknál alkalmazott feltételes hozzáférési rendszerekhez való hozzáférés kiszélesítése, a polgároknak nyújtott elektronikus távközlési szolgáltatások számának növelése, valamint a ProZorróhoz hasonló nyilvános nyilvántartások terén elért eredményeket; kiemeli, hogy további munkára van szükség az internetet használó ukrán polgárok jogainak és szükségleteinek védelme, valamint a digitális egységes piac előírásainak maradéktalan végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

77.

| 78. | üdvözli az elektronikus bizalmi szolgáltatásokról szóló törvény elfogadását, valamint az ukrajnai digitális gazdaság és társadalom 2018–2020 közötti időszakra szóló fejlesztési tervében meghatározott prioritásokat, amelyek fontos lépéseket jelentenek az EU digitális egységes piacába való integráció útján; |
| --- | --- |

78.

| 79. | megismétli, hogy Ukrajnának döntő szerepe van az európai energiaellátási hálózatokban; elítéli az Északi Áramlat 2 csővezeték megépítését, mivel az politikai projekt, amely veszélyezteti az európai energiabiztonságot és az energiaellátás diverzifikálására irányuló erőfeszítéseket; szorgalmazza a projekt leállítását; |
| --- | --- |

79.

| 80. | aggodalmának ad hangot a természeti erőforrások, például a borostyánkő, a szén, a homok és a fa illegális kitermelésére irányuló módszerek miatt, amelyeknek védelméhez és megszervezéséhez sok esetben a helyi és regionális közigazgatási és bűnüldöző szervek nyújtanak segítséget, és amelyek károsítják és veszélyezteti a tájat és az élőhelyeket, például az erdőket és folyókat, és megakadályozzák, hogy az ország erőforrásaival ökológiai és gazdasági szempontból fenntartható módon, a polgárok javára gazdálkodjanak; |
| --- | --- |

80.

| 81. | sajnálja az ukrajnai erdők kiirtását, ami a hagyományos ukrajnai érdekeknek és az uniós vállalatok érdekeinek kedvező korrupciós cselekményekhez kapcsolódó probléma; szorgalmazza eredményes szabályozás kidolgozását és annak gyors bevezetését és végrehajtását Ukrajnában az illegális fakitermelés és a fakereskedelemhez kapcsolódó korrupció megakadályozása érdekében, valamint fenntartható erdőgazdálkodás kialakítását az ukrajnai erdők és erőforrások védelme és megőrzése érdekében; |
| --- | --- |

81.

| 82. | üdvözli az ukrajnai hadsereg és a fekete-tengeri és azovi-tengeri hadiflotta modernizálása érdekében tett lépéseket, amelyek Ukrajna stabilitásának és területi integritásának erőteljes garanciái, mindazonáltal ösztönzi a védelmi ipar sürgős reformját; |
| --- | --- |

82.

| 83. | határozottan elítéli az Oroszországi Föderáció 2018. november 25-i, Ukrajna elleni szándékos agresszív fellépését a Kercsi-szorosban; követeli, hogy azonnal és feltétel nélkül bocsássák szabadon az összes ukrán hajót és tengerészt, akik időközben háborús foglyokként kezelendők; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy vezessenek be célzott szankciókat, amennyiben az ukrán katonákat nem engedik szabadon és amennyiben a helyzet további katonai súlyosbodására kerül sor; hangsúlyozza, hogy nem indokolt Oroszország részéről a katonai erő ilyen alkalmazása; komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy ez az eset arra irányuló kísérlet, hogy Ukrajnának az Azovi-tengerrel kapcsolatos szuverén jogait lassan elvegyék azzal a céllal, hogy az Azovi-tengert Oroszország „belső tavává” és kizárólagos katonai övezetévé változtassák, és megbénítsák Dél-Kelet-Ukrajna gazdaságát; követeli, hogy Oroszország garantálja a Kercsi-szoroson keresztül és az Azovi-tengeren való hajózás szabadságát, amelyet a nemzetközi jog biztosít; sürgeti az EBESZ-t és tagjait, hogy terjesszék ki az EBESZ különleges megfigyelő missziójának mandátumát az Azovi-tengerre; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy amennyiben Oroszország nem állítja helyre a Kercsi-szoroson át és az Azovi-tengeren való hajózás szabadságát, tegye hozzáférhetetlenné az uniós kikötőket az Azovi-tengerről érkező orosz hajók számára; felszólít arra, hogy minden diplomáciai eszközt vessenek be a helyzet enyhítésére, és üdvözli a Kijev és Moszkva közötti közvetítésre tett ajánlatot; |
| --- | --- |

83.

| 84. | emlékeztet annak fontosságára, hogy különböző szinteken, többek között a biztonság és a védelem területén megerősítsék az Ukrajnával folytatott együttműködést; e tekintetben üdvözli, hogy Ukrajna érdeklődik a védelmi projektekben, köztük az állandó strukturált védelmi és biztonsági együttműködésben való további szerepvállalás iránt; |
| --- | --- |

84.

| 85. | arra bátorítja Ukrajnát és az Uniót, hogy folytassák a bel- és igazságügy és a jogérvényesülés terén folytatott együttműködésük fejlesztését; |
| --- | --- |

85.

Intézményi rendelkezések

| 86. | kiemeli az ukrajnai polgárok felé a keleti partnerség előnyeivel és céljaival kapcsolatos információkról folytatott proaktív kommunikáció fontosságát; |
| --- | --- |

86.

| 87. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy küzdjenek az orosz álhírekkel és propagandával szemben, beleértve az Ukrajnában és az Európai Unióban tartott választásokba történő előre látható beavatkozását is; szorgalmazza az Ukrajna–EU együttműködés javítását ezen a területen; |
| --- | --- |

87.

| 88. | szorgalmazza a reformok végrehajtásának Ukrajna és az EU oldaláról történő monitorozásának és nyomon követésének koherens és mérhető mutatók alapján történő javítását; ismételten felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a Parlament és a Tanács számára gyakrabban nyújtsanak be részletes írásbeli jelentést e megállapodások végrehajtásáról; |
| --- | --- |

88.

| 89. | felszólítja a Bizottságot, hogy megfelelően kövesse nyomon és értékelje a DCFTA végrehajtását, külön figyelmet fordítva a vívmányok átültetésére és végrehajtására, valamint az ukrán társadalomra gyakorolt hatásra, és készítsen nyilvános és átfogó éves jelentést, többek között az EU által nyújtott technikai és pénzügyi támogatásról is; |
| --- | --- |

89.

| 90. | úgy véli és hangsúlyozza, hogy – amennyiben az ország kötelezettséget vállal a társulási megállapodás végrehajtására és a demokrácia, a jogállamiság elve és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása mellett – Ukrajna (és más társult országok, például Moldova és Grúzia) számára az Uniónak egyedi támogatási mechanizmusokat kell biztosítania, többek között a 2020 utáni többéves pénzügyi kereten keresztül, összhangban az Európai Parlament által támogatott „keleti partnerség +” modellel; |
| --- | --- |

90.

| 91. | elkötelezett a társulási megállapodás végrehajtásáról szóló éves jelentések elkészítése mellett; |
| --- | --- |

91.

o

o o

| 92. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint Ukrajna elnökének, kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

92.

---

2018. december 13., csütörtök

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/127 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/127

---

P8_TA(2018)0525

Irán, nevezetesen Naszrín Szotúdeh ügye

Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása Iránról, különösen Naszrín Szotúdeh ügyéről (2018/2967(RSP))

(2020/C 388/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Iránról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Iránról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az emberijog-védők helyzetével foglalkozó különleges előadó, a bírák és az ügyvédek függetlenségével foglalkozó különleges előadó, az önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoport elnök-előadója, a jogszabályokban és a gyakorlatban a nőkkel szemben alkalmazott diszkrimináció kérdésével foglalkozó munkacsoport elnöke, valamint az Iráni Iszlám Köztársaság emberi jogi helyzetével foglalkozó különleges előadó által 2018. november 29-én kibocsátott, Iránról szóló nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberijog-védők helyzetével foglalkozó különleges előadó, a bírák és az ügyvédek függetlenségével foglalkozó különleges előadó, az önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoport elnök-előadója, a jogszabályokban és a gyakorlatban a nőkkel szemben alkalmazott diszkrimináció kérdésével foglalkozó munkacsoport elnöke, valamint az Iráni Iszlám Köztársaság emberi jogi helyzetével foglalkozó különleges előadó által 2018. november 29-én kibocsátott, Iránról szóló nyilatkozatra,

| — | tekintettel a halálbüntetésről, a kínzásról és egyéb kegyetlen bánásmódról, az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról és az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetésről, a kínzásról és egyéb kegyetlen bánásmódról, az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról és az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az Iráni Iszlám Köztársaság emberi jogi helyzetével foglalkozó különleges előadó 2018. szeptember 27-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Iráni Iszlám Köztársaság emberi jogi helyzetével foglalkozó különleges előadó 2018. szeptember 27-i jelentésére,

| — | tekintettel arra, hogy 2012-ben Naszrín Szotúdehnek ítélték oda a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjat, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy 2012-ben Naszrín Szotúdehnek ítélték oda a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjat,

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a polgári és politikai jogok 1966. évi nemzetközi egyezségokmányára, valamint a gazdasági, szociális és kulturális jogok 1966. évi nemzetközi egyezségokmányára, amelyeknek Irán is részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és politikai jogok 1966. évi nemzetközi egyezségokmányára, valamint a gazdasági, szociális és kulturális jogok 1966. évi nemzetközi egyezségokmányára, amelyeknek Irán is részes fele,

| — | tekintettel az iráni elnök polgári jogokról szóló chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az iráni elnök polgári jogokról szóló chartájára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2018. június 13-án letartóztatták Naszrín Szotúdehet, a neves iráni emberi jogi ügyvédet, miután egy olyan nőt képviselt, aki a hidzsáb kötelező viselését előíró iráni törvény ellen békésen, annak nyilvános körben történő levételével tiltakozott; mivel letartóztatása óta Naszrín Szotúdeh az evini börtön női részlegén tartózkodik, és 2018. november 26-án harmadszor is éhségsztrájkba kezdett, így tiltakozva az ellen, hogy az iráni hatóságok nem engedik, hogy Farhad Mejszami kórházi ellátásban részesüljön; |
| --- | --- |

A.

mivel 2018. június 13-án letartóztatták Naszrín Szotúdehet, a neves iráni emberi jogi ügyvédet, miután egy olyan nőt képviselt, aki a hidzsáb kötelező viselését előíró iráni törvény ellen békésen, annak nyilvános körben történő levételével tiltakozott; mivel letartóztatása óta Naszrín Szotúdeh az evini börtön női részlegén tartózkodik, és 2018. november 26-án harmadszor is éhségsztrájkba kezdett, így tiltakozva az ellen, hogy az iráni hatóságok nem engedik, hogy Farhad Mejszami kórházi ellátásban részesüljön;

| B. | mivel Naszrín Szotúdeh azt a tájékoztatást kapta, hogy letartóztatásának oka a Forradalmi Bíróság egyik bírája által 2015-ben a távollétében rá kiszabott ötéves börtönbüntetés; mivel az ellene felhozott vád „kémkedés és bujkálás” volt; |
| --- | --- |

B.

mivel Naszrín Szotúdeh azt a tájékoztatást kapta, hogy letartóztatásának oka a Forradalmi Bíróság egyik bírája által 2015-ben a távollétében rá kiszabott ötéves börtönbüntetés; mivel az ellene felhozott vád „kémkedés és bujkálás” volt;

| C. | mivel 2012-ben – távollétében – Naszrín Szotúdeh kapta meg a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjat, az emberi jogok érdekében folytatott munkájáért és az e jogok iránti elkötelezettségéért; mivel Naszrín Szotúdeh régóta és fáradhatatlanul kampányol Iránban az emberi jogokért, és erőfeszítései miatt már több évet töltött börtönben; mivel az ellene indított eljárás és az ellene felhozott vádak megmutatják, milyen súlyos mértékben kriminalizálja az iráni igazságszolgáltatás az emberi jogi aktivisták tevékenységét; |
| --- | --- |

C.

mivel 2012-ben – távollétében – Naszrín Szotúdeh kapta meg a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjat, az emberi jogok érdekében folytatott munkájáért és az e jogok iránti elkötelezettségéért; mivel Naszrín Szotúdeh régóta és fáradhatatlanul kampányol Iránban az emberi jogokért, és erőfeszítései miatt már több évet töltött börtönben; mivel az ellene indított eljárás és az ellene felhozott vádak megmutatják, milyen súlyos mértékben kriminalizálja az iráni igazságszolgáltatás az emberi jogi aktivisták tevékenységét;

| D. | mivel Naszrín Szotúdeh számos alkalommal felszólalt a nyilvánosság előtt az iráni jogállamisággal kapcsolatos hiányosságokról, valamint az ország igazságszolgáltatásának elégtelenségéről; mivel Naszrín Szotúdeh letartóztatása része azoknak a kemény intézkedéseknek, amelyeket a nőjogi jogvédők ellen indítottak Iránban; mivel azokkal a nőjogi jogvédőkkel szemben, akik aktívan kampányoltak a nők szerepének és jogainak erősítése érdekében, zaklatással, önkényes letartóztatással és fogva tartással léptek fel, és megsértették a tisztességes tárgyaláshoz és jogszerű eljáráshoz való jogukat; |
| --- | --- |

D.

mivel Naszrín Szotúdeh számos alkalommal felszólalt a nyilvánosság előtt az iráni jogállamisággal kapcsolatos hiányosságokról, valamint az ország igazságszolgáltatásának elégtelenségéről; mivel Naszrín Szotúdeh letartóztatása része azoknak a kemény intézkedéseknek, amelyeket a nőjogi jogvédők ellen indítottak Iránban; mivel azokkal a nőjogi jogvédőkkel szemben, akik aktívan kampányoltak a nők szerepének és jogainak erősítése érdekében, zaklatással, önkényes letartóztatással és fogva tartással léptek fel, és megsértették a tisztességes tárgyaláshoz és jogszerű eljáráshoz való jogukat;

| E. | mivel Szotúdeh férjét, Reza Khandant 2018 szeptemberében letartóztatták, miközben békésen demonstrált felesége szabadon bocsátásáért, és többek között azzal vádolták, hogy „rendszerellenes propagandát terjeszt”, valamint „népszerűsíti a nyilvánosság előtt kendő nélkül való megjelenés gyakorlatát”; |
| --- | --- |

E.

mivel Szotúdeh férjét, Reza Khandant 2018 szeptemberében letartóztatták, miközben békésen demonstrált felesége szabadon bocsátásáért, és többek között azzal vádolták, hogy „rendszerellenes propagandát terjeszt”, valamint „népszerűsíti a nyilvánosság előtt kendő nélkül való megjelenés gyakorlatát”;

| F. | mivel Iránban egyre gyakoribbá válnak a szegénység, az infláció, a korrupció és a politikai tekintélyelvűség elleni, civil társadalmi tiltakozások, és ezeket az iráni hatóságok kemény intézkedésekkel fojtják el; mivel az iráni hírszerző szolgálat fokozta a civil társadalmi aktivisták és az emberijog-védők, ügyvédek, környezetvédelmi aktivisták, nőjogi jogvédők, diákok, tanárok, tehergépjármű-vezetők és békés aktivisták elleni fellépését; mivel az iráni hatóságok 2018-ban még keményebben léptek fel azok ellen, akik békésen kívánták érvényesíteni a véleménynyilvánításhoz, az egyesüléshez és a békés gyülekezéshez való jogukat, és tágan és homályosan megfogalmazott nemzetbiztonsági vádak alapján több száz embert zártak börtönbe; |
| --- | --- |

F.

mivel Iránban egyre gyakoribbá válnak a szegénység, az infláció, a korrupció és a politikai tekintélyelvűség elleni, civil társadalmi tiltakozások, és ezeket az iráni hatóságok kemény intézkedésekkel fojtják el; mivel az iráni hírszerző szolgálat fokozta a civil társadalmi aktivisták és az emberijog-védők, ügyvédek, környezetvédelmi aktivisták, nőjogi jogvédők, diákok, tanárok, tehergépjármű-vezetők és békés aktivisták elleni fellépését; mivel az iráni hatóságok 2018-ban még keményebben léptek fel azok ellen, akik békésen kívánták érvényesíteni a véleménynyilvánításhoz, az egyesüléshez és a békés gyülekezéshez való jogukat, és tágan és homályosan megfogalmazott nemzetbiztonsági vádak alapján több száz embert zártak börtönbe;

| G. | mivel az ENSZ emberi jogi szakértői felszólították Iránt, hogy garantálja a hidzsáb kötelező viselése elleni iráni tiltakozások nyilvános támogatása miatt bebörtönzött emberijog-védők és ügyvédek jogait; |
| --- | --- |

G.

mivel az ENSZ emberi jogi szakértői felszólították Iránt, hogy garantálja a hidzsáb kötelező viselése elleni iráni tiltakozások nyilvános támogatása miatt bebörtönzött emberijog-védők és ügyvédek jogait;

| H. | mivel az Iráni Iszlám Köztársaság emberi jogi helyzetével foglalkozó különleges előadó ismételten hangsúlyozta az ENSZ főtitkára, az ENSZ emberi jogi főbiztosa, valamint annak elődje által azzal kapcsolatban kifejezett súlyos aggályokat, hogy Iránban folytatódik a fiatalkorú elkövetők kivégzése; |
| --- | --- |

H.

mivel az Iráni Iszlám Köztársaság emberi jogi helyzetével foglalkozó különleges előadó ismételten hangsúlyozta az ENSZ főtitkára, az ENSZ emberi jogi főbiztosa, valamint annak elődje által azzal kapcsolatban kifejezett súlyos aggályokat, hogy Iránban folytatódik a fiatalkorú elkövetők kivégzése;

| I. | mivel az Iráni Iszlám Köztársaság emberi jogi helyzetével foglalkozó különleges előadó és az ENSZ főtitkára által közzétett jelentések beszámolnak az iráni vallási és etnikai kisebbségek jogainak jelentős megsértéséről, beleértve a vallási kisebbségekkel, többek között a keresztényekkel és a bahá’í vallást követőkkel szembeni állítólagos megkülönböztetés eseteit is; |
| --- | --- |

I.

mivel az Iráni Iszlám Köztársaság emberi jogi helyzetével foglalkozó különleges előadó és az ENSZ főtitkára által közzétett jelentések beszámolnak az iráni vallási és etnikai kisebbségek jogainak jelentős megsértéséről, beleértve a vallási kisebbségekkel, többek között a keresztényekkel és a bahá’í vallást követőkkel szembeni állítólagos megkülönböztetés eseteit is;

| J. | mivel az iráni bíróságok nem biztosítanak jogszerű eljárást és tisztességes tárgyalást, és megtagadják a jogi tanácsadáshoz való hozzáférést, különösen a vizsgálati időszak alatt, valamint nem engedélyezik a konzuli, ENSZ- vagy humanitárius szervezetek általi látogatást; mivel az iráni bírói kar által hozott ítéletek gyakran homályos vagy nem meghatározott nemzetbiztonsági és kémkedési vádakon alapulnak; |
| --- | --- |

J.

mivel az iráni bíróságok nem biztosítanak jogszerű eljárást és tisztességes tárgyalást, és megtagadják a jogi tanácsadáshoz való hozzáférést, különösen a vizsgálati időszak alatt, valamint nem engedélyezik a konzuli, ENSZ- vagy humanitárius szervezetek általi látogatást; mivel az iráni bírói kar által hozott ítéletek gyakran homályos vagy nem meghatározott nemzetbiztonsági és kémkedési vádakon alapulnak;

| K. | mivel számos jelentés született a börtönökben uralkodó embertelen és megalázó körülményekről, valamint az őrizet alatt az orvosi ellátáshoz való megfelelő hozzáférés megtagadásáról, amelynek célja a fogva tartott személyek megfélemlítése, megbüntetése vagy kényszerítése, megsértve az ENSZ fogvatartottakkal való bánásmódra vonatkozó minimumszabályait; |
| --- | --- |

K.

mivel számos jelentés született a börtönökben uralkodó embertelen és megalázó körülményekről, valamint az őrizet alatt az orvosi ellátáshoz való megfelelő hozzáférés megtagadásáról, amelynek célja a fogva tartott személyek megfélemlítése, megbüntetése vagy kényszerítése, megsértve az ENSZ fogvatartottakkal való bánásmódra vonatkozó minimumszabályait;

| L. | mivel 2018. április 12-én a Tanács 2019. április 13-ig meghosszabbította az emberi jogok súlyos, Irán általi megsértésére válaszként bevezetett korlátozó intézkedéseit, beleértve az emberi jogok súlyos megsértéséért felelős személyek vagyoni eszközeinek befagyasztását és az őket érintő vízumtilalmat, valamint az esetlegesen belső elnyomásra felhasználható vagy a távközlés figyelemmel kísérésére alkalmas berendezések Iránba történő kivitelére vonatkozó tilalmat is; |
| --- | --- |

L.

mivel 2018. április 12-én a Tanács 2019. április 13-ig meghosszabbította az emberi jogok súlyos, Irán általi megsértésére válaszként bevezetett korlátozó intézkedéseit, beleértve az emberi jogok súlyos megsértéséért felelős személyek vagyoni eszközeinek befagyasztását és az őket érintő vízumtilalmat, valamint az esetlegesen belső elnyomásra felhasználható vagy a távközlés figyelemmel kísérésére alkalmas berendezések Iránba történő kivitelére vonatkozó tilalmat is;

| M. | mivel az EU és Irán 2018. november 26-án Brüsszelben tartotta a magas szintű politikai párbeszéd negyedik ülését; mivel az EU és Irán közötti politikai párbeszéd szerves részeként, valamint a 2017 novemberében és 2016 februárjában tartott rendszeres eszmecserék folytatásaként az emberi jogokról szóló megbeszéléseket tartottak; |
| --- | --- |

M.

mivel az EU és Irán 2018. november 26-án Brüsszelben tartotta a magas szintű politikai párbeszéd negyedik ülését; mivel az EU és Irán közötti politikai párbeszéd szerves részeként, valamint a 2017 novemberében és 2016 februárjában tartott rendszeres eszmecserék folytatásaként az emberi jogokról szóló megbeszéléseket tartottak;

| N. | mivel a polgári jogokról szóló charta tényleges végrehajtása egy lépést jelentene az iráni nép polgári jogainak javítása felé; |
| --- | --- |

N.

mivel a polgári jogokról szóló charta tényleges végrehajtása egy lépést jelentene az iráni nép polgári jogainak javítása felé;

| 1. | felszólítja az iráni kormányt Naszrín Szotúdeh haladéktalan és feltétel nélküli szabadon bocsátására; elismerését fejezi ki Naszrín Szotúdeh számára bátorságáért és elkötelezettségéért; sürgeti az iráni igazságszolgáltatási rendszert, hogy tartsa tiszteletben a tisztességes tárgyaláshoz és jogszerű eljáráshoz való jogot, és adjon tájékoztatást a Naszrín Szotúdeh elleni vádakról; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felszólítja az iráni hatóságokat annak biztosítására, hogy a Naszrín Szotúdeh fogva tartása során alkalmazott bánásmód tekintetében tartsák be a bármely formában fogva tartott vagy börtönbüntetésüket töltő személyek védelméről szóló ENSZ-elveket, melyeket az ENSZ Közgyűlése 1988. december 9-én fogadott el a 43/173. számú határozattal; hangsúlyozza, hogy az iráni hatóságoknak az őrizet során garantálniuk kell a fogva tartott személyek biztonságát és jóllétét, többek között megfelelő orvosi ellátás biztosítása révén; felszólítja az iráni hatóságokat, hogy vizsgálják ki a fogva tartott személyekkel szembeni rossz bánásmódra vonatkozó állításokat, és a felelősöket állítsák bíróság elé; elítéli az iráni börtönökben rendszeresen alkalmazott kínzást, és felszólít arra, hogy haladéktalanul hagyjanak fel a foglyok kínzásának és bántalmazásának valamennyi formájával; felszólítja Iránt annak jogi és gyakorlati biztosítására, hogy senkit ne vessenek kínzásnak vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja az iráni kormányt, hogy tartsa tiszteletben az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, többek között a véleményalkotás és a véleménynyilvánítás szabadságát; felszólít a gyülekezéshez, véleményalkotáshoz és véleménynyilvánításhoz való jog békés gyakorlása miatt letartóztatott személyek, többek között Reza Khandan, valamint az egyéb emberijog-védők, környezetvédők, szakszervezeti aktivisták, nőjogi aktivisták és meggyőződésük miatt bebörtönzöttek szabadon bocsátására; felszólítja az iráni hatóságokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben minden ember egyetemes emberi jogait, különös tekintettel az online és offline véleménynyilvánítás szabadságára; felszólítja az iráni hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben és védelmezzék a békés gyülekezéshez való jogot, és a nem békés gyülekezések feloszlatása esetén tartózkodjanak az erőszak alkalmazásától; |
| --- | --- |

3.

| 4. | együttérzéséről és szolidaritásáról biztosítja az ország kötelező öltözködési kódexe elleni kampányt; elítéli azon nők fogva tartását, akik a kampány részeként levették a fejkendőjüket, és felszólít azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátásukra; |
| --- | --- |

4.

| 5. | szolidaritásáról biztosítja azokat az irániakat, akik társadalmi és gazdasági helyzetük javítása érdekében tüntetnek, valamint szociális és gazdasági jogaikat kívánják érvényesíteni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | súlyos aggodalmának ad hangot az uniós/iráni kettős állampolgárok Iránba való belépéskor történő letartóztatása miatt; hangsúlyozza, hogy ezek a letartóztatások akadályozzák az emberek közötti kapcsolatok lehetőségeit, és felszólítja az iráni hatóságokat, hogy tegyék lehetővé valamennyi iráninak, hogy biztonságosan beutazhasson születési országába; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja az iráni hatóságokat, hogy a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya értelmében Irán által tett nemzetközi kötelezettségvállalásokkal összhangban biztosítsák, hogy valamennyi vádlott választása szerint, indokolatlan korlátozások nélkül bármilyen bírósági ügyben jogi tanácsadásért folyamodhasson, és tisztességes tárgyaláshoz való joga ne sérüljön; felszólítja az iráni kormányt, hogy biztosítsa az Iránban fogva tartott valamennyi polgár jogszerű eljáráshoz való jogát, és biztosítsa számukra a tisztességes tárgyalást; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólítja az iráni hatóságokat, hogy az iráni alkotmánnyal és nemzetközi kötelezettségvállalásaival összhangban garantálják a vallásszabadságot, és vessenek véget a vallási kisebbségek és a nem hívők elleni hátrányos megkülönböztetésnek; elítéli a bahá’í kisebbség szisztematikus üldözését; felszólítja továbbá az iráni hatóságokat annak biztosítására, hogy az országban lakóhellyel rendelkező személyek a törvény előtt – etnikai hovatartozástól, vallástól vagy meggyőződéstől függetlenül – egyenlő védelemben részesüljenek; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felszólítja az iráni hatóságokat, hogy minden körülmények között garantálják, hogy Iránban minden emberijog-védő úgy tudja végezni jogszerű emberi jogi tevékenységét, hogy nem kell tartania a megtorlástól és semmilyen korlátozástól, ideértve a szabadságvesztéssel járó büntetést, a megfélemlítést és a bírósági zaklatást; felszólítja az iráni hatóságokat, hogy vessenek véget az emberijog-védők ellen irányuló minden megfélemlítésnek és megtorlásnak, akkor is, ha az Unió vagy az ENSZ tisztviselőivel és a független emberi jogi szervezetekkel kommunikálnak; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és a Bizottságot, hogy fokozzák a veszélyben lévő Szaharov-díjasok támogatására irányuló erőfeszítéseiket, beleértve Naszrín Szotúdehet és másokat, akiket vagy letartóztattak vagy elítéltek, vagy akiknek halálbüntetéssel vagy harmadik országokban nyilvánvalóan tisztességtelen bírósági eljárással kell szembenézniük; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felszólítja a helyszínen diplomáciai képviselettel rendelkező uniós tagállamokat, hogy teljes körűen hajtsák végre az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatást, és nyújtsanak megfelelő támogatást Naszrín Szotúdeh és más emberijog-védők számára, ideértve a börtönlátogatásokat, a tárgyalások nyomon követését és a jogi vagy egyéb esetlegesen szükséges segítségnyújtást; |
| --- | --- |

11.

| 12. | határozottan elítéli a halálbüntetés alkalmazását, ideértve annak a fiatalkorú elkövetők elleni alkalmazását is, és felszólítja az iráni hatóságokat, hogy a halálbüntetés eltörlése felé tett lépésként vezessenek be azonnali moratóriumot annak alkalmazására; tudomásul veszi a kábítószer-kereskedelemről szóló törvény módosítását, amely várhatóam csökkenti a halálbüntetés alkalmazását; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ismételten felhívja Iránt, hogy mélyítse el a nemzetközi emberi jogi mechanizmusok iránti kötelezettségvállalását a különleges előadókkal és a különleges mechanizmusokkal való együttműködés révén, ideértve a megbízottak országba való bejutás iránti kérelmeinek jóváhagyását is; hangsúlyozza, hogy szorosabb együttműködésre van szükség az Emberi Jogi Tanáccsal; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja az Uniót, többek között a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, valamint a tagállamokat, hogy az iráni hatóságokkal a két- és többoldalú fórumokon a gazdasági és politikai kapcsolatok terén történő további előrelépés alapvető feltételeként rendszeresen vessék fel emberi jogi aggályaikat, többek között a politikai foglyok és az emberijog-védők helyzetével, a véleménynyilvánítás és az egyesülés szabadságával kapcsolatban; támogatását fejezi ki az emberi jogokról szóló viták iránt; hangsúlyozza azonban, hogy az Unió és Irán között hivatalos, egyetemes emberi jogi párbeszédre van szükség; |
| --- | --- |

14.

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, valamint Irán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

15.

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/131 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/131

---

P8_TA(2018)0526

Egyiptom, nevezetesen az emberi jogok védelmezőinek helyzete

Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása Egyiptomról, különösen az emberijog-védők helyzetéről (2018/2968(RSP))

(2020/C 388/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyiptomról szóló korábbi állásfoglalásaira, elsősorban az egyiptomi kivégzésekről szóló 2018. február 8-i (1), az Egyiptomról, különösen Giulio Regeni ügyéről szóló 2016. március 10-i (2), az Ibrahim Halawa lehetséges halálbüntetéséről szóló 2015. december 17-i (3) és az egyiptomi helyzetről szóló 2015. január 15-i (4) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyiptomról szóló korábbi állásfoglalásaira, elsősorban az egyiptomi kivégzésekről szóló 2018. február 8-i (1), az Egyiptomról, különösen Giulio Regeni ügyéről szóló 2016. március 10-i (2), az Ibrahim Halawa lehetséges halálbüntetéséről szóló 2015. december 17-i (3) és az egyiptomi helyzetről szóló 2015. január 15-i (4) állásfoglalására,

| — | tekintettel a halálbüntetésről, a kínzásról, a véleménynyilvánítás szabadságáról és az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetésről, a kínzásról, a véleménynyilvánítás szabadságáról és az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az EU Külügyek Tanácsának Egyiptomról szóló, 2013. augusztusi és 2014. februári következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Külügyek Tanácsának Egyiptomról szóló, 2013. augusztusi és 2014. februári következtetéseire,

| — | tekintettel az EU és Egyiptom közötti 2001. évi társulási megállapodásra, amely 2004-ben lépett hatályba, és amelyet a 2007. évi cselekvési terv megerősített, tekintettel a 2017. július 25-én elfogadott, 2017–2020 közötti időszakra szóló EU–Egyiptom partnerségi prioritásokra, az 2017. évi EU–Egyiptom Társulási Tanácsot követően kiadott együttes nyilatkozatra, a politikai ügyekkel, emberi jogokkal és demokráciával foglalkozó EU–Egyiptom albizottság 5. ülését követően kiadott 2018. januári együttes nyilatkozatra; |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Egyiptom közötti 2001. évi társulási megállapodásra, amely 2004-ben lépett hatályba, és amelyet a 2007. évi cselekvési terv megerősített, tekintettel a 2017. július 25-én elfogadott, 2017–2020 közötti időszakra szóló EU–Egyiptom partnerségi prioritásokra, az 2017. évi EU–Egyiptom Társulási Tanácsot követően kiadott együttes nyilatkozatra, a politikai ügyekkel, emberi jogokkal és demokráciával foglalkozó EU–Egyiptom albizottság 5. ülését követően kiadott 2018. januári együttes nyilatkozatra;

| — | tekintettel a Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) és az Európa Tanács főtitkára által a Halálbüntetés Elleni Európai és Világnap alkalmából kiadott, 2017. október 10-i együttes nyilatkozatra, valamint az EKSZ szóvivőjének a kopt keresztény zarándokok ellen Egyiptomban elkövetett támadásról szóló, 2018. november 2-i nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) és az Európa Tanács főtitkára által a Halálbüntetés Elleni Európai és Világnap alkalmából kiadott, 2017. október 10-i együttes nyilatkozatra, valamint az EKSZ szóvivőjének a kopt keresztény zarándokok ellen Egyiptomban elkövetett támadásról szóló, 2018. november 2-i nyilatkozatára;

| — | tekintettel az ENSZ szakértői, többek között Nils Melzer, kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódok vagy büntetések elleni küzdelemmel foglalkozó különleges előadó 2018. január 26-i együttes nyilatkozatára, amely sürgette az egyiptomi hatóságokat a küszöbön álló kivégzések leállítására, Leilani Farha, az ENSZ megfelelő lakhatással foglalkozó különleges előadója és Michel Forst, az ENSZ emberijog-védők helyzetével foglalkozó különleges előadója 2018. december 4-i nyilatkozatára, valamint Michelle Bachelet, az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa 2018. szeptember 9-i nyilatkozatára, amely elítélte 75 személy tömeges halálra ítélését, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ szakértői, többek között Nils Melzer, kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódok vagy büntetések elleni küzdelemmel foglalkozó különleges előadó 2018. január 26-i együttes nyilatkozatára, amely sürgette az egyiptomi hatóságokat a küszöbön álló kivégzések leállítására, Leilani Farha, az ENSZ megfelelő lakhatással foglalkozó különleges előadója és Michel Forst, az ENSZ emberijog-védők helyzetével foglalkozó különleges előadója 2018. december 4-i nyilatkozatára, valamint Michelle Bachelet, az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa 2018. szeptember 9-i nyilatkozatára, amely elítélte 75 személy tömeges halálra ítélését,

| — | tekintettel Egyiptom alkotmányára, különösen annak a kínzás valamennyi formájának és típusának tiltásáról szóló 52. cikkére, a gyülekezés szabadságáról szóló 73. cikkére és a nemzetközi humanitárius jog kötelező voltáról szóló 93. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Egyiptom alkotmányára, különösen annak a kínzás valamennyi formájának és típusának tiltásáról szóló 52. cikkére, a gyülekezés szabadságáról szóló 73. cikkére és a nemzetközi humanitárius jog kötelező voltáról szóló 93. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményének 6. és 13. jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményének 6. és 13. jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 2. cikkére,

| — | tekintettel a tisztességes eljáráshoz és a jogi segítséghez való jogra vonatkozó afrikai alapelvekre és iránymutatásokra, amelyek minden körülmények között tiltják polgári személyek katonai törvényszék elé állítását, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tisztességes eljáráshoz és a jogi segítséghez való jogra vonatkozó afrikai alapelvekre és iránymutatásokra, amelyek minden körülmények között tiltják polgári személyek katonai törvényszék elé állítását,

| — | tekintettel az emberi jogokra vonatkozó új uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre, amely az uniós szakpolitikák középpontjába kívánja helyezni az emberi jogok védelmét és felügyeletét, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra vonatkozó új uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre, amely az uniós szakpolitikák középpontjába kívánja helyezni az emberi jogok védelmét és felügyeletét,

| — | tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményre, a gyermek jogairól szóló egyezményre, valamint az Emberi Jogok Arab Chartájára, amelyeket Egyiptom is ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményre, a gyermek jogairól szóló egyezményre, valamint az Emberi Jogok Arab Chartájára, amelyeket Egyiptom is ratifikált,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelynek Egyiptom is részes fele, és különösen annak 14. és 18. cikkére, valamint a halálbüntetésről szóló második fakultatív jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelynek Egyiptom is részes fele, és különösen annak 14. és 18. cikkére, valamint a halálbüntetésről szóló második fakultatív jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az olasz parlament alsóháza, a Képviselőház határozatára, amely a Giulio Regeni olasz diák halálának kivizsgálásával kapcsolatos előrehaladás hiánya miatt felfüggesztette kapcsolatát az egyiptomi parlamenttel, |
| --- | --- |

—

tekintettel az olasz parlament alsóháza, a Képviselőház határozatára, amely a Giulio Regeni olasz diák halálának kivizsgálásával kapcsolatos előrehaladás hiánya miatt felfüggesztette kapcsolatát az egyiptomi parlamenttel,

| — | tekintettel a Szaúd-Arábia, Egyiptom, Bahrein és az Egyesült Arab Emírségek által Katar ellen 2017 júniusában bevezetett szankciók emberi jogi hatására az országon belül és regionálisan egyaránt, valamint az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR) által 2017 decemberében kiadott, az Öböl-válság emberi jogi hatásáról szóló jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szaúd-Arábia, Egyiptom, Bahrein és az Egyesült Arab Emírségek által Katar ellen 2017 júniusában bevezetett szankciók emberi jogi hatására az országon belül és regionálisan egyaránt, valamint az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR) által 2017 decemberében kiadott, az Öböl-válság emberi jogi hatásáról szóló jelentésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az egyiptomi kormány fokozta a civil társadalmi szervezetek, emberijog-védők, békés aktivisták, jogászok, bloggerek, újságírók, munkajogi aktivisták, szakszervezeti szereplők elleni fellépését, többek között többeket letartóztatva és eltüntetve közülük, és a terrorizmus elleni és szükségállapotra vonatkozó jogszabályokat egyre gyakrabban alkalmazva; mivel 2018. október vége óta legalább 40 emberijog-védőt, jogászt és politikai aktivistát tartóztattak le, és egyeseket közülük erőszakkal ismeretlen helyre hurcoltak; mivel az emberijog-védő nők és az LGBTIQ személyek jogait védelmező aktivisták – különösen rágalmazó kampányok és bíróság elé állítás révén – továbbra is az államilag irányított zaklatás különböző formáival szembesülnek; |
| --- | --- |

A.

mivel az egyiptomi kormány fokozta a civil társadalmi szervezetek, emberijog-védők, békés aktivisták, jogászok, bloggerek, újságírók, munkajogi aktivisták, szakszervezeti szereplők elleni fellépését, többek között többeket letartóztatva és eltüntetve közülük, és a terrorizmus elleni és szükségállapotra vonatkozó jogszabályokat egyre gyakrabban alkalmazva; mivel 2018. október vége óta legalább 40 emberijog-védőt, jogászt és politikai aktivistát tartóztattak le, és egyeseket közülük erőszakkal ismeretlen helyre hurcoltak; mivel az emberijog-védő nők és az LGBTIQ személyek jogait védelmező aktivisták – különösen rágalmazó kampányok és bíróság elé állítás révén – továbbra is az államilag irányított zaklatás különböző formáival szembesülnek;

| B. | mivel Ezzat Ghoneim emberi jogokkal foglalkozó jogász, a Jogok és Szabadságok Egyiptomi Koordinációja (ECRF) vezetője 2018 márciusa óta előzetes letartóztatásban van, „emberi jogi terrorizmus” vádjával; mivel hollétéről nincs információ 2018. szeptember 4. óta, amikor egy bíróság elrendelte szabadlábra helyezését; mivel Ibrahim Metváli Hegázit, emberi jogokkal foglalkozó jogászt, az Eltűntek Hozzátartozóinak Ligája társalapítóját erőszakkal ismeretlen helyre hurcolták, megkínozták, majd önkényesen megelőző jelleggel őrizetbe vették, és továbbra is magánzárkában tartják; mivel az en-Nadím Központot 2017-ben erőszakkal bezárták; |
| --- | --- |

B.

mivel Ezzat Ghoneim emberi jogokkal foglalkozó jogász, a Jogok és Szabadságok Egyiptomi Koordinációja (ECRF) vezetője 2018 márciusa óta előzetes letartóztatásban van, „emberi jogi terrorizmus” vádjával; mivel hollétéről nincs információ 2018. szeptember 4. óta, amikor egy bíróság elrendelte szabadlábra helyezését; mivel Ibrahim Metváli Hegázit, emberi jogokkal foglalkozó jogászt, az Eltűntek Hozzátartozóinak Ligája társalapítóját erőszakkal ismeretlen helyre hurcolták, megkínozták, majd önkényesen megelőző jelleggel őrizetbe vették, és továbbra is magánzárkában tartják; mivel az en-Nadím Központot 2017-ben erőszakkal bezárták;

| C. | mivel Amal Fathi emberijog-védőt 2018 szeptemberében kétéves börtönbüntetésre ítélték az egyiptomi állammal szembeni károkozás céljából elkövetett „hamis hírek terjesztése”, valamint „közszeméremsértés” vádjával, amiért a kormányzat nemi erőszak elleni fellépés terén elkövetett mulasztásait bíráló videót tett közzé a közösségi médiában; mivel Amal Fathit a nemzetbiztonsággal összefüggő újabb vádak miatt indított nyomozás lezárulásáig előzetes letartóztatásban tartják; |
| --- | --- |

C.

mivel Amal Fathi emberijog-védőt 2018 szeptemberében kétéves börtönbüntetésre ítélték az egyiptomi állammal szembeni károkozás céljából elkövetett „hamis hírek terjesztése”, valamint „közszeméremsértés” vádjával, amiért a kormányzat nemi erőszak elleni fellépés terén elkövetett mulasztásait bíráló videót tett közzé a közösségi médiában; mivel Amal Fathit a nemzetbiztonsággal összefüggő újabb vádak miatt indított nyomozás lezárulásáig előzetes letartóztatásban tartják;

| D. | mivel Ola al-Kardavi katari állampolgárt és férjét, Hoszán Khalaf egyiptomi állampolgárt 2017. június 30. óta borzalmas körülmények között tartják fogva Egyiptomban anélkül, hogy bármilyen vádat megfogalmaztak volna velük szemben; mivel 2018 júniusában az ENSZ önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoportja megállapította, hogy kínzásnak minősíthető kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmódot alkalmaztak velük szemben, fogva tartásukat önkényesnek minősítették, és felszólították az egyiptomi kormányt, hogy helyezze őket szabadlábra; |
| --- | --- |

D.

mivel Ola al-Kardavi katari állampolgárt és férjét, Hoszán Khalaf egyiptomi állampolgárt 2017. június 30. óta borzalmas körülmények között tartják fogva Egyiptomban anélkül, hogy bármilyen vádat megfogalmaztak volna velük szemben; mivel 2018 júniusában az ENSZ önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoportja megállapította, hogy kínzásnak minősíthető kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmódot alkalmaztak velük szemben, fogva tartásukat önkényesnek minősítették, és felszólították az egyiptomi kormányt, hogy helyezze őket szabadlábra;

| E. | mivel 2016. február 2-án megtalálták a január 25-én Kairóban eltűnt Giulio Regeni holttestét, amely szörnyű kínzás és erőszakos halál nyomait viselte magán; mivel az egyiptomi hatóságok még mindig nem közölték az igazságot halálával kapcsolatban, és nem állították az összes elkövetőt bíróság elé; mivel Egyiptom ismét elutasította az olasz ügyészség azon kérését, hogy azonosítsa a Regeni eltűnésében és halálában részt vevő ügynököket; |
| --- | --- |

E.

mivel 2016. február 2-án megtalálták a január 25-én Kairóban eltűnt Giulio Regeni holttestét, amely szörnyű kínzás és erőszakos halál nyomait viselte magán; mivel az egyiptomi hatóságok még mindig nem közölték az igazságot halálával kapcsolatban, és nem állították az összes elkövetőt bíróság elé; mivel Egyiptom ismét elutasította az olasz ügyészség azon kérését, hogy azonosítsa a Regeni eltűnésében és halálában részt vevő ügynököket;

| F. | mivel a Riporterek Határok Nélkül legalább 38 olyan médiamunkást dokumentált, akiket munkájuk miatt, politikai alapú vádemelés alapján és a tisztességes eljárás többszörös megsértésével jelenleg őrizetben tartanak Egyiptomban; mivel a külföldi médiamunkások is célkeresztben vannak, számos nemzetközi médiatudósítót deportáltak, illetve megtagadták tőlük az Egyiptomba való belépést; mivel Mahmúd „Savkan” Abu Zeid fotóriportert jogszerű szakmai tevékenységéért ötéves börtönbüntetésre ítélték, és jelenleg egy jelentős pénzbüntetés ki nem fizetése miatt kiszabott további hathónapos börtönbüntetését tölti; mivel Iszmáil al-Iszkandarani közismert újságírót és a Sinai-félszigeten elkövetett emberijog-sértésekről beszámoló kevés újságíró egyikét 2015 novemberében őrizetbe vették, és 2018 májusában egy katonai bíróság tízéves börtönbüntetésre ítélte; |
| --- | --- |

F.

mivel a Riporterek Határok Nélkül legalább 38 olyan médiamunkást dokumentált, akiket munkájuk miatt, politikai alapú vádemelés alapján és a tisztességes eljárás többszörös megsértésével jelenleg őrizetben tartanak Egyiptomban; mivel a külföldi médiamunkások is célkeresztben vannak, számos nemzetközi médiatudósítót deportáltak, illetve megtagadták tőlük az Egyiptomba való belépést; mivel Mahmúd „Savkan” Abu Zeid fotóriportert jogszerű szakmai tevékenységéért ötéves börtönbüntetésre ítélték, és jelenleg egy jelentős pénzbüntetés ki nem fizetése miatt kiszabott további hathónapos börtönbüntetését tölti; mivel Iszmáil al-Iszkandarani közismert újságírót és a Sinai-félszigeten elkövetett emberijog-sértésekről beszámoló kevés újságíró egyikét 2015 novemberében őrizetbe vették, és 2018 májusában egy katonai bíróság tízéves börtönbüntetésre ítélte;

| G. | mivel 2018 júliusában új médiatörvényt fogadtak el, amely kiterjesztette a média fogalmát minden 5 000 követőnél többel rendelkező közösségimédia-fiókra, így ezekkel szemben vádat lehet emelni „hamis hírek” terjesztése vagy bármilyen, törvénysértésre való uszításnak ítélt cselekmény miatt; mivel a polgári szabadságok – ezen belül a véleménynyilvánítás szabadsága és a médiaszabadság – tiszteletben tartása a demokratikus társadalom alapjainak elengedhetetlen része, és az újságíróknak szabadon, a vádemeléstől vagy a börtönbüntetéstől való félelem nélkül kell gyakorolniuk hivatásukat; |
| --- | --- |

G.

mivel 2018 júliusában új médiatörvényt fogadtak el, amely kiterjesztette a média fogalmát minden 5 000 követőnél többel rendelkező közösségimédia-fiókra, így ezekkel szemben vádat lehet emelni „hamis hírek” terjesztése vagy bármilyen, törvénysértésre való uszításnak ítélt cselekmény miatt; mivel a polgári szabadságok – ezen belül a véleménynyilvánítás szabadsága és a médiaszabadság – tiszteletben tartása a demokratikus társadalom alapjainak elengedhetetlen része, és az újságíróknak szabadon, a vádemeléstől vagy a börtönbüntetéstől való félelem nélkül kell gyakorolniuk hivatásukat;

| H. | mivel számos uniós tagállamban székhellyel rendelkező vállalat továbbra is megfigyelési technológiákat exportál Egyiptomba, megkönnyítve a számítógépes betöréseket és a rosszindulatú szoftverek alkalmazását, valamint az emberijog-védőkkel és a civil társadalmi aktivistákkal szemben a közösségi médiában indított támadás más formáit; mivel ez az online véleménynyilvánítás szabadságának elnyomásához vezetett; |
| --- | --- |

H.

mivel számos uniós tagállamban székhellyel rendelkező vállalat továbbra is megfigyelési technológiákat exportál Egyiptomba, megkönnyítve a számítógépes betöréseket és a rosszindulatú szoftverek alkalmazását, valamint az emberijog-védőkkel és a civil társadalmi aktivistákkal szemben a közösségi médiában indított támadás más formáit; mivel ez az online véleménynyilvánítás szabadságának elnyomásához vezetett;

| I. | mivel az elmúlt évben Egyiptom jogi támadást indított a nem kormányzati szervezetek ellen egy olyan jogszabály révén, amely értelmében az állambiztonsági hivataloknak kell jóváhagyniuk e szervezetek – külföldi vagy belföldi – finanszírozását, így gyakorlatilag betiltották őket; mivel 2018. november 15-én asz-Szíszi elnök felhívott a nem kormányzati szervezetekről szóló törvény felülvizsgálatára annak „kiegyensúlyozottabbá” tétele érdekében, és megbízta a parlamentet, hogy vizsgálja felül a törvényt; mivel a 173/2011 sz. „külföldi finanszírozási ügy” 16 vádlottja perének újratárgyalását 2018. december 20-ára tervezik, és a vád velük szemben nemzetközi szervezetek helyi kirendeltségeinek létrehozása és működtetése a kormányzat engedélye nélkül; |
| --- | --- |

I.

mivel az elmúlt évben Egyiptom jogi támadást indított a nem kormányzati szervezetek ellen egy olyan jogszabály révén, amely értelmében az állambiztonsági hivataloknak kell jóváhagyniuk e szervezetek – külföldi vagy belföldi – finanszírozását, így gyakorlatilag betiltották őket; mivel 2018. november 15-én asz-Szíszi elnök felhívott a nem kormányzati szervezetekről szóló törvény felülvizsgálatára annak „kiegyensúlyozottabbá” tétele érdekében, és megbízta a parlamentet, hogy vizsgálja felül a törvényt; mivel a 173/2011 sz. „külföldi finanszírozási ügy” 16 vádlottja perének újratárgyalását 2018. december 20-ára tervezik, és a vád velük szemben nemzetközi szervezetek helyi kirendeltségeinek létrehozása és működtetése a kormányzat engedélye nélkül;

| J. | mivel Egyiptomban 2017 áprilisa óta szükségállapot van érvényben, és azt 2018. október 21-től fogva három hónapra meghosszabbították; mivel az állami média szerint a szükségállapotot a „terrorizmus veszélyeinek és finanszírozásának” leküzdése érdekében vezették be; mivel az elnök és a nevében eljáró személyek jogosultak arra, hogy a három hónapos időszak alatt polgári személyeket szükségállapot idején létrehozott állambiztonsági bíróságok elé utaljanak; mivel az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Michelle Bachelet kritizálta azokat a kísérleteket, amelyek a biztonsági erők tagjai által állítólagosan elkövetett bűncselekmények miatti bírósági eljárás alóli mentességre irányulnak, mivel e kísérletek aláássák az egyiptomi nép bizalmát aziránt, hogy kormánya képes mindenki számára igazságot szolgáltatni; |
| --- | --- |

J.

mivel Egyiptomban 2017 áprilisa óta szükségállapot van érvényben, és azt 2018. október 21-től fogva három hónapra meghosszabbították; mivel az állami média szerint a szükségállapotot a „terrorizmus veszélyeinek és finanszírozásának” leküzdése érdekében vezették be; mivel az elnök és a nevében eljáró személyek jogosultak arra, hogy a három hónapos időszak alatt polgári személyeket szükségállapot idején létrehozott állambiztonsági bíróságok elé utaljanak; mivel az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Michelle Bachelet kritizálta azokat a kísérleteket, amelyek a biztonsági erők tagjai által állítólagosan elkövetett bűncselekmények miatti bírósági eljárás alóli mentességre irányulnak, mivel e kísérletek aláássák az egyiptomi nép bizalmát aziránt, hogy kormánya képes mindenki számára igazságot szolgáltatni;

| K. | mivel Egyiptom 2015-ös terrorizmus elleni törvénye a terrorizmus széles körű meghatározását tartalmazza, amely magában foglalja „a közrend megsértését, a biztonság, az érdekek vagy a társadalom biztonságának veszélyeztetését, az alkotmány és a jog rendelkezéseinek akadályozását, a nemzeti egység, a szociális béke vagy a nemzetbiztonság károsítását”, ami a békés másként gondolkodókat, demokráciapárti aktivistákat és emberijog-védőket kiteszi annak a kockázatnak, hogy terroristáknak bélyegezik és halálra ítélik őket; |
| --- | --- |

K.

mivel Egyiptom 2015-ös terrorizmus elleni törvénye a terrorizmus széles körű meghatározását tartalmazza, amely magában foglalja „a közrend megsértését, a biztonság, az érdekek vagy a társadalom biztonságának veszélyeztetését, az alkotmány és a jog rendelkezéseinek akadályozását, a nemzeti egység, a szociális béke vagy a nemzetbiztonság károsítását”, ami a békés másként gondolkodókat, demokráciapárti aktivistákat és emberijog-védőket kiteszi annak a kockázatnak, hogy terroristáknak bélyegezik és halálra ítélik őket;

| L. | mivel asz-Szíszi elnök uralma alatt az egyiptomi bíróságok legalább 2 443, előzetes halálbüntetést szabott ki, köztük legalább tizenkettőt gyermekek esetében, és legalább 1 451 halálos ítéletet erősített meg; mivel a megerősített halálbüntetések közül legalább 926 olyan tömeges perek eredménye, amelyek 15 vagy több személy ellen folytak egyszerre; mivel ugyanezen időszak alatt Egyiptom legalább 144 kivégzést hajtott végre; mivel a halálbüntetést, különösen a tömeges perekben, gyakran alkalmazták az alapvető jogaikat, többek között a gyülekezési szabadságot gyakorló személyek ellen; |
| --- | --- |

L.

mivel asz-Szíszi elnök uralma alatt az egyiptomi bíróságok legalább 2 443, előzetes halálbüntetést szabott ki, köztük legalább tizenkettőt gyermekek esetében, és legalább 1 451 halálos ítéletet erősített meg; mivel a megerősített halálbüntetések közül legalább 926 olyan tömeges perek eredménye, amelyek 15 vagy több személy ellen folytak egyszerre; mivel ugyanezen időszak alatt Egyiptom legalább 144 kivégzést hajtott végre; mivel a halálbüntetést, különösen a tömeges perekben, gyakran alkalmazták az alapvető jogaikat, többek között a gyülekezési szabadságot gyakorló személyek ellen;

| M. | mivel augusztusban egy egyiptomi bíróság több mint 739 személy büntetését erősítette meg a 2013-as puccs után a Rabaa téren tartott tüntetésekkel kapcsolatban; mivel a bíróság 75 halálos ítéletet és további 47 fő esetében életfogytiglani szabadságvesztésről szóló ítéletet erősített meg; mivel a tárgyalás során számos szabálytalanságra derült fény, és mivel az ENSZ emberi jogi főbiztosa azt az igazságszolgáltatás súlyos tévedéseként jellemezte; |
| --- | --- |

M.

mivel augusztusban egy egyiptomi bíróság több mint 739 személy büntetését erősítette meg a 2013-as puccs után a Rabaa téren tartott tüntetésekkel kapcsolatban; mivel a bíróság 75 halálos ítéletet és további 47 fő esetében életfogytiglani szabadságvesztésről szóló ítéletet erősített meg; mivel a tárgyalás során számos szabálytalanságra derült fény, és mivel az ENSZ emberi jogi főbiztosa azt az igazságszolgáltatás súlyos tévedéseként jellemezte;

| N. | mivel november végén Egyiptom bejelentette egy „állandó emberi jogi főbizottság” létrehozását, amely a hírek szerint azért jött létre, hogy reagáljon az Egyiptom emberi jogi fellépésére vonatkozó állításokra, továbbá „egységes egyiptomi víziót alakítson ki”; mivel e bizottság fő tagjai a kül- és belügyminisztériumok, a katonaság és a hírszerző szolgálatok képviselői; |
| --- | --- |

N.

mivel november végén Egyiptom bejelentette egy „állandó emberi jogi főbizottság” létrehozását, amely a hírek szerint azért jött létre, hogy reagáljon az Egyiptom emberi jogi fellépésére vonatkozó állításokra, továbbá „egységes egyiptomi víziót alakítson ki”; mivel e bizottság fő tagjai a kül- és belügyminisztériumok, a katonaság és a hírszerző szolgálatok képviselői;

| O. | mivel annak ellenére, hogy a kopt kultúrát az alkotmány az ország „pilléreként” ismeri el, 2011 óta nőtt a kopt származású egyiptomiak elleni erőszak és megkülönböztetés, akik Egyiptom kilencmillió keresztényének többségét alkotják; mivel a főként muszlim vallású egyiptomi lakosság mintegy 10 %-át kitevő kopt keresztényeket sújtja a szektariánus erőszak legnagyobb része; mivel 2018. november 2-án Minjában iszlám szélsőségesek támadtak meg egy kopt keresztény zarándokokat szállító buszt, amely támadás során hét személy meghalt és 19-en megsebesültek, és mivel ebből is látható, hogy Egyiptom milyen biztonsági kihívásokkal néz szembe; |
| --- | --- |

O.

mivel annak ellenére, hogy a kopt kultúrát az alkotmány az ország „pilléreként” ismeri el, 2011 óta nőtt a kopt származású egyiptomiak elleni erőszak és megkülönböztetés, akik Egyiptom kilencmillió keresztényének többségét alkotják; mivel a főként muszlim vallású egyiptomi lakosság mintegy 10 %-át kitevő kopt keresztényeket sújtja a szektariánus erőszak legnagyobb része; mivel 2018. november 2-án Minjában iszlám szélsőségesek támadtak meg egy kopt keresztény zarándokokat szállító buszt, amely támadás során hét személy meghalt és 19-en megsebesültek, és mivel ebből is látható, hogy Egyiptom milyen biztonsági kihívásokkal néz szembe;

| P. | mivel az EU–Egyiptom Társulási Tanács 2018. december 20-án ül össze; mivel az Európai Parlament Emberi Jogi Albizottsága küldöttségének egyiptomi látogatására a Társulási Tanács ülése előtt kerül sor; mivel Egyiptom nem küldött hivatalos meghívót a küldöttségnek; |
| --- | --- |

P.

mivel az EU–Egyiptom Társulási Tanács 2018. december 20-án ül össze; mivel az Európai Parlament Emberi Jogi Albizottsága küldöttségének egyiptomi látogatására a Társulási Tanács ülése előtt kerül sor; mivel Egyiptom nem küldött hivatalos meghívót a küldöttségnek;

| Q. | mivel a 2011-es forradalom óta számos súlyos fejlemény következett be Egyiptomban, és a nemzetközi közösség támogatja az országot gazdasági, politikai és biztonsági kihívásainak leküzdésében; mivel Egyiptomban komoly biztonsági kihívásokkal kell szembenézni, különösen a Sínai-félszigeten, ahol terrorista csoportok biztonsági erők elleni támadásokat hajtottak végre; mivel Egyiptomban több pusztító terrorista támadásra került sor; |
| --- | --- |

Q.

mivel a 2011-es forradalom óta számos súlyos fejlemény következett be Egyiptomban, és a nemzetközi közösség támogatja az országot gazdasági, politikai és biztonsági kihívásainak leküzdésében; mivel Egyiptomban komoly biztonsági kihívásokkal kell szembenézni, különösen a Sínai-félszigeten, ahol terrorista csoportok biztonsági erők elleni támadásokat hajtottak végre; mivel Egyiptomban több pusztító terrorista támadásra került sor;

| R. | mivel a 2017–2020 közötti időszakra szóló EU–Egyiptom közötti, 2017 júliusában elfogadott új partnerségi prioritások a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásának egyetemes értékei melletti közös elkötelezettséget fogalmaztak meg, valamint a politikai szerepvállalás és a megerősített együttműködés megújított keretét képezik, többek között a biztonság, az igazságügyi reform és a terrorizmus elleni küzdelem tekintetében, az emberi jogok és az alapvető szabadságok kellő tiszteletben tartása alapján; mivel az Egyiptom és az Európai Unió közötti társulási megállapodás szerinti, politikai kérdésekkel, emberi jogokkal és demokráciával, nemzetközi és regionális kérdésekkel foglalkozó albizottság 2018. január 10–11-én tartotta ötödik ülését Kairóban, amely az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság területén folytatott együttműködéssel foglalkozott; mivel az EU-Egyiptom Társulási Bizottság 6. ülésére 2018. november 8-án került sor; |
| --- | --- |

R.

mivel a 2017–2020 közötti időszakra szóló EU–Egyiptom közötti, 2017 júliusában elfogadott új partnerségi prioritások a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásának egyetemes értékei melletti közös elkötelezettséget fogalmaztak meg, valamint a politikai szerepvállalás és a megerősített együttműködés megújított keretét képezik, többek között a biztonság, az igazságügyi reform és a terrorizmus elleni küzdelem tekintetében, az emberi jogok és az alapvető szabadságok kellő tiszteletben tartása alapján; mivel az Egyiptom és az Európai Unió közötti társulási megállapodás szerinti, politikai kérdésekkel, emberi jogokkal és demokráciával, nemzetközi és regionális kérdésekkel foglalkozó albizottság 2018. január 10–11-én tartotta ötödik ülését Kairóban, amely az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság területén folytatott együttműködéssel foglalkozott; mivel az EU-Egyiptom Társulási Bizottság 6. ülésére 2018. november 8-án került sor;

| S. | mivel az EU Egyiptom első számú gazdasági partnere és a külföldi beruházások fő forrása; mivel az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz 2017–2020 közötti keretében az Egyiptomnak nyújtott uniós kétoldalú támogatás mintegy 500 millió EUR-t tesz ki; mivel a Külügyek Tanácsa 2013. augusztus 21-én megbízta a főképviselőt az Egyiptomnak nyújtott uniós támogatás felülvizsgálatának feladatával; mivel e Tanács úgy határozott, hogy az EU Egyiptommal való együttműködését a helyszínen bekövetkezett eseményeknek megfelelően ki fogják igazítani; |
| --- | --- |

S.

mivel az EU Egyiptom első számú gazdasági partnere és a külföldi beruházások fő forrása; mivel az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz 2017–2020 közötti keretében az Egyiptomnak nyújtott uniós kétoldalú támogatás mintegy 500 millió EUR-t tesz ki; mivel a Külügyek Tanácsa 2013. augusztus 21-én megbízta a főképviselőt az Egyiptomnak nyújtott uniós támogatás felülvizsgálatának feladatával; mivel e Tanács úgy határozott, hogy az EU Egyiptommal való együttműködését a helyszínen bekövetkezett eseményeknek megfelelően ki fogják igazítani;

| T. | mivel a 2018. évi elnökválasztás folyamata során megszüntették a békés politikai ellenzéki tevékenység lehetőségeit, az egyiptomi szavazók politikai részvételhez való jogának tömeges megtagadása révén; |
| --- | --- |

T.

mivel a 2018. évi elnökválasztás folyamata során megszüntették a békés politikai ellenzéki tevékenység lehetőségeit, az egyiptomi szavazók politikai részvételhez való jogának tömeges megtagadása révén;

| U. | mivel a Külügyek Tanácsának 2013. augusztus 21-i következtetései szerint „A tagállamok továbbá arról is megállapodtak, hogy felfüggesztik a belső elnyomásra alkalmas eszközök Egyiptomba irányuló kivitelére vonatkozó engedélyeket, áttekintik a 2008/944/KKBP közös álláspont hatálya alá tartozó eszközökre vonatkozó kiviteli engedélyeket, valamint felülvizsgálják az Egyiptom számára biztosított biztonsági segítségnyújtásukat”; mivel a Külügyek Tanácsa 2014 februárjában megerősítette e következtetéseket; mivel az alelnök/főképviselő 2015. október 27-i írásbeli válaszában megerősítette, hogy e következtetések „politikai kötelezettségvállalást jelentenek az Egyiptomnak nyújtott bármilyen katonai támogatás ellen”; |
| --- | --- |

U.

mivel a Külügyek Tanácsának 2013. augusztus 21-i következtetései szerint „A tagállamok továbbá arról is megállapodtak, hogy felfüggesztik a belső elnyomásra alkalmas eszközök Egyiptomba irányuló kivitelére vonatkozó engedélyeket, áttekintik a 2008/944/KKBP közös álláspont hatálya alá tartozó eszközökre vonatkozó kiviteli engedélyeket, valamint felülvizsgálják az Egyiptom számára biztosított biztonsági segítségnyújtásukat”; mivel a Külügyek Tanácsa 2014 februárjában megerősítette e következtetéseket; mivel az alelnök/főképviselő 2015. október 27-i írásbeli válaszában megerősítette, hogy e következtetések „politikai kötelezettségvállalást jelentenek az Egyiptomnak nyújtott bármilyen katonai támogatás ellen”;

| 1. | határozottan elítéli az alapvető demokratikus jogok, különösen az online és offline véleménynyilvánítás szabadsága, az egyesülés és gyülekezés szabadsága, a politikai pluralizmus és a jogállamiság folyamatos korlátozását Egyiptomban; felszólít arra, hogy szüntessék meg az emberijog-védők, ügyvédek, tüntetők, újságírók, bloggerek, szakszervezeti tagok, diákok, nőjogi aktivisták, LMBTI-személyek, civil társadalmi szervezetek, nem kormányzati szervezetek, politikai ellenfelek és kisebbségek (beleértve a núbiaiakat) elleni erőszakot, felbujtást, gyűlöletbeszédet, zaklatást, megfélemlítést, erőszakos eltüntetéseket és cenzúrát az állami hatóságok, a biztonsági erők és szolgálatok, valamint más csoportok részéről Egyiptomban; elítéli a tiltakozók elleni túlzott erőszakot; felszólít az összes emberi jogi jogsértés független és átlátható kivizsgálására, valamint a felelősök felelősségre vonására; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felszólítja az egyiptomi kormányt, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássa szabadon Ahmad Amasa, Hanan Badr el-Din, Amal Fathi, Ezzat Goveim, Ibrahim Metvalli Hegazi, valamint Azzuz Mahgub emberijog-védőket, továbbá a médiában dolgozó Mahmúd „Savkan” Abu Zeidet, Hisam Dzsafart, Mohamed „Oxigén” Ibrahimot, Iszmáíl Iszkandaranit, Adel Szabrit, Ahmed Tarek Ibrahim Ziadát, Alaa Abdelfattahot, Sadi Abu Zaidot, Musztafa al-Ászart, Hasszán al-Bannaandot és Moataz Vadnant, valamint az összes többi fogva tartottat, akiket Egyiptom alkotmányának és nemzetközi kötelezettségeinek megsértésével a véleménynyilvánítás szabadságához való joguk békés gyakorlása miatt tartanak fogva; felszólítja Egyiptomot, hogy szabadon bocsátásukig engedélyezze számukra a családjukhoz, az általuk választott ügyvédekhez és a megfelelő orvosi ellátáshoz való teljes körű hozzáférését, valamint hogy folytasson le hiteles vizsgálatokat a rossz bánásmódra vagy kínzásra vonatkozó állítások ügyében; felszólítja az EU-t, hogy maradéktalanul hajtsa végre Egyiptomra vonatkozóan az exportellenőrzést azokra az árukra tekintettel, amelyeket kínzáshoz vagy halálbüntetés végrehajtásához lehet felhasználni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékezteti az egyiptomi kormányt arra, hogy Egyiptom és lakosságának hosszú távú jóléte az egyetemes emberi jogok tiszteletben tartásával, illetve a polgárok alapvető jogainak védelmét is ellátó demokratikus és átlátható intézmények kialakításával és megszilárdításával jár kéz a kézben; ebből adódóan felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre azon nemzetközi egyezmények alapelveit, amelyekhez Egyiptom csatlakozott; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy szüntessék meg a folyamatban lévő, nem kormányzati szervekkel szembeni összes alaptalan bűnügyi nyomozást, többek között a „külföldi finanszírozási” ügyben végzett nyomozást is, valamint helyezzék hatályon kívül a nem kormányzati szervezetekről szóló, rendkívül szigorú törvényt; ösztönzi, hogy az egyesülés szabadságának érdekében egy olyan új jogi kerettel váltsák fel az említett törvényt, amelynek kialakítására az egyiptomi nemzeti, illetve a nemzetközi kötelezettségekkel összhangban, a társadalmi szervezetekkel folytatott valódi egyeztetés során kerül sor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | súlyos aggodalmának ad hangot az egyiptomi bíróságokon tárgyalt tömeges perek és az e perek során nagy számban kiszabott halálos ítéletek, valamint börtönben letöltendő hosszú szabadságvesztések miatt; felszólítja az egyiptomi igazságügyi hatóságokat, hogy hagyjanak fel a halálbüntetés intézményének magánszemélyekkel szembeni alkalmazásával, többek között azon személyek esetében is, akik az állítólagos bűncselekmény elkövetésekor még nem töltötték be 18. életévüket, valamint hogy támogassák és tartsák tiszteletben a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, amelynek Egyiptom részes fele, különösen pedig az Egyezségokmánynak a vádlottak egyértelmű vádak alapján történő, tisztességes és kellő időben lebonyolított eljáráshoz való jogáról szóló 14. cikkét, amely biztosítja a vádlottak jogainak tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ismételten felszólítja Egyiptomot, hogy írja alá és erősítse meg a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának a halálbüntetés eltörlésére irányuló Második Fakultatív Jegyzőkönyvét, valamint a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi ENSZ-egyezményt; arra ösztönzi az egyiptomi kormányt, hogy intézzen nyílt felkérést az ENSZ érintett különleges előadóihoz, hogy tegyenek látogatást az országban; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja az egyiptomi parlamentet, hogy vizsgálja felül az egyiptomi büntető törvénykönyvet, a büntetőeljárásról szóló törvényt, a terrorizmus elleni jogszabályokat és a katonai törvénykönyvet; felhívja az egyiptomi hatóságokat, hogy vessenek véget a civilek katonai bíróságok elé vitelének; |
| --- | --- |

7.

| 8. | súlyos aggodalmának ad hangot a nemzetközi emberi jogi szervezetekkel vagy az ENSZ emberi jogi szerveivel együttműködő, illetve együttműködésre törekvő személyekkel szembeni – legutóbb például az ENSZ-nek a megfelelő lakhatásért felelős különleges előadójával kapcsolatos – megtorlások miatt; emlékezteti az egyiptomi hatóságokat arra, hogy ENSZ-tagként az ország köteles tartózkodni az ilyen cselekményektől; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elítéli az Egyiptomban élő kisebbségek folyamatos üldözését; újfent amelletti elkötelezettségének ad hangot, hogy Egyiptomban érvényesüljön a lelkiismereti és vallásszabadság, felszólít továbbá a nemzetközi együttműködés előmozdítására, többek között az egyiptomi kopt keresztények helyzetének értékelését célzó független ENSZ-vizsgálattal összefüggésben; felszólítja Egyiptomot, hogy vizsgálja felül az istenkáromlásról szóló törvényeit, valamint szavatolja a vallási kisebbségek védelmét; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sürgeti az egyiptomi kormányt, hogy a katari állampolgárokkal szemben 2017 júniusát követően bevezetett összes diszkriminatív intézkedést szüntesse meg, konkrét példaként említve Ola al-Qaradawi és férje, Hosam Khalaf ügyét; |
| --- | --- |

10.

| 11. | támogatja az egyiptomi nép többségének törekvéseit, akik olyan szabad, stabil, virágzó, inkluzív és demokratikus országot kívánnak létrehozni, amely tiszteletben tartja az emberi jogokkal és alapvető szabadságokkal kapcsolatos nemzeti és nemzetközi kötelezettségvállalásait; emlékeztet arra, hogy fontos tényező a békés véleménynyilvánítás, illetve a bíráló gondolatok békés kinyilvánításának tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

11.

| 12. | őszinte részvétét fejezi ki a terrorizmus áldozatai családjainak; szolidaritását fejezi ki az egyiptomi néppel, és megerősíti elkötelezettségét a radikális ideológiák és terrorista csoportok elterjedése elleni küzdelem iránt; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sürgeti az egyiptomi kormányt, hogy a Sínai-félszigeten valamennyi műveletet a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban hajtsanak végre és minden visszaélést alaposan vizsgáljanak ki, továbbá hogy haladéktalanul nyissa meg a Sínai-félsziget északi részét a független megfigyelők és újságírók előtt, gondoskodjon a lakosok alapvető szükségleteinek kielégítéséről, valamint hogy tegye lehetővé a független segélyszervezetek számára, hogy segélyekkel segítsék a rászorulókat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy kezelje prioritásként az emberijog-védők egyiptomi helyzetét, és ítélje el az országban kialakult aggasztó emberi jogi helyzetet, többek között a halálbüntetés alkalmazását; sürgeti az EKSZ-t, hogy foglalkozzon az egyiptomi közelmúltbeli fejleményekkel és valamennyi befolyását latba vetve helyezzen nyomást Egyiptomra az emberi jogi helyzet javítása, valamint a küszöbön álló kivégzések feltartóztatása érdekében, továbbá hogy szólítsa fel Egyiptomot az őrizetbe vettek azonnali szabadon bocsátására, illetve hogy buzdítsa az egyiptomi hatóságokat a nemzetközi normák és jogszabályok betartására; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy az EU nagy jelentőséget tulajdonít a fontos szomszédnak és partnernek tekintett Egyiptommal való együttműködésnek; nyomatékosan sürgeti tehát Egyiptomot, hogy alkotmányával és a nemzetközi normákkal összhangban tartsa tiszteletben a demokrácia, az alapvető szabadságok és az emberi jogok előmozdítása érdekében 2017. július 27-én elfogadott EU–Egyiptom partnerségi prioritásokban vállalt kötelezettségeit; hangsúlyozza, hogy az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság területén tapasztalt folyamatos visszalépések ellenére került sor 2017-ben a partnerségi prioritások megkötésére Egyiptommal; sürgeti a főképviselőt/alelnököt és a tagállamokat, hogy az Egyiptommal folytatandó további együttműködést kössék az emberi jogok tiszteletben tartásához, valamint hogy az egyiptomi hatóságokkal folytatott valamennyi megbeszélés során központi kérdésként jelenítsék meg az emberi jogokkal kapcsolatos aggályokat, különösen ami a három rögzített prioritást illeti; ismételten kiemeli, hogy a migrációkezelés vagy a terrorizmus elleni fellépések nem áshatják alá az emberi jogokat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | emlékezteti az egyiptomi hatóságokat arra, hogy az EU Egyiptommal kapcsolatos szerepvállalásának az európai szomszédságpolitika „többért többet” elvével összhangban ösztönzőkön kell alapulnia, és a demokratikus intézmények, a jogállamiság és az emberi jogok terén elért reformoktól kell függenie; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sürgeti az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy képviseljenek határozott és egységes álláspontot az EU emberi jogokkal kapcsolatos álláspontját illetően az EU–Egyiptom Társulási Tanács 2018. december 20-i ülésén, csakúgy, mint az összes emberi jogi fórumon, valamint két- és többoldalú találkozón, továbbá egyértelműen fogalmazzák meg, hogy milyen következményekkel néz szembe az egyiptomi kormány, amennyiben nem állítja le a visszaéléseket, például az emberi jogi jogsértések elkövetőivel szembeni célzott szankciók alkalmazása révén; felhívja továbbá az EU-t, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának következő ülésén tegyen közzé határozott hangú nyilatkozatot az ENSZ 2019. évi időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésére vonatkozó ajánlások tekintetében is; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ismételten felháborodását fejezi ki Giulio Regeni olasz kutató megkínzása és meggyilkolása miatt; hangsúlyozza, hogy mindaddig nyomást fog gyakorolni az uniós hatóságokra az egyiptomi partnereikkel való együttműködés tekintetében, amíg ki nem derül az igazság az ügyben és az elkövetőket felelősségre nem vonják; emlékezteti az egyiptomi hatóságokat a Giulio Regeni ügyét vizsgáló olasz és egyiptomi jogi csapat biztonságával kapcsolatos felelősségükre; |
| --- | --- |

18.

| 19. | újfent felhívja a tagállamokat, hogy állítsák le az Egyiptomba irányuló olyan megfigyelési technológiai és biztonsági felszerelések kivitelét, amelyek elősegíthetik az emberijog-védők és civil társadalmi aktivisták – többek között a közösségi média – elleni támadásokat; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy az egyiptomi hatóságok nem mutattak hajlandóságot arra, hogy megszervezzék az emberi jogokkal foglalkozó parlamenti albizottság kairói látogatását; elvárja, hogy az EU hívja fel a figyelmet arra a problémára, hogy az egyiptomi hatóságok folyamatosan elutasítják a látogatás engedélyezését; |
| --- | --- |

20.

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Egyiptom kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0035.

(2)  HL C 50., 2018.2.9., 42. o.

(3)  HL C 399., 2017.11.24., 130. o.

(4)  HL C 300., 2016.8.18., 34. o.

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/137 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/137

---

P8_TA(2018)0527

Tanzánia

Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása Tanzániáról (2018/2969(RSP))

(2020/C 388/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanzániáról szóló korábbi állásfoglalásaira, többek között a 2015. március 12-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanzániáról szóló korábbi állásfoglalásaira, többek között a 2015. március 12-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel Federica Mogherini főképviselő által az EU nevében tett, az EU és Tanzánia kapcsolatairól szóló, 2018. november 15-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini főképviselő által az EU nevében tett, az EU és Tanzánia kapcsolatairól szóló, 2018. november 15-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel a tanzániai politikai vonatkozású erőszak és megfélemlítés fokozódásáról szóló, 2018. február 23-i helyi uniós nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanzániai politikai vonatkozású erőszak és megfélemlítés fokozódásáról szóló, 2018. február 23-i helyi uniós nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Tanács LMBTI-személyek egyenlőségéről szóló, 2016. június 16-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács LMBTI-személyek egyenlőségéről szóló, 2016. június 16-i következtetéseire,

| — | tekintettel Michelle Bachelet, az ENSZ emberi jogi főbiztosának (OHCHR) 2018. november 2-i, a Tanzániában az LMBT-személyek ellen indított büntetőeljárásról és letartóztatásokról szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Michelle Bachelet, az ENSZ emberi jogi főbiztosának (OHCHR) 2018. november 2-i, a Tanzániában az LMBT-személyek ellen indított büntetőeljárásról és letartóztatásokról szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EU Tanácsa által kidolgozott, a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű (LMBT) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló eszköztárra (LMBT eszköztár), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Tanácsa által kidolgozott, a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű (LMBT) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló eszköztárra (LMBT eszköztár),

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, valamint a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, valamint a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára,

| — | tekintettel az AKCS–EU partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: Cotonoui Megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: Cotonoui Megállapodás),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Tanzánia elnökének, John Pombe Magufulinak 2015. évi megválasztása óta elnyomó törvények és rendeletek révén aláásták az ország alapvető jogait; mivel a kritikus újságírók, ellenzéki politikusok és szókimondó civil társadalmi aktivisták fenyegetésekkel, önkényes fogva tartással és zaklatással szembesülnek; |
| --- | --- |

A.

mivel Tanzánia elnökének, John Pombe Magufulinak 2015. évi megválasztása óta elnyomó törvények és rendeletek révén aláásták az ország alapvető jogait; mivel a kritikus újságírók, ellenzéki politikusok és szókimondó civil társadalmi aktivisták fenyegetésekkel, önkényes fogva tartással és zaklatással szembesülnek;

| B. | mivel az elmúlt két évben az országban fokozódott az LMBTI-személyek elleni megbélyegzés, erőszak és nőtt a célzott letartóztatások száma; mivel a tanzániai jogszabályok értelmében az azonos nemű személyek közötti párkapcsolat bűncselekménynek minősül, amely 30 évtől életfogytig tartó szabadságvesztéssel büntetendő; mivel a homoszexualitás ellen irányuló tanzániai jogszabályok a legszigorúbbak közé tartoznak a világon; |
| --- | --- |

B.

mivel az elmúlt két évben az országban fokozódott az LMBTI-személyek elleni megbélyegzés, erőszak és nőtt a célzott letartóztatások száma; mivel a tanzániai jogszabályok értelmében az azonos nemű személyek közötti párkapcsolat bűncselekménynek minősül, amely 30 évtől életfogytig tartó szabadságvesztéssel büntetendő; mivel a homoszexualitás ellen irányuló tanzániai jogszabályok a legszigorúbbak közé tartoznak a világon;

| C. | mivel a feltételezett melegeket Tanzániában végbélvizsgálatra kényszerítik, ami a homoszexuális magatartás „bizonyításának” kétes értékű módja, és amelyet az Egyesült Nemzetek Szervezete és az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Bizottsága kínzásnak minősített; |
| --- | --- |

C.

mivel a feltételezett melegeket Tanzániában végbélvizsgálatra kényszerítik, ami a homoszexuális magatartás „bizonyításának” kétes értékű módja, és amelyet az Egyesült Nemzetek Szervezete és az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Bizottsága kínzásnak minősített;

| D. | mivel Paul Makonda, a Dar es-Salaam regionális biztosa az elnyomás ismert szószólója; mivel a 2018. október 31-i sajtótájékoztatón bejelentette, hogy munkacsoportot hoz létre a homoszexuális férfiak, a prostituáltak és a közösségi médiában csalárd adománygyűjtést folytató személyek felkutatására; mivel felszólította a lakosságot, hogy jelentse a hatóságoknak, ha egy személyről azt gyanítja, hogy homoszexuális; |
| --- | --- |

D.

mivel Paul Makonda, a Dar es-Salaam regionális biztosa az elnyomás ismert szószólója; mivel a 2018. október 31-i sajtótájékoztatón bejelentette, hogy munkacsoportot hoz létre a homoszexuális férfiak, a prostituáltak és a közösségi médiában csalárd adománygyűjtést folytató személyek felkutatására; mivel felszólította a lakosságot, hogy jelentse a hatóságoknak, ha egy személyről azt gyanítja, hogy homoszexuális;

| E. | mivel az egészségügyi minisztérium közösségi szinten ideiglenesen felfüggesztette a HIV-vel és az AIDS-szel kapcsolatos szolgáltatások nyújtását, és bezárta a lakosság leginkább érintett csoportjait– többek között a meleg férfiakat – szolgáló járóbeteg központokat; mivel 2017. február 17-én 40 egészségügyi központot zárt be, amiért állítólag bátorították a homoszexualitást; mivel számos szervezet arról számolt be, hogy az LMBTI-közösség elleni erőszakos fellépés oda vezetett, hogy a HIV-pozitív férfiak nem férnek hozzá az antiretrovirális kezeléshez, míg mások felhagytak a tesztelési és megelőző szolgáltatások igénybevételével; |
| --- | --- |

E.

mivel az egészségügyi minisztérium közösségi szinten ideiglenesen felfüggesztette a HIV-vel és az AIDS-szel kapcsolatos szolgáltatások nyújtását, és bezárta a lakosság leginkább érintett csoportjait– többek között a meleg férfiakat – szolgáló járóbeteg központokat; mivel 2017. február 17-én 40 egészségügyi központot zárt be, amiért állítólag bátorították a homoszexualitást; mivel számos szervezet arról számolt be, hogy az LMBTI-közösség elleni erőszakos fellépés oda vezetett, hogy a HIV-pozitív férfiak nem férnek hozzá az antiretrovirális kezeléshez, míg mások felhagytak a tesztelési és megelőző szolgáltatások igénybevételével;

| F. | mivel 2018 novemberében letartóztattak tíz férfit Zanzibárban, amiért állítólag azonos neműek közötti házasságot bonyolítottak le; mivel 2018. október 17-én letartóztattak13 egészségügyi és emberi jogi aktivistát, mivel részt vettek azon a találkozón, ahol megvitatták az LMBTI-személyek egyes egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférését korlátozó törvényt; |
| --- | --- |

F.

mivel 2018 novemberében letartóztattak tíz férfit Zanzibárban, amiért állítólag azonos neműek közötti házasságot bonyolítottak le; mivel 2018. október 17-én letartóztattak13 egészségügyi és emberi jogi aktivistát, mivel részt vettek azon a találkozón, ahol megvitatták az LMBTI-személyek egyes egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférését korlátozó törvényt;

| G. | mivel sok gyermek és serdülő, különösen a lányok emberi jogi visszaéléseknek és ártalmas gyakorlatoknak vannak kitéve, beleértve a széles körben elterjedt nemi erőszakot, a testi fenyítést, a gyermekházasságot és a serdülőkori terhességet, amelyek megnehezítik vagy lehetetlenné teszik az iskoláztatást; mivel a tanzániai kormány akadályozza a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést, és megfélemlíti az ilyen szolgáltatásokról tájékoztatást nyújtó szervezeteket; |
| --- | --- |

G.

mivel sok gyermek és serdülő, különösen a lányok emberi jogi visszaéléseknek és ártalmas gyakorlatoknak vannak kitéve, beleértve a széles körben elterjedt nemi erőszakot, a testi fenyítést, a gyermekházasságot és a serdülőkori terhességet, amelyek megnehezítik vagy lehetetlenné teszik az iskoláztatást; mivel a tanzániai kormány akadályozza a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést, és megfélemlíti az ilyen szolgáltatásokról tájékoztatást nyújtó szervezeteket;

| H. | mivel 2018. június 22-én Magufuli elnök nyilatkozatot adott ki, amelyben megtiltja, hogy a terhes lányok iskolába járjanak; mivel a hatóságok megfélemlítik azokat a civil társadalmi szervezeteket, amelyek a terhes lányok azon jogait védik, hogy visszatérjenek az iskolába; |
| --- | --- |

H.

mivel 2018. június 22-én Magufuli elnök nyilatkozatot adott ki, amelyben megtiltja, hogy a terhes lányok iskolába járjanak; mivel a hatóságok megfélemlítik azokat a civil társadalmi szervezeteket, amelyek a terhes lányok azon jogait védik, hogy visszatérjenek az iskolába;

| I. | mivel Tanzánia emberi jogokkal és jó kormányzással foglalkozó bizottsága egy ideje nem működik; mivel Magufuli elnök nem nevezte ki a bizottság biztosait vagy más tisztségviselőit; |
| --- | --- |

I.

mivel Tanzánia emberi jogokkal és jó kormányzással foglalkozó bizottsága egy ideje nem működik; mivel Magufuli elnök nem nevezte ki a bizottság biztosait vagy más tisztségviselőit;

| J. | mivel a kormány bezárt vagy megfenyegetett magántulajdonban lévő rádióállomásokat és napilapokat, és véget vetett a parlamenti viták élő közvetítéseinek; mivel bezárták a helyi csatornákat és a helyi csatornákat közvetítő dekódereket; |
| --- | --- |

J.

mivel a kormány bezárt vagy megfenyegetett magántulajdonban lévő rádióállomásokat és napilapokat, és véget vetett a parlamenti viták élő közvetítéseinek; mivel bezárták a helyi csatornákat és a helyi csatornákat közvetítő dekódereket;

| K. | mivel a tanzániai nemzetgyűlés 2015-ben elfogadta a kiberbűnözésről szóló jogszabályt és 2018 szeptemberében az online tartalmakra vonatkozó előírásokat azzal a céllal, hogy ellenőrzés alatt tartsa a közösségi médiában használt tartalmakat; mivel a 2015-ben elfogadott statisztikai törvény kimondja, hogy bizonyos, a kormány által közölt statisztikák megvitatása és megkérdőjelezése nem megengedett; |
| --- | --- |

K.

mivel a tanzániai nemzetgyűlés 2015-ben elfogadta a kiberbűnözésről szóló jogszabályt és 2018 szeptemberében az online tartalmakra vonatkozó előírásokat azzal a céllal, hogy ellenőrzés alatt tartsa a közösségi médiában használt tartalmakat; mivel a 2015-ben elfogadott statisztikai törvény kimondja, hogy bizonyos, a kormány által közölt statisztikák megvitatása és megkérdőjelezése nem megengedett;

| L. | mivel az ellenzék vezető tagjait rendszeresen letartóztatják olyan vádak alapján, mint az elnök állítólagos megsértése vagy hamis tájékoztatás, vagy akár lázadás; mivel 2018 júliusában Tanzánia fő ellenzéki pártjának 20 tagját tartóztatták le azzal az állítással, hogy zavargást szítottak; mivel 2018 eleje óta a politikai ellenzék számos tagját és parlamenti képviselőjét brutálisan megtámadták, sőt meggyilkolták; mivel 2018. február 22-én Godfrey Luenát, Tanzánia fő ellenzéki pártja, a Chama Cha Demokrasia na Maendeleo (CHADEMA) nevű párt parlamenti képviselőjét és a földtulajdonhoz fűződő jogok elszánt védőjét otthona előtt bozótvágóval megölték; mivel 2018 novemberében az újságírók védelmére létrehozott bizottság (CPJ) programkoordinátorát, Africa Angela Quintalt és kollégáját, Muthoki Mumót letartóztatták, és csak a nemzetközi intézmények nyomására engedték szabadon; |
| --- | --- |

L.

mivel az ellenzék vezető tagjait rendszeresen letartóztatják olyan vádak alapján, mint az elnök állítólagos megsértése vagy hamis tájékoztatás, vagy akár lázadás; mivel 2018 júliusában Tanzánia fő ellenzéki pártjának 20 tagját tartóztatták le azzal az állítással, hogy zavargást szítottak; mivel 2018 eleje óta a politikai ellenzék számos tagját és parlamenti képviselőjét brutálisan megtámadták, sőt meggyilkolták; mivel 2018. február 22-én Godfrey Luenát, Tanzánia fő ellenzéki pártja, a Chama Cha Demokrasia na Maendeleo (CHADEMA) nevű párt parlamenti képviselőjét és a földtulajdonhoz fűződő jogok elszánt védőjét otthona előtt bozótvágóval megölték; mivel 2018 novemberében az újságírók védelmére létrehozott bizottság (CPJ) programkoordinátorát, Africa Angela Quintalt és kollégáját, Muthoki Mumót letartóztatták, és csak a nemzetközi intézmények nyomására engedték szabadon;

| M. | mivel az elmúlt években a turizmus fejlődése fokozta az aktivitást, különösen a maszájok lakta Serengeti régióban; mivel a szántóföldek vagy a szűkösen rendelkezésre álló területek spekulatív céllal történő ellenőrzése komoly feszültségekhez vezetett a térségben; |
| --- | --- |

M.

mivel az elmúlt években a turizmus fejlődése fokozta az aktivitást, különösen a maszájok lakta Serengeti régióban; mivel a szántóföldek vagy a szűkösen rendelkezésre álló területek spekulatív céllal történő ellenőrzése komoly feszültségekhez vezetett a térségben;

| N. | mivel a Roeland van de Geer uniós küldöttségvezető arra kényszerült, hogy elhagyja az országot, miután a tanzániai hatóságok egyre nagyobb nyomást gyakoroltak rá; mivel Magufuli elnök megválasztása óta a UN Women vezetőjét, az UNDP vezetőjét és az UNESCO vezetőjét is kiutasították Tanzániából; |
| --- | --- |

N.

mivel a Roeland van de Geer uniós küldöttségvezető arra kényszerült, hogy elhagyja az országot, miután a tanzániai hatóságok egyre nagyobb nyomást gyakoroltak rá; mivel Magufuli elnök megválasztása óta a UN Women vezetőjét, az UNDP vezetőjét és az UNESCO vezetőjét is kiutasították Tanzániából;

| O. | mivel Federica Mogherini, az Unió főképviselője bejelentette az Unió Tanzániával fenntartott kapcsolatainak átfogó felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

O.

mivel Federica Mogherini, az Unió főképviselője bejelentette az Unió Tanzániával fenntartott kapcsolatainak átfogó felülvizsgálatát;

| 1. | aggodalmát fejezi ki a Tanzániában egyre romló politikai helyzet miatt, amelyet a nyilvános tér zsugorodása jellemez a civil társadalmi szervezeteket, az emberijog-védőket, a médiát és számos politikai pártot sújtó korlátozások szigorítása következtében; mély aggodalommal tölti el az LMBTI-személyek helyzetének romlása; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elítéli a szexuális irányultságon alapuló gyűlöletkeltést és erőszakot; sürgeti a tanzániai hatóságokat, biztosítsák, hogy Paul Makonda véget vessen az LMBTI-közösség elleni provokációnak, és hogy felelősségre vonják az erőszakra való felbujtásért; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kéri, hogy indítsanak független vizsgálatokat az újságírók, az LMBTI-személyek, az emberijog-védők és az ellenzéki pártok tagjai elleni támadások és erőszak ügyében annak érdekében, hogy az elkövetőket bíróság elé állíthassák; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékezteti a tanzániai kormányt a többek között a Cotonoui Megállapodás keretében vállalt azon kötelezettségeire, hogy minden körülmények között megvédi valamennyi polgára jogait, méltóságát és testi épségét; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja Tanzániát, hogy helyezze hatályon kívül a homoszexualitást kriminalizáló jogszabályokat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | szorgalmazza, hogy az EU és tagállamai teljes mértékben alkalmazzák az LMBT eszköztárt, bátorítva a harmadik országokat a homoszexualitás büntethetőségének megszüntetésére, segítve az erőszak és a hátrányos megkülönböztetés csökkentését és védve az LMBTI-személyek emberi jogainak védelmezéséért síkra szálló személyeket; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja a tanzániai hatóságokat, hogy módosítsák a kiberbűnözésről, az elektronikus és postai hírközlésről (online tartalom) és a médiaszolgáltatásokról szóló jogszabályok valamennyi korlátozó rendelkezését, és azokat olyan rendelkezésekkel váltsák fel, amelyek a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban garantálják a véleménynyilvánítás és a média szabadságát; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólítja a tanzániai hatóságokat, hogy helyezzék hatályon kívül az olyan szolgáltatásokat és információkat érintő jogszabályokat, politikákat és egyéb akadályokat, amelyekre a nőknek, a lányoknak és a fiatal anyáknak szükségük van ahhoz, hogy egészséges életet élhessenek, vonják vissza elsősorban Magufuli elnök nyilatkozatát arról, hogy a gyermeket világra hozó lányok nem térhetnek vissza az iskolába, ideértve azon rendeleteket is, amelyek jogszerűvé teszik a várandós lányoknak az iskolából való kiutasítását; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sürgeti Tanzánia elnökét, hogy a lehető leghamarabb tegye működőképessé az ország emberi jogi bizottságát, és nevezze ki az emberi jogok megsértésének eseteit nyomon követő biztosokat, továbbá tegyen lépéseket a külföldön élő háztartási alkalmazottak támogatása érdekében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólítja a tanzániai hatóságokat, hogy valamennyi politikai foglyot bocsássák szabadon; |
| --- | --- |

10.

| 11. | komoly aggodalmának ad hangot a tanzániai kormány által Roeland van de Geer uniós küldöttségvezetőre gyakorolt nyomás miatt; üdvözli az Európai Unió és tagállamai arra vonatkozó döntését, hogy átfogó felülvizsgálatot végeznek a Tanzániával kapcsolatos uniós politikákról; kitart amellett, hogy a politikai párbeszéd fontos szerepet játszik abban, hogy a tanzániai hatóságok konkrét kötelezettségeket vállaljanak a civil társadalom, a politikai pártok és a média működését lehetővé tevő környezet kialakítására; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a 2020 utáni AKCS–EU partnerségi megállapodásba illesszenek be egy kifejezetten a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésmentességre való hivatkozást; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aggodalmát fejezi ki a maszájok helyzete miatt; elítéli a hatóságok és a biztonsági erők részéről alkalmazott erőszakot; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felszólítja a tanzániai hatóságokat, hogy határozottan lépjenek fel a civil társadalmi szervezetek, az emberijog-védők, az újságírók, az egészségügyi dolgozók és a politikai aktivisták jogainak védelme érdekében, összhangban a tanzániai alkotmánnyal, az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájával, valamint az ország nemzetközi és regionális kötelezettségeivel és vállalásaival; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja az EU-t, hogy továbbra is szorosan kövesse nyomon a tanzániai emberi jogi helyzetet, különösen küldöttségének rendszeres jelentéstétele révén; felszólítja az Európai Unió küldöttségét és a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy vészhelyzet esetén védelmet és támogatást nyújtsanak a veszélyben lévő emberijog-védők számára; |
| --- | --- |

14.

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, az AKCS–EU Tanácsának, az Afrikai Unió intézményeinek, a Kelet-afrikai Közösség intézményeinek, valamint Tanzánia, elnökének, kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  HL C 316., 2016.8.30., 122. o.

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/141 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/141

---

P8_TA(2018)0528

Blokklánc: előretekintő kereskedelempolitika

Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása a blokkláncról: előretekintő kereskedelempolitika (2018/2085(INI))

(2020/C 388/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikkének (3) bekezdésére és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikkének (3) bekezdésére és 218. cikkére,

| — | tekintettel a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezményre,

| — | tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) információtechnológiai megállapodására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) információtechnológiai megállapodására,

| — | tekintettel a WTO e-kereskedelemre vonatkozó munkaprogramjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO e-kereskedelemre vonatkozó munkaprogramjára,

| — | tekintettel a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló WTO-megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló WTO-megállapodásra,

| — | tekintettel a Vámigazgatások Világszervezete által átdolgozott Kiotói Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Vámigazgatások Világszervezete által átdolgozott Kiotói Egyezményre,

| — | tekintettel a virtuális fizetőeszközökről szóló, 2016. május 26-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a virtuális fizetőeszközökről szóló, 2016. május 26-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a kereskedelem és beruházás új, előretekintő és innovatív jövőbeli stratégiájáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem és beruházás új, előretekintő és innovatív jövőbeli stratégiájáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „A digitális kereskedelmi stratégia felé” című, 2017. december 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A digitális kereskedelmi stratégia felé” című, 2017. december 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a vámhatóságok teljesítménye és igazgatása mint a kereskedelem elősegítése és az illegális kereskedelem elleni harc egyik eszköze külső vonatkozásainak értékeléséről szóló, 2017. május 16-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vámhatóságok teljesítménye és igazgatása mint a kereskedelem elősegítése és az illegális kereskedelem elleni harc egyik eszköze külső vonatkozásainak értékeléséről szóló, 2017. május 16-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelem és az uniós kereskedelmi politikák globális értékláncokra gyakorolt hatásáról szóló, 2017. szeptember 12-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelem és az uniós kereskedelmi politikák globális értékláncokra gyakorolt hatásáról szóló, 2017. szeptember 12-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a WTO 2017 decemberében, Buenos Airesben megrendezett miniszteri konferenciáján elfogadott, a kereskedelemről és a nők gazdasági szerepvállalásának erősítéséről szóló közös nyilatkozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO 2017 decemberében, Buenos Airesben megrendezett miniszteri konferenciáján elfogadott, a kereskedelemről és a nők gazdasági szerepvállalásának erősítéséről szóló közös nyilatkozatra (6),

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (az általános adatvédelmi rendelet vagy GDPR) (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (az általános adatvédelmi rendelet vagy GDPR) (7),

| — | tekintettel az adatok határokon átnyúló áramlására és a személyes adatoknak az uniós kereskedelmi és beruházási megállapodások során történő védelmére vonatkozó horizontális rendelkezésekre irányuló bizottsági javaslatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az adatok határokon átnyúló áramlására és a személyes adatoknak az uniós kereskedelmi és beruházási megállapodások során történő védelmére vonatkozó horizontális rendelkezésekre irányuló bizottsági javaslatra,

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „»A mindenki számára előnyös kereskedelem« elnevezésű stratégia végrehajtásáról: Progresszív kereskedelempolitika kialakítása a globalizáció előnyünkre fordítása érdekében” című bizottsági jelentésre (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „»A mindenki számára előnyös kereskedelem« elnevezésű stratégia végrehajtásáról: Progresszív kereskedelempolitika kialakítása a globalizáció előnyünkre fordítása érdekében” című bizottsági jelentésre (COM(2017)0491),

| — | tekintettel az Egyesült Királyság tudományért felelős kormányhivatalának (Government Office for Science) tudományos főtanácsadója által 2016-ban kiadott, „Distributed Ledger Technology: beyond blockchain” („Megosztott könyvelési technológia: a blokkláncon túl”) című jelentésre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Királyság tudományért felelős kormányhivatalának (Government Office for Science) tudományos főtanácsadója által 2016-ban kiadott, „Distributed Ledger Technology: beyond blockchain” („Megosztott könyvelési technológia: a blokkláncon túl”) című jelentésre (8),

| — | tekintettel az ENSZ által létrehozott, a kereskedelem elősegítésével és elektronikus üzletvitellel foglalkozó központ (UN/CEFACT) a blokklánc műszaki alkalmazásáról szóló 2018-as Fehér könyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ által létrehozott, a kereskedelem elősegítésével és elektronikus üzletvitellel foglalkozó központ (UN/CEFACT) a blokklánc műszaki alkalmazásáról szóló 2018-as Fehér könyvére,

| — | tekintettel az európai blokklánc-partnerség létrehozásáról szóló, 21 tagállam és Norvégia által 2018. április 10-én aláírt nyilatkozatra (9), amelyet követően további öt tagállam csatlakozott a partnerséghez, így összesen 27-re nőtt az aláíró országok száma, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai blokklánc-partnerség létrehozásáról szóló, 21 tagállam és Norvégia által 2018. április 10-én aláírt nyilatkozatra (9), amelyet követően további öt tagállam csatlakozott a partnerséghez, így összesen 27-re nőtt az aláíró országok száma,

| — | tekintettel a Bizottság által 2018. február 1-jén útjára indított Uniós Blokklánc Megfigyelőközpontra és Fórumra (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2018. február 1-jén útjára indított Uniós Blokklánc Megfigyelőközpontra és Fórumra (10),

| — | tekintettel a Tanács 2017. október 19-i következtetéseire (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2017. október 19-i következtetéseire (11),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményeire (A8-0407/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményeire (A8-0407/2018),

| A. | mivel ebben a jelentésben – eltérő rendelkezés hiányában – a blokklánc egy privát, engedélyeken alapuló megosztott főkönyvi technológiát (DLT) jelent, amely a hálózatüzemeltetők jóváhagyásával hozzáadott, egymást követő adatblokkokból felépülő adatbázist foglal magában; |
| --- | --- |

A.

mivel ebben a jelentésben – eltérő rendelkezés hiányában – a blokklánc egy privát, engedélyeken alapuló megosztott főkönyvi technológiát (DLT) jelent, amely a hálózatüzemeltetők jóváhagyásával hozzáadott, egymást követő adatblokkokból felépülő adatbázist foglal magában;

| B. | mivel a magán/állami, engedélyezett/engedély nélküli blokkláncok ötvözetének más-más a haszna a különféle esettanulmányok és iparágak számára; |
| --- | --- |

B.

mivel a magán/állami, engedélyezett/engedély nélküli blokkláncok ötvözetének más-más a haszna a különféle esettanulmányok és iparágak számára;

| C. | mivel a blokkláncon belül minden egyes blokk tartalmaz egy kivonatot, amely az előző blokk adatainak ellenőrzésére szolgál, ezáltal a különálló felek számára olyan tranzakciókban való részvételt téve lehetővé, amelyekre fokozottabb bizalom és elszámoltathatóság jellemző, tekintettel arra, hogy a főkönyvben tárolt adatok nehezen hamisíthatók; |
| --- | --- |

C.

mivel a blokkláncon belül minden egyes blokk tartalmaz egy kivonatot, amely az előző blokk adatainak ellenőrzésére szolgál, ezáltal a különálló felek számára olyan tranzakciókban való részvételt téve lehetővé, amelyekre fokozottabb bizalom és elszámoltathatóság jellemző, tekintettel arra, hogy a főkönyvben tárolt adatok nehezen hamisíthatók;

| D. | mivel a nyílt forráskódú blokklánc-technológia világszerte az engedélyezett blokkláncok növekedésének alapját jelenti, amely elősegíti a résztvevőknek egy adott üzleti hálózatba vetett bizalmának növekedését; |
| --- | --- |

D.

mivel a nyílt forráskódú blokklánc-technológia világszerte az engedélyezett blokkláncok növekedésének alapját jelenti, amely elősegíti a résztvevőknek egy adott üzleti hálózatba vetett bizalmának növekedését;

| E. | mivel a blokklánc lehetővé teheti bizonyos rendszergazdák számára, hogy egyértelműen meghatározzák a résztvevők szerepét, felelősségi köreit, hozzáférési szintjeit és érvényesítési jogait; |
| --- | --- |

E.

mivel a blokklánc lehetővé teheti bizonyos rendszergazdák számára, hogy egyértelműen meghatározzák a résztvevők szerepét, felelősségi köreit, hozzáférési szintjeit és érvényesítési jogait;

| F. | mivel a globális kereskedelem a becslések szerint 16 billió EUR értékű ellátásilánc-ágazaton alapul, amelyben a magas tranzakciós költségek és a terhet jelentő papírmunka bonyolult folyamatokhoz és hibára hajlamos rendszerekhez vezet; |
| --- | --- |

F.

mivel a globális kereskedelem a becslések szerint 16 billió EUR értékű ellátásilánc-ágazaton alapul, amelyben a magas tranzakciós költségek és a terhet jelentő papírmunka bonyolult folyamatokhoz és hibára hajlamos rendszerekhez vezet;

| G. | mivel a szállítási költségek csökkentésére, az ipar környezetbarátabbá tételére és a gazdasági teljesítmény fellendítésére ígéretes potenciállal rendelkező kísérleti kezdeményezések elindítására került sor; |
| --- | --- |

G.

mivel a szállítási költségek csökkentésére, az ipar környezetbarátabbá tételére és a gazdasági teljesítmény fellendítésére ígéretes potenciállal rendelkező kísérleti kezdeményezések elindítására került sor;

| H. | mivel világszerte legalább 202 kormányzati blokklánc-kezdeményezés indult el 45 országban, és különösen az ázsiai és csendes-óceáni, az amerikai és a közel-keleti régiók gazdaságai ruháznak be a kereskedelem terén a blokklánc-technológiákba; |
| --- | --- |

H.

mivel világszerte legalább 202 kormányzati blokklánc-kezdeményezés indult el 45 országban, és különösen az ázsiai és csendes-óceáni, az amerikai és a közel-keleti régiók gazdaságai ruháznak be a kereskedelem terén a blokklánc-technológiákba;

| I. | mivel a blokklánc megerősítheti és javíthatja az EU kereskedelempolitikáját, például a szabadkereskedelmi megállapodások, különösen az engedélyezett gazdálkodók közötti kölcsönös elismerési egyezmények, a megfelelőségi határozatok és a piacvédelmi intézkedések területén; |
| --- | --- |

I.

mivel a blokklánc megerősítheti és javíthatja az EU kereskedelempolitikáját, például a szabadkereskedelmi megállapodások, különösen az engedélyezett gazdálkodók közötti kölcsönös elismerési egyezmények, a megfelelőségi határozatok és a piacvédelmi intézkedések területén;

| J. | mivel a blokklánc óriási lehetőséget rejt az átláthatóságnak és a nyomonkövethetőségnek a teljes ellátási láncon keresztül történő növelésére, az adott hálózaton belül a résztvevők bizalmának növelésére, a vámellenőrzések és a jogszabályoknak való megfelelés leegyszerűsítésére, a tranzakciós költségek csökkentésére, az adatok megváltoztathatatlanságának és biztonságának megerősítésére, valamint, hogy a korrupció elleni küzdelem eszközévé váljon; mivel az esetleges előnyökhöz számos – többek között a kiberbiztonsággal összefüggő – kihívás is társul; |
| --- | --- |

J.

mivel a blokklánc óriási lehetőséget rejt az átláthatóságnak és a nyomonkövethetőségnek a teljes ellátási láncon keresztül történő növelésére, az adott hálózaton belül a résztvevők bizalmának növelésére, a vámellenőrzések és a jogszabályoknak való megfelelés leegyszerűsítésére, a tranzakciós költségek csökkentésére, az adatok megváltoztathatatlanságának és biztonságának megerősítésére, valamint, hogy a korrupció elleni küzdelem eszközévé váljon; mivel az esetleges előnyökhöz számos – többek között a kiberbiztonsággal összefüggő – kihívás is társul;

| K. | mivel a blokklánc biztosíthatja az ellátási láncon belüli átláthatóságot, csökkentheti a korrupciót, leleplezheti az adókijátszást, lehetővé teheti a jogellenes kifizetések nyomon követését és megbirkózhat a kereskedelmi alapú pénzmosással; mivel az engedély nélküli blokklánc-alkalmazásokhoz bűncselekményekkel kapcsolatos kockázatok társulnak, ideértve az adókijátszást, az adókikerülést és a kereskedelmi alapú pénzmosást; mivel ezeket a problémákat a Bizottságnak és a tagállamoknak sürgősen meg kell vizsgálniuk és kezelniük kell; |
| --- | --- |

K.

mivel a blokklánc biztosíthatja az ellátási láncon belüli átláthatóságot, csökkentheti a korrupciót, leleplezheti az adókijátszást, lehetővé teheti a jogellenes kifizetések nyomon követését és megbirkózhat a kereskedelmi alapú pénzmosással; mivel az engedély nélküli blokklánc-alkalmazásokhoz bűncselekményekkel kapcsolatos kockázatok társulnak, ideértve az adókijátszást, az adókikerülést és a kereskedelmi alapú pénzmosást; mivel ezeket a problémákat a Bizottságnak és a tagállamoknak sürgősen meg kell vizsgálniuk és kezelniük kell;

| L. | mivel a nemzetközi kereskedelem terén a blokklánc még mindig fejlesztés alatt áll, ezért egy innovációbarát, rugalmas és ösztönző megközelítésre van szükség, amely jogbiztonságot nyújt, ugyanakkor előmozdítja a fogyasztók, a beruházók és a környezet védelmét, növeli a technológia társadalmi értékét, csökkenti a digitális szakadékot, valamint fejleszti a polgárok digitális készségeit; |
| --- | --- |

L.

mivel a nemzetközi kereskedelem terén a blokklánc még mindig fejlesztés alatt áll, ezért egy innovációbarát, rugalmas és ösztönző megközelítésre van szükség, amely jogbiztonságot nyújt, ugyanakkor előmozdítja a fogyasztók, a beruházók és a környezet védelmét, növeli a technológia társadalmi értékét, csökkenti a digitális szakadékot, valamint fejleszti a polgárok digitális készségeit;

| M. | mivel a blokklánc-technológia a kereskedelemben érintett minden – magán- és állami – fél számára állandó, valós idejű hozzáférést biztosíthat egy megváltoztathatatlan, időbélyegzővel ellátott adatbázishoz, amely a tranzakciókhoz kapcsolódó dokumentumokat tárolja, elősegítve ezáltal a bizalom kiépítését, a megfeleléssel kapcsolatos problémák elkerülését, a hamisított áruk vagy hamis dokumentumok használatának leküzdését; |
| --- | --- |

M.

mivel a blokklánc-technológia a kereskedelemben érintett minden – magán- és állami – fél számára állandó, valós idejű hozzáférést biztosíthat egy megváltoztathatatlan, időbélyegzővel ellátott adatbázishoz, amely a tranzakciókhoz kapcsolódó dokumentumokat tárolja, elősegítve ezáltal a bizalom kiépítését, a megfeleléssel kapcsolatos problémák elkerülését, a hamisított áruk vagy hamis dokumentumok használatának leküzdését;

| N. | mivel az EU néhány regionális és nagyvárosi térsége konkrét projekteken és programokon keresztül, saját jellegzetességeiket véve alapul már elkezdte kifejleszteni e technológiát és létrehozni a bevált gyakorlatok terjesztésére szolgáló hálózatokat; |
| --- | --- |

N.

mivel az EU néhány regionális és nagyvárosi térsége konkrét projekteken és programokon keresztül, saját jellegzetességeiket véve alapul már elkezdte kifejleszteni e technológiát és létrehozni a bevált gyakorlatok terjesztésére szolgáló hálózatokat;

Az Európai Unió kereskedelempolitikája

| 1. | elismeri, hogy a korábbi kereskedelmi sikerek ellenére az uniós szabadkereskedelmi megállapodások óriási kiaknázatlan lehetőségeket rejtenek, és még nem használták ki őket teljes mértékben, hiszen átlagosan csak az uniós exportőrök 67 %-a, illetve az uniós importőrök 90 %-a használja ki a preferenciális tarifákat mind az EU-ban, mind az uniós partnerországokban vagy -régiókban, és támogatja olyan technikai megoldások megvizsgálását, amelyek növelhetik a szabadkereskedelmi megállapodások kiaknázását és fokozhatják az exportot; megállapítja, hogy az exportőrök minden dokumentumukat fel tudnák tölteni egy, a blokkláncon alapuló közigazgatási alkalmazásba, és igazolhatnák egy szabadkereskedelmi megállapodás által nyújtott preferenciális elbánásnak való megfelelésüket, ideértve például a preferenciális származási szabályokra, az állat- és növényegészségügyi szabályokra, és a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló rendelkezésekre való jogosultságot; úgy véli, hogy a blokklánc megerősítheti a szabadkereskedelmi megállapodásokban szereplő kumulációs rendelkezéseket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | véleménye szerint a vállalkozások számára a preferenciális és nem preferenciális származási szabályok esetében egyaránt költséges és bonyodalmas a tanúsítványok megszerzésével kapcsolatos eljárás; úgy véli, hogy a preferenciális szabályok esetében a blokklánc segítségével létre lehetne hozni az áru gazdasági nemzeti hovatartozását; úgy véli továbbá, hogy a nem preferenciális szabályok esetében az európai piacra belépő áruk származásának átláthatóvá tételével és a beáramló importok áttekintésével a blokklánc támogatni tudja az EU arányosan alkalmazott piacvédelmi eszközeit, hogy a vállalkozások részére egyenlőbb versenyfeltételeket biztosítson; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a nyersanyagok és áruk származásával kapcsolatos bizalom megteremtésével, az átlátható termelési eljárások és ellátási láncok és azok munkaügyi, szociális és környezetvédelmi jogokkal kapcsolatos nemzetközi szabályoknak való megfelelésének biztosításával a blokklánc képes a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre irányuló menetrend támogatására, figyelembe véve a konfliktusövezetekből származó ásványkincsekkel, a kulturális javak jogellenes kereskedelmével, az exportellenőrzéssel és a korrupcióval kapcsolatos kiemelkedő relevanciájukat; hangsúlyozza, hogy a blokklánc hozzájárulhat a vállalatok működésének fenntarthatóságához és előmozdíthatja a felelős üzleti magatartást; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy az engedélyezett gazdálkodók kölcsönös elismerési egyezményei a határátlépési vámeljárásokhoz kapcsolódó időráfordítás és költségek csökkentése révén lehetővé teszik a vállalkozások számára az ellátási láncaik diverzifikálását; megjegyzi, hogy vannak a végrehajtással kapcsolatos, megoldásra váró kérdések; úgy véli, hogy a blokklánc a zökkenőmentes adatcsere biztosítása révén lehetőséget nyújt az engedélyezett gazdálkodók kölcsönös elismerési egyezményeivel összefüggő bizonytalanság csökkentésére; |
| --- | --- |

4.

A vámügyi és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítésének külső aspektusai

| 5. | határozottan üdvözli a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodást; úgy véli, hogy a megállapodás a WTO-tagok számára alapot képez ahhoz, hogy feltárják a kereskedelmi eljárások többek között a blokklánc révén történő megkönnyítésének további módjait; üdvözli az EU által a WTO fenntartására és megerősítésére tett erőfeszítéseket és a szabályokon alapuló kereskedelmi rendszerre irányuló kötelezettségvállalást, amelynek célja az egyenlő versenyfeltételek biztosítása és a globális kereskedelmi szabályok megerősítése; |
| --- | --- |

5.

| 6. | úgy véli, hogy a blokklánc lehetővé teheti a vámhatóságok számára az árunyilatkozathoz szükséges információk automatikus megszerzését, a manuális hitelesítés és papíralapú eljárások szükségességének csökkentését, és ezzel egyidejűleg minden érintett fél számára az EU-ba belépő áruk státuszára és jellemzőire vonatkozó pontos és naprakész adatok biztosítását, ezáltal javítva a nyomonkövethetőséggel kapcsolatos kapacitásokat és az átláthatóságot; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megítélése szerint a digitalizáció lehetővé fogja tenni a hatékonyabb és átláthatóbb információcserét; úgy véli, hogy a blokklánc lehetővé teheti a gyártók, a laboratóriumok, a logisztikai szereplők, a szabályozó szervek és a fogyasztók számára, hogy minden szükséges – többek között a származási helyre, a tesztelésre, a tanúsításra és az engedélyezésre vonatkozó – információhoz hozzáférjenek és azokat megosszák; megjegyzi, hogy a blokklánc az e-tanúsítványok megfelelő kiadásához is segítséget nyújthat; úgy ítéli meg, hogy a digitalizáció és az alkalmazások ellátási láncokon belüli használata az előfeltétele és egyben kiegészítő eleme annak, hogy a blokklánc teljes mértékben működőképes legyen; megjegyzi, hogy a digitalizálás terén jelentős különbségek vannak a tagállamok között; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy a blokklánc-technológiáknak a teljes ellátási láncban történő alkalmazása a nemzetközi tranzakciókhoz kapcsolódó költségek csökkentése és a vállalkozások új kereskedelmi partnerek megtalálásában való segítése révén felgyorsíthatja a globális kereskedelmet, illetve növelheti annak hatékonyságát és volumenét, és a digitális kereskedelembe vetett fogyasztói bizalom erősödéséhez vezethet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kiemeli a blokklánc alkalmazhatóságát az alábbiakra:






  a) | az áruk származásával és az árukhoz fűződő szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos bizonyosság fokozása, ezáltal csökkentve a tiltott áruk, köztük a hamis és hamisított áruk ellátási láncba való bekerülésének kockázatát, |
| --- | --- | --- |

9.

a)

az áruk származásával és az árukhoz fűződő szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos bizonyosság fokozása, ezáltal csökkentve a tiltott áruk, köztük a hamis és hamisított áruk ellátási láncba való bekerülésének kockázatát,

| b) | pontos információk biztosítása a hatóságok részére azzal kapcsolatban, hogy az ellátási láncon belül egy áru mikor sérülhetett meg vagy mikor manipulálhatták, |
| --- | --- |

b)

pontos információk biztosítása a hatóságok részére azzal kapcsolatban, hogy az ellátási láncon belül egy áru mikor sérülhetett meg vagy mikor manipulálhatták,

| c) | az átláthatóság és a nyomonkövethetőség fokozása azáltal, hogy minden résztvevő fél számára lehetővé válik ügyleteinek nyilvántartásba vétele és ezen információ hálózaton keresztüli megosztása, |
| --- | --- |

c)

az átláthatóság és a nyomonkövethetőség fokozása azáltal, hogy minden résztvevő fél számára lehetővé válik ügyleteinek nyilvántartásba vétele és ezen információ hálózaton keresztüli megosztása,

| d) | a fogyasztóvédelem és a fogyasztói bizalom fenntartása a fogyasztók számára az árukra vonatkozó részletes információk biztosításával és a vállalkozások fenntarthatósági tevékenységéhez való hozzájárulással, |
| --- | --- |

d)

a fogyasztóvédelem és a fogyasztói bizalom fenntartása a fogyasztók számára az árukra vonatkozó részletes információk biztosításával és a vállalkozások fenntarthatósági tevékenységéhez való hozzájárulással,

| e) | az ellátási lánc irányítási költségeinek csökkentése a közvetítők szükségességének és a kapcsolódó költségeknek, valamint a papír alapú dokumentáció előállításával, továbbításával és feldolgozásával kapcsolatos fizikai követelménynek a megszüntetésével, |
| --- | --- |

e)

az ellátási lánc irányítási költségeinek csökkentése a közvetítők szükségességének és a kapcsolódó költségeknek, valamint a papír alapú dokumentáció előállításával, továbbításával és feldolgozásával kapcsolatos fizikai követelménynek a megszüntetésével,

| f) | a helyes vám- és héafizetések, valamint a bevételek beszedésének javítása a kereskedelempolitikán belül, valamint |
| --- | --- |

f)

a helyes vám- és héafizetések, valamint a bevételek beszedésének javítása a kereskedelempolitikán belül, valamint

| g) | az árutovábbítási eljárás teljes idejének csökkentése a tipikusan manuálisan végzett feladatok automatizálás révén; tudomásul veszi a kapcsolódó – különösen a jól időzített ellátási láncok számára mind a költség csökkentés, mind pedig a logisztikai ágazat szénlábnyomának csökkentése terén kínált – előnyöket; |
| --- | --- |

g)

az árutovábbítási eljárás teljes idejének csökkentése a tipikusan manuálisan végzett feladatok automatizálás révén; tudomásul veszi a kapcsolódó – különösen a jól időzített ellátási láncok számára mind a költség csökkentés, mind pedig a logisztikai ágazat szénlábnyomának csökkentése terén kínált – előnyöket;

| 10. | megjegyzi, hogy a bűnözők a tiltott tevékenységeik, többek között a kereskedelmi alapú pénzmosás elrejtése céljából a szükséges dokumentumok hamis adatszolgáltatás – például az érintett áruk felül- vagy alulértékelési – révén történő meghamisításával manipulál hatják a jogszerű kereskedelmet; úgy véli, hogy a blokklánc lehetővé teheti a fogyasztók és más hatóságok számára, hogy időben, gyorsan és összehangolt módon megtegyék a szükséges intézkedéseket a tiltott pénzmozgások felfedése céljából; |
| --- | --- |

10.

Határokon átnyúló adatáramlás és adatvédelem

| 11. | elismeri, hogy az adatok határokon átnyúló áramlása a nemzetközi áru- és szolgáltatás kereskedelem és a blokklánc-architektúra kialakításának szerves részét képezi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kiemeli, hogy a blokklánc hozzáférési szinteket és érvényesítési eljárásokat határoz meg a résztvevőkre vonatkozóan, ezáltal képes a tranzakcióknak a teljes nemzetközi ellátási láncban történő helyettesítésére; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megállapítja a blokklánc és adatok határokon átnyúló áramlása közötti összefüggést a kereskedelem tekintetében; megállapítja, hogy a több forrásból származó adatok integrálásával egy privát, engedélyeken alapuló, főkönyvek közötti hálózat bizalmat építhet ki a platformok között; elismeri a határokon átnyúló adatáramlás jelentőségét a növekedés és a munkahelyteremtés szempontjából; kiemeli, hogy különbséget kell tenni a blokkláncon belüli személyes és nem személyes adatok között; |
| --- | --- |

13.

| 14. | elismeri a blokklánc és az általános adatvédelmi rendelet végrehajtása közötti összefüggés által támasztott kihívást; kiemeli, hogy a blokklánc megvalósításának összhangban kell állnia valamennyi meglévő és jövőbeli uniós adatvédelmi jogszabállyal és adatvédelmi szabállyal; hangsúlyozza, hogy a blokklánc-technológia megoldásokat kínálhat az általános adatvédelmi rendeletben foglalt, beépített adatvédelemmel kapcsolatos rendelkezések végrehajtására a biztonságos és az egyén által szabályozott adatok biztosításának közös alapelvei alapján; hangsúlyozza, hogy az általános adatvédelmi rendelet korlátozott hatással van a kereskedelmi tranzakciókra, mivel a privát, engedélyeken alapuló blokkláncok nem tárolnak személyes adatokat; elismeri azonban, hogy szükség van a megfelelő biztosítékokra és szabályozási felügyeletre; hangsúlyozza, hogy az általános adatvédelmi rendelet csak akkor alkalmazandó, ha személyes adatokról van szó; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg mélyrehatóbban ezt a kérdést; |
| --- | --- |

14.

| 15. | elismeri, hogy a blokkláncokat a személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez való joggal összhangban kell megtervezni, és megjegyzi, hogy a hitelesített blokklánc-felhasználóknak és a blokklánc-alkalmazásoknak hozzáférési jogaiknak megfelelően mindig hozzá kell tudniuk férni az olyan tranzakciókhoz kapcsolódó minden adathoz, amelyekben részt vettek; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ismételten felszólít a digitális ökoszisztéma teljes körű működését lehetővé tevő rendelkezések bevezetésére, és a határokon átnyúló adatáramlás előmozdítására a szabadkereskedelmi megállapodásokban; e tekintetben megjegyzi, hogy a megfelelőségi határozatok nem segítik elő a nem személyes adatok szabad áramlását; ezért felhívja a Bizottságot, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásokban állapodjon meg kötelező erejű és kikényszeríthető adattovábbítási kötelezettségvállalásokról, ideértve a nem személyes adatokat is; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy a blokklánc az adattárolás és -kezelés új paradigmáját képviseli, képes decentralizálni az emberi interakció, a piacok, a banki tevékenységek és a nemzetközi kereskedelem formáit; hangsúlyozza, hogy a blokklánc-technológia felemelkedése lehetőségeket és kihívásokat is teremt az adatvédelem, az átláthatóság és a pénzügyi bűnözés szempontjából, mivel az adatok bevitelük és a résztvevő felekkel történő megosztásukat követően nem módosíthatók, ami biztosítja biztonságukat és sérthetetlenségüket; kéri, hogy többek között nemzeti szinten is tegyenek meg mindent a technológia meghamisíthatatlan és módosíthatatlan jellegének és annak biztosítására, hogy az adatvédelemhez való alapvető jog nem kerül veszélybe; |
| --- | --- |

17.

| 18. | elismeri a blokklánc-technológiák és az uniós adatvédelmi keret, nevezetesen az általános adatvédelmi rendelet (GDPR) végrehajtása közötti kapcsolat által felvetett kihívást, és emlékeztet arra, hogy ennek eredményeként ez a kapcsolat összeütközéseket fedhet fel egyfelől az alapvető jogok védelme, másfelől az innováció előmozdítása között; javasolja annak biztosítását, hogy a blokklánc teljes mértékben feleljen meg az uniós adatvédelmi keretnek és teljes mértékben tartsa tiszteletben az uniós jogban lefektetett elveket, különösen a személyes adatok feldolgozására vonatkozóakat, mivel ez az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének (1) bekezdése és az EUMSZ 16. cikkének (1) bekezdése szerint alapvető jog; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza továbbá, hogy részben a fent leírt összeütközésből eredően a blokkláncok egyáltalán nem támogatják automatikusan az adatszuverenitást, ezért azokat szándékosan kell úgy kialakítani, tekintettel arra, hogy a blokkláncok is jelenthetnek adatvédelmi kockázatokat; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kiemeli, hogy megfelelő kialakítás esetén a blokklánc-technológia megfelelhet a beépített adatvédelem elvének, melynek célja, hogy az érintettek az általános adatvédelmi rendelettel összhangban nagyobb ellenőrzést kapjanak adataik felett; kiemeli továbbá azt is, hogy a blokkláncban előforduló személyes adatok általában nem anonimak, ezáltal bevonja azokat az általános adatvédelmi rendelet hatálya alá; kitart amellett, hogy a blokkláncokat teljes mértékben össze kell egyeztetni az uniós joggal, abban az esetben is, amikor személyes adatok feldolgozására használják azokat; e tekintetben javasolja, hogy a blokkláncok és alkalmazásaik tartalmazzanak olyan mechanizmusokat, melyek biztosíthatják az adatok teljes mértékű anonimitását, ezáltal garantálva, hogy csak olyan adatokat tároljanak, melyek nem azonosított vagy nem azonosítható természetes személyekre vonatkoznak; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy a blokklánc-technológián alapuló jövőbeli alkalmazásoknak olyan mechanizmusokat kell alkalmazniuk, amelyek megvédik a személyes adatokat és lehetővé teszik, hogy az adatok teljes mértékben névtelenek legyenek; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy finanszírozzák az általános adatvédelmi rendelettel összeegyeztethető és a beépített adatvédelem elvén alapuló, új blokklánc-technológiákkal, például a zk-SNARK-kal (zero-knowledge succinct non-interactive arguments of knowledge) kapcsolatos kutatást, különösen a tudományos kutatást, és innovációt; |
| --- | --- |

21.

| 22. | véleménye szerint a személyes adatok védelméhez kapcsolódó alapjog megsértésének megelőzése érdekében a blokklánc-technológiát addig nem szabad személyes adatok feldolgozására használni, amíg az érintett felhasználó szervezet olyan helyzetbe nem kerül, hogy biztosítani tudja az általános adatvédelmi rendeletnek való megfelelést, és konkrétan biztosítani nem tudja az adatok törléséhez és helyesbítéséhez való jog tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kiemeli, hogy a blokkláncok felhasználói egyszerre lehetnek a nyilvántartási rendszerbe általuk feltöltött személyes adatok ellenőrei és a nyilvántartási rendszer egészének a saját számítógépükön történő tárolása miatt adatfeldolgozók is; |
| --- | --- |

23.

| 24. | megjegyzi, hogy egyes blokklánc-technológiák – amennyiben a blokklánc személyes adatokat tartalmaz – megváltoztathatatlan jellege összeegyeztethetetlen lehet az általános adatvédelmi rendelet 17. cikkében rögzített, törléshez való joggal; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a blokkláncbeli adatok másolatainak elburjánzása – amennyiben a blokklánc személyes adatokat tartalmaz – összeegyeztethetetlen lehet az általános adatvédelmi rendelet 5. cikkében rögzített, az adatminimalizálásra vonatkozó elvvel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felszólítja az Európai Adatvédelmi Testületet, hogy adjon ki iránymutatást és ajánlásokat a blokklánc-technológiák uniós joggal való összeegyeztethetőségének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aggodalommal állapítja meg, hogy sehol nem említik a blokklánc-technológia alkalmazási módjának komoly következményeit, különösen olyan területeken, mint a pénzmosás, az adókijátszás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem; úgy véli, hogy a blokklánc-technológiák mindenféle használatára fel kell készülni, és el kell különíteni, hogy mit tárolnak majd a láncban, és mit azon kívül (a személyes adatokat a láncon kívül kell tárolni); |
| --- | --- |

27.

Kis- és középvállalkozások (kkv-k)

| 28. | úgy véli, hogy a fogyasztókkal, a vámhatóságokkal, a nemzetközi és belföldi szabályozó szervekkel és az ellátási láncban részt vevő többi vállalkozással való interakció megkönnyítésével a blokklánccal kapcsolatos innováció és promóció gazdasági lehetőségeket teremthet a kkv-k számára a nemzetközivé válásra és az exportálással kapcsolatos költségek leküzdésére; hozzáteszi, hogy a blokklánc-infrastruktúra segítheti a termékek és szolgáltatások gyors és olcsó piacra juttatását; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kiemeli, hogy a partnerek közötti azonos szintű kommunikáció, az együttműködésen alapuló eszközök és biztonságos kifizetések, az üzleti tevékenység megkönnyítése, a nemfizetés kockázatának csökkentése, valamint a szerződés teljesítéséhez kapcsolódó jogi eljárási költségek intelligens szerződések alkalmazásával történő csökkentése révén a blokklánc számos előnyt nyújthat a kkv-k számára; elismeri, hogy biztosítani kell, hogy a nemzetközi kereskedelemben használt blokklánc fejlesztésébe a kkv-kat is bevonják; hangsúlyozza, hogy az intelligens szerződések jelen pillanatban még nem feltétlenül kellően kiforrottak ahhoz, hogy ágazati szabályozások keretében biztosítani lehessen jogilag kötelező érvényesíthetőségüket, valamint hogy további kockázatelemzéseket kell végezni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | elismeri, hogy a blokklánc-technológia uniós kereskedelempolitika részeként történő bevezetése lehetőségeket teremthet, többek között a kkv-k számára, ami egyéb előnyök mellett alacsonyabb tranzakciós költségeket és nagyobb hatékonyságot eredményezhet; elismeri továbbá, hogy a blokklánc-technológia lehetőséget nyújt a jelenlegi kereskedelmi rendszerbe vetett bizalom javítására azáltal, hogy a tranzakciók megmásíthatatlan nyilvántartását kínálja; elismeri azonban, hogy az Unió kereskedelempolitikájának hatókörén kívül eső ügyekben e technológia alkalmazása felvetheti a pénzmosás kockázatát és elősegítheti a szervezett bűnözés finanszírozását; |
| --- | --- |

30.

Kölcsönös átjárhatóság, méretezhetőség és a kapcsolódó technológiákkal való kölcsönhatások

| 31. | figyelembe veszi a blokklánc-rendszerek végrehajtásával kapcsolatos méretezhetőségi kihívásokat a bővülő nemzetközi kereskedelmi hálózatok összefüggésében; |
| --- | --- |

31.

| 32. | megállapítja, hogy elterjedtek az egy adott tranzakcióhoz tartozó adatokat különálló privát és nyilvános főkönyvekbe rögzítő különböző blokkláncok, elismeri, hogy a rendszerek, többek között örökölt operációs rendszerek, kölcsönös átjárhatóságának ösztönzése érdekében egyre nagyobb szükség van olyan kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó globális előírások kifejlesztésére, amelyek egy adott tételnek az ellátási láncban történő mozgása alapján integrálják a tranzakciókat a blokkláncokban; felhívja a Bizottságot, hogy fokozza az együttműködést az ISO-val és más illetékes szabványügyi szervekkel; |
| --- | --- |

32.

| 33. | úgy véli, hogy a blokklánc-technológiák kölcsönhatást válthatnak ki más nemzetközi kereskedelmi innovációkkal; hangsúlyozza, hogy meg kell vizsgálni a blokklánc-technológiák fejlődésével kapcsolatos lehetőségeket és kihívásokat; szorgalmazza – mindenekelőtt a Digitális Európa program keretében – az e technológiáknak a nemzetközi kereskedelem és a közszektor digitális átalakításában és automatizálásában való alkalmazhatóságára irányuló további kutatásokat; |
| --- | --- |

33.

Következtetések

| 34. | felhívja a Bizottságot a blokklánc területén végbemenő fejlemények figyelemmel kísérésére, különös tekintettel a nemzetközi ellátási láncban zajló kísérleti projektekre / kezdeményezésekre és a vámüggyel és a szabályozási folyamatokkal kapcsolatos külső szempontokra; felhívja a Bizottságot, hogy valamennyi érintett főigazgatóság bevonásával dolgozzon ki a blokklánc-technológiáknak a kereskedelem és az ellátási lánc irányításában, valamint a szellemi tulajdon és különösen a hamisítás elleni küzdelem terén való alkalmazásáról szóló horizontális stratégiai dokumentumot; felkéri a Bizottságot, hogy értékelje a blokklánc igazságszolgáltatási és kormányzási szempontjait, valamint azt, hogy a blokklánc jobb megoldásokat kínál-e az uniós kereskedelempolitika jelenlegi kihívásait kezelni képes, meglévő és kialakulóban lévő technológiákhoz képest; felhívja a Bizottságot a blokklánc területén végbemenő fejlemények figyelemmel kísérésére, különös tekintettel a nemzetközi ellátási láncban zajló kísérleti projektekre/kezdeményezésekre; felhívja a Bizottságot a blokklánc-technológiáknak a kereskedelem és az ellátási lánc irányításában való alkalmazásáról szóló stratégiai dokumentum kidolgozására; véleménye szerint a cél az, hogy a nemzetközi ellátási láncokon belüli projektekbe és kezdeményezésekbe a blokklánc területéről különböző szereplőket vonjanak be és közös projekteket valósítsanak meg, amelyek keretében a különböző partnerek többek között a személyazonosság, a származás és az adattárolás területét is figyelembe veszik; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felhívja a Bizottságot a nemzetközi kereskedelemre irányuló blokklánc-alkalmazásokra vonatkozó irányadó elvek kidolgozására annak érdekében, hogy az iparág, valamint vámügyi és szabályozó hatóságok számára olyan elégséges jogbiztonsági szintet biztosítson, amely e területen ösztönzi a blokklánc használatát és az innovációt; hangsúlyozza, hogy az alkalmazások alapját alkotó technológia szabályozása mind az innovációt, mind az új alkalmazások fejlesztését korlátok közé szorítaná; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU – és különösen az uniós iparág – vezető szerepet játsszon és elkötelezettséget mutasson a blokklánc-technológiák terén, valamint a globális verseny tekintetében, illetve a fejlesztés és szabályozási környezet terén egyenlő versenyfeltételeket biztosítson; kiemeli a párbeszéd folytatásának, a gyakorlatok cseréjének, valamint a kompetenciák és a digitális készségek kialakításának fontosságát; felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve indítson el és felügyeljen egy blokklánc technológiát alkalmazó nemzetközi kereskedelmi kísérleti projektet, hogy megvizsgálja annak előnyeit; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ösztönzi a Bizottságot, hogy a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséhez kapcsolódó információáramlás megfelelő információs és kommunikációs technológiák alkalmazása és egyéb intézkedések révén történő leegyszerűsítése és fokozása céljából működjön együtt a tagállamokkal; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja a Bizottságot, hogy a Kereskedelmi Főigazgatóságon belül hozzon létre egy blokklánccal foglalkozó tanácsadó csoportot, valamint a vámhatóságok és a határellenőrzési hatóságok bevonásával dolgozzon ki a blokkláncnak az ellátási láncban végponttól végpontig történő használatára irányuló, a szellemitulajdon-jogokat és a hamisítás elleni küzdelmet szem előtt tartó privát, engedélyeken alapuló kísérleti projektekről szóló vitaanyagot; elismeri, hogy a blokklánc-technológia ugyan még mindig korai fejlesztési szakaszban tart, de már szükség van a blokklánc hatékony végrehajtására vonatkozó ágazati stratégiára; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, miként támogathatná a blokklánc a kereskedelmet és a fenntartható fejlődést; emlékeztet a Parlament azon álláspontjára, hogy a digitális kereskedelmi stratégiát támogató intézkedéseknek teljes mértékben összhangban kell állniuk a fenntartható fejlesztési célokkal és hozzá kell járulniuk azok megvalósításához, ideértve a nemek közötti egyenlőség megteremtésére és a nők társadalmi szerepvállalásának erősítésére vonatkozó 5. fenntartható fejlesztési célt is; emlékeztet a Parlament álláspontjára, miszerint fontos előmozdítani a nők részvételét a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok területén, valamint az új technológiákhoz való hozzáférés és azok használata terén fontos megszüntetni a nemek közötti különbségeket; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kéri a Bizottságot, hogy szakpolitikai szempontból vizsgálja meg, hogy a blokklánc hogyan korszerűsítheti az Unió piacvédelmi politikáit, hogy megerősítse azok legitimitását és végrehajtását; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felhívja a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy a blokklánc-architektúra alkalmas-e a személyes adatoknak a láncból történő kizárására; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy hogyan fokozható a blokklánc-technológia segítségével a kereskedelem előmozdítása és a biztonság, ideértve többek között az engedélyezett gazdálkodókkal kapcsolatos elképzelést is; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ösztönzi a Bizottságot, hogy működjön együtt a nemzetközi szervezetekkel és járuljon hozzá a nemzetközi szervezetek munkájához, és támogassa a blokklánc használatának elősegítését célzó szabályozás alapjául szolgáló szabványok és alapelvek kidolgozására irányuló jelenlegi projekteket; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy játsszon vezető szerepet a blokklánc szabványosításának és biztonságossá tételének folyamatában, és működjön együtt az összes érintett szereplővel és iparággal a blokkláncra vonatkozó szabványok kidolgozásában, többek között a terminológia, a biztonság, a fejlesztés tekintetében, valamint a technológia kereskedelemben és az ellátási lánc irányításában való alkalmazása tekintetében; hangsúlyozza, hogy a kiberbiztonság alapvető jelentőséggel bír a blokklánc-technológián alapuló alkalmazások, többek között a nemzetközi kereskedelemben használt alkalmazások szempontjából; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a biztonsági kihívásokat, mérje fel a technológiai kockázatokat, többek között a kvantum-számítástechnika kapcsán, és tegyen lépéseket ezek kezelésére; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt az érdekelt felekkel a blokklánc-rendszerek közötti kölcsönös átjárhatósággal és kompatibilitással összefüggő kihívások kezelésére irányuló keretrendszer felülvizsgálata és kidolgozása céljából; |
| --- | --- |

44.

| 45. | üdvözli az „Uniós Blokklánc Megfigyelőközpont és Fórum” elnevezésű kezdeményezés életre hívását, amelyet a nemzetközi kereskedelem előmozdítását szolgáló alkalmazások tanulmányozására ösztönöz; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az Uniós Blokklánc Megfigyelőközpont és Fórum megbízatásának kiterjesztésére rendelkezésre álló lehetőségeket, valamint vonja be az érintett helyi és nemzetközi érdekelteket a jövőbeni kihívások megválaszolása, illetve a döntéshozók további támogatása érdekében; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felszólítja a Bizottságot, hogy vállaljon vezető szerepet a blokklánc-technológiák értékelésében és továbbfejlesztésében, többek között olyan konkrét ágazatokban, melyek az uniós kereskedelempolitika alá tartoznak, és állítson fel egy blokkláncokkal foglalkozó tanácsadó csoportot, melynek tagjai között lennének a pénzmosás elleni küzdelem, az adókijátszás, az adatvédelem és a szervezett bűnözés szakértői is. |
| --- | --- |

46.

| 47. | emlékezteti a Bizottságot, hogy az Európai Uniónak lehetősége van arra, hogy a blokklánc és a nemzetközi kereskedelem terén vezető szereplővé váljon, továbbá az Uniónak befolyásos szereplővé kell válnia annak nemzetközi partnerekkel közösen történő globális fejlődésének alakításában; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és az Európai Bizottságnak, valamint az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az EKSZ-nek. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  HL C 76., 2018.2.28., 76. o.

(2)  HL C 101., 2018.3.16., 30. o.

(3)  HL C 369., 2018.10.11., 22. o.

(4)  HL C 307., 2018.8.30., 44. o.

(5)  HL C 337., 2018.9.20., 33. o.

(6)  https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc11_e/genderdeclarationmc11_e.pdf

(7)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(8)  https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_ data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(9)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-countries-join-blockchain-partnership

(10)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-521_en.htm

(11)  http://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/150 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/150

---

P8_TA(2018)0529

A személyes adatok Japán által biztosított védelmének megfelelősége

Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása a személyes adatok Japán által biztosított védelmének megfelelőségéről (2018/2979(RSP))

(2020/C 388/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 6., 7., 8., 11., 16., 47. és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 6., 7., 8., 11., 16., 47. és 52. cikkére,

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (1), és egyéb vonatkozó uniós adatvédelmi vívmányokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (1), és egyéb vonatkozó uniós adatvédelmi vívmányokra,

| — | tekintettel a Bíróság által a C-362/14. sz. Maximillian Schrems kontra adatvédelmi biztos ügyben hozott, 2015. október 6-i ítéletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság által a C-362/14. sz. Maximillian Schrems kontra adatvédelmi biztos ügyben hozott, 2015. október 6-i ítéletre (2),

| — | tekintettel a Bíróság által a C-203/15. sz. Tele2 Sverige AB kontra Post- och telestyrelsen és a C-698/15. sz. Secretary of State for the Home Department kontra Tom Watson és társai egyesített ügyekben hozott, 2016. december 21-i ítéletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság által a C-203/15. sz. Tele2 Sverige AB kontra Post- och telestyrelsen és a C-698/15. sz. Secretary of State for the Home Department kontra Tom Watson és társai egyesített ügyekben hozott, 2016. december 21-i ítéletre (3),

| — | tekintettel „A digitális kereskedelmi stratégia felé” című, 2017. december 12-i állásfoglalására (4) |
| --- | --- |

—

tekintettel „A digitális kereskedelmi stratégia felé” című, 2017. december 12-i állásfoglalására (4)

| — | tekintettel a 29. cikk szerinti munkacsoport „Megfelelőségi referencia” című, 2018. február 6-i dokumentumára (5), amely iránymutatást nyújt a Bizottság és az Európai Adatvédelmi Testület számára az általános adatvédelmi rendelet keretében a harmadik országokban és nemzetközi szervezetekben biztosított adatvédelem szintjének értékeléséhez, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 29. cikk szerinti munkacsoport „Megfelelőségi referencia” című, 2018. február 6-i dokumentumára (5), amely iránymutatást nyújt a Bizottság és az Európai Adatvédelmi Testület számára az általános adatvédelmi rendelet keretében a harmadik országokban és nemzetközi szervezetekben biztosított adatvédelem szintjének értékeléséhez,

| — | tekintettel az Európai Adatvédelmi Testület az EU–Japán közötti megfelelőségi határozat tervezetéről szóló, 2018. december 5-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Adatvédelmi Testület az EU–Japán közötti megfelelőségi határozat tervezetéről szóló, 2018. december 5-i véleményére,

| — | tekintettel a személyes adatok Japán által biztosított megfelelő védelméről szóló (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti bizottsági végrehajtási határozatra irányuló tervezetre (COM(2018)XXXX), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok Japán által biztosított megfelelő védelméről szóló (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti bizottsági végrehajtási határozatra irányuló tervezetre (COM(2018)XXXX),

| — | tekintettel a 2017. októberben az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság eseti küldöttsége által Japánban tett látogatás megállapításaira, amelyet a megfelelőségi tárgyalások keretében az érintett japán hatóságokkal és az érdekelt felekkel való találkozás céljából szerveztek azokkal az alapvető elemekkel kapcsolatban, amelyeket a Bizottságnak a megfelelőségi határozat elfogadásakor figyelembe kell vennie, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. októberben az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság eseti küldöttsége által Japánban tett látogatás megállapításaira, amelyet a megfelelőségi tárgyalások keretében az érintett japán hatóságokkal és az érdekelt felekkel való találkozás céljából szerveztek azokkal az alapvető elemekkel kapcsolatban, amelyeket a Bizottságnak a megfelelőségi határozat elfogadásakor figyelembe kell vennie,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az általános adatvédelmi rendeletet 2018. május 25. óta kell alkalmazni; mivel az általános adatvédelmi rendelet 45. cikkének (2) bekezdése meghatározza azokat az elemeket, amelyeket a Bizottságnak figyelembe kell vennie a harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által nyújtott védelem szintje megfelelőségének értékelése során; |
| --- | --- |

A.

mivel az általános adatvédelmi rendeletet 2018. május 25. óta kell alkalmazni; mivel az általános adatvédelmi rendelet 45. cikkének (2) bekezdése meghatározza azokat az elemeket, amelyeket a Bizottságnak figyelembe kell vennie a harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által nyújtott védelem szintje megfelelőségének értékelése során;

| B. | mivel a Bizottságnak különösen figyelembe kell vennie a jogállamiságot, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartását, a vonatkozó – mind általános, mind ágazati – jogszabályokat, beleértve a közbiztonságra, a védelemre, a nemzetbiztonságra, a büntetőjogra és a közigazgatási szervek személyes adatokhoz való hozzáférésére vonatkozó jogszabályokat, az egy vagy több független felügyeleti hatóság meglétét és hatékony működését, valamint a harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által vállalt nemzetközi kötelezettségeket; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottságnak különösen figyelembe kell vennie a jogállamiságot, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartását, a vonatkozó – mind általános, mind ágazati – jogszabályokat, beleértve a közbiztonságra, a védelemre, a nemzetbiztonságra, a büntetőjogra és a közigazgatási szervek személyes adatokhoz való hozzáférésére vonatkozó jogszabályokat, az egy vagy több független felügyeleti hatóság meglétét és hatékony működését, valamint a harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által vállalt nemzetközi kötelezettségeket;

| C. | mivel a Bíróság által a C-362/14. sz. Maximillian Schrems kontra adatvédelmi biztos ügyben hozott, 2015. október 6-i ítéletében világossá tette, hogy a valamely harmadik országban biztosított, megfelelő szintű védelmet úgy kell értelmezni, hogy az „lényegében egyenértékű” az Európai Unióban a Chartával összefüggésben értelmezett 95/46/EK irányelv értelmében biztosított védelemmel; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bíróság által a C-362/14. sz. Maximillian Schrems kontra adatvédelmi biztos ügyben hozott, 2015. október 6-i ítéletében világossá tette, hogy a valamely harmadik országban biztosított, megfelelő szintű védelmet úgy kell értelmezni, hogy az „lényegében egyenértékű” az Európai Unióban a Chartával összefüggésben értelmezett 95/46/EK irányelv értelmében biztosított védelemmel;

| D. | mivel Japán az EU egyik fő kereskedelmi partnere, amellyel a közelmúltban gazdasági partnerségi megállapodást (GPM) kötött, amely rögzíti a közös értékeket és elveket, miközben mindkét védelmet biztosít az érzékeny területek számára mindkét partner vonatkozásában; mivel az alapvető jogok – többek között a magánélet védelme és az adatvédelem – közös elismerése fontos a megfelelőségi határozat megalapozásához, amely jogi alapot biztosít majd az EU-ból Japánba továbbított személyes adatok esetében; |
| --- | --- |

D.

mivel Japán az EU egyik fő kereskedelmi partnere, amellyel a közelmúltban gazdasági partnerségi megállapodást (GPM) kötött, amely rögzíti a közös értékeket és elveket, miközben mindkét védelmet biztosít az érzékeny területek számára mindkét partner vonatkozásában; mivel az alapvető jogok – többek között a magánélet védelme és az adatvédelem – közös elismerése fontos a megfelelőségi határozat megalapozásához, amely jogi alapot biztosít majd az EU-ból Japánba továbbított személyes adatok esetében;

| E. | mivel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság Japánba indított eseti küldöttsége figyelmét felhívták arra, hogy a japán hatóságok és az érdekelt felek nem csupán az általános adatvédelmi rendelet új előírásainak alkalmazása iránt érdeklődnek, hanem az EU és Japán közötti olyan biztos és magas szintű személyesadat-továbbítási mechanizmus iránt is, amely a védelmi szint vonatkozásában megfelelne az uniós jogi keret által meghatározott feltételeknek, amelyet lényegében egyenértékűnek tekintenek az uniós adatvédelmi jogszabályok által biztosított védelmi szinttel; |
| --- | --- |

E.

mivel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság Japánba indított eseti küldöttsége figyelmét felhívták arra, hogy a japán hatóságok és az érdekelt felek nem csupán az általános adatvédelmi rendelet új előírásainak alkalmazása iránt érdeklődnek, hanem az EU és Japán közötti olyan biztos és magas szintű személyesadat-továbbítási mechanizmus iránt is, amely a védelmi szint vonatkozásában megfelelne az uniós jogi keret által meghatározott feltételeknek, amelyet lényegében egyenértékűnek tekintenek az uniós adatvédelmi jogszabályok által biztosított védelmi szinttel;

| F. | mivel a személyes adatok EU és Japán közötti, kereskedelmi célú átadása az EU–Japán kapcsolatok fontos eleme a globális gazdaság egyre növekvő digitalizációja fényében; mivel az ilyen adattovábbításnak a személyes adatok védelméhez való jog és a magánélethez való jog maradéktalan tiszteletben tartása mellett kell történnie; mivel az EU egyik alapvető célkitűzése az alapvető jogok védelme az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

F.

mivel a személyes adatok EU és Japán közötti, kereskedelmi célú átadása az EU–Japán kapcsolatok fontos eleme a globális gazdaság egyre növekvő digitalizációja fényében; mivel az ilyen adattovábbításnak a személyes adatok védelméhez való jog és a magánélethez való jog maradéktalan tiszteletben tartása mellett kell történnie; mivel az EU egyik alapvető célkitűzése az alapvető jogok védelme az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglaltaknak megfelelően;

| G. | mivel az EU és Japán 2017 januárjában kezdett tárgyalásokat annak érdekében, hogy világszerte páratlan módon „kölcsönös megfelelőségi megállapítás” révén előmozdítsa a személyes adatok kereskedelmi célú továbbítását; mivel a Parlament „A digitális kereskedelmi stratégia felé” című 2017. december 12-i állásfoglalásában kifejezetten „elismeri, hogy a megfelelőségi határozatok [...] alapvető mechanizmusát képezik a személyes adatok Unióból harmadik országba történő átadásának”; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU és Japán 2017 januárjában kezdett tárgyalásokat annak érdekében, hogy világszerte páratlan módon „kölcsönös megfelelőségi megállapítás” révén előmozdítsa a személyes adatok kereskedelmi célú továbbítását; mivel a Parlament „A digitális kereskedelmi stratégia felé” című 2017. december 12-i állásfoglalásában kifejezetten „elismeri, hogy a megfelelőségi határozatok [...] alapvető mechanizmusát képezik a személyes adatok Unióból harmadik országba történő átadásának”;

| H. | mivel a személyes adatok Japánba történő továbbítására vonatkozó megfelelőségi határozat az első ilyen határozat lenne, amelyet az általános adatvédelmi rendelet új és szigorúbb szabályai alapján fogadtak el; |
| --- | --- |

H.

mivel a személyes adatok Japánba történő továbbítására vonatkozó megfelelőségi határozat az első ilyen határozat lenne, amelyet az általános adatvédelmi rendelet új és szigorúbb szabályai alapján fogadtak el;

| I. | mivel Japán a közelmúltban korszerűsítette és megerősítette az adatvédelmi jogszabályait annak érdekében, hogy összhangba hozza azokat a nemzetközi normákkal, különösen az új európai adatvédelmi jogszabályi keretben foglalt biztosítékokkal és személyhez fűződő jogokkal; mivel a japán adatvédelmi jogi keret különböző pillérekből áll, ahol a személyes információk védelméről szóló jogi aktus (APPI) a jogszabályok központi elemét képezi; |
| --- | --- |

I.

mivel Japán a közelmúltban korszerűsítette és megerősítette az adatvédelmi jogszabályait annak érdekében, hogy összhangba hozza azokat a nemzetközi normákkal, különösen az új európai adatvédelmi jogszabályi keretben foglalt biztosítékokkal és személyhez fűződő jogokkal; mivel a japán adatvédelmi jogi keret különböző pillérekből áll, ahol a személyes információk védelméről szóló jogi aktus (APPI) a jogszabályok központi elemét képezi;

| J. | mivel a japán kabinet 2018. június 12-én kabineti rendeletet fogadott el, amelynek értelmében a személyes információk védelmével foglalkozó bizottságot (PPC), mint az APPI igazgatásáért és végrehajtásáért felelős hatóságot azzal a jogkörrel ruházza fel, hogy a jogi aktus 6. cikke alapján megtegye a szükséges lépéseket a Japán és az érintett külföldi ország rendszerei és műveletei közötti különbségek áthidalására, az ezen országtól kapott személyes információk megfelelő kezelésének biztosítása céljából”; mivel ez a rendelet megállapítja, hogy mindez magában foglalja azt a jogkört, hogy a személyes információk védelméről szóló jogi aktusban és a kabineti rendeletben meghatározottakat kiegészítő és meghaladó, szigorúbb szabályok elfogadásával a személyes információk védelmével foglalkozó bizottság fokozott védelmet hozzon létre; mivel e rendelet értelmében ezek a szigorúbb szabályok a japán üzleti szereplők tekintetében kötelező érvényűvé és végrehajthatóvá válnak; |
| --- | --- |

J.

mivel a japán kabinet 2018. június 12-én kabineti rendeletet fogadott el, amelynek értelmében a személyes információk védelmével foglalkozó bizottságot (PPC), mint az APPI igazgatásáért és végrehajtásáért felelős hatóságot azzal a jogkörrel ruházza fel, hogy a jogi aktus 6. cikke alapján megtegye a szükséges lépéseket a Japán és az érintett külföldi ország rendszerei és műveletei közötti különbségek áthidalására, az ezen országtól kapott személyes információk megfelelő kezelésének biztosítása céljából”; mivel ez a rendelet megállapítja, hogy mindez magában foglalja azt a jogkört, hogy a személyes információk védelméről szóló jogi aktusban és a kabineti rendeletben meghatározottakat kiegészítő és meghaladó, szigorúbb szabályok elfogadásával a személyes információk védelmével foglalkozó bizottság fokozott védelmet hozzon létre; mivel e rendelet értelmében ezek a szigorúbb szabályok a japán üzleti szereplők tekintetében kötelező érvényűvé és végrehajthatóvá válnak;

| K. | mivel a személyes adatok Japán által biztosított megfelelő védelméről szóló bizottsági végrehajtási határozatra irányuló tervezethez az I. mellékletében csatolták a PPC által 2018. június 15-én elfogadott kiegészítő szabályokat, amelyek az APPI 6. cikkén alapulnak, amely kifejezetten lehetővé teszi a PPC számára, hogy szigorúbb szabályokat fogadjon el, többek között a nemzetközi adattovábbítások előmozdítása céljából; mivel a kiegészítő szabályok nyilvánosan még nem elérhetők; |
| --- | --- |

K.

mivel a személyes adatok Japán által biztosított megfelelő védelméről szóló bizottsági végrehajtási határozatra irányuló tervezethez az I. mellékletében csatolták a PPC által 2018. június 15-én elfogadott kiegészítő szabályokat, amelyek az APPI 6. cikkén alapulnak, amely kifejezetten lehetővé teszi a PPC számára, hogy szigorúbb szabályokat fogadjon el, többek között a nemzetközi adattovábbítások előmozdítása céljából; mivel a kiegészítő szabályok nyilvánosan még nem elérhetők;

| L. | mivel e kiegészítő szabályok célja a japán és az uniós adatvédelmi jog közötti releváns különbségek kezelése annak érdekében, hogy biztosítsák az EU-tól kapott személyes adatok megfelelő kezelését a megfelelőségi határozat alapján, különös tekintettel a különleges gondosságot igénylő személyes adatokra (érzékeny adatok), a megőrzött személyes adatokra, meghatározva a felhasználás célját, továbbá a felhasználási célból fakadó korlátozásra, a harmadik fél számára más országban történő rendelkezésre bocsátás korlátozására, valamint a névtelenül feldolgozott információkra; |
| --- | --- |

L.

mivel e kiegészítő szabályok célja a japán és az uniós adatvédelmi jog közötti releváns különbségek kezelése annak érdekében, hogy biztosítsák az EU-tól kapott személyes adatok megfelelő kezelését a megfelelőségi határozat alapján, különös tekintettel a különleges gondosságot igénylő személyes adatokra (érzékeny adatok), a megőrzött személyes adatokra, meghatározva a felhasználás célját, továbbá a felhasználási célból fakadó korlátozásra, a harmadik fél számára más országban történő rendelkezésre bocsátás korlátozására, valamint a névtelenül feldolgozott információkra;

| M. | mivel a kiegészítő szabályok jogilag kötelező érvényűek lennének a személyes információkat kezelő minden olyan üzleti szereplőre nézve, amely az EU-ból megfelelőségi határozat alapján továbbított személyes adatokat kap, és ezért meg kell felelnie az említett szabályoknak és tiszteletben kell tartania minden kapcsolódó jogot és kötelezettséget, valamint hogy e szabályok mind a PPC, mind pedig a japán bíróságok által érvényesíthetők lennének; |
| --- | --- |

M.

mivel a kiegészítő szabályok jogilag kötelező érvényűek lennének a személyes információkat kezelő minden olyan üzleti szereplőre nézve, amely az EU-ból megfelelőségi határozat alapján továbbított személyes adatokat kap, és ezért meg kell felelnie az említett szabályoknak és tiszteletben kell tartania minden kapcsolódó jogot és kötelezettséget, valamint hogy e szabályok mind a PPC, mind pedig a japán bíróságok által érvényesíthetők lennének;

| N. | mivel annak érdekében, hogy az EU-ból Japánba továbbított személyes adatok lényegében azonos szintű védelme biztosított legyen, a kiegészítő szabályok szigorúbb feltételek vagy korlátozások alapján további védelmet teremtenek az EU-ból továbbított személyes adatok feldolgozása tekintetében, így például a különleges gondosságot igénylő személyes információk, az adattovábbítás, az anonim adatok és a célhoz kötöttség esetében; |
| --- | --- |

N.

mivel annak érdekében, hogy az EU-ból Japánba továbbított személyes adatok lényegében azonos szintű védelme biztosított legyen, a kiegészítő szabályok szigorúbb feltételek vagy korlátozások alapján további védelmet teremtenek az EU-ból továbbított személyes adatok feldolgozása tekintetében, így például a különleges gondosságot igénylő személyes információk, az adattovábbítás, az anonim adatok és a célhoz kötöttség esetében;

| O. | mivel a japán adatvédelmi jogi keret különbséget tesz a „személyes információ” és a „személyes adat” között, és bizonyos esetekben a személyes adatok egy speciális kategóriájára, nevezetesen a „megőrzött személyes adatokra” utal; |
| --- | --- |

O.

mivel a japán adatvédelmi jogi keret különbséget tesz a „személyes információ” és a „személyes adat” között, és bizonyos esetekben a személyes adatok egy speciális kategóriájára, nevezetesen a „megőrzött személyes adatokra” utal;

| P. | mivel az APPI 2. cikkének (1) bekezdése szerint a „személyes információ” fogalma magában foglal minden olyan, élő személyre vonatkozó információt, amely lehetővé teszi az adott személy azonosítását; mivel a meghatározás különbséget tesz a személyes adatok két kategóriája, nevezetesen i) az egyedi azonosító kódok és ii) az egyéb személyes adatok között, amelyek alapján egy adott személyt azonosítani lehet; mivel ez utóbbi kategória olyan információkat tartalmaz, amelyek önmagukban nem teszik lehetővé az azonosítást, de más információkkal összeillesztve lehetővé teszik egy adott személy azonosítását; |
| --- | --- |

P.

mivel az APPI 2. cikkének (1) bekezdése szerint a „személyes információ” fogalma magában foglal minden olyan, élő személyre vonatkozó információt, amely lehetővé teszi az adott személy azonosítását; mivel a meghatározás különbséget tesz a személyes adatok két kategóriája, nevezetesen i) az egyedi azonosító kódok és ii) az egyéb személyes adatok között, amelyek alapján egy adott személyt azonosítani lehet; mivel ez utóbbi kategória olyan információkat tartalmaz, amelyek önmagukban nem teszik lehetővé az azonosítást, de más információkkal összeillesztve lehetővé teszik egy adott személy azonosítását;

| Q. | mivel az APPI 2. cikkének (4) bekezdése szerint a „személyes adatok” alatt többek között a személyes információs adatbázist alkotó személyes információkat kell érteni; mivel az APPI 2. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy az ilyen adatbázisokban szereplő információk rendszerezettek, ami hasonlatos az általános adatvédelmi rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerinti nyilvántartási rendszer koncepciójához; mivel az általános adatvédelmi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően a „személyes adat” alatt azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó bármely információ értendő; mivel az a természetes személy minősül azonosíthatónak, aki közvetlen vagy közvetett módon, különösen valamely azonosító, például név, azonosító szám, helymeghatározó adat vagy online azonosító, valamint a természetes személy testi, fiziológiai, genetikai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemző egy vagy több tényező alapján azonosítható; mivel egy természetes személy azonosíthatóságának meghatározásakor minden olyan módszert figyelembe kell venni – ideértve például a megjelölést –, amelyről észszerűen feltételezhető, hogy az adatkezelő vagy más személy a természetes személy közvetlen vagy közvetett azonosítására felhasználhatja; |
| --- | --- |

Q.

mivel az APPI 2. cikkének (4) bekezdése szerint a „személyes adatok” alatt többek között a személyes információs adatbázist alkotó személyes információkat kell érteni; mivel az APPI 2. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy az ilyen adatbázisokban szereplő információk rendszerezettek, ami hasonlatos az általános adatvédelmi rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerinti nyilvántartási rendszer koncepciójához; mivel az általános adatvédelmi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően a „személyes adat” alatt azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó bármely információ értendő; mivel az a természetes személy minősül azonosíthatónak, aki közvetlen vagy közvetett módon, különösen valamely azonosító, például név, azonosító szám, helymeghatározó adat vagy online azonosító, valamint a természetes személy testi, fiziológiai, genetikai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemző egy vagy több tényező alapján azonosítható; mivel egy természetes személy azonosíthatóságának meghatározásakor minden olyan módszert figyelembe kell venni – ideértve például a megjelölést –, amelyről észszerűen feltételezhető, hogy az adatkezelő vagy más személy a természetes személy közvetlen vagy közvetett azonosítására felhasználhatja;

| R. | mivel az APPI 2. cikkének (7) bekezdése szerint a „megőrzött személyes adat” olyan személyes adat, amelyet egy személyes információkat kezelő üzleti szereplőnek jogában áll közzétenni, helyesbíteni, kiegészíteni vagy tartalmát eltávolítani, felhasználását megszüntetni, törölni, harmadik fél rendelkezésére bocsátását megszüntetni, és nem lehet olyan adat, amely kabineti rendelet szerint sértheti a köz- vagy egyéb érdekeket, amennyiben létezésére vagy hiányára fény derül, sem olyan, amelyet kabineti rendelet értelmében legfeljebb egy éven belül törölni kell; mivel a kiegészítő szabályok a „megőrzött személyes adatok” fogalmát hozzáigazítják a „személyes adatok” fogalmához annak biztosítása érdekében, hogy az előbbihez kapcsolódó, személyhez fűződő jogok bizonyos korlátozásai ne vonatkozzanak az EU-ból továbbított adatokra; |
| --- | --- |

R.

mivel az APPI 2. cikkének (7) bekezdése szerint a „megőrzött személyes adat” olyan személyes adat, amelyet egy személyes információkat kezelő üzleti szereplőnek jogában áll közzétenni, helyesbíteni, kiegészíteni vagy tartalmát eltávolítani, felhasználását megszüntetni, törölni, harmadik fél rendelkezésére bocsátását megszüntetni, és nem lehet olyan adat, amely kabineti rendelet szerint sértheti a köz- vagy egyéb érdekeket, amennyiben létezésére vagy hiányára fény derül, sem olyan, amelyet kabineti rendelet értelmében legfeljebb egy éven belül törölni kell; mivel a kiegészítő szabályok a „megőrzött személyes adatok” fogalmát hozzáigazítják a „személyes adatok” fogalmához annak biztosítása érdekében, hogy az előbbihez kapcsolódó, személyhez fűződő jogok bizonyos korlátozásai ne vonatkozzanak az EU-ból továbbított adatokra;

| S. | mivel a japán adatvédelmi jogszabály, amely a végrehajtási határozatra irányuló tervezet tárgya, több ágazatot kizár a hatálya alól abban az esetben, ha a személyes adatokat meghatározott célból dolgozzák fel; mivel a végrehajtási határozat tervezete nem vonatkozik a személyes adatoknak az Unióból egy olyan címzett részére történő továbbítására, amely a japán adatvédelmi jog által előírt, fent említett kivételek közé tartozik; |
| --- | --- |

S.

mivel a japán adatvédelmi jogszabály, amely a végrehajtási határozatra irányuló tervezet tárgya, több ágazatot kizár a hatálya alól abban az esetben, ha a személyes adatokat meghatározott célból dolgozzák fel; mivel a végrehajtási határozat tervezete nem vonatkozik a személyes adatoknak az Unióból egy olyan címzett részére történő továbbítására, amely a japán adatvédelmi jog által előírt, fent említett kivételek közé tartozik;

| T. | mivel az uniós személyes adatok Japánból harmadik országok részére történő továbbítása tekintetében a végrehajtási határozat tervezete kizárja a japán adatátadó és a harmadik országbeli adatátvevő közötti jogilag kötelező érvényű kapcsolat kialakítását nem biztosító, és a megkövetelt védelmi szintet nem garantáló átviteli eszközök ilyen típusú adattovábbításkor történő alkalmazását; mivel ez a helyzet állna fenn például az Ázsiai és Csendes-óceáni Gazdasági Együttműködés határokon átnyúló adatvédelmi szabályrendszere (APEC CBPR) tekintetében, amelyben Japán gazdasága is részt vesz, mivel ebben a rendszerben a védelem nem az adatátadó és az adatátvevő között kétoldalú kapcsolat keretében létrejött jogilag kötelező erejű rendelkezésekből fakad, és egyértelműen alacsonyabb szintű mint az APPI és a kiegészítő szabályok együttes alkalmazásával biztosított védelem; |
| --- | --- |

T.

mivel az uniós személyes adatok Japánból harmadik országok részére történő továbbítása tekintetében a végrehajtási határozat tervezete kizárja a japán adatátadó és a harmadik országbeli adatátvevő közötti jogilag kötelező érvényű kapcsolat kialakítását nem biztosító, és a megkövetelt védelmi szintet nem garantáló átviteli eszközök ilyen típusú adattovábbításkor történő alkalmazását; mivel ez a helyzet állna fenn például az Ázsiai és Csendes-óceáni Gazdasági Együttműködés határokon átnyúló adatvédelmi szabályrendszere (APEC CBPR) tekintetében, amelyben Japán gazdasága is részt vesz, mivel ebben a rendszerben a védelem nem az adatátadó és az adatátvevő között kétoldalú kapcsolat keretében létrejött jogilag kötelező erejű rendelkezésekből fakad, és egyértelműen alacsonyabb szintű mint az APPI és a kiegészítő szabályok együttes alkalmazásával biztosított védelem;

| U. | mivel 2018. december 5-i véleményében az Európai Adatvédelmi Testület az Európai Bizottság által rendelkezésére bocsátott dokumentumok alapján értékeli, hogy a japán adatvédelmi jogi keretben rendelkezésre állnak-e kielégítő biztosítékok az egyének megfelelő adatvédelmi szintjének biztosításához; mivel az Európai Adatvédelmi Testület üdvözli az Európai Bizottság és a japán PPC által tett, a személyes adatok továbbításának elősegítése céljából a japán és az uniós jogi keret közötti konvergencia fokozására irányuló erőfeszítéseket; mivel az Európai Adatvédelmi Testület elismeri, hogy a kiegészítő szabályokban foglalt, a két jogi keret közötti különbségek áthidalását célzó kiigazítások kiemelkedő jelentőségűek és megfelelő fogadtatásban részesültek; mivel megjegyzi, hogy számos aggodalomra adó részlet maradt, többek között az EU-ból Japánba továbbított személyes adatok teljes életciklusuk során való védelme tekintetében, és ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy nyújtson be további bizonyítékot és magyarázatot a felvetett kérdések kapcsán, és szorosan kövesse figyelemmel a gyakorlati alkalmazást. |
| --- | --- |

U.

mivel 2018. december 5-i véleményében az Európai Adatvédelmi Testület az Európai Bizottság által rendelkezésére bocsátott dokumentumok alapján értékeli, hogy a japán adatvédelmi jogi keretben rendelkezésre állnak-e kielégítő biztosítékok az egyének megfelelő adatvédelmi szintjének biztosításához; mivel az Európai Adatvédelmi Testület üdvözli az Európai Bizottság és a japán PPC által tett, a személyes adatok továbbításának elősegítése céljából a japán és az uniós jogi keret közötti konvergencia fokozására irányuló erőfeszítéseket; mivel az Európai Adatvédelmi Testület elismeri, hogy a kiegészítő szabályokban foglalt, a két jogi keret közötti különbségek áthidalását célzó kiigazítások kiemelkedő jelentőségűek és megfelelő fogadtatásban részesültek; mivel megjegyzi, hogy számos aggodalomra adó részlet maradt, többek között az EU-ból Japánba továbbított személyes adatok teljes életciklusuk során való védelme tekintetében, és ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy nyújtson be további bizonyítékot és magyarázatot a felvetett kérdések kapcsán, és szorosan kövesse figyelemmel a gyakorlati alkalmazást.

| V. | mivel a végrehajtási határozat tervezetét a tervezet II. mellékletében csatolt, az igazságügyi miniszter 2018. szeptember 14-i levele is kíséri, amelyben említést tesznek egy, – a japán közigazgatási szervek által bűnüldözési és nemzetbiztonsági célból gyűjtött és felhasznált személyes adatokról szóló – az Igazságügyi Minisztérium, valamint több minisztérium és ügynökség által készített dokumentumról, amelyben áttekintést adnak az alkalmazandó jogi keretről, és a legmagasabb miniszteri és ügynökségi szinten aláírt hivatalos nyilatkozatokat, ígéreteket és kötelezettségvállalásokat tesznek a Bizottság felé; |
| --- | --- |

V.

mivel a végrehajtási határozat tervezetét a tervezet II. mellékletében csatolt, az igazságügyi miniszter 2018. szeptember 14-i levele is kíséri, amelyben említést tesznek egy, – a japán közigazgatási szervek által bűnüldözési és nemzetbiztonsági célból gyűjtött és felhasznált személyes adatokról szóló – az Igazságügyi Minisztérium, valamint több minisztérium és ügynökség által készített dokumentumról, amelyben áttekintést adnak az alkalmazandó jogi keretről, és a legmagasabb miniszteri és ügynökségi szinten aláírt hivatalos nyilatkozatokat, ígéreteket és kötelezettségvállalásokat tesznek a Bizottság felé;

| 1. | tudomásul veszi a Bizottság által a megfelelőségi végrehajtási határozat tervezetében megadott részletes elemzést a kereskedelmi szereplők által végzett adatfeldolgozásra, valamint a japán állami hatóságok adatokhoz való hozzáférésére vonatkozó biztosítékokkal – köztük a felügyeleti és jogorvoslati mechanizmusokkal – kapcsolatban, különösen a bűnüldözés és a nemzetbiztonság területén; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi, hogy Japán egyidejűleg készíti elő a Japánból az EU-ba továbbított személyes adatok védelmi szintjének elismerését az APPI 23. cikkének megfelelően, amely az első kölcsönös megfelelőségi megállapítást eredményezné világszerte, és a szabad és biztonságos adatáramlás világszerte legnagyobb térségének létrehozásához vezetne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli ezt a fejleményt, amely a magas adatvédelmi színvonal globális elterjedésének kifejeződése; rámutat azonban arra, hogy ez az EU megfelelőségi határozataiban semmilyen módon nem vezethet arányos viszonosságon alapuló megközelítés alkalmazásához; emlékeztet arra, hogy az általános adatvédelmi rendelet szerinti megfelelőségi határozat esetében a Bizottságnak objektíven értékelnie kell a harmadik ország, a terület, az ágazat vagy a nemzetközi szervezet jogi és tényleges helyzetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rámutat arra, hogy az Európai Unió Bírósága ítéletében kimondta, hogy a „megfelelő védelmi szint” fogalma nem követel meg az EU-ban biztosított védelmi szinttel megegyező védelmi szintet, ugyanakkor azt úgy kell érteni, mint amely megköveteli, hogy e harmadik ország – belföldi joga, vagy vállalt nemzetközi kötelezettségei alapján – az Unióban a Chartával összefüggésben értelmezett általános adatvédelmi rendelet által biztosított védelmi szinttel lényegében azonos védelmi szintet biztosítson ténylegesen az alapvető jogok és szabadságok számára; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy a magánélet tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez való jog mind Japánban, mind pedig az EU-ban alkotmányos szinten garantált, azonban az EU és Japán szabályainak teljes körű összehangolása nem lehetséges az alkotmányos szerkezet és a kultúra közötti különbségek miatt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tudomásul veszi az APPI 2017. május 30-án hatályba lépett módosításait; üdvözli az érdemi javításokat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy az üzleti és feldolgozási tevékenységek azon kategóriáit, amelyek nem tartoznak az APPI tárgyi hatálya alá, kifejezetten kizárták a megfelelőségi megállapítás hatálya alól; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy a módosított APPI és az általános adatvédelmi rendelet 2016. évi elfogadását követően a japán és az uniós adatvédelmi rendszerek az elvek, a biztosítékok és a személyhez fűződő jogok, valamint a felügyeleti és végrehajtási mechanizmusok tekintetében magas fokú konvergenciát mutatnak; különösen kiemeli, hogy az APPI módosításával létrehoztak egy független felügyeleti hatóságot, a PPC-t; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi azonban, hogy maga a PPC jut arra következtetésre, hogy „a két rendszer közötti nagyfokú konvergencia ellenére jelentős különbségek mutatkoznak”; megjegyzi továbbá, hogy az EU-ból továbbított személyes adatok magasabb szintű védelme érdekében a PPC 2018. június 15-én kiegészítő szabályokat fogadott el; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli a kiegészítő szabályok fontos pontosításait, többek között az APPI-ban foglalt „anonimizált személyes információk” fogalmának összhangba hozását az általános adatvédelmi rendeletben szereplő „anonim információ” fogalommeghatározásával; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy véli, hogy a kiegészítő szabályok kiegészítő védelme csak a megfelelőségi határozatok alapján történő adattovábbításokat fedi le; emlékeztet arra, hogy tekintettel a megfelelőségi határozat hatályára, bizonyos adattovábbításokra a szóban forgó egyéb mechanizmusok keretében fog sor kerülni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | elismeri, hogy a kiegészítő szabályokban foglalt kiegészítő védelem az Európából továbbított személyes adatokra korlátozódik, ezért a japán és európai személyes adatokat egyidejűleg feldolgozó üzleti szereplőknek eleget kell tenniük a kiegészítő szabályoknak, többek között technikai („címkézés”) vagy szervezeti módszerek (pl. célzott adatbázisban való tárolás) alkalmazásával annak érdekében, hogy az ilyen személyes adatokat egész „életciklusuk” alatt azonosítani tudják; felhívja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel a helyzetet az esetleges joghézagok megelőzése érdekében, amelyek révén a piaci szereplők megkerülhetnék a kiegészítő szabályokban megállapított kötelezettségeket azáltal, hogy harmadik országokon keresztül továbbítják az adatokat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megjegyzi, hogy a „személyes adat” APPI-ban foglalt meghatározása nem tartalmazza azokat az adatokat, amelyekről kabineti rendelet mondja ki, hogy felhasználási módjuk miatt kevéssé valószínű, hogy sértik az egyén jogait és érdekeit; sürgeti a Bizottságot annak értékelésére, hogy ez a káralapú megközelítés összhangban áll-e az uniós megközelítéssel, amely szerint a személyes adatok bármilyen feldolgozása az adatvédelmi jog hatálya alá tartozik; megjegyzi ugyanakkor azt is, hogy e megközelítést nagyon kevés esetben kellene alkalmazni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megjegyzi továbbá, hogy a „személyes információ” APPI-ban foglalt meghatározása csak az olyan információra korlátozódik, „amely alapján egy adott személy azonosítható”; megjegyzi továbbá, hogy ez a meghatározás nem foglalja magában az általános adatvédelmi rendelet által nyújtott pontosítást, amely szerint a személyes információkat akkor is személyes adatnak kell tekinteni, ha az pusztán egy személy „kiválasztására” használható fel, ahogy azt az Európai Bíróság egyértelműen megállapítja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a „személyes adat” APPI-ban foglalt szűkebb (a „személyes információ” meghatározásán alapuló) meghatározása esetleg nem felel meg az általános adatvédelmi rendelet „lényegi egyenértékűségi” előírásának és az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatának; ezért megkérdőjelezi a végrehajtási határozat tervezetében szereplő megállapítást, miszerint az uniós adatok mindig az APPI szerinti „személyes adatok” kategóriájába fognak tartozni; felhívja a Bizottságot, hogy a megfelelőségi határozat alkalmazása és időszakos felülvizsgálata során szorosan kövesse nyomon a különböző elképzelések gyakorlati vonatkozásait; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be további pontosításokat, és szükség esetén kérje fel a japán hatóságokat további kötelező erejű kiegészítő szabályok létrehozására annak biztosítása érdekében, hogy az általános adatvédelmi rendelet értelmében vett valamennyi személyes adat védelemben részesüljön, amikor azokat Japánba továbbítják; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aggodalommal jegyzi meg, hogy az automatizált döntéshozatalt és a profilalkotást illetően az uniós jogtól eltérő módon sem az APPI, sem a PPC iránymutatásai nem tartalmaznak jogi rendelkezéseket, és csak bizonyos ágazati szabályok foglalkoznak ezzel a kérdéssel, anélkül, hogy átfogó, általános jogi keretet és egyben alapvető és erős védelmet biztosítanának az automatizált döntéshozatallal és profilalkotással szemben; felhívja a Bizottságot annak bemutatására, hogy a japán adatvédelmi keretrendszer hogyan kezeli mindezt úgy, hogy egyúttal egyenértékű védelmi szintet biztosít; úgy véli, hogy ez különösen fontos, tekintettel a Facebook/Cambridge Analytica legújabb profilalkotási eseteire; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy az Európai Adatvédelmi Testület Megfelelőségi referenciájának fényében, mivel az APPI nem tartalmaz konkrét rendelkezéseket, további mélyreható pontosítások szükségesek a direkt marketing kapcsán, annak érdekében, hogy bizonyítani lehessen, hogy Japánban egyenértékű a személyes adatok védelmi szintje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tudomásul veszi az Európai Adatvédelmi Testület véleményét, amelyben számos problémás kérdést határoz meg, többek között az EU-ból Japánba továbbított személyes adatok teljes életciklusuk során való védelme tekintetében; felhívja a Bizottságot, hogy megfelelően orvosolja a kérdést, és a végrehajtási határozatban terjesszen elő további bizonyítékot és magyarázatot a megfelelő biztosítékok meglétének alátámasztására; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a Bizottságot annak tisztázására, hogy a harmadik fél számára történő adattovábbítások tekintetében a kiegészítő szabályokban foglalt megoldásból, amely az uniós érintett előzetes hozzájárulását követeli meg a más országban található harmadik fél részére történő adattovábbítás esetén, hiányoznak olyan lényeges elemek, amelyek lehetővé tennék az érintettek számára hozzájárulásuk megadását, mivel nem határozza meg egyértelműen, hogy az általános adatvédelmi rendelet 13. cikkével összhangban mi tartozik „az érintett hozzájárulására vonatkozó döntéséhez szükséges, az adattovábbítás körülményeire vonatkozó információk” fogalmába, például az adattovábbítás rendeltetési helye szerinti harmadik ország; felhívja a Bizottságot annak további pontosítására, hogy az érintett számára milyen következményekkel jár, ha megtagadja a személyes adatainak továbbításához szükséges hozzájárulás megadását; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sajnálja, hogy az APPI eredményes végrehajtása tekintetében a büntetőhatóságok által kiszabott esetleges bírságok szintje nem elegendő a jogszabály betartásának eredményes biztosításához, mivel nem tűnik arányosnak, hatékonynak vagy visszatartó erejűnek a jogsértés súlyához mérten; megjegyzi azonban, hogy az APPI büntetőjogi szankciók, többek között szabadságvesztés kiszabását is előírja; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson tájékoztatást a közigazgatási bírságok és büntetőjogi szankciók múltbeli tényleges alkalmazásáról; |
| --- | --- |

21.

| 22. | megjegyzi, hogy a PPC nem felügyeli a bűnüldözési ágazat adatfeldolgozási tevékenységeit, ugyanakkor léteznek más felügyeleti mechanizmusok, többek között a független, közbiztonsággal foglalkozó prefektusi bizottság által gyakorolt felügyelet; megjegyzi, hogy az információk közzétételével és a személyes információk védelmével foglalkozó felülvizsgálati testület rendelkezik bizonyos hatáskörökkel ezen a téren, ideértve többek között a hozzáférési kérelmek felülvizsgálatát és a vélemények közzétételét, rámutat azonban, hogy ezek a hatáskörök jogilag nem kötelező erejűek; üdvözli, hogy az EU és Japán megállapodtak abban, hogy konkrét jogorvoslati mechanizmust hoznak létre, amelyet a PPC irányít és felügyel, és amely a személyes adatoknak a bűnüldözés és a nemzetbiztonság területén történő feldolgozására alkalmazandó; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megjegyzi, hogy az igazgatási szervek birtokában lévő személyes adatok védelméről szóló japán jogszabály (APPIHAO) értelmében a gazdasági szereplők „önkéntes alapon” is szolgáltathatnak adatokat a bűnüldöző hatóságok számára; rámutat arra, hogy erről nem rendelkezik az általános adatvédelmi rendelet vagy a rendőrségi irányelv, és felhívja a Bizottságot annak értékelésére, hogy ez megfelel-e annak az előírásnak, amely „lényegi egyenértékűséget” ír elő az általános adatvédelmi rendelettel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tisztában van a jelfelderítéssel foglalkozó japán igazgatóságról (DFS) szóló sajtóbeszámolókkal, amely mintegy 1 700 embert foglalkoztat, és legalább hat olyan felderítő létesítménnyel rendelkezik, amelyek a nap 24 órájában a telefonhívások, az e-mailek és más kommunikációs formák lehallgatását végzik (6); aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a válogatás nélküli tömeges megfigyelés ezen elemét még csak meg sem említik a végrehajtási határozat tervezetében; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be több információt a Japánban folyó tömeges megfigyelésről; súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy ez a tömeges megfigyelés nem felel meg az Európai Bíróság Schrems-ügyben hozott ítéletében (C-362/14.) megállapított kritériumoknak; |
| --- | --- |

24.

| 25. | sajnálja, hogy a japán közigazgatási szervek által bűnüldözési és nemzetbiztonsági célból gyűjtött és felhasznált személyes adatokról szóló dokumentum, amely a végrehajtási határozat tervezetének II. mellékletét képezi, nem rendelkezik a kiegészítő szabályokéval megegyező jogilag kötelező erővel; |
| --- | --- |

25.

Következtetések

| 26. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő további bizonyítékokat és magyarázatot a fent említett – többek között az Európai Adatvédelmi Testület 2018. december 5-i véleményében meghatározott – ügyekkel kapcsolatban annak bizonyítására, hogy a japán adatvédelmi jogi keret az európai adatvédelmi jogi keretben biztosítottal lényegében egyenértékű, megfelelő szintű védelmet biztosít; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meggyőződése, hogy ez a megfelelőségi határozat erőteljes jelzést küldhet a világ országai számára arról, hogy az EU magas szintű adatvédelmi normáival való konvergencia rendkívül kézzelfogható eredményeket kínál; hangsúlyozza e tekintetben az említett megfelelőségi határozat fontosságát, mivel az precedensként szolgálhat jövőbeli partnerségekhez olyan további országokkal, amelyekben korszerű adatvédelmi jogszabályok vannak érvényben; |
| --- | --- |

27.

| 28. | utasítja az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy továbbra is kövesse nyomon az e téren történt fejleményeket, köztük a Bíróság elé vitt ügyeket, és kövesse nyomon az ezen állásfoglalásban megfogalmazott ajánlások megvalósítását; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Adatvédelmi Testületnek, az európai adatvédelmi biztosnak, az általános adatvédelmi rendelet 93. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottságnak, az Európa Tanácsnak és Japán kormányának. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(2)  ECLI:EU:C:2015:650.

(3)  ECLI:EU:C:2016:970.

(4)  HL C 369., 2018.10.11., 22. o.

(5)  http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=614108; amelyet az Európai Adatvédelmi Testület első plenáris ülésén hagyott jóvá.

(6)  Ryan Gallagher, ‘The Untold Story of Japan’s Secret Spy Agency’ [A japán titkos hírszerzés eddig ismeretlen története], The Intercept, 2018. május 19., https://theintercept.com/2018/05/19/japan-dfs-surveillance-agency/

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/157 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/157

---

P8_TA(2018)0530

Összeférhetetlenség és az uniós költségvetés védelme a Cseh Köztársaságban

Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása az összeférhetetlenségről és az uniós költségvetés védelméről a Cseh Köztársaságban (2018/2975(RSP))

(2020/C 388/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel korábbi határozataira és állásfoglalásaira a Bizottság 2014-es, 2015-ös és 2016-os évre vonatkozó mentesítéséről (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi határozataira és állásfoglalásaira a Bizottság 2014-es, 2015-ös és 2016-os évre vonatkozó mentesítéséről (1),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (az új költségvetési rendelet) és különösen annak az összeférhetetlenségről szóló 61. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (az új költségvetési rendelet) és különösen annak az összeférhetetlenségről szóló 61. cikkére,

| — | tekintettel a cseh Kalóz Párt Bizottsághoz intézett, 2018. augusztus 2-i kérdéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a cseh Kalóz Párt Bizottsághoz intézett, 2018. augusztus 2-i kérdéseire,

| — | tekintettel a Transparency International Cseh Köztársaság által a Bizottsághoz 2018. szeptember 19-én benyújtott hivatalos panaszra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Transparency International Cseh Köztársaság által a Bizottsághoz 2018. szeptember 19-én benyújtott hivatalos panaszra,

| — | tekintettel a Bizottság Jogi Szolgálatának „A költségvetési rendelet (összeférhetetlenségről szóló) 61. cikkének hatása az európai strukturális és beruházási alapokból (esb-alapok) származó kifizetésekre” című, 2018. november 19-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Jogi Szolgálatának „A költségvetési rendelet (összeférhetetlenségről szóló) 61. cikkének hatása az európai strukturális és beruházási alapokból (esb-alapok) származó kifizetésekre” című, 2018. november 19-i véleményére,

| — | tekintettel a Bizottság Költségvetési Főigazgatósága által 2018. november 20-án„Összeférhetetlenségi szabályok a 2018. évi költségvetési rendeletben” címmel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának tartott előadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Költségvetési Főigazgatósága által 2018. november 20-án„Összeférhetetlenségi szabályok a 2018. évi költségvetési rendeletben” címmel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának tartott előadására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a 2012. évi költségvetési rendelet összeférhetetlenségről szóló rendelkezése nem vonatkozott kifejezetten a megosztott irányításra, de a tagállamoknak biztosítaniuk kellett az eredményes belső ellenőrzést, többek között az összeférhetetlenség elkerülését is; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2012. évi költségvetési rendelet összeférhetetlenségről szóló rendelkezése nem vonatkozott kifejezetten a megosztott irányításra, de a tagállamoknak biztosítaniuk kellett az eredményes belső ellenőrzést, többek között az összeférhetetlenség elkerülését is;

| B. | mivel a közbeszerzési szabályok (a 2014/24/EU irányelv 24. cikke (3)) az összeférhetetlenség – többek között a közvetlen vagy közvetett személyes érdekek – elkerülésére kötelezik a tagállamokat, és az összeférhetetlenségnek vagy a megosztott irányítás alá tartozó speciális kötelezettségeknek tekintett helyzetek tekintetében már léteznek szabályok (például az 1303/2013/EU rendelet (4)); |
| --- | --- |

B.

mivel a közbeszerzési szabályok (a 2014/24/EU irányelv 24. cikke (3)) az összeférhetetlenség – többek között a közvetlen vagy közvetett személyes érdekek – elkerülésére kötelezik a tagállamokat, és az összeférhetetlenségnek vagy a megosztott irányítás alá tartozó speciális kötelezettségeknek tekintett helyzetek tekintetében már léteznek szabályok (például az 1303/2013/EU rendelet (4));

| C. | mivel a Tanács 2018. július 16-án elfogadta álláspontját az új költségvetési rendeletről, és a végleges jogi aktus aláírására 2018. július 18-án került sor; mivel a költségvetési rendelet összeférhetetlenséget kizáró 61. cikke 2018. augusztus 2-án hatályba lépett; |
| --- | --- |

C.

mivel a Tanács 2018. július 16-án elfogadta álláspontját az új költségvetési rendeletről, és a végleges jogi aktus aláírására 2018. július 18-án került sor; mivel a költségvetési rendelet összeférhetetlenséget kizáró 61. cikke 2018. augusztus 2-án hatályba lépett;

| D. | mivel a költségvetési rendelet 61. cikkének (1) bekezdése (a 61. cikk (3) bekezdésével együtt) a következőket rögzíti:






  i. | a pénzügyi szereplők számára előírja azt a negatív kötelezettséget, hogy előzzék meg az uniós költségvetéssel kapcsolatosan összeférhetetlenséget okozó helyzeteket; |
| --- | --- | --- |

D.

mivel a költségvetési rendelet 61. cikkének (1) bekezdése (a 61. cikk (3) bekezdésével együtt) a következőket rögzíti:

i.

a pénzügyi szereplők számára előírja azt a negatív kötelezettséget, hogy előzzék meg az uniós költségvetéssel kapcsolatosan összeférhetetlenséget okozó helyzeteket;

| ii. | a pénzügyi szereplőkre számára előírja azt a pozitív kötelezettséget, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket a felelősségi körükbe tartozó feladatok ellátása során az összeférhetetlenség megakadályozása érdekében, és kezeljék az objektíven összeférhetetlenségnek tekinthető helyzeteket; |
| --- | --- |

ii.

a pénzügyi szereplőkre számára előírja azt a pozitív kötelezettséget, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket a felelősségi körükbe tartozó feladatok ellátása során az összeférhetetlenség megakadályozása érdekében, és kezeljék az objektíven összeférhetetlenségnek tekinthető helyzeteket;

| E. | mivel az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint (5)„az összeférhetetlenség objektíven és önmagában is súlyos szabálytalanság anélkül, hogy azt az érintett felek szándékára tekintettel kellene minősíteni, és függetlenül attól, hogy jóhiszeműen vagy rosszhiszeműen jártak el”; mivel a Bizottság kénytelen felfüggeszteni az uniós támogatások kifizetését olyan esetekben, amikor az irányítási és ellenőrzési rendszerek működésében súlyos hiányosság tapasztalható, és ha az összeférhetetlenséggel kapcsolatban jelentős feltáratlan, be nem jelentett és korrigálatlan szabálytalanságok kerültek napvilágra; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint (5)„az összeférhetetlenség objektíven és önmagában is súlyos szabálytalanság anélkül, hogy azt az érintett felek szándékára tekintettel kellene minősíteni, és függetlenül attól, hogy jóhiszeműen vagy rosszhiszeműen jártak el”; mivel a Bizottság kénytelen felfüggeszteni az uniós támogatások kifizetését olyan esetekben, amikor az irányítási és ellenőrzési rendszerek működésében súlyos hiányosság tapasztalható, és ha az összeférhetetlenséggel kapcsolatban jelentős feltáratlan, be nem jelentett és korrigálatlan szabálytalanságok kerültek napvilágra;

| F. | mivel 2018. szeptember 19-én a Transparency International Cseh Köztársaság hivatalos panaszt nyújtott be a Bizottsághoz, azt állítva, hogy Andrej Babiš cseh miniszterelnök folyamatosan megsértette az összeférhetetlenségre vonatkozó uniós és cseh jogszabályokat; |
| --- | --- |

F.

mivel 2018. szeptember 19-én a Transparency International Cseh Köztársaság hivatalos panaszt nyújtott be a Bizottsághoz, azt állítva, hogy Andrej Babiš cseh miniszterelnök folyamatosan megsértette az összeférhetetlenségre vonatkozó uniós és cseh jogszabályokat;

| G. | mivel kiderült, hogy Babiš úr az Agrofert – az egyebek mellett több jelentős cseh médiaorgánumot magában foglaló Agrofert-csoport anyavállalata – tényleges tulajdonosa az AB I és AB II vagyonkezelői alapokon keresztül, amelyeket ő alapított és amelyeknek egyúttal egyedüli kedvezményezettje is; |
| --- | --- |

G.

mivel kiderült, hogy Babiš úr az Agrofert – az egyebek mellett több jelentős cseh médiaorgánumot magában foglaló Agrofert-csoport anyavállalata – tényleges tulajdonosa az AB I és AB II vagyonkezelői alapokon keresztül, amelyeket ő alapított és amelyeknek egyúttal egyedüli kedvezményezettje is;

| H. | mivel Babiš úr az európai strukturális és beruházási alapok cseh tanácsának elnöke is; |
| --- | --- |

H.

mivel Babiš úr az európai strukturális és beruházási alapok cseh tanácsának elnöke is;

| I. | mivel az Agrofert-csoporthoz tartozó vállalatok részt vesznek a Cseh Köztársaság vidékfejlesztési programja által támogatott projektekben, amelyet pedig az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap finanszíroz; |
| --- | --- |

I.

mivel az Agrofert-csoporthoz tartozó vállalatok részt vesznek a Cseh Köztársaság vidékfejlesztési programja által támogatott projektekben, amelyet pedig az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap finanszíroz;

| J. | mivel az Agrofert-csoporthoz tartozó vállalatok a 2014–2020 közötti időszakban jelentős összegeket kaptak az európai strukturális és beruházási alapokból, kezdve a 2013-as 42 millió EUR-s összegtől egészen a 2017-ben kapott 82 millió EUR-ig; |
| --- | --- |

J.

mivel az Agrofert-csoporthoz tartozó vállalatok a 2014–2020 közötti időszakban jelentős összegeket kaptak az európai strukturális és beruházási alapokból, kezdve a 2013-as 42 millió EUR-s összegtől egészen a 2017-ben kapott 82 millió EUR-ig;

| K. | mivel a Bizottság Jogi Szolgálatának véleménye megállapítja, hogy a cseh köztisztviselők jövedelemnyilatkozata szerint Andrej Babišnak 2018 első hat hónapjában 3,5 millió EUR-s jövedelme keletkezett vagyonkezelői alapjain keresztül az Agrofert-csoportból; |
| --- | --- |

K.

mivel a Bizottság Jogi Szolgálatának véleménye megállapítja, hogy a cseh köztisztviselők jövedelemnyilatkozata szerint Andrej Babišnak 2018 első hat hónapjában 3,5 millió EUR-s jövedelme keletkezett vagyonkezelői alapjain keresztül az Agrofert-csoportból;

| L. | mivel a Parlament a mentesítésről szóló jelentéseiben ismételten felszólította a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az annak érdekében indított szabályszerűségi záróelszámolási eljárást, hogy információkat szerezzen a Cseh Köztársaság állami mezőgazdasági intervenciós alapját érintő összeférhetetlenségi kockázatokról; és mivel a Parlament hangsúlyozta, hogy az összeférhetetlenség megelőzéséhez szükséges intézkedések elmaradása a cseh hatóságot a kifizető ügynökség akkreditációjának visszavonására kötelezheti, a Bizottságot pedig pénzügyi korrekciók végrehajtására sarkallhatja; |
| --- | --- |

L.

mivel a Parlament a mentesítésről szóló jelentéseiben ismételten felszólította a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az annak érdekében indított szabályszerűségi záróelszámolási eljárást, hogy információkat szerezzen a Cseh Köztársaság állami mezőgazdasági intervenciós alapját érintő összeférhetetlenségi kockázatokról; és mivel a Parlament hangsúlyozta, hogy az összeférhetetlenség megelőzéséhez szükséges intézkedések elmaradása a cseh hatóságot a kifizető ügynökség akkreditációjának visszavonására kötelezheti, a Bizottságot pedig pénzügyi korrekciók végrehajtására sarkallhatja;

| M. | mivel 2018. szeptemberben a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága úgy határozott, hogy ezzel a kérdéssel az éves mentesítési eljárás keretében – nevezetesen a leginkább érintett biztosok meghallgatása során – foglalkozik; |
| --- | --- |

M.

mivel 2018. szeptemberben a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága úgy határozott, hogy ezzel a kérdéssel az éves mentesítési eljárás keretében – nevezetesen a leginkább érintett biztosok meghallgatása során – foglalkozik;

| N. | mivel e meghallgatások nem adtak egyértelmű és elégséges választ az EP-képviselőknek a cseh miniszterelnök lehetséges összeférhetetlensége tekintetében; |
| --- | --- |

N.

mivel e meghallgatások nem adtak egyértelmű és elégséges választ az EP-képviselőknek a cseh miniszterelnök lehetséges összeférhetetlensége tekintetében;

| O. | mivel 2018. december 1-jén olyan európai médiaorgánumok, mint a The Guardian, a Le Monde, a De Standaard és a Süddeutsche Zeitung beszámoltak a Bizottság Jogi Szolgálata által kiadott jogi véleményéről, amely megerősítette Andrej Babiš összeférhetetlenségét; |
| --- | --- |

O.

mivel 2018. december 1-jén olyan európai médiaorgánumok, mint a The Guardian, a Le Monde, a De Standaard és a Süddeutsche Zeitung beszámoltak a Bizottság Jogi Szolgálata által kiadott jogi véleményéről, amely megerősítette Andrej Babiš összeférhetetlenségét;

| 1. | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Cseh Köztársaság a cseh miniszterelnök összeférhetetlensége és az Agrofert-csoporttal való kapcsolata következtében nem felel meg a költségvetési rendelet 61. cikke (1) bekezdésének; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elítél minden olyan összeférhetetlenséget, amely veszélyeztetheti az uniós költségvetés végrehajtását és alááshatja az uniós polgárok abba vetett bizalmát, hogy az uniós adófizetők pénze jó kezekben van; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy kettős mérce nélküli, zéró tolerancián alapuló politikát alkalmazzanak minden uniós politikus összeférhetetlensége tekintetében, és hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme során ne találjanak mentséget a késedelmekre; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet a 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló, 2017. április 27-i állásfoglalására (6), amelyben „megjegyzi, hogy az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) igazgatási vizsgálatokat indított, [...] a cseh köztársaságbeli, »Gólyafészek« nevű projekt ügyében az állítólagos szabálytalanságok miatt”, és „felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul tájékoztassa a Parlament illetékes bizottságát, amikor a vizsgálatok lezárulnak”; emlékeztet a 2016-ös pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló, 2018. április 18-i állásfoglalására (7), amelyben „üdvözli, hogy az OLAF befejezte a cseh »gólyafészek« projekttel kapcsolatban indított igazgatási vizsgálatot”, és „sajnálattal veszi tudomásul, hogy az OLAF súlyos szabálytalanságokat tárt fel”; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tudomásul veszi, hogy a 2017. évi mentesítési eljárás során Oettinger biztos 2018. november 29-én választ adott az 51. írásbeli kérdésre, amelyben arról tájékoztatta a Parlamentet, hogy az OLAF által 2017 decemberében elfogadott, a „Gólyafészek” projekttel kapcsolatos ügyről szóló ajánlással összhangban a cseh hatóságok kivonták a közép-csehországi regionális operatív programra vonatkozó végleges kifizetési igények közül az OLAF által vizsgált projektet, és hogy erre a műveletre nem fizettek ki uniós forrásokat; megjegyzi továbbá, hogy az OLAF azt javasolta a nemzeti igazságügyi hatóságoknak, hogy az OLAF vizsgálata által feltárt ügyekben indítsanak bűnügyi nyomozást, és hogy most ők az illetékes hatóságok ebben az ügyben; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy tekintettel a költségvetési rendelet összeférhetetlenségről szóló 61. cikke (1) bekezdésének közvetlen alkalmazhatóságára, az uniós költségvetés végrehajtásában részt vevő valamennyi szereplő – beleértve a kormányfőket is – felelős az összeférhetetlenség megelőzésére vonatkozó kötelezettség betartásáért és az olyan helyzetek kiigazításáért, amelyek objektíven összeférhetetlennek tekinthetők; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság hosszú ideig tétlen maradt annak ellenére, hogy 2014 óta határozott jelek utaltak arra, hogy Babiš úr pénzügyminiszterként és később miniszterelnökként is összeférhetetlenségi helyzetben volt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet a nemzeti hatóságok azon kötelezettségére, hogy az összeférhetetlenségről szóló uniós jogszabályokat minden esetben és minden személyre alkalmazzák; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre ellenőrzési mechanizmust a tagállamokban felmerülő összeférhetetlenségek kezelésére, és az összeférhetetlenség aktív kiküszöbölését egyik prioritásaként határozza meg; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen határozott lépéseket, különösen abban az esetben, ha a nemzeti hatóságok nem lépnek fel a legmagasabb szintű képviselőik összeférhetetlenségének megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy a Transparency International Cseh Köztársaság által benyújtott panaszt követően Jogi Szolgálata által megfogalmazott véleménye alapján haladéktalanul tegyen lépéseket az ügyben, és hajtsa végre az esetleges jogellenes állapotok kiigazítására irányuló szükséges korrekciós intézkedéseket és eljárásokat, többek között egy olyan intézkedést, amely az Agrofert-csoport számára mindaddig felfüggeszti az uniós finanszírozást, amíg nem kerül sor az összeférhetetlenség teljes körű kivizsgálására és megoldására; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólít minden nemzeti hatóságot és kormánytisztviselőt, hogy proaktív módon alkalmazzák az új költségvetési rendeletet, különösen az összeférhetetlenségről szóló 61. cikket annak érdekében, hogy megelőzzék az Unió és a tagállamok jó hírnevét, valamint a demokráciát és az uniós pénzügyi érdekeket sértő helyzeteket, és a személyes haszon helyett a közjó érdekében végzett munkának állítsanak példát; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felszólítja a tagállamok nemzeti parlamentjeit, hogy gondoskodjanak arról, hogy az összeférhetetlenség megelőzésére vonatkozó egyetlen nemzeti jogszabály se legyen ellentétes az új költségvetési rendelet betűjével és szellemével; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tudomásul veszi a Bizottság Jogi Szolgálatának véleményét, mely szerint Andrej Babiš, jelenlegi cseh miniszterelnök 2014-ben, pénzügyminiszteri tisztségében összeférhetetlenségi helyzetben lehetett; kéri, hogy a Bizottság teljes körűen vizsgálja meg az Agrofert csoport számára Andrej Babiš kormányzati szerepvállalása óta kifizetett valamennyi uniós támogatás jogszerűségét, figyelembe véve az előző, 2018. augusztus 2. előtt alkalmazott költségvetési rendeletet és annak összeférhetetlenségre vonatkozó szakaszát; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kéri, hogy a Bizottság tegye közzé a cseh miniszterelnök és a mezőgazdasági miniszter esetleges összeférhetetlenségével kapcsolatos valamennyi birtokában lévő dokumentumot, és fejtse ki, milyen lépéseket kíván tenni a helyzet orvoslása érdekében; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sürgeti a Bizottságot, hogy fizettessen vissza minden olyan pénzt, amelyet illegálisan vagy szabálytalanul fizettek ki; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragaszkodik a Babiš úr és az Agrofert-csoport közötti kapcsolatok teljes átvilágításához, és nyomatékosítja, hogy ezek nem befolyásolhatják a Cseh Köztársaság miniszterelnökeként végzett feladatait; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja a Tanácsot, hogy a költségvetési rendelet 61. cikkének (1) bekezdésével összhangban a jövőbeli uniós költségvetésről és a következő többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások keretében tegyen meg minden szükséges és megfelelő intézkedést az összeférhetetlenség megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

16.

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a Cseh Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  HL L 246., 2016.9.14., 1. o., HL L 252., 2017.9.29., 1. o. és HL L 248., 2018.10.3., 1. o.

(2)  HL L 193., 2018.7.30., 1. o.

(3)  HL L 94., 2014.3.28., 65. o.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(5)  Az Ismeri Europa Srl kontra Számvevőszék ügyben 1999.6.15-én hozott ítélet, T-277/97, ECLI:EU:T:1999:124.

(6)  HL L 252., 2017.9.29., 28. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0121.

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/161 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/161

---

P8_TA(2018)0531

Az európai ombudsman 2017. évi tevékenységei

Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása az európai ombudsman 2017. évi tevékenységéről szóló éves jelentésről (2018/2105(INI))

(2020/C 388/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai ombudsman 2017. évi tevékenységéről szóló éves jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman 2017. évi tevékenységéről szóló éves jelentésre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9., 11., 15., 24. és 228. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9., 11., 15., 24. és 228. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartája 11., 35., 37., 41. 42. és 43. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartája 11., 35., 37., 41. 42. és 43. cikkére,

| — | tekintettel a Szerződésekhez csatolt, a nemzeti parlamentek Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerződésekhez csatolt, a nemzeti parlamentek Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a Szerződésekhez csatolt, a szubszidiaritás és arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerződésekhez csatolt, a szubszidiaritás és arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó rendelkezésekről és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom európai parlamenti határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó rendelkezésekről és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom európai parlamenti határozatra (1),

| — | tekintettel a helyes hivatali magatartás európai kódexére, annak a Parlament által 2001. szeptember 6-án elfogadott formájában, |
| --- | --- |

—

tekintettel a helyes hivatali magatartás európai kódexére, annak a Parlament által 2001. szeptember 6-án elfogadott formájában,

| — | tekintettel a Parlament és az európai ombudsman között 2006. március 15-én kötött együttműködési keretmegállapodásra, amely 2006. április 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament és az európai ombudsman között 2006. március 15-én kötött együttműködési keretmegállapodásra, amely 2006. április 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel az európai ombudsman tevékenységéről szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman tevékenységéről szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére és 220. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére és 220. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A8-0411/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A8-0411/2018),

| A. | mivel az európai ombudsman 2017. évi tevékenységeire vonatkozó éves jelentést 2018. május 22-én hivatalosan benyújtották a Parlament elnökéhez, és mivel az ombudsman, Emily O’Reilly jelentését 2018. május 16-án Brüsszelben ismertette a Petíciós Bizottság előtt; |
| --- | --- |

A.

mivel az európai ombudsman 2017. évi tevékenységeire vonatkozó éves jelentést 2018. május 22-én hivatalosan benyújtották a Parlament elnökéhez, és mivel az ombudsman, Emily O’Reilly jelentését 2018. május 16-án Brüsszelben ismertette a Petíciós Bizottság előtt;

| B. | mivel az EUMSZ 24. és 228. cikke felhatalmazza az európai ombudsmant az uniós intézmények, szervek vagy hivatalok – kivéve az igazságszolgáltatási hatáskörében eljáró Európai Unió Bíróságát – tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságokra vonatkozó panaszok átvételére; |
| --- | --- |

B.

mivel az EUMSZ 24. és 228. cikke felhatalmazza az európai ombudsmant az uniós intézmények, szervek vagy hivatalok – kivéve az igazságszolgáltatási hatáskörében eljáró Európai Unió Bíróságát – tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságokra vonatkozó panaszok átvételére;

| C. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés 10. cikkének (3) bekezdése értelmében minden polgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen az Unió demokratikus életében, és a döntéseket a lehető legnyilvánosabban és a polgárokhoz a lehető legközelebb eső szinten kell meghozni; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés 10. cikkének (3) bekezdése értelmében minden polgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen az Unió demokratikus életében, és a döntéseket a lehető legnyilvánosabban és a polgárokhoz a lehető legközelebb eső szinten kell meghozni;

| D. | mivel az EUMSZ 15. cikke kimondja, hogy „a jó kormányzás előmozdítása és a civil társadalom részvételének biztosítása céljából az Unió intézményei, szervei és hivatalai munkájuk során a nyitottság elvének lehető legnagyobb mértékű tiszteletben tartásával járnak el”, továbbá „bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személy jogosult az Unió intézményeinek, szerveinek és hivatalainak dokumentumaihoz hozzáférni”; |
| --- | --- |

D.

mivel az EUMSZ 15. cikke kimondja, hogy „a jó kormányzás előmozdítása és a civil társadalom részvételének biztosítása céljából az Unió intézményei, szervei és hivatalai munkájuk során a nyitottság elvének lehető legnagyobb mértékű tiszteletben tartásával járnak el”, továbbá „bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személy jogosult az Unió intézményeinek, szerveinek és hivatalainak dokumentumaihoz hozzáférni”;

| E. | mivel az Alapjogi Charta a megfelelő ügyintézéshez való jogról szóló 41. cikke kimondja többek között, hogy „mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei részrehajlás nélkül, tisztességes módon és észszerű határidőn belül intézzék”; |
| --- | --- |

E.

mivel az Alapjogi Charta a megfelelő ügyintézéshez való jogról szóló 41. cikke kimondja többek között, hogy „mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei részrehajlás nélkül, tisztességes módon és észszerű határidőn belül intézzék”;

| F. | mivel az Alapjogi Charta 43. cikke kimondja, hogy „bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerint székhellyel rendelkező bármely természetes vagy jogi személy jogosult az európai ombudsmanhoz fordulni az Unió intézményeinek, szerveinek, hivatalainak vagy ügynökségeinek – kivéve az igazságszolgáltatási hatáskörében eljáró Európai Unió Bíróságát – tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságok esetén”; |
| --- | --- |

F.

mivel az Alapjogi Charta 43. cikke kimondja, hogy „bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerint székhellyel rendelkező bármely természetes vagy jogi személy jogosult az európai ombudsmanhoz fordulni az Unió intézményeinek, szerveinek, hivatalainak vagy ügynökségeinek – kivéve az igazságszolgáltatási hatáskörében eljáró Európai Unió Bíróságát – tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságok esetén”;

| G. | mivel az EUMSZ 298. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „feladataik ellátása során az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei egy nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak”; |
| --- | --- |

G.

mivel az EUMSZ 298. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „feladataik ellátása során az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei egy nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak”;

| H. | mivel az ombudsman 2017-ben 447 vizsgálatot indított (ezekből 433 alapult panaszon és 14 volt hivatalból indított vizsgálat) és 363 vizsgálatot zárt le (ebből 348 panasz alapján és 15 hivatalból indított vizsgálatot); mivel a vizsgálatok többsége a Bizottságot érintette (256 vizsgálat, illetve 57,3 %), nyomában az uniós ügynökségekkel (35 vizsgálat, illetve 7,8 %), az Európai Személyzeti Felvételi Hivatallal (EPSO) (34 vizsgálat, illetve 7,6 %), a Parlamenttel (22 vizsgálat, illetve 4,9 %), az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) (17 vizsgálat, illetve 3,8 %), az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) (16 vizsgálat, illetve 3,6 %) és az egyéb intézményekkel (67 vizsgálat, illetve 15 %); |
| --- | --- |

H.

mivel az ombudsman 2017-ben 447 vizsgálatot indított (ezekből 433 alapult panaszon és 14 volt hivatalból indított vizsgálat) és 363 vizsgálatot zárt le (ebből 348 panasz alapján és 15 hivatalból indított vizsgálatot); mivel a vizsgálatok többsége a Bizottságot érintette (256 vizsgálat, illetve 57,3 %), nyomában az uniós ügynökségekkel (35 vizsgálat, illetve 7,8 %), az Európai Személyzeti Felvételi Hivatallal (EPSO) (34 vizsgálat, illetve 7,6 %), a Parlamenttel (22 vizsgálat, illetve 4,9 %), az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) (17 vizsgálat, illetve 3,8 %), az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) (16 vizsgálat, illetve 3,6 %) és az egyéb intézményekkel (67 vizsgálat, illetve 15 %);

| I. | mivel az ombudsman által 2017-ben lezárt vizsgálatok által leginkább érintett három probléma a következő volt: átláthatóság, elszámoltathatóság, valamint az információkhoz és a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés (20,6 %); szolgáltatási kultúra (16,8 %) és az eljárási jogok tiszteletben tartása (16,5 %); mivel ezeken túl a problémák között szerepeltek még a következők: etikai kérdések, az uniós döntéshozatali folyamatokban való nyilvános részvétel, a mérlegelési jogkör megfelelő gyakorlása többek között a kötelezettségszegési eljárásokban, az uniós ajánlati felhívásokkal, támogatásokkal és szerződésekkel kapcsolatos hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, a munkaerő-felvétel, valamint az uniós személyzeti ügyek megfelelő kezelése; |
| --- | --- |

I.

mivel az ombudsman által 2017-ben lezárt vizsgálatok által leginkább érintett három probléma a következő volt: átláthatóság, elszámoltathatóság, valamint az információkhoz és a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés (20,6 %); szolgáltatási kultúra (16,8 %) és az eljárási jogok tiszteletben tartása (16,5 %); mivel ezeken túl a problémák között szerepeltek még a következők: etikai kérdések, az uniós döntéshozatali folyamatokban való nyilvános részvétel, a mérlegelési jogkör megfelelő gyakorlása többek között a kötelezettségszegési eljárásokban, az uniós ajánlati felhívásokkal, támogatásokkal és szerződésekkel kapcsolatos hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, a munkaerő-felvétel, valamint az uniós személyzeti ügyek megfelelő kezelése;

| J. | mivel 2017-ben végzett stratégiai munkája keretében az ombudsmani hivatal négy stratégiai vizsgálatot zárt le és négy újat nyitott meg a Tanács átláthatóságával, a volt európai biztosokat érintő „forgóajtó-jelenséggel”, a Bizottság weboldalainak a fogyatékossággal élő személyek számára történő akadálymentesítésével és az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) által végzett gyógyszerértékelésekkel összefüggő, a kérelmek benyújtását megelőző tevékenységekkel kapcsolatban; mivel 2017-ben az ombudsman nyolc stratégiai kezdeményezést indított el, többek között az Európai Tanács lobbitevékenységének átláthatóságával, az európai polgári kezdeményezés fejlesztésével, valamint a különböző uniós intézményeknél és szerveknél alkalmazandó, a „forgóajtó-jelenségre” vonatkozó szabályokkal kapcsolatban, továbbá hat stratégiai kezdeményezést zárt le; |
| --- | --- |

J.

mivel 2017-ben végzett stratégiai munkája keretében az ombudsmani hivatal négy stratégiai vizsgálatot zárt le és négy újat nyitott meg a Tanács átláthatóságával, a volt európai biztosokat érintő „forgóajtó-jelenséggel”, a Bizottság weboldalainak a fogyatékossággal élő személyek számára történő akadálymentesítésével és az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) által végzett gyógyszerértékelésekkel összefüggő, a kérelmek benyújtását megelőző tevékenységekkel kapcsolatban; mivel 2017-ben az ombudsman nyolc stratégiai kezdeményezést indított el, többek között az Európai Tanács lobbitevékenységének átláthatóságával, az európai polgári kezdeményezés fejlesztésével, valamint a különböző uniós intézményeknél és szerveknél alkalmazandó, a „forgóajtó-jelenségre” vonatkozó szabályokkal kapcsolatban, továbbá hat stratégiai kezdeményezést zárt le;

| K. | mivel az EU továbbra is megalapítása óta a legsúlyosabb gazdasági, szociális és politikai válsággal néz szembe; mivel az EU megítélését még inkább rontja, hogy az uniós intézmények – az egyéb jelentős belső etikai problémák mellett – nem képesek eredményesen kezelni az átláthatóság hiányát az uniós döntéshozatali eljárás és a lobbitevékenységek terén; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU továbbra is megalapítása óta a legsúlyosabb gazdasági, szociális és politikai válsággal néz szembe; mivel az EU megítélését még inkább rontja, hogy az uniós intézmények – az egyéb jelentős belső etikai problémák mellett – nem képesek eredményesen kezelni az átláthatóság hiányát az uniós döntéshozatali eljárás és a lobbitevékenységek terén;

| L. | mivel 2017-ben továbbra is az uniós dokumentumokhoz való hozzáférés megtagadása és a kapcsolódó átláthatósági problémák tették ki az európai ombudsman vizsgálatainak legnagyobb hányadát; |
| --- | --- |

L.

mivel 2017-ben továbbra is az uniós dokumentumokhoz való hozzáférés megtagadása és a kapcsolódó átláthatósági problémák tették ki az európai ombudsman vizsgálatainak legnagyobb hányadát;

| M. | mivel a dokumentumokhoz való hozzáférésre irányuló kérések gyakran időérzékenyek, az ombudsman elindította egy gyorsított eljárás kísérleti fázisát; |
| --- | --- |

M.

mivel a dokumentumokhoz való hozzáférésre irányuló kérések gyakran időérzékenyek, az ombudsman elindította egy gyorsított eljárás kísérleti fázisát;

| N. | mivel az ombudsman döntő szerepet játszik az uniós intézmények elszámoltathatóságának, valamint az uniós igazgatási és döntéshozatali folyamatok lehető legnagyobb átláthatóságának és pártatlanságának biztosításában, a polgárok jogainak sikeres védelme érdekében, így növelve az Unióba vetett bizalmukat, illetve az Unió demokratikus életében való szerepvállalásukat és részvételüket; |
| --- | --- |

N.

mivel az ombudsman döntő szerepet játszik az uniós intézmények elszámoltathatóságának, valamint az uniós igazgatási és döntéshozatali folyamatok lehető legnagyobb átláthatóságának és pártatlanságának biztosításában, a polgárok jogainak sikeres védelme érdekében, így növelve az Unióba vetett bizalmukat, illetve az Unió demokratikus életében való szerepvállalásukat és részvételüket;

| O. | mivel az Európai Unió Bírósága megállapította, hogy a nyilvánosság és az átláthatóság elve elválaszthatatlan az uniós jogalkotási eljárásoktól, és hogy a jogalkotási eljárás hatékonysága és integritása nem gyengítheti a nyilvánosságnak és átláthatóságnak az említett eljárás alapjául szolgáló elvét; mivel az Európai Unió Bírósága egyértelmű útmutatást adott ebben a kérdésben, például a T-540/15. sz. ügyben hozott 2018. március 22-i ítéletében; |
| --- | --- |

O.

mivel az Európai Unió Bírósága megállapította, hogy a nyilvánosság és az átláthatóság elve elválaszthatatlan az uniós jogalkotási eljárásoktól, és hogy a jogalkotási eljárás hatékonysága és integritása nem gyengítheti a nyilvánosságnak és átláthatóságnak az említett eljárás alapjául szolgáló elvét; mivel az Európai Unió Bírósága egyértelmű útmutatást adott ebben a kérdésben, például a T-540/15. sz. ügyben hozott 2018. március 22-i ítéletében;

| P. | mivel az ombudsman panaszon alapuló egyéves vizsgálatot végzett az EKB elnökének a G30-csoportban (G30-ak) való tagságával kapcsolatban, amely magánszervezet tagjai közé olyan bankok képviselői tartoznak, amelyek közvetlen vagy közvetett felügyeletét az EKB látja el; mivel az ombudsman azt ajánlotta, hogy az EKB elnöke szüntesse meg a G30-csoportban való tagságát; |
| --- | --- |

P.

mivel az ombudsman panaszon alapuló egyéves vizsgálatot végzett az EKB elnökének a G30-csoportban (G30-ak) való tagságával kapcsolatban, amely magánszervezet tagjai közé olyan bankok képviselői tartoznak, amelyek közvetlen vagy közvetett felügyeletét az EKB látja el; mivel az ombudsman azt ajánlotta, hogy az EKB elnöke szüntesse meg a G30-csoportban való tagságát;

| Q. | mivel az ombudsman megvizsgálta az azzal kapcsolatos panaszokat, hogy a Bizottság hogyan kezeli a korábbi biztosok megbízatásukat követő foglalkoztatását; mivel az ombudsman már megállapította, hogy hivatali visszásságnak minősül, hogy a Bizottság nem hozott konkrét határozatot a Bizottság korábbi elnöke, José Manuel Barroso ügyében; mivel az Etikai Bizottság a Barroso-ügyben arra a következtetésre jutott, hogy nincs elegendő alap a jogi kötelezettségek megsértésének megállapítására, tekintetbe véve a korábbi bizottsági elnök írásbeli nyilatkozatát, miszerint nem kapott megbízást arra, hogy a Goldman Sachs érdekében lobbizzon és ez nem is állt szándékában; |
| --- | --- |

Q.

mivel az ombudsman megvizsgálta az azzal kapcsolatos panaszokat, hogy a Bizottság hogyan kezeli a korábbi biztosok megbízatásukat követő foglalkoztatását; mivel az ombudsman már megállapította, hogy hivatali visszásságnak minősül, hogy a Bizottság nem hozott konkrét határozatot a Bizottság korábbi elnöke, José Manuel Barroso ügyében; mivel az Etikai Bizottság a Barroso-ügyben arra a következtetésre jutott, hogy nincs elegendő alap a jogi kötelezettségek megsértésének megállapítására, tekintetbe véve a korábbi bizottsági elnök írásbeli nyilatkozatát, miszerint nem kapott megbízást arra, hogy a Goldman Sachs érdekében lobbizzon és ez nem is állt szándékában;

| R. | mivel a pénzügyi válság gazdasági és szociális válságot is magával hozott, kétségeket támasztva az európai intézményekkel szemben; |
| --- | --- |

R.

mivel a pénzügyi válság gazdasági és szociális válságot is magával hozott, kétségeket támasztva az európai intézményekkel szemben;

| S. | mivel 2017. október 25-én a Bizottság korábbi elnöke, José Manuel Barroso és a Bizottság jelenlegi alelnöke között találkozóra került sor, amely a Goldman Sachs befektetési bankkal való hivatalos találkozóként került nyilvántartásba; mivel az ombudsman megjegyezte, hogy nem világos a találkozó pontos jellege; mivel az ombudsman kiemelte, hogy érthetőek az azzal kapcsolatos aggályok, hogy a korábbi elnök előző pozícióját és volt kollégáival való kapcsolatait befolyás gyakorlására és információszerzésre használja fel; mivel ez az ügy rendszerszintű problémákat vet fel a Bizottságnak az ilyen esetek kapcsán alkalmazott általános megközelítése és az Etikai Bizottság függetlenségének mértéke tekintetében; ezért kiemeli, hogy uniós szinten szigorúbb szabályokra van szükség az uniós ügynökségek közötti érdekellentétek megakadályozása és szankcionálása céljából; |
| --- | --- |

S.

mivel 2017. október 25-én a Bizottság korábbi elnöke, José Manuel Barroso és a Bizottság jelenlegi alelnöke között találkozóra került sor, amely a Goldman Sachs befektetési bankkal való hivatalos találkozóként került nyilvántartásba; mivel az ombudsman megjegyezte, hogy nem világos a találkozó pontos jellege; mivel az ombudsman kiemelte, hogy érthetőek az azzal kapcsolatos aggályok, hogy a korábbi elnök előző pozícióját és volt kollégáival való kapcsolatait befolyás gyakorlására és információszerzésre használja fel; mivel ez az ügy rendszerszintű problémákat vet fel a Bizottságnak az ilyen esetek kapcsán alkalmazott általános megközelítése és az Etikai Bizottság függetlenségének mértéke tekintetében; ezért kiemeli, hogy uniós szinten szigorúbb szabályokra van szükség az uniós ügynökségek közötti érdekellentétek megakadályozása és szankcionálása céljából;

| T. | mivel az ombudsman 2017 márciusában stratégiai vizsgálatot indított a Tanács nyitottságával és elszámoltathatóságával kapcsolatban; mivel az ombudsman hivatali visszásságot állapított meg azzal kapcsolatban, hogy a Tanács nem tünteti fel azon tagállamok kilétét, amelyek állást foglalnak egy adott jogalkotási eljárásban, és nem biztosít átláthatóságot a jogalkotási dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés tekintetében, például azáltal, hogy aránytalanul sok dokumentumot lát el a „LIMITE” (nem terjeszthető) megjelöléssel; mivel 2018. május 17-én az ombudsman különjelentést küldött a Parlamentnek a Tanács jogalkotási munkája elszámoltathatóságának és átláthatóságának javításáról szóló vizsgálatáról; |
| --- | --- |

T.

mivel az ombudsman 2017 márciusában stratégiai vizsgálatot indított a Tanács nyitottságával és elszámoltathatóságával kapcsolatban; mivel az ombudsman hivatali visszásságot állapított meg azzal kapcsolatban, hogy a Tanács nem tünteti fel azon tagállamok kilétét, amelyek állást foglalnak egy adott jogalkotási eljárásban, és nem biztosít átláthatóságot a jogalkotási dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés tekintetében, például azáltal, hogy aránytalanul sok dokumentumot lát el a „LIMITE” (nem terjeszthető) megjelöléssel; mivel 2018. május 17-én az ombudsman különjelentést küldött a Parlamentnek a Tanács jogalkotási munkája elszámoltathatóságának és átláthatóságának javításáról szóló vizsgálatáról;

| U. | mivel a nemzeti kormányok álláspontja iránti nagyobb nyitottság segíthet a „Brüsszel hibáztatása” jelenség mérséklésében, amely torz képet mutat az uniós jogszabályok elfogadásának módjáról, és erősíti az euroszkepticizmust és az EU-ellenes érzéseket”; |
| --- | --- |

U.

mivel a nemzeti kormányok álláspontja iránti nagyobb nyitottság segíthet a „Brüsszel hibáztatása” jelenség mérséklésében, amely torz képet mutat az uniós jogszabályok elfogadásának módjáról, és erősíti az euroszkepticizmust és az EU-ellenes érzéseket”;

| V. | mivel az ombudsman vizsgálatot folytatott azzal kapcsolatban, hogy az EBB által a dokumentumokhoz való hozzáférés tekintetében alkalmazott átláthatósági politika nem felel meg az uniós és nemzetközi szabályoknak; |
| --- | --- |

V.

mivel az ombudsman vizsgálatot folytatott azzal kapcsolatban, hogy az EBB által a dokumentumokhoz való hozzáférés tekintetében alkalmazott átláthatósági politika nem felel meg az uniós és nemzetközi szabályoknak;

| W. | mivel az uniós intézmények, ügynökségek és szervek közötti érdekellentétek megfelelő megelőzése létfontosságú a megfelelő ügyintézés garantálásához, valamint a polgárok uniós döntéshozatalba vetett bizalmának erősítéséhez; mivel az ombudsman stratégiai vizsgálatot indított arra vonatkozóan, hogy a Bizottság miként ellenőrzi, hogy különleges tanácsadói nincsenek-e összeférhetetlenségi helyzetben, hiszen gyakran egyidejűleg dolgoznak magánszektorbeli ügyfeleknek is; |
| --- | --- |

W.

mivel az uniós intézmények, ügynökségek és szervek közötti érdekellentétek megfelelő megelőzése létfontosságú a megfelelő ügyintézés garantálásához, valamint a polgárok uniós döntéshozatalba vetett bizalmának erősítéséhez; mivel az ombudsman stratégiai vizsgálatot indított arra vonatkozóan, hogy a Bizottság miként ellenőrzi, hogy különleges tanácsadói nincsenek-e összeférhetetlenségi helyzetben, hiszen gyakran egyidejűleg dolgoznak magánszektorbeli ügyfeleknek is;

| X. | mivel az ombudsman megvizsgálta a polgárok panaszait, amelyekben kifogásolták, hogy a Bizottság nem hoz időben határozatot a határozott idejű munkaszerződések visszaélésszerű igénybevételével kapcsolatos jogsértési ügyekben; mivel az évek során számos tagállamban lényegesen megnövekedett az atipikus és ideiglenes foglalkoztatási szerződések száma, ami kérdésessé teszi az európai munkajog végrehajtását és az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatát; |
| --- | --- |

X.

mivel az ombudsman megvizsgálta a polgárok panaszait, amelyekben kifogásolták, hogy a Bizottság nem hoz időben határozatot a határozott idejű munkaszerződések visszaélésszerű igénybevételével kapcsolatos jogsértési ügyekben; mivel az évek során számos tagállamban lényegesen megnövekedett az atipikus és ideiglenes foglalkoztatási szerződések száma, ami kérdésessé teszi az európai munkajog végrehajtását és az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatát;

| Y. | mivel az uniós intézményeknek, ügynökségeknek és hivataloknak különösen polgár- és szolgáltatásközpontú szemléletmódot kell alkalmazniuk az emberi egészség védelmével és az emberek, az állatok és a növények biztonságával kapcsolatos határozatok tekintetében, és megfelelően kell kezelniük a nyilvánosságnak a tudományos adatok gyűjtése és értékelése terén a teljes átláthatósággal, függetlenséggel és pontossággal kapcsolatban felmerülő aggályait; mivel az uniós szinten felhasznált tudományos adatok és az alkalmazott eljárások – amelyek többek között géntechnológiával módosított szervezetek, peszticidek és glifozát engedélyezéséhez vezettek – jelentős kritikákat és széles körű nyilvános vitát váltottak ki; |
| --- | --- |

Y.

mivel az uniós intézményeknek, ügynökségeknek és hivataloknak különösen polgár- és szolgáltatásközpontú szemléletmódot kell alkalmazniuk az emberi egészség védelmével és az emberek, az állatok és a növények biztonságával kapcsolatos határozatok tekintetében, és megfelelően kell kezelniük a nyilvánosságnak a tudományos adatok gyűjtése és értékelése terén a teljes átláthatósággal, függetlenséggel és pontossággal kapcsolatban felmerülő aggályait; mivel az uniós szinten felhasznált tudományos adatok és az alkalmazott eljárások – amelyek többek között géntechnológiával módosított szervezetek, peszticidek és glifozát engedélyezéséhez vezettek – jelentős kritikákat és széles körű nyilvános vitát váltottak ki;

| Z. | mivel a Bizottság eddig még nem hajtotta végre az ombudsmannak a dohányiparral való megállapodásaira vonatkozó ajánlásait, ilyen módon nem biztosítja a dohányzás visszaszorításáról szóló WHO-keretegyezmény szerinti kötelezettségeivel összhangban álló teljes átláthatóságot; |
| --- | --- |

Z.

mivel a Bizottság eddig még nem hajtotta végre az ombudsmannak a dohányiparral való megállapodásaira vonatkozó ajánlásait, ilyen módon nem biztosítja a dohányzás visszaszorításáról szóló WHO-keretegyezmény szerinti kötelezettségeivel összhangban álló teljes átláthatóságot;

| AA. | mivel az ombudsman világos gyakorlati ajánlásokat tett közzé a köztisztviselők lobbistákkal való kapcsolattartására vonatkozóan, és törekedett arra, hogy ezeket az ajánlásokat jobban megismerjék a Tanácson és a Bizottságon belül; |
| --- | --- |

AA.

mivel az ombudsman világos gyakorlati ajánlásokat tett közzé a köztisztviselők lobbistákkal való kapcsolattartására vonatkozóan, és törekedett arra, hogy ezeket az ajánlásokat jobban megismerjék a Tanácson és a Bizottságon belül;

| AB. | mivel az ombudsman hivatala a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény (CPRD) végrehajtására létrehozott uniós keret részét képezi, amelynek feladata az egyezmény uniós intézmények szintjén történő végrehajtásának védelme, előmozdítása és ellenőrzése; |
| --- | --- |

AB.

mivel az ombudsman hivatala a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény (CPRD) végrehajtására létrehozott uniós keret részét képezi, amelynek feladata az egyezmény uniós intézmények szintjén történő végrehajtásának védelme, előmozdítása és ellenőrzése;

| AC. | mivel az ombudsman vizsgálatot végzett arról, hogy hogyan történt Martin Selmayr kinevezése a Bizottság főtitkárává, aki akkor a Tanács elnökének kabinetfőnöke volt; mivel az ombudsman hangsúlyozta, hogy a Bizottság úgy tett, mintha sürgősen szükség lenne a főtitkári pozíció betöltésére, és ezzel indokolta, hogy nem tett közzé álláshirdetést, főtitkárhelyettes-kiválasztási eljárást pedig nem a szerepkör betöltése érdekében szervezett, hanem hogy Martin Selmayr gyorsan, kétlépéses kinevezéssel főtitkár lehessen; mivel Martin Selmayr kinevezésével kapcsolatban az ombudsman négy rendbeli hivatali visszásságot talált abból eredően, hogy a Bizottság nem követte megfelelően az alkalmazandó szabályokat, azok tartalmától és szellemétől is eltérve; |
| --- | --- |

AC.

mivel az ombudsman vizsgálatot végzett arról, hogy hogyan történt Martin Selmayr kinevezése a Bizottság főtitkárává, aki akkor a Tanács elnökének kabinetfőnöke volt; mivel az ombudsman hangsúlyozta, hogy a Bizottság úgy tett, mintha sürgősen szükség lenne a főtitkári pozíció betöltésére, és ezzel indokolta, hogy nem tett közzé álláshirdetést, főtitkárhelyettes-kiválasztási eljárást pedig nem a szerepkör betöltése érdekében szervezett, hanem hogy Martin Selmayr gyorsan, kétlépéses kinevezéssel főtitkár lehessen; mivel Martin Selmayr kinevezésével kapcsolatban az ombudsman négy rendbeli hivatali visszásságot talált abból eredően, hogy a Bizottság nem követte megfelelően az alkalmazandó szabályokat, azok tartalmától és szellemétől is eltérve;

| AD. | mivel az uniós ombudsman munkája tökéletesen kiegészíti a különböző nemzeti és regionális ombudsmanok munkáját; mivel az Ombudsmanok Európai Hálózatán belül az európai ombudsman felügyelete alatt folytatott eszmecsere és munkájuk összehangolása nagyon pozitív törekvés annak biztosítására, hogy minden uniós polgár és lakos valamennyi szinten jogosult legyen a megfelelő ügyintézéshez; |
| --- | --- |

AD.

mivel az uniós ombudsman munkája tökéletesen kiegészíti a különböző nemzeti és regionális ombudsmanok munkáját; mivel az Ombudsmanok Európai Hálózatán belül az európai ombudsman felügyelete alatt folytatott eszmecsere és munkájuk összehangolása nagyon pozitív törekvés annak biztosítására, hogy minden uniós polgár és lakos valamennyi szinten jogosult legyen a megfelelő ügyintézéshez;

| AE. | mivel az európai ombudsman jelenlegi alapokmányát legutóbb a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt frissítették; mivel azóta új elvárások fogalmazódtak meg az uniós polgárok körében a megfelelő ügyintézést és az ombudsman szerepét illetően, különösen a dokumentumokhoz való hozzáférés, a visszaélések bejelentése és a zaklatás tekintetében, valamint annak biztosítása terén, hogy a Bizottság méltányosan és pártatlanul kezelje az európai polgári kezdeményezések elfogadhatóságát; |
| --- | --- |

AE.

mivel az európai ombudsman jelenlegi alapokmányát legutóbb a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt frissítették; mivel azóta új elvárások fogalmazódtak meg az uniós polgárok körében a megfelelő ügyintézést és az ombudsman szerepét illetően, különösen a dokumentumokhoz való hozzáférés, a visszaélések bejelentése és a zaklatás tekintetében, valamint annak biztosítása terén, hogy a Bizottság méltányosan és pártatlanul kezelje az európai polgári kezdeményezések elfogadhatóságát;

| 1. | jóváhagyja az európai ombudsman által a 2017-es évre előterjesztett éves jelentést; megállapítja, hogy világos és könnyen érthető stílusban kiemeli az ombudsman 2017-es munkájával kapcsolatos legfontosabb tényeket és adatokat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | gratulál Emily O’Reillynek az uniós igazgatás minőségének, valamint a polgároknak nyújtott szolgáltatások hozzáférhetőségének és minőségének javítására irányuló kiváló munkájához és konstruktív erőfeszítéseihez; megerősíti, hogy határozottan támogatja a polgárok és az európai demokrácia érdekében az ombudsman által végzett tevékenységeket; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli az ombudsman „A következő lépések 2019-ig” elnevezésű ötéves stratégiáját, amelynek célja az ombudsmani hivatal hatásának és láthatóságának a növelése, valamint szoros kapcsolatok kiépítése az Unió intézményeivel, ügynökségeivel és szervezeteivel, a polgárok érdekeinek jobb képviselete érdekében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nagy aggodalommal állapítja meg, hogy az ombudsman által 2017-ben kezelt ügyek legnagyobb hányadát még mindig az átláthatósággal és elszámoltathatósággal kapcsolatos vizsgálatok, többek között az információkhoz és dokumentumokhoz való hozzáférésre irányuló vizsgálatok tették ki, melyeket az uniós ügynökségekkel és egyéb szervekkel kapcsolatos panaszok követtek; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli az ombudsman arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az uniós intézmények dolgozóit kitüntesse a 2017. évi „Gondos ügyintézés” díjjal, különösen az Európai Bizottság Egészségügyi Főigazgatóságát a ritka betegségekben szenvedő betegekért végzett tevékenységéért; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza a maximális átláthatóság és nyilvános hozzáférés fontosságát az uniós intézmények dokumentumai tekintetében; kiemeli az ombudsman módszeres munkáját, melynek során eseti megközelítés alapján, és a saját kezdeményezésű vizsgálatok számának növelésével derítette fel a visszásságokat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megköszöni az ombudsmannak és munkatársainak a Petíciós Bizottsággal való jó együttműködését, amelyet megbecsülés és tartalmi pontosság jellemzett; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kiemeli, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló uniós jogszabály frissítésre szorul; ismételten szorgalmazza az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) felülvizsgálatát annak érdekében is, hogy az ombudsman könnyebben ellenőrizni tudja, hogy a Parlament, a Tanács és a Bizottság biztosítja-e a dokumentumaikhoz való hozzáférést; üdvözli az ombudsman által bevezetett, a dokumentum-hozzáférési kérésekkel kapcsolatos gyorsított panaszkezelési eljárást; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy demokratikus jogaik teljes körű gyakorlása érdekében a polgároknak lehetőséget kell biztosítani az Unió demokratikus életében való részvételre, az uniós intézmények döntéshozatali eljárásainak részletes nyomon követésére, valamint az összes releváns információhoz való hozzáférésre; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy az ombudsman fontos szerepet tölt be az uniós jogalkotási eljárások jobb átláthatóságának és elszámoltathatóságának biztosításában, a polgárok bizalmának növelése érdekében, nemcsak az egyes jogi aktusok jogszerűsége, hanem a döntéshozatali eljárás egészének legitimitása tekintetében is; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kéri, hogy vizsgálják felül a Tanács „LIMITE” megjelöléssel ellátott dokumentumokra vonatkozó belső iránymutatásait, amelyek nem rendelkeznek szilárd jogalappal, hogy megfeleljenek annak az elvnek, amely szerint „LIMITE” megjelöléssel kizárólag azok a dokumentumok láthatók el, amelyeknek még nincs szerzőjük és nincsenek kihatással a jogalkotási eljárásra; |
| --- | --- |

11.

| 12. | elismeri, hogy a lehető legnagyobb átláthatóságra van szükség az uniós döntéshozatali eljárás során, és üdvözli, hogy az ombudsman vizsgálja a három fő uniós intézmény közötti informális tárgyalások („háromoldalú egyeztetések”) szokásos gyakorlatát; támogatja a háromoldalú egyeztetések valamennyi dokumentumának közzétételét, az Európai Unió Bírósága döntéseinek megfelelően; |
| --- | --- |

12.

| 13. | határozottan úgy véli, hogy további késedelem nélkül végre kell hajtani az ombudsmannak az EBB átláthatósági politikájára vonatkozó ajánlásait; emlékeztet arra, hogy ez a politika a nyilvánosságra hozatal elvére épül, és ennek keretében mindenki hozzáférhet az EBB csoport dokumentumaihoz és információihoz; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kéri, hogy az Európai Beruházási Bank (EBB) csoport tájékoztatáspolitikai irányelvei biztosítsanak egyre magasabb szintű átláthatóságot az árképzési politikájával és az irányító szerveivel kapcsolatos irányadó elvek tekintetében; kéri, hogy tegyék közzé az EBB csoport irányító bizottsága üléseiről készült jegyzőkönyveket; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy az uniós jogalkotási eljárás során rögzíteni kell, valamint időben és hozzáférhető módon nyilvánossá kell tenni a tagállamok álláspontjait a Tanácson belül, mivel a demokratikus legitimitás elvén alapuló rendszerben a társjogalkotóknak felelniük kell tetteikért a nyilvánosság előtt; úgy véli, hogy a nemzeti kormányok uniós jogszabályokra vonatkozó álláspontját illetően a Tanács nagyobb elszámoltathatósága, többek között a jogalkotási dokumentumok nyilvánosságra bocsátása a jogalkotási folyamat során, elősegítené a döntéshozatali folyamat átláthatóságának hiányával kapcsolatos problémák kezelését és a „Brüsszel hibáztatása” jelenség mérséklését olyan döntésekkel kapcsolatban, amelyeket végsősoron maguk a tagállamok hoztak; határozottan kéri, hogy a Tanács az EUMSZ 15. cikk (3) bekezdésének értelmében vizsgálja felül a bizalmas kezelésre vonatkozó politikáját annak érdekében, hogy munkája során a legmagasabb szintű átláthatóságot biztosítsa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a lehető legnagyobb átláthatóságot és a dokumentumokhoz és információkhoz való teljes hozzáférést, különös tekintettel a beérkezett petíciókkal kapcsolatos EU Pilot eljárásokra, valamint biztosítson teljes átláthatóságot és teljes hozzáférést a már lezárt EU Pilot, illetve kötelezettségszegési eljárásokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sürgeti az ombudsmant, hogy folytassa a bizottsági szakértői csoportok rendszerével kapcsolatos reform végrehajtásának ellenőrzését annak biztosítása érdekében, hogy a szakértői csoportok valamennyi tevékenységük elvégzése során maradéktalanul betartsák a jogilag kötelező erejű szabályokat és biztosítsanak maximális átláthatóságot, valamint jelentsék be és vizsgálják ki az összeférhetetlenség lehetséges eseteit; úgy véli, hogy függetlenségük mértékének felméréséhez az összes csoport alapos értékelésére és ismeretére van szükség a közérdek szolgálata, illetve az uniós döntéshozatali folyamatok hozzáadott értékének biztosítása érdekében; úgy gondolja, hogy a szakértői csoportok összes tagjának szerepelnie kell az átláthatósági nyilvántartásban; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ismételten kéri egy központi átláthatósági platform létrehozását minden uniós intézmény és ügynökség számára; |
| --- | --- |

18.

| 19. | támogatja az ombudsman arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy javítsa az uniós lobbitevékenységek átláthatóságát; hangsúlyozza, hogy megfelelő jogalkotási aktust kell elfogadni annak érdekében, hogy az uniós átláthatósági nyilvántartás kötelező legyen és jogilag kötelező érvényűvé váljon valamennyi uniós intézmény, ügynökség és érdekvédelmi képviselő számára, ezáltal biztosítva a lobbizás teljes körű átláthatóságát; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy rendszeresen frissíteni, és nagymértékben javítani kell az uniós átláthatósági nyilvántartásban szereplő adatok pontosságát, beleértve a lobbitevékenységet folytató ügyvédi irodák arra vonatkozó kötelezettségét, hogy minden ügyfelüket be kell jelenteniük; hangsúlyozza, hogy a lobbisták befolyására vonatkozó valamennyi információt ingyenesen, közérthető és könnyen hozzáférhető formában kell a nyilvánosság rendelkezésére bocsátani; úgy gondolja, hogy biztosítani kell valamennyi érdekképviselő finanszírozásának teljes átláthatóságát; szorgalmazza minden olyan szervezet kizárását az átláthatósági nyilvántartásból, amely megsérti a „forgóajtó-jelenségre” vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kiemeli az ombudsman azon megállapításait, amelyek szerint az EKB elnökének a G30-as csoportban fenntartott tagsága hivatali visszásságnak minősül, mivel az EKB magánpénzügyi érdekektől való függetlensége sérülhet; hangsúlyozza, hogy az EKB Igazgatóságának tagjai elvileg nem lehetnek egyszerre olyan fórumok vagy más szervezetek tagjai, amelyekben az EKB által felügyelt bankok igazgatósági tagjai is részt vesznek. tudomásul veszi az ombudsman 2018. január 15-i ajánlásait az EKB elnökének és döntéshozó szerveinek a G30-csoportban való részvételéről, és sürgeti az EKB-t, hogy módosítsa a vonatkozó szabályokat annak biztosítása érdekében, hogy a gyakorlatban a legszigorúbb etikai és elszámoltathatósági normákat alkalmazzák; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy a Bizottság nem tartotta tiszteletben az átláthatóság, az etika és a jogállamiság elveit Martin Selmayr új bizottsági főtitkárrá történő kinevezésére szolgáló eljárás során; erősen nehezményezi a Bizottság azon döntését, hogy megerősítette Martin Selmayr kinevezését új főtitkárként, és ezzel figyelmen kívül hagyta az unió polgárainak kiterjedt és széles körű kritikáit, valamint azt, hogy ez az Európai Unió egészének hírnevét csorbította; hangsúlyozza, hogy Martin Selmayrnek le kell mondania a Bizottság főtitkári posztjáról, és felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki új eljárást a főtitkári kinevezéshez, amely biztosítja az átláthatóság, az etika és a jogállamiság legmagasabb szintű normáinak betartását; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja az ombudsmant, hogy folytassa az uniós intézményeken belüli etikai szabályok szigorítására irányuló munkáját a „forgóajtó-jelenség” problémájának megoldása, valamint az összes kapcsolódó információ teljes átláthatóságának garantálása érdekében, ideértve az összes érintett uniós vezető tisztviselő nevének gyors közzétételét; érdeklődve várja az ombudsman azzal kapcsolatos vizsgálatát, hogyan hajtja végre a Bizottság a „forgóajtó-jelenség” esetei kezelésének javítására vonatkozó iránymutatásait és javaslatait, beleértve az ilyen helyzetek és a lehetséges visszaélések megelőzését és szankcionálását célzó törvényi szabályozások elfogadásának lehetőségét; |
| --- | --- |

23.

| 24. | határozottan úgy véli, hogy az uniós intézményekben, ügynökségekben és szervezetekben szigorúbb, egyértelmű és könnyen alkalmazható erkölcsi és etikai szabályokat és normákat kell alkalmazni a tisztességes és körültekintő magatartásra vonatkozó kötelezettség tiszteletben tartása, valamint a magánszektorral való összeférhetetlenség kizárásának biztosítása érdekében; úgy véli, hogy ezeket a szabályokat és normákat jogalkotási aktusokra kellene alapozni; tudomásul veszi a biztosokra vonatkozó frissített magatartási kódexet, amely 2018 februárjában lépett érvénybe, és szigorúbb várakozási időszakokat vezetett be; úgy véli azonban, hogy a hivatali időszakot követő értesítési időszakokat növelni kell; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van a helyes hivatali magatartás jelenlegi kódexének tényleges korszerűsítésére, egy erre vonatkozó, kötelező erejű rendelet elfogadása révén; |
| --- | --- |

25.

| 26. | úgy gondolja, hogy a Bizottság korábbi elnöke, José Manuel Barroso és a Bizottság jelenlegi alelnöke közötti, a Goldman Sachs-szal való hivatalos találkozóként nyilvántartásba vett találkozó is azt bizonyítja, hogy mindenképpen felül kell vizsgálni a jelenlegi szabályokat és gyakorlatokat a biztosokra a megbízatásuk alatt és után egyaránt vonatkozó feddhetetlenségi követelmények szigorítása érdekében; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ismét felhívja a Bizottságot, hogy garantálja a korábbi biztosok által a hivatali idejüket követően betöltött állások proaktív közzétételét és teljes átláthatóságát; felhívja a Bizottságot az Etikai Bizottság teljesen független elszámoltathatóságának biztosítására, és arra ösztönzi az ombudsmant, hogy továbbra is állapítsa meg és jelentse be az Etikai Bizottság tagjai körében előforduló összeférhetetlenség lehetséges eseteit; |
| --- | --- |

27.

| 28. | gratulál az ombudsmannak a Tanács jogalkotási folyamatáról szóló stratégiai vizsgálatáért (OI/2/2017/TE), és sajnálja, hogy a Tanács nem reagált annak eredményeire a határidőn belül; megállapítja, hogy ez sajnos visszatérő téma, amely folyamatosan megjelenik az ombudsmannak benyújtott panaszokban is; úgy véli azonban, hogy az Unió demokratikus élete és a szerte a kontinensen élő polgárok hatékony részvétele szempontjából komolyan kell venni ezt a problémát, mert hátráltatja az alkotmányszerződések és az Alapjogi Charta végrehajtását; tudomásul veszi ezzel kapcsolatban az ombudsman egy közelmúltbeli ügyben (1272/2017/LP – a Tanács nem hajlandó hozzáférést biztosítani a Jogi Szolgálat véleményéhez az átláthatósági nyilvántartásról szóló intézményközi megállapodás tekintetében) tett megállapításait, melyekben arra utalt, hogy a kérdés az intézményi egyensúly elvét veszélyezteti, és sérti a jóhiszemű, kölcsönös együttműködés alapvető gyakorlatát; rámutat arra, hogy a kérelem elutasítása után nem lehet eseti alapon utólagos ellenőrzéseket végezni; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kiemeli, hogy jelentős változtatásokat kell elfogadni a különleges tanácsadókra vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok tekintetében; konkrétan arra is felkéri a Bizottságot, hogy teljes mértékben hajtsa végre az ombudsman ajánlásait azáltal, hogy teljes átláthatóságot és proaktív megközelítést alkalmaz a különleges tanácsadók kinevezése előtti és utáni esetleges összeférhetetlenség értékelésével kapcsolatban, valamint gondoskodjon róla, hogy a polgárok teljes mértékben hozzáférjenek a különleges tanácsadókra vonatkozó valamennyi fontos információhoz; |
| --- | --- |

29.

| 30. | örül, hogy az ombudsman folyamatosan érdeklődik az intézmények személyzetével kapcsolatos problémák iránt, és kiemeli a megkülönböztetett állapotból származó diszkrimináció csökkentésének a fontosságát; ismételten kiemeli az ombudsmannak az EKSZ uniós delegációiban alkalmazott fizetetlen gyakornokokról szóló megállapításainak fontosságát (454/2014/PMC eset), valamint az ajánlást, hogy a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megfelelően megfelelő juttatást kell fizetni a gyakornokoknak; sajnálatosnak tartja, hogy más uniós intézmények is ugyanezt, a fizetetlen gyakornokokat alkalmazó jogellenes gyakorlatot követik, amely nem biztosít tisztességes lehetőségeket a fiatalok számára, noha a munka megegyezik egy alkalmazottéval, így a fiatal szakemberek a munkájukért kapott megfelelő díjazás hiányában nem rendelkeznek elegendő pénzügyi forrással saját maguk fenntartásához, és nem részesülnek megfelelő díjazásban szolgálataikért; felhívja a figyelmet arra, hogy a gyakornokok helyzetével kapcsolatos hiányosságok más területen is tapasztalhatók, pl. nincsenek szexuális zaklatás jelentésére szolgáló rendszerek az Unió ügynökségeinél; ezért felhívja az ombudsmant, hogy kezdeményezzen általános stratégiai vizsgálatot a gyakornokok helyzetére vonatkozóan; |
| --- | --- |

30.

| 31. | sürgeti a Bizottságot, hogy munkáját tegye teljes mértékben átláthatóvá azáltal, hogy a dohánylobbistákkal vagy jogi képviselőikkel való találkozóiról az interneten közzétesz minden adatot, valamint a találkozókról készített minden jegyzőkönyvet, összhangban a dohányzás visszaszorításáról szóló WHO-keretegyezmény szerinti kötelezettségeivel; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ösztönzi az ombudsmant, hogy kövesse nyomon az uniós tisztviselők érdekképviselőkkel való kapcsolattartására vonatkozó ajánlások végrehajtását, valamint képzések, szemináriumok és kapcsolódó támogató intézkedések révén továbbra is gondoskodjon arról, hogy az uniós személyzet tagjai valamennyi uniós intézményben megismerjék ezeket az ajánlásokat; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság a határozott idejű munkaszerződések magán- és állami szektorban egyaránt tapasztalható visszaélésszerű igénybevételével kapcsolatos kötelezettségszegési eljárások terén késedelmeket halmozott fel, ami állandósította a munkavállalói jogok megsértését a tagállamokban; felhívja az ombudsmant, hogy kövesse nyomon a szóban forgó ügyet annak érdekében, hogy hatékonyan érvényesítsék a polgárok jogait; |
| --- | --- |

33.

| 34. | támogatja az ombudsman szerepét abban, hogy proaktív és átlátható politika alakuljon ki valamennyi uniós ügynökségnél; ösztönzi az ombudsmant, hogy továbbra is kísérjen figyelemmel minden uniós ügynökséget annak biztosítása érdekében, hogy az átláthatóság tekintetében megfeleljenek a legszigorúbb normáknak és garantálják a nyilvánosság dokumentumokhoz és információkhoz való hozzáférését, különös tekintettel az emberi egészség védelmével kapcsolatos eljárásokra és tevékenységekre; |
| --- | --- |

34.

| 35. | sürgeti az ombudsmant, hogy indítson stratégiai vizsgálatot annak megállapítása érdekében, hogy az uniós szervek és hivatalok, úgymint az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA), az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) és az Európai Gyógyszerügynökség (EMA), biztosítják-e, hogy a tudományos adatok gyűjtése, vizsgálata és közzététele teljes mértékben független, átlátható, pártatlan, pontos és összeférhetetlenségtől mentes legyen, és hogy megfelelő politikákat és eljárási biztosítékokat alkalmaznak-e, különösen a géntechnológiával módosított szervezetek, a glifozát, a peszticidek, a növényegészségügyi és biocid termékek és a gyógyszerek esetében; ennek tekintetében további vizsgálatot javasol a tudományos bizottságok és testületek összetételéről és kiválasztási eljárásairól a teljes függetlenségük biztosítása érdekében, valamint javasolja a legszigorúbb rendszerek bevezetését a potenciális összeférhetetlenségek megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

35.

| 36. | üdvözli az ombudsman azzal kapcsolatos stratégiai vizsgálatait, hogy a fogyatékossággal élő személyek milyen bánásmódban részesülnek a Bizottság közös betegségbiztosítási rendszerének keretében, valamint hogyan biztosítják a Bizottság weboldalainak és online eszközeinek akadálymentesítését a fogyatékossággal élők számára; arra ösztönzi az ombudsmant, hogy tegyen meg mindent annak biztosítása érdekében, hogy az uniós igazgatás teljes mértékben és következetesen végrehajtsa a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt; |
| --- | --- |

36.

| 37. | üdvözli, hogy az uniós ombudsman elkötelezett a nyitottság és átláthatóság felé a brexit-tárgyalások során; kiemeli, hogy az uniós ombudsman kedvező visszajelzést kapott mind a Tanácstól, mind pedig a Bizottságtól, a Bizottság pedig elismerte az átláthatóság fontosságát; felhívja az Egyesült Királyság kormányzatát, hogy vállaljon hasonló kötelezettséget; |
| --- | --- |

37.

| 38. | arra bátorítja az ombudsmant, hogy folytassa az együttműködést a nemzeti ombudsmanokkal az Ombudsmanok Európai Hálózatán keresztül; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felhívja a Nemzeti Ombudsmanok Európai Hálózatát, hogy tanúsítsanak nagyobb éberséget annak figyelemmel kísérésében, hogy a hatóságok azonnal fellépnek-e a rendőri brutalitás, a rasszizmus és az antiszemitizmus ügyében az emberi jogok és a demokratikus kormányzás tiszteletben tartása érdekében; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kéri, hogy biztosítsanak további pénzügyi és emberi erőforrásokat az ombudsman hivatala számára, hogy az képes legyen megbirkózni a jelenlegi és jövőbeli munkateherrel annak érdekében, hogy eleget tehessen azon döntő fontosságú feladatának, hogy javítja az Unión belüli megfelelő ügyintézési gyakorlatokat, ami létfontosságú az Unió polgárai számára; |
| --- | --- |

40.

| 41. | üdvözli az európai ombudsmanok hálózatának éves konferenciáját, amelyet 2017. június 19-én tartottak, és amely a brexit és az Európában növekvő populizmus polgári jogokra gyakorolt káros hatásairól szólt; |
| --- | --- |

41.

| 42. | üdvözli az ombudsman megfelelő ügyintézésért járó díját, amely elismeri az uniós közszolgálatok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy innovatív módokat találjanak a polgárbarát politikák végrehajtására; |
| --- | --- |

42.

| 43. | megismétli, hogy kész az európai ombudsman alapokmányának (3), illetve az uniós vívmányok ahhoz kapcsolódó részeinek aktualizálására annak érdekében, hogy az ombudsman szerepe megfeleljen az uniós polgárok megfelelő ügyintézéssel kapcsolatos jelenlegi igényeinek és elvárásainak; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a társadalmi párbeszédet; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza, hogy a polgárok és az intézmények közötti bizalom kiemelkedő jelentőséggel bír a jelenlegi gazdasági nehézségek közepette; |
| --- | --- |

45.

| 46. | hangsúlyozza, hogy az európai ombudsmannak meg kell vizsgálnia, hogy milyen érdekellentét áll fenn a Bizottságnak a trojkában betöltött szerepe, illetve a Szerződések és a közösségi vívmányok őreként betöltött szerepe között; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felhívja az ombudsmant annak biztosítására, hogy a Bizottság segítse elő az európai polgári kezdeményezésekkel kapcsolatos jogi tanácsadást szolgáló infrastruktúra, továbbá egy olyan jogi keret létrehozását, amely védi az európai polgári kezdeményezésben részt vevő feleket; |
| --- | --- |

47.

| 48. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint ombudsmanjainak vagy ennek megfelelő intézményeinek. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  HL L 113., 1994.5.4., 15. o.

(2)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

(3)  Az Európai Parlament határozattervezete, amely 2008. április 22-én került elfogadásra az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozat módosítására tekintettel (HL C 259. E, 2009.10.29., 116. o.).

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/169 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/169

---

P8_TA(2018)0532

A Petíciós Bizottság 2017. évi tanácskozásai

Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2017-es év során folytatott tanácskozásairól (2018/2104(INI))

(2020/C 388/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság tanácskozásainak eredményeiről szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság tanácskozásainak eredményeiről szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 10. és 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 10. és 11. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 24. és 227. cikkére, amelyek tükrözik a Szerződések által az európai uniós polgárok és lakosok azon jogának tulajdonított jelentőséget, hogy aggodalmaikra felhívhatják a Parlament figyelmét, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 24. és 227. cikkére, amelyek tükrözik a Szerződések által az európai uniós polgárok és lakosok azon jogának tulajdonított jelentőséget, hogy aggodalmaikra felhívhatják a Parlament figyelmét,

| — | tekintettel az EUMSZ 228. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 228. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának az Európai Parlamenthez benyújtható petícióhoz való jogról szóló 44. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának az Európai Parlamenthez benyújtható petícióhoz való jogról szóló 44. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ kötelezettségszegési eljárásra vonatkozó rendelkezéseire és különösen 258. és 260. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ kötelezettségszegési eljárásra vonatkozó rendelkezéseire és különösen 258. és 260. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52., 215. és 216. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52., 215. és 216. cikkére,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A8-0404/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A8-0404/2018),

| A. | mivel 2017-ben 1 271 petíció érkezett (a 2016-ban kapott 1 569-hez viszonyítva), amelyekből 776 (vagyis 60,2 %-uk) minősült elfogadhatónak; |
| --- | --- |

A.

mivel 2017-ben 1 271 petíció érkezett (a 2016-ban kapott 1 569-hez viszonyítva), amelyekből 776 (vagyis 60,2 %-uk) minősült elfogadhatónak;

| B. | mivel 2017-ben a Parlament petíciós portáljának 15 540 felhasználója támogatott egy vagy több petíciót (2015-ben számuk 902, 2016-ban pedig 6 132 volt); mivel a petíciókat támogató összes kattintás száma 21 955 volt a 2016-os 18 810-hez és a 2015-ös 1 329-hez képest; mivel a már benyújtott petíciókkal kapcsolatos polgári részvétel ezen új formája egyre elterjedtebb, és nem szabad figyelmen kívül hagyni; |
| --- | --- |

B.

mivel 2017-ben a Parlament petíciós portáljának 15 540 felhasználója támogatott egy vagy több petíciót (2015-ben számuk 902, 2016-ban pedig 6 132 volt); mivel a petíciókat támogató összes kattintás száma 21 955 volt a 2016-os 18 810-hez és a 2015-ös 1 329-hez képest; mivel a már benyújtott petíciókkal kapcsolatos polgári részvétel ezen új formája egyre elterjedtebb, és nem szabad figyelmen kívül hagyni;

| C. | mivel a 2017-ben három különböző témával kapcsolatban benyújtott azonos vagy nagyon hasonló közel 250 petíciót témánként csoportosítva együtt kezelték; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2017-ben három különböző témával kapcsolatban benyújtott azonos vagy nagyon hasonló közel 250 petíciót témánként csoportosítva együtt kezelték;

| D. | mivel a 2017-ben benyújtott petíciók közül 67-et egy vagy több polgár, 25-öt több mint 100 polgár, 10-et több mint 10 000 polgár és kettőt több mint 100 000 polgár írt alá; |
| --- | --- |

D.

mivel a 2017-ben benyújtott petíciók közül 67-et egy vagy több polgár, 25-öt több mint 100 polgár, 10-et több mint 10 000 polgár és kettőt több mint 100 000 polgár írt alá;

| E. | mivel a beérkezett petíciók száma az Európai Unió összlakosságához viszonyítva szerény volt; mivel ez azt jelezheti hogy az uniós polgárok és lakosok nagy része ismeretek hiányában nem él petíciós jogával, annak ellenére, hogy a különböző uniós fellépésekkel kapcsolatban számos potenciális aggály vagy elvárás merülhet fel; mivel további erőfeszítésekre van szükség az Európai Parlamenthez benyújtható petícióhoz való jog előmozdítására; |
| --- | --- |

E.

mivel a beérkezett petíciók száma az Európai Unió összlakosságához viszonyítva szerény volt; mivel ez azt jelezheti hogy az uniós polgárok és lakosok nagy része ismeretek hiányában nem él petíciós jogával, annak ellenére, hogy a különböző uniós fellépésekkel kapcsolatban számos potenciális aggály vagy elvárás merülhet fel; mivel további erőfeszítésekre van szükség az Európai Parlamenthez benyújtható petícióhoz való jog előmozdítására;

| F. | mivel csupán csekély számú uniós polgárnak és lakosnak van tudomása a petíció benyújtásához való jogról, ami megerősíti, hogy a polgárok ezzel kapcsolatos tudatosságának növelése, illetve az e jog gyakorlásával kapcsolatos jelentős előrelépések érdekében nagyobb erőfeszítések és megfelelő intézkedések szükségesek; |
| --- | --- |

F.

mivel csupán csekély számú uniós polgárnak és lakosnak van tudomása a petíció benyújtásához való jogról, ami megerősíti, hogy a polgárok ezzel kapcsolatos tudatosságának növelése, illetve az e jog gyakorlásával kapcsolatos jelentős előrelépések érdekében nagyobb erőfeszítések és megfelelő intézkedések szükségesek;

| G. | mivel a petíciók (az EUMSZ 227. cikke és a Parlament eljárási szabályzatának 215. cikke szerinti) elfogadhatósági feltételei előírják, hogy a petícióknak eleget kell tenniük az elfogadhatóságra vonatkozó formai feltételeknek, vagyis annak, hogy a benyújtó személyt, aki uniós polgár vagy lakos, érintsen egy, az Európai Unió tevékenységi körébe tartozó ügy; mivel 495 petíciót nyilvánítottak elfogadhatatlannak azért, mert nem feleltek meg az elfogadhatósági követelményeknek; |
| --- | --- |

G.

mivel a petíciók (az EUMSZ 227. cikke és a Parlament eljárási szabályzatának 215. cikke szerinti) elfogadhatósági feltételei előírják, hogy a petícióknak eleget kell tenniük az elfogadhatóságra vonatkozó formai feltételeknek, vagyis annak, hogy a benyújtó személyt, aki uniós polgár vagy lakos, érintsen egy, az Európai Unió tevékenységi körébe tartozó ügy; mivel 495 petíciót nyilvánítottak elfogadhatatlannak azért, mert nem feleltek meg az elfogadhatósági követelményeknek;

| H. | mivel a Parlamenthez benyújtható petícióhoz való jog lehetővé teszi az uniós polgárok és lakosok számára, hogy hivatalos formában forduljanak közvetlenül megválasztott képviselőikhez; mivel a petíciós jog mindenképpen az uniós polgárok és lakosok uniós tevékenységekben való aktív részvételének alapvető elemét képezi, és ezért azt a lehető leghatékonyabb módon kell érvényesíteni; mivel a petícióhoz való jog teljes körű érvényesítéséhez az is szükséges, hogy az uniós intézmények és tagállamok lépéseket tegyenek a polgárok által a petíciók révén felvetett problémák azonnali és hatékony megoldásáért, biztosítva a polgárok alapvető jogainak maradéktalan védelmét; |
| --- | --- |

H.

mivel a Parlamenthez benyújtható petícióhoz való jog lehetővé teszi az uniós polgárok és lakosok számára, hogy hivatalos formában forduljanak közvetlenül megválasztott képviselőikhez; mivel a petíciós jog mindenképpen az uniós polgárok és lakosok uniós tevékenységekben való aktív részvételének alapvető elemét képezi, és ezért azt a lehető leghatékonyabb módon kell érvényesíteni; mivel a petícióhoz való jog teljes körű érvényesítéséhez az is szükséges, hogy az uniós intézmények és tagállamok lépéseket tegyenek a polgárok által a petíciók révén felvetett problémák azonnali és hatékony megoldásáért, biztosítva a polgárok alapvető jogainak maradéktalan védelmét;

| I. | mivel a Parlament már régóta az élen jár a petíciós eljárás nemzetközi fejlesztésében, és Európa legnyíltabb és legátláthatóbb petíciós eljárásával rendelkezik, amely lehetővé teszi a petíciók benyújtóinak teljes részvételét az Európai Unió tevékenységeiben; |
| --- | --- |

I.

mivel a Parlament már régóta az élen jár a petíciós eljárás nemzetközi fejlesztésében, és Európa legnyíltabb és legátláthatóbb petíciós eljárásával rendelkezik, amely lehetővé teszi a petíciók benyújtóinak teljes részvételét az Európai Unió tevékenységeiben;

| J. | mivel az aktív részvétel kizárólag olyan demokratikus és átlátható folyamat alapján lehetséges, amely lehetővé teszi a Parlament és a Petíciós Bizottság számára, hogy polgárbarát és érdemi munkát végezzenek; mivel ehhez – többek között a friss technológiai fejleményeket figyelemmel követve és kihasználva – a petíciós portálon keresztül folyamatosan javítani kell a petíciók benyújtóival, valamint a többi érintett polgárral és lakossal, például a petíciók támogatóival folytatott kommunikációt; |
| --- | --- |

J.

mivel az aktív részvétel kizárólag olyan demokratikus és átlátható folyamat alapján lehetséges, amely lehetővé teszi a Parlament és a Petíciós Bizottság számára, hogy polgárbarát és érdemi munkát végezzenek; mivel ehhez – többek között a friss technológiai fejleményeket figyelemmel követve és kihasználva – a petíciós portálon keresztül folyamatosan javítani kell a petíciók benyújtóival, valamint a többi érintett polgárral és lakossal, például a petíciók támogatóival folytatott kommunikációt;

| K. | mivel a petíciók értékes eszköznek bizonyulnak az uniós jog megsértésének és az uniós jog hiányosságainak, következetlenségeinek és esetleges kiskapuinak felderítéséhez azon célkitűzések tekintetében, amelyek minden állampolgár számára garantálni szeretnék a lehető legmagasabb szintű társadalmi igazságosságot és az alapvető jogok teljes körű védelmét; mivel a petícióknak köszönhetően a Parlament és más európai uniós intézmények felmérhetik az uniós jog átültetését és alkalmazását, valamint azt, hogy ténylegesen milyen hatással van e jog nem megfelelő végrehajtása az EU polgáraira és lakosaira; mivel a petíciók ezenkívül rámutatnak azon tevékenységi körök szabályozási hiányosságaira is, amelyekben az Unió jogszabályokat alkothat; |
| --- | --- |

K.

mivel a petíciók értékes eszköznek bizonyulnak az uniós jog megsértésének és az uniós jog hiányosságainak, következetlenségeinek és esetleges kiskapuinak felderítéséhez azon célkitűzések tekintetében, amelyek minden állampolgár számára garantálni szeretnék a lehető legmagasabb szintű társadalmi igazságosságot és az alapvető jogok teljes körű védelmét; mivel a petícióknak köszönhetően a Parlament és más európai uniós intézmények felmérhetik az uniós jog átültetését és alkalmazását, valamint azt, hogy ténylegesen milyen hatással van e jog nem megfelelő végrehajtása az EU polgáraira és lakosaira; mivel a petíciók ezenkívül rámutatnak azon tevékenységi körök szabályozási hiányosságaira is, amelyekben az Unió jogszabályokat alkothat;

| L. | mivel a petíciók a Bizottsághoz közvetlenül benyújtott panaszokhoz képest extra garanciát jelentenek az uniós polgárok és lakosok számára, ugyanis bevonják a Parlamentet a folyamatba, lehetővé teszik a Bizottság kivizsgálási kötelezettségei ellátásának szorosabb ellenőrzését, valamint a petíciók benyújtói, az Európai Parlament képviselői és a Bizottság, illetve adott esetben bármilyen más érintett hatóság jelenlétében lefolytatott, átlátható vitára is lehetőséget nyújtanak; |
| --- | --- |

L.

mivel a petíciók a Bizottsághoz közvetlenül benyújtott panaszokhoz képest extra garanciát jelentenek az uniós polgárok és lakosok számára, ugyanis bevonják a Parlamentet a folyamatba, lehetővé teszik a Bizottság kivizsgálási kötelezettségei ellátásának szorosabb ellenőrzését, valamint a petíciók benyújtói, az Európai Parlament képviselői és a Bizottság, illetve adott esetben bármilyen más érintett hatóság jelenlétében lefolytatott, átlátható vitára is lehetőséget nyújtanak;

| M. | mivel a petíciók gyakran hasznos információkat nyújtanak különböző uniós szakpolitikai területeken más parlamenti bizottságok számára, akár jogalkotási tevékenységeikkel kapcsolatban is; mivel cserébe elvárható, hogy az adott petíció témája tekintetében illetékes bizottságok szakértelmükkel hozzájáruljanak az eljáráshoz, hogy a petíciót megfelelő módon lehessen kezelni, lehetővé téve a Parlament érdemi válaszadását; mivel az alapvető petíciós jognak a petíciók megfelelő kezelésén keresztül történő biztosítása a Parlament egészének felelőssége; |
| --- | --- |

M.

mivel a petíciók gyakran hasznos információkat nyújtanak különböző uniós szakpolitikai területeken más parlamenti bizottságok számára, akár jogalkotási tevékenységeikkel kapcsolatban is; mivel cserébe elvárható, hogy az adott petíció témája tekintetében illetékes bizottságok szakértelmükkel hozzájáruljanak az eljáráshoz, hogy a petíciót megfelelő módon lehessen kezelni, lehetővé téve a Parlament érdemi válaszadását; mivel az alapvető petíciós jognak a petíciók megfelelő kezelésén keresztül történő biztosítása a Parlament egészének felelőssége;

| N. | mivel minden egyes petíciót körültekintően kellene megvizsgálni és kezelni; mivel a petíció benyújtójának joga van egyrészt ahhoz, hogy tájékoztatást kapjon a Petíciós Bizottság által a petíció elfogadhatóságáról hozott határozatról, másrészt ahhoz, hogy a bizottság a problémájával kimerítően foglalkozzon, mindkettőt észszerű határidőn belül; |
| --- | --- |

N.

mivel minden egyes petíciót körültekintően kellene megvizsgálni és kezelni; mivel a petíció benyújtójának joga van egyrészt ahhoz, hogy tájékoztatást kapjon a Petíciós Bizottság által a petíció elfogadhatóságáról hozott határozatról, másrészt ahhoz, hogy a bizottság a problémájával kimerítően foglalkozzon, mindkettőt észszerű határidőn belül;

| O. | mivel jelentős számú petíció megtárgyalására nyilvánosan kerül sor a Petíciós Bizottság ülésein; mivel a petíciók benyújtóinak joguk van petíciójuk ismertetéséhez, és gyakran teljes mértékben részt vesznek a vitákon, ezáltal aktívan hozzájárulva a Petíciós Bizottság munkájához; mivel 2017-ben 248 petíciót vitattak meg a bizottsági üléseken, amelyeken 208 petíció benyújtó volt jelen, és 59-en felszólalásukkal aktívan részt is vettek az üléseken; |
| --- | --- |

O.

mivel jelentős számú petíció megtárgyalására nyilvánosan kerül sor a Petíciós Bizottság ülésein; mivel a petíciók benyújtóinak joguk van petíciójuk ismertetéséhez, és gyakran teljes mértékben részt vesznek a vitákon, ezáltal aktívan hozzájárulva a Petíciós Bizottság munkájához; mivel 2017-ben 248 petíciót vitattak meg a bizottsági üléseken, amelyeken 208 petíció benyújtó volt jelen, és 59-en felszólalásukkal aktívan részt is vettek az üléseken;

| P. | mivel a polgárok és lakosok által a petíciókban és a bizottsági üléseken nyújtott információk – az Európai Bizottság, a tagállamok és más szervek szakértelméve kiegészítve – alapvető fontosságúak a Petíciós Bizottság munkája során; mivel a társadalmi-gazdasági megkülönböztetés elkerülése érdekében a petíciók azon benyújtói számára, akiknek ügyét nyilvános bizottsági ülésen vitatják meg, és akik hajlandóak részt venni a vitában, észszerű keretek között meg kell téríteni kapcsolódó költségeiket; |
| --- | --- |

P.

mivel a polgárok és lakosok által a petíciókban és a bizottsági üléseken nyújtott információk – az Európai Bizottság, a tagállamok és más szervek szakértelméve kiegészítve – alapvető fontosságúak a Petíciós Bizottság munkája során; mivel a társadalmi-gazdasági megkülönböztetés elkerülése érdekében a petíciók azon benyújtói számára, akiknek ügyét nyilvános bizottsági ülésen vitatják meg, és akik hajlandóak részt venni a vitában, észszerű keretek között meg kell téríteni kapcsolódó költségeiket;

| Q. | mivel a petíciókban 2017-ben felvetett fő témák sok más tevékenységi terület mellett a környezeti ügyekre (különösen a víz- és hulladékgazdálkodással és a megőrzéssel összefüggő kérdésekre), az alapvető jogokra (különösen a szavazati jogokra és a gyermekek jogaira), az elrabolt csecsemők ügyére, a személyek szabad mozgására, szociális ügyekre (munkakörülményekre) és a megkülönböztetés és a bevándorlás különböző formáira vonatkoztak; |
| --- | --- |

Q.

mivel a petíciókban 2017-ben felvetett fő témák sok más tevékenységi terület mellett a környezeti ügyekre (különösen a víz- és hulladékgazdálkodással és a megőrzéssel összefüggő kérdésekre), az alapvető jogokra (különösen a szavazati jogokra és a gyermekek jogaira), az elrabolt csecsemők ügyére, a személyek szabad mozgására, szociális ügyekre (munkakörülményekre) és a megkülönböztetés és a bevándorlás különböző formáira vonatkoztak;

| R. | mivel a Parlament eljárási szabályzata felülvizsgálatának a petíciós eljárás javulását kell eredményeznie, és mivel a vonatkozó szabályoknak optimalizálniuk kell a Petíciós Bizottság polgárok által felvetett problémákra irányuló vizsgálati képességét, biztosítva ezzel a petícióhoz való jog teljes körű védelmét és hatékonyabb érvényesítését; |
| --- | --- |

R.

mivel a Parlament eljárási szabályzata felülvizsgálatának a petíciós eljárás javulását kell eredményeznie, és mivel a vonatkozó szabályoknak optimalizálniuk kell a Petíciós Bizottság polgárok által felvetett problémákra irányuló vizsgálati képességét, biztosítva ezzel a petícióhoz való jog teljes körű védelmét és hatékonyabb érvényesítését;

| S. | mivel a 2017-ben érkezett petíciók 69,1 %-át (878 petíciót) a Parlament petíciós portálján keresztül nyújtották be, míg 2016-ban 68 %-ot (1 067 petíciót) nyújtottak be így; mivel e formátum túlsúlya és előrelátható elterjedése lehetővé teheti a petíciók kezdeti kezelésének felgyorsítását; |
| --- | --- |

S.

mivel a 2017-ben érkezett petíciók 69,1 %-át (878 petíciót) a Parlament petíciós portálján keresztül nyújtották be, míg 2016-ban 68 %-ot (1 067 petíciót) nyújtottak be így; mivel e formátum túlsúlya és előrelátható elterjedése lehetővé teheti a petíciók kezdeti kezelésének felgyorsítását;

| T. | mivel a petíciók összefoglalói jelenleg már hamarabb feltölthetők a portálra – körülbelül egy héttel azután, hogy a Petíciós Bizottság határozatot hoz az elfogadhatóságról; mivel 2017 végén bevezették az ülések napirendjének, jegyzőkönyveinek és az Európai Bizottság petíciókra adott válaszainak automatikus feltöltését, ami nyilvánosan hozzáférhetővé tette ezeket a dokumentumokat, és növelte a Petíciós Bizottság munkájának átláthatóságát; mivel e fejlesztések mindegyike a Parlament azon cél melletti elkötelezettségét tükrözi, hogy interaktívabb élményt nyújtson petíciók benyújtói számára, és valós idejű kommunikációt tegyen lehetővé velük; mivel felülvizsgálták a gyakran ismételt kérdéseket (GYIK) és az adatvédelmi nyilatkozatra vonatkozó beállításokat, hogy tükrözzék az eljárási szabályzat titoktartási rendelkezéseiben bekövetkezett változásokat; mivel technikai fejlesztésekre is sor került, ideértve a keresőfunkció továbbfejlesztését és a petíció benyújtását megelőző „előzetes tájékoztatás” oldal bevezetését, amely információkkal és tanácsokkal szolgál a petíciók benyújtói számára; mivel nagyszámú egyéni segítségkérést sikeresen kezeltek; |
| --- | --- |

T.

mivel a petíciók összefoglalói jelenleg már hamarabb feltölthetők a portálra – körülbelül egy héttel azután, hogy a Petíciós Bizottság határozatot hoz az elfogadhatóságról; mivel 2017 végén bevezették az ülések napirendjének, jegyzőkönyveinek és az Európai Bizottság petíciókra adott válaszainak automatikus feltöltését, ami nyilvánosan hozzáférhetővé tette ezeket a dokumentumokat, és növelte a Petíciós Bizottság munkájának átláthatóságát; mivel e fejlesztések mindegyike a Parlament azon cél melletti elkötelezettségét tükrözi, hogy interaktívabb élményt nyújtson petíciók benyújtói számára, és valós idejű kommunikációt tegyen lehetővé velük; mivel felülvizsgálták a gyakran ismételt kérdéseket (GYIK) és az adatvédelmi nyilatkozatra vonatkozó beállításokat, hogy tükrözzék az eljárási szabályzat titoktartási rendelkezéseiben bekövetkezett változásokat; mivel technikai fejlesztésekre is sor került, ideértve a keresőfunkció továbbfejlesztését és a petíció benyújtását megelőző „előzetes tájékoztatás” oldal bevezetését, amely információkkal és tanácsokkal szolgál a petíciók benyújtói számára; mivel nagyszámú egyéni segítségkérést sikeresen kezeltek;

| U. | mivel a Petíciós Bizottság véleménye szerint az európai polgári kezdeményezés a közvetlen és részvételi demokrácia fontos eszköze, amelynek – ha komolyan veszik – lehetővé kellene tennie a polgárok számára, hogy tevőlegesen részt vegyenek az európai politikák és jogszabályok alakításában; |
| --- | --- |

U.

mivel a Petíciós Bizottság véleménye szerint az európai polgári kezdeményezés a közvetlen és részvételi demokrácia fontos eszköze, amelynek – ha komolyan veszik – lehetővé kellene tennie a polgárok számára, hogy tevőlegesen részt vegyenek az európai politikák és jogszabályok alakításában;

| V. | mivel 2017-ben négy, az eljárási szabályzat 216a. cikke szerinti tényfeltáró látogatásra került sor: egyre Svédországban azzal kapcsolatban, hogy az uniós polgárok nehézségeket tapasztaltak annak az azonosító számnak a megszerzése során, amelyre a legtöbb szolgáltatáshoz való hozzáféréshez szükségük van, ha ideiglenesen Svédországba költöznek; egyre Spanyolországban azokkal a petíciókkal kapcsolatban, amelyeket a Franco-diktatúra alatt és azt követően a kórházakból elrabolt újszülöttekről szóló állításokról nyújtottak be; egyre Tarantóban (Olaszország) azzal kapcsolatban, hogy egy vas-és acélmű, illetve egy helyi finomító milyen hatást gyakorol a környezetre, és hogyan szennyezte a levegőt, a talajt és a vizeket; egyre pedig Lárnakában (Ciprus) a város újonnan épített ipari kikötőjének a környezetre és az egészségre gyakorolt hatásaival kapcsolatban; |
| --- | --- |

V.

mivel 2017-ben négy, az eljárási szabályzat 216a. cikke szerinti tényfeltáró látogatásra került sor: egyre Svédországban azzal kapcsolatban, hogy az uniós polgárok nehézségeket tapasztaltak annak az azonosító számnak a megszerzése során, amelyre a legtöbb szolgáltatáshoz való hozzáféréshez szükségük van, ha ideiglenesen Svédországba költöznek; egyre Spanyolországban azokkal a petíciókkal kapcsolatban, amelyeket a Franco-diktatúra alatt és azt követően a kórházakból elrabolt újszülöttekről szóló állításokról nyújtottak be; egyre Tarantóban (Olaszország) azzal kapcsolatban, hogy egy vas-és acélmű, illetve egy helyi finomító milyen hatást gyakorol a környezetre, és hogyan szennyezte a levegőt, a talajt és a vizeket; egyre pedig Lárnakában (Ciprus) a város újonnan épített ipari kikötőjének a környezetre és az egészségre gyakorolt hatásaival kapcsolatban;

| W. | mivel az eljárási szabályzat alapján a Petíciós Bizottság felelős az európai ombudsmannal való kapcsolattartásért, aki kivizsgálja az Európai Unió intézményeiben és szerveiben elkövetett adminisztratív visszásságokkal kapcsolatban benyújtott panaszokat; mivel a jelenlegi európai ombudsman, Emily O’Reilly a Petíciós Bizottság 2017. május 30-i ülésén ismertette 2016. évi éves jelentését, és a Petíciós Bizottság éves jelentése viszont részben az ombudsman éves jelentésén vagy a Parlamenthez benyújtott – a legutóbbi esetben például a Tanács döntéshozatalának átláthatóságáról szóló – különjelentéseken alapul; |
| --- | --- |

W.

mivel az eljárási szabályzat alapján a Petíciós Bizottság felelős az európai ombudsmannal való kapcsolattartásért, aki kivizsgálja az Európai Unió intézményeiben és szerveiben elkövetett adminisztratív visszásságokkal kapcsolatban benyújtott panaszokat; mivel a jelenlegi európai ombudsman, Emily O’Reilly a Petíciós Bizottság 2017. május 30-i ülésén ismertette 2016. évi éves jelentését, és a Petíciós Bizottság éves jelentése viszont részben az ombudsman éves jelentésén vagy a Parlamenthez benyújtott – a legutóbbi esetben például a Tanács döntéshozatalának átláthatóságáról szóló – különjelentéseken alapul;

| X. | mivel a Petíciós Bizottság tagja az Ombudsmanok Európai Hálózatának, amelynek az európai ombudsman, illetve az uniós tagállamok, a tagjelölt országok és az Európai Gazdasági Térség más országainak nemzeti és regionális ombudsmanjai, valamint egyéb szervei is tagjai, és amely az uniós jog és szakpolitikák területén az információcsere előmozdítására és a bevált gyakorlatok megosztására törekszik; |
| --- | --- |

X.

mivel a Petíciós Bizottság tagja az Ombudsmanok Európai Hálózatának, amelynek az európai ombudsman, illetve az uniós tagállamok, a tagjelölt országok és az Európai Gazdasági Térség más országainak nemzeti és regionális ombudsmanjai, valamint egyéb szervei is tagjai, és amely az uniós jog és szakpolitikák területén az információcsere előmozdítására és a bevált gyakorlatok megosztására törekszik;

| 1. | felhívja a figyelmet a Petíciós Bizottság alapvető szerepére, amelyet az uniós polgárok és lakosok, valamint az európai intézmények közötti hídként játszik, amelyen keresztül az uniós polgárok és lakosok hivatalos formában figyelmeztethetik a Parlamentet az uniós jog helytelen alkalmazásának eseteire és hívhatják fel választott képviselőik figyelmét aggodalmaikra és ötleteikre, ami lehetővé teszi a petíciót benyújtók kéréseinek időben történő kivizsgálását és megoldását, amikor csak lehetséges; hangsúlyozza, hogy a petíciókban jelzett problémák kezelésének módja döntő hatást gyakorol a polgárokra, az uniós jogban foglalt petíciós jog tiszteletben tartása tekintetében, valamint az európai intézményekről alkotott véleményükre; emlékezteti a Bizottságot, hogy a petíciók egyedi lehetőséget kínálnak azon esetek felismerésére, amelyekben az uniós jogot nem tartották tiszteletben, valamint arra, hogy az ilyen helyzeteket az Európai Parlament politikai ellenőrzése mellett kivizsgálják; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet arra, hogy a petíciók egyszerre jelentenek lehetőséget és kihívást a Parlament és más uniós intézmények számára, ugyanis közvetlen párbeszédet indíthatnak az uniós polgárokkal és lakosokkal, különösen, ha érinti őket az uniós jog alkalmazása, és hatékony és eredményes jogorvoslati mechanizmust igényelnek; hangsúlyozza, hogy az uniós intézményeknek és a tagállamoknak saját hatáskörükön belül minden tőlük telhetőt el kell követniük a polgárok által a petíciókban felvetett problémák mielőbbi és hathatós megoldása érdekében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió tényleges hatásköreivel, működésével és jövőbeli tökéletesítésének szükségességével kapcsolatos tudatosságot folyamatos nyilvános vita és szélesebb körű tájékoztatás révén növelni kell annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok és lakosok jól tájékozottak legyenek a döntéshozói szinteket illetően, hogy be lehessen vonni őket a lehetséges reformokkal kapcsolatos vitákba, valamint hogy meg lehessen előzni az egyes felelőtlen tagállamok által alkalmazott „hibáztassuk Brüsszelt” jelenséget; úgy véli, hogy az Európai Unióról folytatott szélesebb körű nyilvános vita, valamint a jobb tájékoztatás és oktatás és a precíz médiatudósítások csökkentenék az elfogadhatatlan petíciók számát, mivel a polgárok és lakosok jobban ismernék az Unió hatáskörét; megjegyzi, hogy egy elfogadhatatlan petíció témája is szerepet játszhat a politika alakításában annak ellenére, hogy nem tartozik a Petíciós Bizottság hatáskörébe; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a Bizottság és más uniós intézmények, valamint a tagállamok nemzeti, regionális és helyi hatóságai közötti együttműködést egy olyan uniós szabályrendszer elfogadásának és érvényesítésének biztosítása érdekében, amely magasabb szintű társadalmi igazságosság elérésére, valamint a minden polgárt megillető gazdasági, szociális és kulturális jogok teljes körű és hatékony védelmére irányul; kiemeli, hogy aktívabb együttműködésre van szükség a tagállamok képviselőivel a bizottsági üléseken, és gyorsabban nyomon kell követni a Petíciós Bizottságtól érkező megkereséseket; ezért felszólítja a nemzeti és európai szintű hatóságokat, hogy vállaljanak határozott kötelezettséget azért, hogy a petíciók kezelését és megoldását prioritásként kezelik; ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy számos petíció esetében a Bizottság felületes választ adott; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sürgeti a Bizottságot, hogy a Szerződések őreként betöltött szerepéből származó hatásköreit megfelelően használja fel, hiszen e szerepkör a polgárok és a jogalkotók szempontjából elengedhetetlen az EU megfelelő működéséhez; kéri a kötelezettségszegési eljárások mielőbbi kivizsgálását, hogy haladéktalanul megszüntethetővé váljanak azon helyzetek, amelyekben az uniós jogot nem tartják tiszteletben; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megismétli, hogy a petíciók átfogó kezeléséhez elengedhetetlen a többi parlamenti bizottsággal való együttműködés; megállapítja, hogy 2017-ben 18 petíciót továbbítottak más parlamenti bizottságoknak véleményezés, 357-et pedig tájékoztatás céljából; üdvözli, hogy petíciókkal kapcsolatosan 21 vélemény érkezett parlamenti bizottságoktól; az uniós polgárok által felvetett problémák megfelelő figyelembevételének biztosítása érdekében ösztönzi a különböző parlamenti bizottságok közötti párbeszéd előmozdítását; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rámutat arra, hogy 2017. március 21-én valamennyi parlamenti bizottságból érkező képviselők jelenlétében létrehozták a petíciós hálózatot, és ismertették a hálózatra vonatkozó iránymutatásokat, valamint felvázolták a hálózat célját és tagjainak szerepét; meggyőződése, hogy a petíciós hálózat, amennyiben komolyan vesszük, hasznos eszköz a petíciók jobb nyomon követéséhez a parlamenti és a jogalkotási munka során; hangsúlyozza a hálózat fontos szerepét abban, hogy felhívja a képviselők figyelmét a polgárok petíció formájában a Parlamentnek benyújtott aggályairól, valamint hogy keretében meg lehet vitatni az eljárásbeli javításokat és meg lehet osztani a bevált gyakorlatokat; hangsúlyozza, hogy a bizottságok közötti szorosabb kapcsolat javíthatja a hasonló témájú meghallgatások és parlamenti tanulmányok tervezésének hatékonyságát; várakozással tekint a C. Tematikus Főosztály által a Petíciós Bizottság különböző bizottságokkal folytatott együttműködésének jelenlegi működéséről közzéteendő tanulmány elé; hangsúlyozza, hogy a parlamenti bizottságokkal folytatott fokozott együttműködésnek a petíciók benyújtói által felvetett kérdésekkel kapcsolatban lehetővé kell tennie a Parlament számára, hogy a petíciókat jobban és személyre szabottabban kövesse nyomon, és sokkal gyorsabban és hatékonyabban reagáljon a polgárok aggodalmaira, hozzáadott értéket képviselve az uniós polgárok életében, a Parlament tevékenységeiben és Európa egészében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kiemeli az érintett uniós polgárok és lakosok által a brexitről folytatott tárgyalásokat megelőzően benyújtott petíciók fontos hozzájárulását; rámutat arra, hogy 2017. május 11-én a Petíciós Bizottság, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság (LIBE), az Alkotmányügyi Bizottság (AFCO) és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság (EMPL) közös nyilvános meghallgatást tartott a polgárok és az Unióban élők brexitet követő jogairól annak biztosítása érdekében, hogy e jogok a Parlament egyik legfontosabb prioritásává váljanak a brexitről folytatott tárgyalások során; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy ítéli meg, hogy a különböző petíciók kezelésének teljes következetessége érdekében a Petíciós Bizottság és annak titkársága számára több erőforrást kell elkülöníteni; hangsúlyozza, hogy a Petíciós Bizottság 2016 januárjában elfogadott iránymutatásai átláthatóvá és egyértelművé teszik a petíciók kezelését és a döntéshozatali folyamatot; |
| --- | --- |

9.

| 10. | emlékeztet arra, hogy a petíciókat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 227. cikkével összhangban vizsgálják meg, amely kimondja, hogy bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személy petíciót nyújthat be az Európai Parlamenthez az Európai Unió tevékenységi körébe tartozó ügyekben; emlékeztet arra, hogy a petíciók kezelésére vonatkozó eljárást az Európai Parlament eljárási szabályzata rögzíti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy a polgárok által benyújtott panaszok (akár egyedi esetek) az „Uniós jog: jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén” című, 2016. évi bizottsági közleménnyel (1) összhangban álló, alapos és időben történő kivizsgálásának elmulasztása akadályozhatja az esetleges súlyos rendszerszintű gyakorlatok mielőbbi megértését, és számos polgár kárára a többszörös jogsértések fennmaradását eredményezheti, és ezzel a Bizottság szinte teljes egészében a nemzeti bíróságokra hárítja annak felelősségét, hogy a rendszerszintű jogsértések eseteit leszámítva nyomon kövessék az uniós jogszabályok esetleges megsértését; e koncepció értelmezését túl kétértelműnek tartja, és a környezetvédelmi jogszabályok terén különösen károsnak tartja e megközelítést; úgy ítéli meg, hogy ez visszalépés az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos korábbi megközelítéshez képest, és a Szerződések őreként a Bizottságra háruló kötelezettségek általános megszegése; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rámutat, hogy a munkavállalók bizonytalan munkafeltételeivel kapcsolatos petíciók vizsgálata során több tagállamban állapítottak meg számos munkavállalókat érintő visszaéléseket és megkülönböztetéseket, megerősítve, hogy ilyen esetekben nincsenek hatékony intézkedések e visszaélések megelőzésére és megfelelő szankcionálására; helyteleníti, hogy a Bizottság jelentős késedelmeket halmozott fel az uniós munkaügyi szabályozás egyes tagállamok általi megsértésével kapcsolatos eljárások kezelésében, ami lehetővé teszi, hogy a munkavállalók jogainak megsértése évekig fennálljon; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa a Petíciós Bizottságot a petíciókkal kapcsolatos, folyamatban lévő EU Pilot és kötelezettségszegési eljárásokról, valamint hogy – az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban – az eljárások lezárultát követően biztosítson számára hozzáférést az azok keretében megosztott dokumentumokhoz, különösen akkor, ha teljes egészében vagy részben petíciók alapján indították őket; üdvözli a Bizottság által 2014-ben létrehozott központi platformot, amely a kötelezettségszegési határozatok közzétételére szolgál; |
| --- | --- |

13.

| 14. | elvárja, hogy a Bizottság mindig képviseltesse magát a Petíciós Bizottságon belüli nyilvános vitákon, nevezetesen olyan magas rangú tisztviselők révén, akik szükség esetén a korábban adott írásbeli válaszon túlmenően további információkkal tudnak szolgálni, és válaszolnak a petíciók benyújtói, valamint az európai parlamenti képviselők kérdéseire; |
| --- | --- |

14.

| 15. | üdvözli azt a tendenciát, hogy a Petíciós Bizottság az eljárási szabályzat 216. cikkének (2) bekezdésével összhangban szóbeli választ igénylő kérdések, állásfoglalások vagy rövid állásfoglalási indítványok révén egyre gyakrabban vet fel témákat a plenáris ülés előtt; felhívja a figyelmet a Petíciós Bizottság 2016. évi tevékenységéről szóló éves jelentés (2), az európai ombudsman 2016. évi tevékenységéről szóló éves jelentés (3) és az uniós polgárságról szóló 2017. évi jelentés (4) közzétételét követően elfogadott állásfoglalásaira; felhívja a figyelmet az uniós polgárok szabad mozgása és belső piacon történő munkavállalása előtt álló akadályokról szóló, 2017. március 15-i állásfoglalására (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | megjegyzi, hogy a Petíciós Bizottság 2017-ben – egyedül vagy más bizottságokkal együttműködésben – több különböző témában szervezett meghallgatásokat, nevezetesen május 4-én „A megkülönböztetés elleni küzdelem és a kisebbségek védelme” címmel, május 11-én az EMPL és a LIBE bizottsággal közösen „Az uniós polgárok helyzete és jogai az Egyesült Királyságban a brexit után” címmel, június 22-én „A polgárok európai integrációba vetett bizalmának helyreállítása” címmel, június 29-én a LIBE bizottsággal közösen a hontalanságról, november 20-án a „Tiltsák be a glifozátot, és védjék meg az embereket és a környezetet a mérgező növényvédő szerektől!” című európai polgári kezdeményezésről, valamint november 22-én „Az ideiglenes vagy bizonytalan foglalkoztatásban lévő munkavállalók jogainak védelme” címmel; üdvözli továbbá, hogy 2017. október 12-én sor került a fogyatékossággal élő személyek jogainak védelméről szóló éves munkaértekezletre; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megállapítja, hogy a Petíciós Bizottság számos parlamenti jelentéshez hozzájárult azzal, hogy kifejtette a véleményét a petíciókban felvetett különféle kérdésekben, így például az európai akadálymentesítési intézkedéscsomaggal (6), a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás értelmezésével és végrehajtásával (7), a Brüsszel IIa. rendelettel (8), a marrákesi szerződéssel (9), az európai uniós jog alkalmazásának 2015. évi ellenőrzésével (10), a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatával (11), az európai fogyatékosságügyi stratégiával (12), az alapvető jogok európai uniós helyzetéről szóló 2016. évi éves jelentéssel (13) és a polgári kezdeményezésről szóló 211/2011/EU rendelet felülvizsgálatával (14) kapcsolatosan; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megállapítja, hogy 2017-ben a petíciók benyújtóit leginkább a környezetvédelmi kérdések foglalkoztatták; rámutat arra, hogy 2017 novemberében közzétették az Eurobarométer 468. különjelentését (15), amely azt mutatta, hogy az európai polgárok számára a környezetvédelem az egyik legfontosabb kérdés; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy meg kell felelni az uniós polgárok és lakosok megfelelő környezetvédelmi jogszabályokkal kapcsolatos elvárásainak, és hogy az elfogadott szabályokat és politikákat végre kell hajtani; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy – ahogyan az a petíciókból kiderül – a tagállamok nem minden esetben hajtják végre megfelelően a környezetvédelmi szabályokat; sürgeti a Bizottságot – mint a szerződések őrét – és a tagállamokat, hogy biztosítsák az uniós jogszabályok megfelelő végrehajtását; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak gondoskodnia kell az uniós jogszabályoknak való megfelelés pontos és átfogó elemzéséről a tagállamok által azon infrastrukturális projektek engedélyezése kapcsán lefolytatott környezeti vizsgálatok tekintetében, amelyekkel kapcsolatban az állampolgárok petíciókban jelezték az emberi egészségre és a környezetre vonatkozó súlyos kockázatokat; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mélységesen fájlalja, hogy a polgárok által a petícióikban felvetett, több tagállamban fennálló levegőminőségi problémákat csak súlyosbítja az azon 43 millió dízelüzemű jármű okozta szennyezés, amely nem felel meg a személygépjárművek és könnyű haszongépjárművek típusjóváhagyására és kibocsátására vonatkozó uniós szabályoknak; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a figyelmet a Petíciós Bizottság által a fogyatékossággal összefüggő ügyekben benyújtott petíciókkal kapcsolatban végzett munkára; megállapítja, hogy 2017-ben kevesebb petíciót nyújtottak be a fogyatékossággal összefüggő ügyekben; hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő személyek számára a közlekedéshez és az épített környezethez való hozzáférés és a megkülönböztetés a legnagyobb kihívások közé tartozik, különösen a foglalkoztatás terén; megállapítja, hogy különös figyelmet fordítottak a fogyatékossággal összefüggő ügyekben benyújtott petíciók megvitatására, így például a fogyatékossággal élő személyeket ápoló családtagok támogatására, valamint a marrákesi szerződés gyors ratifikálására, végrehajtására és alkalmazására; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza a Petíciós Bizottság védelmező szerepét a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre vonatkozó uniós kereten belül; rámutat arra, hogy a 2017. október 12-i bizottsági ülésen szakmai műhelytalálkozót tartottak „A fogyatékossággal élő személyek jogainak védelme” címmel, amelyen ismertettek egy, az inkluzív oktatásról szóló tanulmányt is; felszólítja az uniós intézményeket, hogy mutassanak példát e téren, és biztosítsák, hogy a nemzeti hatóságok megfelelően, késlekedés nélkül hajtsák végre a területet érintő jogszabályokat; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a figyelmet az uniós polgárok szabad mozgása és belső piacon történő munkavállalása előtt álló akadályokról szóló 2017. március 15-i állásfoglalására; ismételten felhívja a Bizottságot, hogy egyértelműsítse, frissítse és bővítse ki a 2004/38/EK irányelv jobb átültetését és alkalmazását célzó iránymutatását, különösen azért, hogy beillessze az Európai Unió Bírósága közelmúltbeli ítéleteit (a C-456-12. és a C-457-12. sz. ügy); átültetési és végrehajtási tervek használatát javasolja a teljes körű és megfelelő alkalmazás biztosítása céljából; nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben a 2004/38/EK irányelvet, valamint a Bíróságnak a személyek szabad mozgásával kapcsolatos meglévő ítélkezési gyakorlatát, ugyanis ezek be nem tartása az uniós polgárok alapvető jogai közvetlen megsértésének minősülnek; |
| --- | --- |

23.

| 24. | elismeri a Petíciós Bizottság gyermekjóléti kérdésekkel foglalkozó munkacsoportjának munkáját, és tudomásul veszi annak 2017. május 3-án elfogadott végleges jelentését és ajánlásait; határozottan úgy véli, hogy a Bizottságnak, a Tanácsnak és a tagállamoknak egységesen és hatékony módon eleget kell tenniük a munkacsoport végleges jelentésében foglalt ajánlásoknak; felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben az európai jogszabályokat, és a bírók és szakemberek képzésével, valamint a jogi segítségnyújtásra és a két nyelvet beszélő ügyvédekre vonatkozó információk nyújtásával hatékonyan segítsék elő és javítsák a családi ügyekkel kapcsolatos határokon átnyúló együttműködést; |
| --- | --- |

24.

| 25. | megismétli azt a véleményét, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartája 51. cikkének túlságosan szűk vagy nem koherens értelmezése elidegeníti a polgárokat az Európai Uniótól; kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket az 51. cikk koherens és széles körű alkalmazásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

25.

| 26. | arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy sürgesse a tagállamokat, hogy találjanak megoldásokat az Európai Unión belül szabadon mozgó és tartózkodó uniós polgárok szavazati jogának és választójogának elvesztése, valamint a régóta az Unióban élő személyek szavazati jogtól való megfosztása ellen; csalódottságának ad hangot abban a tekintetben, hogy az Európai Unió és az Egyesült Királyság között a kilépésről rendelkező megállapodás tervezete nem említi a polgárok politikai jogait; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy az európai polgári kezdeményezésnek átláthatónak és hatékonynak kell lennie ahhoz, hogy az aktív polgári szerepvállalás és a nyilvánosság részvételének fontos eszközeként szolgálhasson; fájlalja, hogy a múltban nem így történt, és hogy a korábbi sikeres kezdeményezések nem jártak kézzelfogható jogalkotási eredménnyel; tudomásul veszi az európai polgári kezdeményezésről szóló 211/2011/EU rendelet (16) felülvizsgálatára irányuló európai bizottsági javaslatot15, amelyet 2017. szeptember 13-án tettek közzé; kiemeli a legutóbb benyújtott, „Tiltsák be a glifozátot, és védjék meg az embereket és a környezetet a mérgező növényvédő szerektől!” elnevezésű, sikeres polgári kezdeményezést; rámutat arra, hogy 2017. november 20-án nyilvános meghallgatást tartottak a Parlamentben e kezdeményezéssel kapcsolatban; elvárja, hogy a Bizottság következetesen reagáljon az abban foglaltakra; megerősíti, hogy a Petíciós Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy proaktívan részt vegyen a sikeres kezdeményezésekre vonatkozó nyilvános meghallgatások szervezésében; kötelezettséget vállal arra, hogy intézményi szinten elsőbbséget biztosít e részvételi folyamat hatékonysága számára és megfelelő jogalkotási intézkedésekről is gondoskodik; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy mind a „Tiltsák be a glifozátot, és védjék meg az embereket és a környezetet a mérgező növényvédő szerektől!” elnevezésű európai polgári kezdeményezés, mind az ugyanezen témát érintő petíciók vizsgálata során egyértelművé vált, hogy a többek között a glifozát, a géntechnológiával módosított szervezetek és a peszticidek engedélyezésére alkalmazott uniós szintű eljárásokat a tudományos bizonyítékok gyűjtése és értékelés során a függetlenség hiánya, a nem megfelelő átláthatóság és a pontatlanság jellemzi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rámutat az állatok jólétével kapcsolatos petíciók tekintélyes számára; felhívja a figyelmet az „Állatjólét az Európai Unióban” című tanulmányra és annak a 2017. március 23-i bizottsági ülésen való ismertetésére, amelyet számos, a kérdéssel kapcsolatos petíció megvitatása követett; elengedhetetlennek tartja egy új, uniós szintű állatjóléti stratégia elindítását az összes meglévő hiányosság megszüntetése, a jogszabályok harmonizálása és az állatjólét védelmének teljes és hatékony, az állatok szállítására is kiterjedő biztosítása érdekében, olyan egyértelmű és kimerítő jogi kerettel, amely teljes mértékben megfelel az EUMSZ 13. cikkében foglalt követelményeknek; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza a SOLVIT hálózat fontos szerepét, amely lehetővé teszi a polgárok és a vállalkozások számára, hogy hangot adjanak aggályaiknak az európai uniós jog más tagállambeli hatóságok általi esetleges megsértésével kapcsolatban; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy népszerűsítsék a SOLVIT-ot, hogy még hasznosabb és láthatóbb legyen a polgárok számára; e tekintetben üdvözli a SOLVIT-hálózat megerősítésére irányuló cselekvési tervet, amelyet a Bizottság 2017. májusában hozott nyilvánosságra; felszólítja a Bizottságot, hogy számoljon be az Európai Parlamentnek e cselekvési terv eredményeiről; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza a petíciós portál továbbfejlesztésének fontosságát, valamint azt, hogy a portált egy könnyen hozzáférhető kétirányú kommunikációs átjáróvá és interaktív eszközzé kell tenni, amelyen keresztül az Unió valamennyi tagállamának polgárai hozzáférhetnek a petíciókkal és azok kezelésével kapcsolatos alapvető információkhoz, kapcsolatba léphetnek egymással, és tematikus közösségeket hozhatnak létre a dokumentumok és a bevált gyakorlatok megosztása érdekében; rámutat arra, hogy tovább kell csökkenteni a petíciók feldolgozásával kapcsolatos adminisztratív terheket; hangsúlyozza, hogy a portál a petíciók nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartására is szolgál; megismétli, hogy a petíciós eljárás zökkenőmentes működésének megvalósításához elengedhetetlen a portál műszaki kapacitásának növelése; hangsúlyozza, hogy javítani kell a petíciók benyújtóival való kommunikációt azáltal, hogy saját nyelvükön értesítést kell küldeni számukra petíciójuk előrehaladásáról; úgy véli, hogy azokat a támogatókat, akik aláíróként csatlakoztak a petíciókhoz vagy érdeklődésüket fejezték ki azok iránt, a petíciók benyújtóihoz hasonlóan megilleti a visszajelzéshez és tájékoztatáshoz való jog, különösen a parlamenti viták vagy a Bizottság általi válaszok tekintetében; ismételten hangsúlyozza, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket annak biztosítása érdekében, hogy a petíciók benyújtói jelen lehessenek petícióik bizottsági vitáján; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kéri egy jobban koncentrált, aktívabb sajtó- és kommunikációs szolgálat, valamint aktívabb közösségimédia-jelenlét kialakítását, amelyek révén a Bizottság gyorsabban tudna reagálni a közvélemény aggályaira; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felszólítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint petíciós bizottságaiknak és nemzeti ombudsmanjaiknak vagy hasonló illetékes szerveiknek. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  HL C 18., 2017.1.19., 10. o.

(2)  HL C 369., 2018.10.11., 105. o.

(3)  HL C 356., 2018.10.4., 77. o.

(4)  HL C 369., 2018.10.11., 11. o.

(5)  HL C 263., 2018.7.25., 98. o.

(6)  A 2017. január 24-én elfogadott vélemény.

(7)  A 2017. január 24-én elfogadott vélemény.

(8)  A 2017. április 25-én elfogadott vélemény.

(9)  A 2017. január 24-én elfogadott vélemény.

(10)  A 2017. március 22-én elfogadott vélemény.

(11)  A 2017. szeptember 7-én elfogadott vélemény.

(12)  A 2017. szeptember 7-én elfogadott vélemény.

(13)  A 2017. november 22-én elfogadott vélemény.

(14)  A 2017. szeptember 7-én elfogadott vélemény.

(15)  Eurobarométer tematikus felmérés, „Attitudes of European citizens towards the environment” (Az európai polgárok környezettel kapcsolatos álláspontja), 2017. november:

http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/SPECIAL/surveyKy/2156

(16)  HL L 65., 2011.3.11., 1. o.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2018. december 11., kedd

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/177 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/177

---

P8_TA(2018)0486

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap: a fennmaradó összegek újbóli lekötése ***I

Az Európai Parlament 2018. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2015/1523 és az (EU) 2015/1601 tanácsi határozatok végrehajtásának támogatására lekötött fennmaradó összegek újbóli lekötése vagy a nemzeti programok keretében megvalósuló egyéb intézkedésekhez történő hozzárendelése tekintetében az 516/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 388/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0719), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0719),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 78. cikkének (2) bekezdésére és 79. cikkének (2) és (4) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0448/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 78. cikkének (2) bekezdésére és 79. cikkének (2) és (4) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0448/2018),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. november 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. november 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0370/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0370/2018),

| A. | mivel sürgősségi okokból indokolt, hogy a szavazásra a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. sz. jegyzőkönyv 6. cikkében meghatározott nyolchetes határidő lejárta előtt kerüljön sor; |
| --- | --- |

A.

mivel sürgősségi okokból indokolt, hogy a szavazásra a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. sz. jegyzőkönyv 6. cikkében meghatározott nyolchetes határidő lejárta előtt kerüljön sor;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ez az álláspont a 2018. november 29-én elfogadott módosítások helyébe lép (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0468).

---

P8_TC1-COD(2018)0371

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. december 11-én került elfogadásra az (EU) 2015/1523 és az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat végrehajtásának támogatására lekötött fennmaradó összegek újbóli lekötése vagy ezen összegeknek a nemzeti programok keretében megvalósuló egyéb intézkedésekhez történő hozzárendelése tekintetében az 516/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/2000 rendelettel.)

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/179 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/179

---

P8_TA(2018)0487

A környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozása ***I

Az Európai Parlament 2018. december 11-én elfogadott módosításai a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és az 1293/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 388/21)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Az elmúlt 25 évben az EU környezetvédelmi és éghajlat-politikai jogszabályainak végrehajtását, illetve szakpolitikai prioritásainak érvényesülését segítő programok közül a legutóbbi az 1293/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott, 2014-től 2020-ig hatályos környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE). Nemrég végrehajtott félidős értékelése (7) kedvező eredménnyel zárult: megállapításra került, hogy a program hatékony, eredményes és releváns. A 2014–2020-as évekre vonatkozó LIFE programot ezért, bizonyos, a félidős értékelésben és későbbi elemzésekben azonosított módosításokkal folytatni kell. Ennek megfelelően létre kell hozni a 2021-től alkalmazandó környezetvédelmi és éghajlat-politikai programot (LIFE program) (a továbbiakban: a program). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Az elmúlt 25 évben az EU környezetvédelmi és éghajlat-politikai jogszabályainak végrehajtását, illetve szakpolitikai prioritásainak érvényesülését segítő programok közül a legutóbbi az 1293/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott, 2014-től 2020-ig hatályos környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE). Nemrég végrehajtott félidős értékelése (7) kedvező eredménnyel zárult: megállapításra került, hogy a program hatékony, eredményes és releváns. A 2014–2020-as évekre vonatkozó LIFE programot ezért, bizonyos, a félidős értékelésben és későbbi elemzésekben azonosított módosításokkal folytatni kell. Ennek megfelelően létre kell hozni a 2021-től alkalmazandó környezetvédelmi és éghajlat-politikai programot (LIFE program) (a továbbiakban: a program).

| (2) | Az elmúlt 25 évben az EU környezetvédelmi és éghajlat-politikai jogszabályainak végrehajtását, illetve szakpolitikai prioritásainak érvényesülését segítő programok közül a legutóbbi az 1293/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott, 2014-től 2020-ig hatályos környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE). Nemrég végrehajtott félidős értékelése (7) kedvező eredménnyel zárult: megállapításra került, hogy a program
  már most rendkívül költséghatékony és általánosságban
  hatékony, eredményes és releváns. A 2014–2020-as évekre vonatkozó LIFE programot ezért, bizonyos, a félidős értékelésben és későbbi elemzésekben azonosított módosításokkal folytatni kell. Ennek megfelelően létre kell hozni a 2021-től alkalmazandó környezetvédelmi és éghajlat-politikai programot (LIFE program) (a továbbiakban: a program). |
| --- | --- |

(2)

Az elmúlt 25 évben az EU környezetvédelmi és éghajlat-politikai jogszabályainak végrehajtását, illetve szakpolitikai prioritásainak érvényesülését segítő programok közül a legutóbbi az 1293/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott, 2014-től 2020-ig hatályos környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE). Nemrég végrehajtott félidős értékelése (7) kedvező eredménnyel zárult: megállapításra került, hogy a program
  már most rendkívül költséghatékony és általánosságban
  hatékony, eredményes és releváns. A 2014–2020-as évekre vonatkozó LIFE programot ezért, bizonyos, a félidős értékelésben és későbbi elemzésekben azonosított módosításokkal folytatni kell. Ennek megfelelően létre kell hozni a 2021-től alkalmazandó környezetvédelmi és éghajlat-politikai programot (LIFE program) (a továbbiakban: a program).

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Az uniós környezetvédelmi, éghajlat-politikai és kapcsolódó tiszta energiáról szóló jogszabályok, szakpolitikák, tervek, illetve nemzetközi kötelezettségvállalások céljait szem előtt tartva a programnak hozzá kell járulnia a tiszta, körforgásos, erőforrás-hatékony,
  alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenálló gazdaságra való átálláshoz, a környezet
  minőségének
  védelméhez és javításához, valamint a biológiai sokféleség csökkenésének megállításához és visszafordításához, akár közvetlen beavatkozások útján, akár az említett céloknak más szakpolitikákba való integrációja révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Az uniós környezetvédelmi, éghajlat-politikai és kapcsolódó tiszta energiáról szóló jogszabályok, szakpolitikák, tervek, illetve nemzetközi kötelezettségvállalások céljait szem előtt tartva a programnak hozzá kell járulnia a tiszta, körforgásos, erőforrás-hatékony,
  alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenálló gazdaságra való átálláshoz, a környezet
  minőségének
  védelméhez és javításához, valamint a biológiai sokféleség csökkenésének megállításához és visszafordításához, akár közvetlen beavatkozások útján, akár az említett céloknak más szakpolitikákba való integrációja révén.

| (3) | Az uniós környezetvédelmi, éghajlat-politikai és kapcsolódó tiszta energiáról szóló jogszabályok, szakpolitikák, tervek, illetve nemzetközi kötelezettségvállalások céljait szem előtt tartva a programnak
  a méltányos átmenet keretén belül
  hozzá kell járulnia a tiszta, körforgásos, erőforrás-hatékony,
  nulla nettó kibocsátású
  és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenálló gazdaságra való átálláshoz, a környezet
  és az egészség
  védelméhez és javításához, valamint a biológiai sokféleség csökkenésének megállításához és
  többek között a Natura 2000 hálózat támogatása révén történő
  visszafordításához,
  illetve az ökoszisztémák hatékony kezeléséhez és pusztulásuk megfékezéséhez,
  akár közvetlen beavatkozások útján, akár az említett céloknak más szakpolitikákba való integrációja révén.
  A méltányos átmenetet a szociális partnerekkel, valamint az érintett régiókkal és közösségekkel folytatott konzultáció és párbeszéd útján kell megvalósítani. Őket a lehető legnagyobb mértékben be kell vonni a projektek kidolgozásába és végrehajtásába. |
| --- | --- |

(3)

Az uniós környezetvédelmi, éghajlat-politikai és kapcsolódó tiszta energiáról szóló jogszabályok, szakpolitikák, tervek, illetve nemzetközi kötelezettségvállalások céljait szem előtt tartva a programnak
  a méltányos átmenet keretén belül
  hozzá kell járulnia a tiszta, körforgásos, erőforrás-hatékony,
  nulla nettó kibocsátású
  és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenálló gazdaságra való átálláshoz, a környezet
  és az egészség
  védelméhez és javításához, valamint a biológiai sokféleség csökkenésének megállításához és
  többek között a Natura 2000 hálózat támogatása révén történő
  visszafordításához,
  illetve az ökoszisztémák hatékony kezeléséhez és pusztulásuk megfékezéséhez,
  akár közvetlen beavatkozások útján, akár az említett céloknak más szakpolitikákba való integrációja révén.
  A méltányos átmenetet a szociális partnerekkel, valamint az érintett régiókkal és közösségekkel folytatott konzultáció és párbeszéd útján kell megvalósítani. Őket a lehető legnagyobb mértékben be kell vonni a projektek kidolgozásába és végrehajtásába.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Az Unió elkötelezett amellett, hogy átfogó intézkedéscsomagot dolgozzon ki az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési céljainak megfelelően, amelyek felhívják a figyelmet a természeti erőforrások hosszú távú rendelkezésre állását szolgáló gazdálkodás, az ökoszisztéma-szolgáltatások, az emberi egészség, illetve a fenntartható és inkluzív gazdasági növekedés között fennálló szoros összefüggésekre. A program így érdemben hozzájárul mind a gazdasági fejlődéshez, mind a társadalmi kohézióhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Az Unió elkötelezett amellett, hogy átfogó intézkedéscsomagot dolgozzon ki az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési céljainak megfelelően, amelyek felhívják a figyelmet a természeti erőforrások hosszú távú rendelkezésre állását szolgáló gazdálkodás, az ökoszisztéma-szolgáltatások, az emberi egészség, illetve a fenntartható és inkluzív gazdasági növekedés között fennálló szoros összefüggésekre. A program így érdemben hozzájárul mind a gazdasági fejlődéshez, mind a társadalmi kohézióhoz.

| (4) | Az Unió elkötelezett amellett, hogy átfogó intézkedéscsomagot dolgozzon ki az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési céljainak megfelelően, amelyek felhívják a figyelmet a természeti erőforrások hosszú távú rendelkezésre állását szolgáló gazdálkodás, az ökoszisztéma-szolgáltatások, az emberi egészség, illetve a fenntartható és inkluzív gazdasági növekedés között fennálló szoros összefüggésekre. A program így
  tükrözi a szolidaritás és a felelősségmegosztás elvét, ugyanakkor
  érdemben hozzájárul mind a gazdasági fejlődéshez, mind a társadalmi kohézióhoz. |
| --- | --- |

(4)

Az Unió elkötelezett amellett, hogy átfogó intézkedéscsomagot dolgozzon ki az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési céljainak megfelelően, amelyek felhívják a figyelmet a természeti erőforrások hosszú távú rendelkezésre állását szolgáló gazdálkodás, az ökoszisztéma-szolgáltatások, az emberi egészség, illetve a fenntartható és inkluzív gazdasági növekedés között fennálló szoros összefüggésekre. A program így
  tükrözi a szolidaritás és a felelősségmegosztás elvét, ugyanakkor
  érdemben hozzájárul mind a gazdasági fejlődéshez, mind a társadalmi kohézióhoz.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | Tekintettel a fenntartható fejlődés előmozdítására, a környezet- és klímavédelmi követelményeket minden uniós politika és tevékenység definíciójába és végrehajtásába integrálni kellene. A más uniós finanszírozási programokkal való szinergiákat és kiegészítő jelleget ezért elő kell mozdítani, többek között olyan tevékenységek finanszírozása révén, amelyek kiegészítik a stratégiai integrált projekteket és a stratégiai természeti projekteket, valamint támogatják a program keretében kifejlesztett megoldások elterjedését és terjesztését. A kettős finanszírozás elkerülése érdekében koordinációra van szükség. A Bizottságnak és a tagállamoknak lépéseket kell tenniük az átfedések és annak megelőzése érdekében, hogy a projekt kedvezményezettjeire a különböző pénzügyi eszközökön alapuló jelentéstételi kötelezettségek következtében további adminisztratív terhek háruljanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

Tekintettel a fenntartható fejlődés előmozdítására, a környezet- és klímavédelmi követelményeket minden uniós politika és tevékenység definíciójába és végrehajtásába integrálni kellene. A más uniós finanszírozási programokkal való szinergiákat és kiegészítő jelleget ezért elő kell mozdítani, többek között olyan tevékenységek finanszírozása révén, amelyek kiegészítik a stratégiai integrált projekteket és a stratégiai természeti projekteket, valamint támogatják a program keretében kifejlesztett megoldások elterjedését és terjesztését. A kettős finanszírozás elkerülése érdekében koordinációra van szükség. A Bizottságnak és a tagállamoknak lépéseket kell tenniük az átfedések és annak megelőzése érdekében, hogy a projekt kedvezményezettjeire a különböző pénzügyi eszközökön alapuló jelentéstételi kötelezettségek következtében további adminisztratív terhek háruljanak.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A programnak elő kell mozdítania a fenntartható fejlődést, valamint az uniós környezetvédelmi, éghajlat-politikai és kapcsolódó tiszta energiára vonatkozó jogszabályok, stratégiák és tervek, illetve nemzetközi kötelezettségvállalások célkitűzéseinek elérését, különösen az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendje (8), a biológiai sokféleségről szóló egyezmény (9)

  és
  az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye alapján elfogadott Párizsi Megállapodás (az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás) (10) tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A programnak elő kell mozdítania a fenntartható fejlődést, valamint az uniós környezetvédelmi, éghajlat-politikai és kapcsolódó tiszta energiára vonatkozó jogszabályok, stratégiák és tervek, illetve nemzetközi kötelezettségvállalások célkitűzéseinek elérését, különösen az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendje (8), a biológiai sokféleségről szóló egyezmény (9)

  és
  az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye alapján elfogadott Párizsi Megállapodás (az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás) (10) tekintetében.

| (5) | A programnak elő kell mozdítania a fenntartható fejlődést, valamint az uniós környezetvédelmi, éghajlat-politikai és kapcsolódó tiszta energiára vonatkozó jogszabályok, stratégiák és tervek, illetve nemzetközi kötelezettségvállalások célkitűzéseinek elérését, különösen az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendje (8), a biológiai sokféleségről szóló egyezmény (9), az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye alapján elfogadott Párizsi Megállapodás (az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás) (10)

  , a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezmény (az „Aarhusi Egyezmény”), a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló ENSZ-EGB-egyezmény, a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról szóló bázeli egyezmény, a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és peszticidek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló rotterdami egyezmény és a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló stockholmi egyezmény
  tekintetében. |
| --- | --- |

(5)

A programnak elő kell mozdítania a fenntartható fejlődést, valamint az uniós környezetvédelmi, éghajlat-politikai és kapcsolódó tiszta energiára vonatkozó jogszabályok, stratégiák és tervek, illetve nemzetközi kötelezettségvállalások célkitűzéseinek elérését, különösen az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendje (8), a biológiai sokféleségről szóló egyezmény (9), az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye alapján elfogadott Párizsi Megállapodás (az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás) (10)

  , a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezmény (az „Aarhusi Egyezmény”), a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló ENSZ-EGB-egyezmény, a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról szóló bázeli egyezmény, a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és peszticidek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló rotterdami egyezmény és a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló stockholmi egyezmény
  tekintetében.

Módosítás 6 és 101

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Az átfogó célok eléréséhez kiemelten fontos a körforgásos gazdaságról szóló csomag (11), a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret (12), (13), (14), az uniós természetvédelmi
  jog

   (15), valamint a kapcsolódó politikák végrehajtása (16), (17), (18), (19), (20). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Az átfogó célok eléréséhez kiemelten fontos a körforgásos gazdaságról szóló csomag (11), a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret (12), (13), (14), az uniós természetvédelmi
  jog

   (15), valamint a kapcsolódó politikák végrehajtása (16), (17), (18), (19), (20).

| (6) | Az átfogó célok eléréséhez kiemelten fontos a körforgásos gazdaságról szóló csomag (11), a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret (12), (13), (14), az uniós természetvédelmi
  vívmányok

   (14a)

  ,

   (14b), (15), valamint a kapcsolódó politikák végrehajtása (16), (17), (18), (19), (20), (20a)

  , akárcsak az EUMSZ 192. cikkének (3) bekezdésével összhangban elfogadott, általános környezetvédelmi és éghajlatpolitikai fellépési programok, mint például a 7. környezetvédelmi cselekvési program

   (20b)

  végrehajtása

   (20c). |
| --- | --- |

(6)

Az átfogó célok eléréséhez kiemelten fontos a körforgásos gazdaságról szóló csomag (11), a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret (12), (13), (14), az uniós természetvédelmi
  vívmányok

   (14a)

  ,

   (14b), (15), valamint a kapcsolódó politikák végrehajtása (16), (17), (18), (19), (20), (20a)

  , akárcsak az EUMSZ 192. cikkének (3) bekezdésével összhangban elfogadott, általános környezetvédelmi és éghajlatpolitikai fellépési programok, mint például a 7. környezetvédelmi cselekvési program

   (20b)

  végrehajtása

   (20c).

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | Az Unió nagy fontosságot tulajdonít a LIFE program eredményeinek hosszútávú fenntarthatóságához, így a program végrehajtása után azok biztosítására és megtartására való képességéhez, többek között a projektek folytonosság, az elterjesztés és/vagy transzfer révén. Ez a pályázókra vonatkozó különleges követelményeket von maga után, valamint uniós szintű garanciák szükségességét annak biztosítása érdekében, hogy más uniós finanszírozású projektek nem befolyásolják hátrányosan egyetlen végrehajtott LIFE-projekt eredményeit sem. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

Az Unió nagy fontosságot tulajdonít a LIFE program eredményeinek hosszútávú fenntarthatóságához, így a program végrehajtása után azok biztosítására és megtartására való képességéhez, többek között a projektek folytonosság, az elterjesztés és/vagy transzfer révén. Ez a pályázókra vonatkozó különleges követelményeket von maga után, valamint uniós szintű garanciák szükségességét annak biztosítása érdekében, hogy más uniós finanszírozású projektek nem befolyásolják hátrányosan egyetlen végrehajtott LIFE-projekt eredményeit sem.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás értelmében az Unió által vállalt kötelezettségek teljesítéséhez elengedhetetlen az Unió átalakítása egy erőforrás-hatékony,
  alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenálló társadalommá. Ez csak olyan intézkedésekkel lehetséges, amelyek különös hangsúlyt fektetnek
  a CO2-kibocsátáshoz
  és a szennyezéshez leginkább hozzájáruló ágazatokra, elősegítve a 2030-ig szóló éghajlat- és energiapolitikai keret és a tagállamok integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervei végrehajtását, valamint az Unió 2050-es és hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai
  stratégiájára való felkészülést
  . A programba bele kell foglalni az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást szolgáló uniós szakpolitika végrehajtásához hozzájáruló intézkedéseket is, melyek célja az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival szembeni kiszolgáltatottság csökkentése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás értelmében az Unió által vállalt kötelezettségek teljesítéséhez elengedhetetlen az Unió átalakítása egy erőforrás-hatékony,
  alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenálló társadalommá. Ez csak olyan intézkedésekkel lehetséges, amelyek különös hangsúlyt fektetnek
  a CO2-kibocsátáshoz
  és a szennyezéshez leginkább hozzájáruló ágazatokra, elősegítve a 2030-ig szóló éghajlat- és energiapolitikai keret és a tagállamok integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervei végrehajtását, valamint az Unió 2050-es és hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai
  stratégiájára való felkészülést
  . A programba bele kell foglalni az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást szolgáló uniós szakpolitika végrehajtásához hozzájáruló intézkedéseket is, melyek célja az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival szembeni kiszolgáltatottság csökkentése.

| (7) | Az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás értelmében az Unió által vállalt kötelezettségek teljesítéséhez elengedhetetlen az Unió átalakítása egy
  fenntartható, körforgásos, megújuló,
  erőforrás-hatékony,
  nulla nettó kibocsátású
  és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenálló társadalommá. Ez csak olyan intézkedésekkel lehetséges, amelyek különös hangsúlyt fektetnek
  az üvegházhatásúgáz-kibocsátáshoz
  és a szennyezéshez leginkább hozzájáruló ágazatokra, elősegítve a 2030-ig szóló éghajlat- és energiapolitikai keret és a tagállamok integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervei végrehajtását, valamint az Unió 2050-es és hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai
  stratégiájának végrehajtását összhangban a Párizsi Megállapodásban foglalt dekarbonizációs célkitűzéssel
  . A programba bele kell foglalni az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást szolgáló uniós szakpolitika végrehajtásához hozzájáruló intézkedéseket is, melyek célja az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival szembeni kiszolgáltatottság csökkentése. |
| --- | --- |

(7)

Az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás értelmében az Unió által vállalt kötelezettségek teljesítéséhez elengedhetetlen az Unió átalakítása egy
  fenntartható, körforgásos, megújuló,
  erőforrás-hatékony,
  nulla nettó kibocsátású
  és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenálló társadalommá. Ez csak olyan intézkedésekkel lehetséges, amelyek különös hangsúlyt fektetnek
  az üvegházhatásúgáz-kibocsátáshoz
  és a szennyezéshez leginkább hozzájáruló ágazatokra, elősegítve a 2030-ig szóló éghajlat- és energiapolitikai keret és a tagállamok integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervei végrehajtását, valamint az Unió 2050-es és hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai
  stratégiájának végrehajtását összhangban a Párizsi Megállapodásban foglalt dekarbonizációs célkitűzéssel
  . A programba bele kell foglalni az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást szolgáló uniós szakpolitika végrehajtásához hozzájáruló intézkedéseket is, melyek célja az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival szembeni kiszolgáltatottság csökkentése.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A
  tiszta
  energiákra való átállás alapvető jelentőségű az éghajlatváltozás mérsékléséhez, és a környezet szempontjából is előnyös. A tiszta energiákra való átálláshoz szükséges kapacitásépítő tevékenységeket, amelyek 2020-ig a Horizont 2020 keretében támogathatók, ebbe a programba kell integrálni, mivel nem annyira a kiválóságot és az innovációt szolgálják, mint a már elérhető, az éghajlatváltozás mérsékléséhez hozzájáruló technológiák térnyerését. Az említett kapacitásépítő tevékenységek e programba való bevonása szinergiákat hozhat lére az alprogramok között, és javítani fogja az uniós finanszírozás általános koherenciáját. Ezért adatokat kell gyűjteni arról, hogy a LIFE projektek mennyire vesznek át meglévő kutatási eredményeket és innovációs megoldásokat akár a Horizont Európa programból, akár annak elődeitől. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A
  tiszta
  energiákra való átállás alapvető jelentőségű az éghajlatváltozás mérsékléséhez, és a környezet szempontjából is előnyös. A tiszta energiákra való átálláshoz szükséges kapacitásépítő tevékenységeket, amelyek 2020-ig a Horizont 2020 keretében támogathatók, ebbe a programba kell integrálni, mivel nem annyira a kiválóságot és az innovációt szolgálják, mint a már elérhető, az éghajlatváltozás mérsékléséhez hozzájáruló technológiák térnyerését. Az említett kapacitásépítő tevékenységek e programba való bevonása szinergiákat hozhat lére az alprogramok között, és javítani fogja az uniós finanszírozás általános koherenciáját. Ezért adatokat kell gyűjteni arról, hogy a LIFE projektek mennyire vesznek át meglévő kutatási eredményeket és innovációs megoldásokat akár a Horizont Európa programból, akár annak elődeitől.

| (8) | A
  megújuló, energiahatékony és nulla nettó kibocsátással járó
  energiákra való átállás alapvető jelentőségű az éghajlatváltozás mérsékléséhez, és a környezet szempontjából is előnyös. A tiszta energiákra való átálláshoz szükséges kapacitásépítő tevékenységeket, amelyek 2020-ig a Horizont 2020 keretében támogathatók, ebbe a programba kell integrálni, mivel nem annyira a kiválóságot és az innovációt szolgálják, mint a 
  megújuló energiák és az energiahatékonyság céljára
  már elérhető, az éghajlatváltozás mérsékléséhez hozzájáruló technológiák térnyerését
  . A programnak magában kellene foglalnia minden olyan érintett felet és szektort, amelynek része van a tiszta energiarendszerre való átállásban, például az építőipart, az ipart, a szállítást és a mezőgazdaságot
  . Az említett kapacitásépítő tevékenységek e programba való bevonása szinergiákat hozhat lére az alprogramok között, és javítani fogja az uniós finanszírozás általános koherenciáját. Ezért adatokat kell gyűjteni arról, hogy a LIFE projektek mennyire vesznek át meglévő kutatási eredményeket és innovációs megoldásokat akár a Horizont Európa programból, akár annak elődeitől. |
| --- | --- |

(8)

A
  megújuló, energiahatékony és nulla nettó kibocsátással járó
  energiákra való átállás alapvető jelentőségű az éghajlatváltozás mérsékléséhez, és a környezet szempontjából is előnyös. A tiszta energiákra való átálláshoz szükséges kapacitásépítő tevékenységeket, amelyek 2020-ig a Horizont 2020 keretében támogathatók, ebbe a programba kell integrálni, mivel nem annyira a kiválóságot és az innovációt szolgálják, mint a 
  megújuló energiák és az energiahatékonyság céljára
  már elérhető, az éghajlatváltozás mérsékléséhez hozzájáruló technológiák térnyerését
  . A programnak magában kellene foglalnia minden olyan érintett felet és szektort, amelynek része van a tiszta energiarendszerre való átállásban, például az építőipart, az ipart, a szállítást és a mezőgazdaságot
  . Az említett kapacitásépítő tevékenységek e programba való bevonása szinergiákat hozhat lére az alprogramok között, és javítani fogja az uniós finanszírozás általános koherenciáját. Ezért adatokat kell gyűjteni arról, hogy a LIFE projektek mennyire vesznek át meglévő kutatási eredményeket és innovációs megoldásokat akár a Horizont Európa programból, akár annak elődeitől.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A tiszta energiára vonatkozó jogszabályok hatásvizsgálatai szerint a 2030-ra kitűzött uniós energiapolitikai célok eléréséhez 2021 és 2030 között évente további 177 milliárd EUR beruházásra van szükség. A legnagyobb elmaradás az épületek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentését célzó beruházások terén figyelhető meg (energiahatékonyság és megújuló energiaforrásokból folytatott kis volumenű energiatermelés), ahol tőkét kell injektálni a nagymértékben decentralizált projektekbe. A „Tiszta energiákra való átállás” alprogram egyik célja a projektfejlesztési és -összevonási kapacitás bővítése, segítve az európai strukturális és beruházási alapok felhasználását és a 
  tiszta energiákba megvalósítandó
  beruházások ösztönzését, többek között az InvestEU keretében rendelkezésre álló pénzügyi eszközök használatával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A tiszta energiára vonatkozó jogszabályok hatásvizsgálatai szerint a 2030-ra kitűzött uniós energiapolitikai célok eléréséhez 2021 és 2030 között évente további 177 milliárd EUR beruházásra van szükség. A legnagyobb elmaradás az épületek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentését célzó beruházások terén figyelhető meg (energiahatékonyság és megújuló energiaforrásokból folytatott kis volumenű energiatermelés), ahol tőkét kell injektálni a nagymértékben decentralizált projektekbe. A „Tiszta energiákra való átállás” alprogram egyik célja a projektfejlesztési és -összevonási kapacitás bővítése, segítve az európai strukturális és beruházási alapok felhasználását és a 
  tiszta energiákba megvalósítandó
  beruházások ösztönzését, többek között az InvestEU keretében rendelkezésre álló pénzügyi eszközök használatával.

| (9) | A tiszta energiára vonatkozó jogszabályok hatásvizsgálatai szerint a 2030-ra kitűzött uniós energiapolitikai célok eléréséhez 2021 és 2030 között évente további 177 milliárd EUR beruházásra van szükség. A legnagyobb elmaradás az épületek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentését célzó beruházások terén figyelhető meg (energiahatékonyság és megújuló energiaforrásokból folytatott kis volumenű energiatermelés), ahol tőkét kell injektálni a nagymértékben decentralizált projektekbe. A „Tiszta energiákra való átállás” alprogram egyik célja a projektfejlesztési és -összevonási kapacitás bővítése, segítve az európai strukturális és beruházási alapok felhasználását és a 
  megújuló energiák, illetve az energiahatékonyság terén eszközlendő
  beruházások ösztönzését, többek között az InvestEU keretében rendelkezésre álló pénzügyi eszközök használatával. |
| --- | --- |

(9)

A tiszta energiára vonatkozó jogszabályok hatásvizsgálatai szerint a 2030-ra kitűzött uniós energiapolitikai célok eléréséhez 2021 és 2030 között évente további 177 milliárd EUR beruházásra van szükség. A legnagyobb elmaradás az épületek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentését célzó beruházások terén figyelhető meg (energiahatékonyság és megújuló energiaforrásokból folytatott kis volumenű energiatermelés), ahol tőkét kell injektálni a nagymértékben decentralizált projektekbe. A „Tiszta energiákra való átállás” alprogram egyik célja a projektfejlesztési és -összevonási kapacitás bővítése, segítve az európai strukturális és beruházási alapok felhasználását és a 
  megújuló energiák, illetve az energiahatékonyság terén eszközlendő
  beruházások ösztönzését, többek között az InvestEU keretében rendelkezésre álló pénzügyi eszközök használatával.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | A LIFE az egyetlen olyan program, amely kifejezetten a környezetvédelemre és az éghajlat-politikára irányul, és ezért ezeken a területeken kulcsfontosságú szerepet játszik az uniós jogszabályok végrehajtásának támogatásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

A LIFE az egyetlen olyan program, amely kifejezetten a környezetvédelemre és az éghajlat-politikára irányul, és ezért ezeken a területeken kulcsfontosságú szerepet játszik az uniós jogszabályok végrehajtásának támogatásában.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A program keretében hozzájárulásban részesült intézkedés azzal a feltétellel kaphat hozzájárulást egy másik uniós programból is, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. A különböző uniós programokból egyidejűleg támogatott intézkedéseket csak egyszer
  kell
  ellenőrizni, de akkor minden programra és azok szabályaira kiterjedően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A program keretében hozzájárulásban részesült intézkedés azzal a feltétellel kaphat hozzájárulást egy másik uniós programból is, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. A különböző uniós programokból egyidejűleg támogatott intézkedéseket csak egyszer
  kell
  ellenőrizni, de akkor minden programra és azok szabályaira kiterjedően.

| (11) | A program keretében hozzájárulásban részesült intézkedés azzal a feltétellel kaphat hozzájárulást egy másik uniós programból is, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. A különböző uniós programokból egyidejűleg támogatott intézkedéseket csak egyszer
  kellene
  ellenőrizni, de akkor minden programra és azok szabályaira kiterjedően. |
| --- | --- |

(11)

A program keretében hozzájárulásban részesült intézkedés azzal a feltétellel kaphat hozzájárulást egy másik uniós programból is, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. A különböző uniós programokból egyidejűleg támogatott intézkedéseket csak egyszer
  kellene
  ellenőrizni, de akkor minden programra és azok szabályaira kiterjedően.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának legutóbbi felülvizsgálata (21) szerint jelentősen fel kell gyorsítani az uniós környezetvédelmi vívmányok végrehajtását, valamint javítani kell a környezetvédelmi és éghajlat-politikai célok más szakpolitikákba való integrálását. A programnak ezért katalizátorként kell működnie, új megközelítések kialakításával, tesztelésével és megsokszorozásával kell elérnie a szükséges előrehaladást. Támogatnia kell a szakpolitika fejlesztését, nyomon követését és felülvizsgálatát
  , fokoznia
  kell az
  érdekeltek bevonását
  , végül pedig mozgósítania kell az uniós beruházási programok és egyéb pénzügyi eszközök és támogatások felhasználását az uniós jogszabályok által megkövetelt tervek hatékony végrehajtásának útjában álló akadályok felszámolása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának legutóbbi felülvizsgálata (21) szerint jelentősen fel kell gyorsítani az uniós környezetvédelmi vívmányok végrehajtását, valamint javítani kell a környezetvédelmi és éghajlat-politikai célok más szakpolitikákba való integrálását. A programnak ezért katalizátorként kell működnie, új megközelítések kialakításával, tesztelésével és megsokszorozásával kell elérnie a szükséges előrehaladást. Támogatnia kell a szakpolitika fejlesztését, nyomon követését és felülvizsgálatát
  , fokoznia
  kell az
  érdekeltek bevonását
  , végül pedig mozgósítania kell az uniós beruházási programok és egyéb pénzügyi eszközök és támogatások felhasználását az uniós jogszabályok által megkövetelt tervek hatékony végrehajtásának útjában álló akadályok felszámolása érdekében.

| (12) | Az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának legutóbbi felülvizsgálata
  (EIR)

   (21) szerint jelentősen fel kell gyorsítani az uniós környezetvédelmi vívmányok végrehajtását, valamint javítani kell a környezetvédelmi és éghajlat-politikai célok más szakpolitikákba való integrálását
  és érvényesítését
  . A programnak ezért katalizátorként kell működnie
  a horizontális
  ,
  rendszerszintű kihívások, valamint az EIR-ben azonosított végrehajtási hiányosságok okainak kezelése érdekében, és
  új megközelítések kialakításával, tesztelésével és megsokszorozásával kell elérnie a szükséges előrehaladást; támogatnia kell a szakpolitika fejlesztését, nyomon követését és felülvizsgálatát
  ; javítania
  kell
  környezetvédelmi, éghajlat-politikai és a tiszta energiákra való átállással kapcsolatos irányítást, többek között a közszféra és
  az
  érintett felek többszintű bevonásának fokozása
  ,
  kapacitásépítés, kommunikáció és a tudatosság fokozása révén;
  végül pedig mozgósítania kell az uniós beruházási programok és egyéb pénzügyi eszközök és támogatások felhasználását az uniós jogszabályok által megkövetelt tervek hatékony végrehajtásának útjában álló akadályok felszámolása érdekében. |
| --- | --- |

(12)

Az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának legutóbbi felülvizsgálata
  (EIR)

   (21) szerint jelentősen fel kell gyorsítani az uniós környezetvédelmi vívmányok végrehajtását, valamint javítani kell a környezetvédelmi és éghajlat-politikai célok más szakpolitikákba való integrálását
  és érvényesítését
  . A programnak ezért katalizátorként kell működnie
  a horizontális
  ,
  rendszerszintű kihívások, valamint az EIR-ben azonosított végrehajtási hiányosságok okainak kezelése érdekében, és
  új megközelítések kialakításával, tesztelésével és megsokszorozásával kell elérnie a szükséges előrehaladást; támogatnia kell a szakpolitika fejlesztését, nyomon követését és felülvizsgálatát
  ; javítania
  kell
  környezetvédelmi, éghajlat-politikai és a tiszta energiákra való átállással kapcsolatos irányítást, többek között a közszféra és
  az
  érintett felek többszintű bevonásának fokozása
  ,
  kapacitásépítés, kommunikáció és a tudatosság fokozása révén;
  végül pedig mozgósítania kell az uniós beruházási programok és egyéb pénzügyi eszközök és támogatások felhasználását az uniós jogszabályok által megkövetelt tervek hatékony végrehajtásának útjában álló akadályok felszámolása érdekében.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | A biológiai sokféleség csökkenésének megállítása és visszafordítása, többek között a tengeri ökoszisztémákban is, megköveteli a vonatkozó uniós jogszabályok és szakpolitikák kidolgozásának, végrehajtásának és érvényesülésének támogatását, különös tekintettel a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiára (22), a 92/43/EGK tanácsi irányelvre (23) és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (24), továbbá az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (25), méghozzá a szakpolitika meghatározásához és végrehajtásához szükséges tudásalap bővítése, a bevált gyakorlatok és megoldások kis léptékű, az adott helyi, regionális vagy országos kontextusokhoz igazított alkalmazása, kidolgozása, vizsgálata és demonstrációja révén, ideértve a 92/43/EGK irányelv alapján kidolgozott priorizált intézkedési tervek végrehajtásának integrált megközelítései kidolgozását.
  A biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós kiadásokat
  nyomon kell
  követni
  a biológiai sokféleségről szóló egyezmény szerinti jelentéstételi
  kötelezettségnek
  való megfelelés érdekében. Az egyéb uniós jogszabályokban előírt nyomonkövetési előírásoknak szintén eleget kell tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

A biológiai sokféleség csökkenésének megállítása és visszafordítása, többek között a tengeri ökoszisztémákban is, megköveteli a vonatkozó uniós jogszabályok és szakpolitikák kidolgozásának, végrehajtásának és érvényesülésének támogatását, különös tekintettel a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiára (22), a 92/43/EGK tanácsi irányelvre (23) és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (24), továbbá az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (25), méghozzá a szakpolitika meghatározásához és végrehajtásához szükséges tudásalap bővítése, a bevált gyakorlatok és megoldások kis léptékű, az adott helyi, regionális vagy országos kontextusokhoz igazított alkalmazása, kidolgozása, vizsgálata és demonstrációja révén, ideértve a 92/43/EGK irányelv alapján kidolgozott priorizált intézkedési tervek végrehajtásának integrált megközelítései kidolgozását.
  A biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós kiadásokat
  nyomon kell
  követni
  a biológiai sokféleségről szóló egyezmény szerinti jelentéstételi
  kötelezettségnek
  való megfelelés érdekében. Az egyéb uniós jogszabályokban előírt nyomonkövetési előírásoknak szintén eleget kell tenni.

| (13) | A biológiai sokféleség csökkenésének
  , illetve az ökoszisztémák pusztulásának
  megállítása és visszafordítása, többek között a tengeri
  és egyéb vízi
  ökoszisztémákban is, megköveteli a vonatkozó uniós jogszabályok és szakpolitikák kidolgozásának, végrehajtásának és érvényesülésének támogatását, különös tekintettel a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiára (22), a 92/43/EGK tanácsi irányelvre (23) és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (24), továbbá az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (25), méghozzá a szakpolitika meghatározásához és végrehajtásához szükséges tudásalap bővítése, a bevált gyakorlatok és megoldások
  , például a hatékony irányítás
  kis léptékű, az adott helyi, regionális vagy országos kontextusokhoz igazított alkalmazása, kidolgozása, vizsgálata és demonstrációja révén, ideértve a 92/43/EGK irányelv alapján kidolgozott priorizált intézkedési tervek végrehajtásának integrált megközelítései kidolgozását.
  Az Uniónak és a tagállamoknak
  nyomon kell
  követniük a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kiadásaikat
  a biológiai sokféleségről szóló egyezmény szerinti jelentéstételi
  kötelezettségüknek
  való megfelelés érdekében. Az egyéb uniós jogszabályokban előírt nyomonkövetési előírásoknak szintén eleget kell tenni. |
| --- | --- |

(13)

A biológiai sokféleség csökkenésének
  , illetve az ökoszisztémák pusztulásának
  megállítása és visszafordítása, többek között a tengeri
  és egyéb vízi
  ökoszisztémákban is, megköveteli a vonatkozó uniós jogszabályok és szakpolitikák kidolgozásának, végrehajtásának és érvényesülésének támogatását, különös tekintettel a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiára (22), a 92/43/EGK tanácsi irányelvre (23) és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (24), továbbá az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (25), méghozzá a szakpolitika meghatározásához és végrehajtásához szükséges tudásalap bővítése, a bevált gyakorlatok és megoldások
  , például a hatékony irányítás
  kis léptékű, az adott helyi, regionális vagy országos kontextusokhoz igazított alkalmazása, kidolgozása, vizsgálata és demonstrációja révén, ideértve a 92/43/EGK irányelv alapján kidolgozott priorizált intézkedési tervek végrehajtásának integrált megközelítései kidolgozását.
  Az Uniónak és a tagállamoknak
  nyomon kell
  követniük a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kiadásaikat
  a biológiai sokféleségről szóló egyezmény szerinti jelentéstételi
  kötelezettségüknek
  való megfelelés érdekében. Az egyéb uniós jogszabályokban előírt nyomonkövetési előírásoknak szintén eleget kell tenni.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | A legfrissebb értékelések, köztük a 2020-ig tartó időszakra vonatkozó uniós biodiverzitási stratégia félidős értékelése és a természetvédelmi jogszabályok célravezetőségi vizsgálata rávilágítottak arra, hogy az uniós természetvédelmi jog és biodiverzitási stratégia ideálistól elmaradó végrehajtásának egyik fő oka a megfelelő finanszírozás hiánya. A fő uniós finanszírozási eszközök, köztük [az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap] jelentős mértékben fedezhetik ezeket a szükségleteket. A program az EU természetre és biológiai sokféleségre irányuló jogszabályai és szakpolitikái végrehajtását előmozdító stratégiai természetvédelmi projektek révén fokozhatja e témák más szakpolitikákban való érvényesítését, többek között a 92/43/EGK irányelv alapján létrehozott priorizált intézkedési keretek intézkedései révén. A stratégiai természetvédelmi projektek keretében támogatni kell az uniós természeti és biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzések más politikákban és finanszírozási eszközökben való érvényesítését célzó
  tagállami
  cselekvési programokat, ezáltal biztosítva, hogy elegendő forrást mobilizáljanak az említett szakpolitikák számára. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a Közös Agrárpolitika végrehajtását szolgáló stratégiai tervük alapján az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap szerinti előirányzataik egy részét az e rendeletben meghatározott stratégiai természetvédelmi projekteket kiegészítő támogató intézkedésekre fordítják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

A legfrissebb értékelések, köztük a 2020-ig tartó időszakra vonatkozó uniós biodiverzitási stratégia félidős értékelése és a természetvédelmi jogszabályok célravezetőségi vizsgálata rávilágítottak arra, hogy az uniós természetvédelmi jog és biodiverzitási stratégia ideálistól elmaradó végrehajtásának egyik fő oka a megfelelő finanszírozás hiánya. A fő uniós finanszírozási eszközök, köztük [az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap] jelentős mértékben fedezhetik ezeket a szükségleteket. A program az EU természetre és biológiai sokféleségre irányuló jogszabályai és szakpolitikái végrehajtását előmozdító stratégiai természetvédelmi projektek révén fokozhatja e témák más szakpolitikákban való érvényesítését, többek között a 92/43/EGK irányelv alapján létrehozott priorizált intézkedési keretek intézkedései révén. A stratégiai természetvédelmi projektek keretében támogatni kell az uniós természeti és biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzések más politikákban és finanszírozási eszközökben való érvényesítését célzó
  tagállami
  cselekvési programokat, ezáltal biztosítva, hogy elegendő forrást mobilizáljanak az említett szakpolitikák számára. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a Közös Agrárpolitika végrehajtását szolgáló stratégiai tervük alapján az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap szerinti előirányzataik egy részét az e rendeletben meghatározott stratégiai természetvédelmi projekteket kiegészítő támogató intézkedésekre fordítják.

| (14) | A legfrissebb értékelések, köztük a 2020-ig tartó időszakra vonatkozó uniós biodiverzitási stratégia félidős értékelése és a természetvédelmi jogszabályok célravezetőségi vizsgálata rávilágítottak arra, hogy az uniós természetvédelmi jog és biodiverzitási stratégia ideálistól elmaradó végrehajtásának egyik fő oka a megfelelő finanszírozás hiánya. A fő uniós finanszírozási eszközök, köztük [az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap] jelentős mértékben fedezhetik ezeket a szükségleteket
  , azzal az előfeltétellel, hogy a finanszírozásnak kiegészítő jellegűnek kell lennie
  . A program az EU természetre és biológiai sokféleségre irányuló jogszabályai és szakpolitikái végrehajtását előmozdító stratégiai természetvédelmi projektek révén fokozhatja e témák más szakpolitikákban való érvényesítését, többek között a 92/43/EGK irányelv alapján létrehozott priorizált intézkedési keretek intézkedései révén. A stratégiai természetvédelmi projektek keretében támogatni kell az uniós természeti és biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzések más politikákban és finanszírozási eszközökben való érvényesítését célzó cselekvési programokat, ezáltal biztosítva, hogy elegendő forrást mobilizáljanak az említett szakpolitikák számára. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a Közös Agrárpolitika végrehajtását szolgáló stratégiai tervük alapján az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap szerinti előirányzataik egy részét az e rendeletben meghatározott stratégiai természetvédelmi projekteket kiegészítő támogató intézkedésekre fordítják. |
| --- | --- |

(14)

A legfrissebb értékelések, köztük a 2020-ig tartó időszakra vonatkozó uniós biodiverzitási stratégia félidős értékelése és a természetvédelmi jogszabályok célravezetőségi vizsgálata rávilágítottak arra, hogy az uniós természetvédelmi jog és biodiverzitási stratégia ideálistól elmaradó végrehajtásának egyik fő oka a megfelelő finanszírozás hiánya. A fő uniós finanszírozási eszközök, köztük [az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap] jelentős mértékben fedezhetik ezeket a szükségleteket
  , azzal az előfeltétellel, hogy a finanszírozásnak kiegészítő jellegűnek kell lennie
  . A program az EU természetre és biológiai sokféleségre irányuló jogszabályai és szakpolitikái végrehajtását előmozdító stratégiai természetvédelmi projektek révén fokozhatja e témák más szakpolitikákban való érvényesítését, többek között a 92/43/EGK irányelv alapján létrehozott priorizált intézkedési keretek intézkedései révén. A stratégiai természetvédelmi projektek keretében támogatni kell az uniós természeti és biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzések más politikákban és finanszírozási eszközökben való érvényesítését célzó cselekvési programokat, ezáltal biztosítva, hogy elegendő forrást mobilizáljanak az említett szakpolitikák számára. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a Közös Agrárpolitika végrehajtását szolgáló stratégiai tervük alapján az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap szerinti előirányzataik egy részét az e rendeletben meghatározott stratégiai természetvédelmi projekteket kiegészítő támogató intézkedésekre fordítják.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | „A biológiai sokféleség és ökoszisztéma-szolgáltatások Európa tengerentúli területein” önkéntes rendszer (BEST) a biológiai sokféleség védelmét, az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartható használatát, azon belül az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklése ökoszisztéma-alapú megközelítéseit támogatja az Unió legkülső régióiban és a tengerentúli országokban és területeken. A BEST felhívta a figyelmet az Unió legkülső régiói és a tengerentúli országok és területek ökológiai jelentőségére a biológiai sokféleség megőrzése szempontjából. A tengerentúli országok és területek 2017-ben és 2018-ban miniszteri nyilatkozatok formájában ismerték el a biológiai sokféleségre fordítható kisösszegű támogatások hasznosságát. Helyénvaló a 
  továbbiakban
  is
  lehetővé tenni, hogy a program
  kisösszegű támogatásokat
  nyújtson
  a legkülső
  régiók
  és a tengerentúli
  országok
  és
  területek biológiai sokféleséget szolgáló projektekhez
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

„A biológiai sokféleség és ökoszisztéma-szolgáltatások Európa tengerentúli területein” önkéntes rendszer (BEST) a biológiai sokféleség védelmét, az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartható használatát, azon belül az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklése ökoszisztéma-alapú megközelítéseit támogatja az Unió legkülső régióiban és a tengerentúli országokban és területeken. A BEST felhívta a figyelmet az Unió legkülső régiói és a tengerentúli országok és területek ökológiai jelentőségére a biológiai sokféleség megőrzése szempontjából. A tengerentúli országok és területek 2017-ben és 2018-ban miniszteri nyilatkozatok formájában ismerték el a biológiai sokféleségre fordítható kisösszegű támogatások hasznosságát. Helyénvaló a 
  továbbiakban
  is
  lehetővé tenni, hogy a program
  kisösszegű támogatásokat
  nyújtson
  a legkülső
  régiók
  és a tengerentúli
  országok
  és
  területek biológiai sokféleséget szolgáló projektekhez
  .

| (15) | „A biológiai sokféleség és ökoszisztéma-szolgáltatások Európa tengerentúli területein” önkéntes rendszer (BEST) a biológiai sokféleség védelmét, az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartható használatát, azon belül az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklése ökoszisztéma-alapú megközelítéseit támogatja az Unió legkülső régióiban és a tengerentúli országokban és területeken. A 
  2011-ben elfogadott BEST előkészítő intézkedés, majd az azt követő BEST 2.0 program és BEST RUP projekt révén a
  BEST felhívta a figyelmet az Unió legkülső régiói és a tengerentúli országok és területek ökológiai jelentőségére
  és azok kulcsszerepére
  a biológiai sokféleség megőrzése szempontjából.
  A Bizottság becslése szerint az e területeken helyben végrehajtandó projektekhez évi 8 millió EUR pénzügyi támogatásra van szükség. A
  tengerentúli országok és területek 2017-ben és 2018-ban miniszteri nyilatkozatok formájában ismerték el a biológiai sokféleségre fordítható kisösszegű támogatások hasznosságát. Helyénvaló
  ezért, hogy
  a 
  program továbbra
  is
  finanszírozza a biológiai sokféleséget célzó
  kisösszegű támogatásokat
  , beleértve
  a legkülső
  régiókban
  és a tengerentúli
  országokban
  és
  területeken finanszírozott kapacitásépítést és tőkésítést
  . |
| --- | --- |

(15)

„A biológiai sokféleség és ökoszisztéma-szolgáltatások Európa tengerentúli területein” önkéntes rendszer (BEST) a biológiai sokféleség védelmét, az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartható használatát, azon belül az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklése ökoszisztéma-alapú megközelítéseit támogatja az Unió legkülső régióiban és a tengerentúli országokban és területeken. A 
  2011-ben elfogadott BEST előkészítő intézkedés, majd az azt követő BEST 2.0 program és BEST RUP projekt révén a
  BEST felhívta a figyelmet az Unió legkülső régiói és a tengerentúli országok és területek ökológiai jelentőségére
  és azok kulcsszerepére
  a biológiai sokféleség megőrzése szempontjából.
  A Bizottság becslése szerint az e területeken helyben végrehajtandó projektekhez évi 8 millió EUR pénzügyi támogatásra van szükség. A
  tengerentúli országok és területek 2017-ben és 2018-ban miniszteri nyilatkozatok formájában ismerték el a biológiai sokféleségre fordítható kisösszegű támogatások hasznosságát. Helyénvaló
  ezért, hogy
  a 
  program továbbra
  is
  finanszírozza a biológiai sokféleséget célzó
  kisösszegű támogatásokat
  , beleértve
  a legkülső
  régiókban
  és a tengerentúli
  országokban
  és
  területeken finanszírozott kapacitásépítést és tőkésítést
  .

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A körforgásos gazdaság előmozdításához paradigmaváltásra van szükség az anyagok és termékek, többek között a műanyagok tervezése, előállítása, fogyasztása és hulladékainak elhelyezése terén. A programnak különböző szereplők (vállalkozások, hatóságok és fogyasztók) támogatásával kell hozzájárulnia a 
  körfogásos
  gazdasági modell átvételéhez, nevezetesen támogatnia kell az adott helyi, regionális vagy országos kontextusokra szabott legjobb technológiák, gyakorlatok és megoldások kifejlesztését, alkalmazását és elterjesztését, többek között
  integrált
  hulladékkezelési, illetve -megelőzési tervek
  kialakítását.
   A műanyagokra vonatkozó stratégia végrehajtásának támogatása révén a tengeri hulladék jelentette probléma kezeléséhez is hozzá lehet járulni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A körforgásos gazdaság előmozdításához paradigmaváltásra van szükség az anyagok és termékek, többek között a műanyagok tervezése, előállítása, fogyasztása és hulladékainak elhelyezése terén. A programnak különböző szereplők (vállalkozások, hatóságok és fogyasztók) támogatásával kell hozzájárulnia a 
  körfogásos
  gazdasági modell átvételéhez, nevezetesen támogatnia kell az adott helyi, regionális vagy országos kontextusokra szabott legjobb technológiák, gyakorlatok és megoldások kifejlesztését, alkalmazását és elterjesztését, többek között
  integrált
  hulladékkezelési, illetve -megelőzési tervek
  kialakítását.
   A műanyagokra vonatkozó stratégia végrehajtásának támogatása révén a tengeri hulladék jelentette probléma kezeléséhez is hozzá lehet járulni.

| (16) | A körforgásos gazdaság
  és az erőforrás-hatékonyság
  előmozdításához paradigmaváltásra van szükség az anyagok és termékek, többek között a műanyagok tervezése, előállítása, fogyasztása és hulladékainak elhelyezése terén. A programnak különböző szereplők (vállalkozások, hatóságok
  , civil társadalom
  és fogyasztók) támogatásával kell hozzájárulnia a 
  körforgásos
  gazdasági modell átvételéhez, nevezetesen támogatnia kell az adott helyi, regionális vagy országos kontextusokra szabott legjobb technológiák, gyakorlatok és megoldások kifejlesztését, alkalmazását és elterjesztését, többek között
  a hulladékhierarchia-alkalmazás, valamint a
  hulladékkezelési, illetve -megelőzési tervek
  kialakításának integrált megközelítése révén;
   A műanyagokra vonatkozó stratégia végrehajtásának támogatása révén a tengeri hulladék jelentette probléma kezeléséhez is hozzá lehet járulni. |
| --- | --- |

(16)

A körforgásos gazdaság
  és az erőforrás-hatékonyság
  előmozdításához paradigmaváltásra van szükség az anyagok és termékek, többek között a műanyagok tervezése, előállítása, fogyasztása és hulladékainak elhelyezése terén. A programnak különböző szereplők (vállalkozások, hatóságok
  , civil társadalom
  és fogyasztók) támogatásával kell hozzájárulnia a 
  körforgásos
  gazdasági modell átvételéhez, nevezetesen támogatnia kell az adott helyi, regionális vagy országos kontextusokra szabott legjobb technológiák, gyakorlatok és megoldások kifejlesztését, alkalmazását és elterjesztését, többek között
  a hulladékhierarchia-alkalmazás, valamint a
  hulladékkezelési, illetve -megelőzési tervek
  kialakításának integrált megközelítése révén;
   A műanyagokra vonatkozó stratégia végrehajtásának támogatása révén a tengeri hulladék jelentette probléma kezeléséhez is hozzá lehet járulni.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a) | A magas fokú környezetvédelem alapvető fontosságú az uniós polgárok egészsége és jólléte szempontjából. A programnak támogatnia kell az Unió célkitűzését a vegyszerek olyan módon való gyártására és felhasználására vonatkozóan, amely minimalizálja azok emberi egészségre és környezetre gyakorolt jelentős negatív hatását, valamint a nem toxikus környezettel kapcsolatos uniós stratégia kialakítására vonatkozó célkitűzést is. A programnak támogatnia kell a 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  végrehajtásának megkönnyítésére irányuló tevékenységeket is az olyan zajszint elérése érdekében, amely nem jár jelentős negatív hatással és kockázatokkal az emberi egészségre nézve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a)

A magas fokú környezetvédelem alapvető fontosságú az uniós polgárok egészsége és jólléte szempontjából. A programnak támogatnia kell az Unió célkitűzését a vegyszerek olyan módon való gyártására és felhasználására vonatkozóan, amely minimalizálja azok emberi egészségre és környezetre gyakorolt jelentős negatív hatását, valamint a nem toxikus környezettel kapcsolatos uniós stratégia kialakítására vonatkozó célkitűzést is. A programnak támogatnia kell a 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  végrehajtásának megkönnyítésére irányuló tevékenységeket is az olyan zajszint elérése érdekében, amely nem jár jelentős negatív hatással és kockázatokkal az emberi egészségre nézve.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | Az Unió hosszú távú levegőpolitikai célja olyan levegőminőség megvalósítása, amely nem gyakorol jelentős negatív hatást vagy kockázatot az emberi egészségre nézve. A légszennyezettséggel kapcsolatos tudatosság szintje magas a lakosság körében, és az emberek megfelelő intézkedéseket várnak a hatóságoktól. Az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelv (26) felhívja a figyelmet az uniós finanszírozás jelentőségére a tiszta levegő elérése szempontjából. Ezért a programnak támogatnia kell olyan projekteket, köztük stratégiai integrált projekteket is, amelyek köz- és magánforrásokat képesek mozgósítani, példát kínálnak a legjobb gyakorlatokra és előmozdítják a levegőminőségi tervek végrehajtását helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szinten. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

Az Unió hosszú távú levegőpolitikai célja olyan levegőminőség megvalósítása, amely nem gyakorol jelentős negatív hatást vagy kockázatot az emberi egészségre nézve. A légszennyezettséggel kapcsolatos tudatosság szintje magas a lakosság körében, és az emberek megfelelő intézkedéseket várnak a hatóságoktól. Az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelv (26) felhívja a figyelmet az uniós finanszírozás jelentőségére a tiszta levegő elérése szempontjából. Ezért a programnak támogatnia kell olyan projekteket, köztük stratégiai integrált projekteket is, amelyek köz- és magánforrásokat képesek mozgósítani, példát kínálnak a legjobb gyakorlatokra és előmozdítják a levegőminőségi tervek végrehajtását helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szinten.

| (17) | Az Unió hosszú távú levegőpolitikai célja olyan levegőminőség megvalósítása, amely nem gyakorol jelentős negatív hatást vagy kockázatot az emberi egészségre
  és a környezetre
  nézve
  , továbbá a levegőminőség javítása és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése közötti szinergiák erősítése
  . A légszennyezettséggel kapcsolatos tudatosság szintje magas a lakosság körében, és az emberek megfelelő intézkedéseket várnak a hatóságoktól
  , különösen azokon a területeken, ahol a lakosság és az ökoszisztémák a levegőszennyező anyagok nagy koncentrációjának vannak kitéve
  . Az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelv (26) felhívja a figyelmet az uniós finanszírozás jelentőségére a tiszta levegő elérése szempontjából. Ezért a programnak támogatnia kell olyan projekteket, köztük stratégiai integrált projekteket is, amelyek köz- és magánforrásokat képesek mozgósítani, példát kínálnak a legjobb gyakorlatokra és előmozdítják a levegőminőségi tervek végrehajtását helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szinten. |
| --- | --- |

(17)

Az Unió hosszú távú levegőpolitikai célja olyan levegőminőség megvalósítása, amely nem gyakorol jelentős negatív hatást vagy kockázatot az emberi egészségre
  és a környezetre
  nézve
  , továbbá a levegőminőség javítása és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése közötti szinergiák erősítése
  . A légszennyezettséggel kapcsolatos tudatosság szintje magas a lakosság körében, és az emberek megfelelő intézkedéseket várnak a hatóságoktól
  , különösen azokon a területeken, ahol a lakosság és az ökoszisztémák a levegőszennyező anyagok nagy koncentrációjának vannak kitéve
  . Az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelv (26) felhívja a figyelmet az uniós finanszírozás jelentőségére a tiszta levegő elérése szempontjából. Ezért a programnak támogatnia kell olyan projekteket, köztük stratégiai integrált projekteket is, amelyek köz- és magánforrásokat képesek mozgósítani, példát kínálnak a legjobb gyakorlatokra és előmozdítják a levegőminőségi tervek végrehajtását helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szinten.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | A
  tengeri
  környezet védelme és helyreállítása az uniós környezetvédelmi szakpolitika egyik átfogó célkitűzése. A programnak ezért támogatnia kell az alábbiakat: a biológiai sokféleség és a tengeri ökoszisztémák, különösen a Natura 2000
  tengeri
  területek kezelése, megőrzése, helyreállítása és monitoringja, valamint fajvédelem a 92/43/EGK irányelvnek megfelelően létrehozott priorizált intézkedési tervek alapján; a jó környezeti állapot elérése a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (28) értelmében; az egészséges és tiszta tengerek előmozdítása; a műanyagokra vonatkozó európai stratégia végrehajtása a körforgásos gazdaságban, főleg az elvesztett halászeszközök és a tengeri hulladék jelentette problémák kezelése érdekében; az Unió nemzetközi óceánpolitikai irányításban való részvételének fokozása, ami elengedhetetlen az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjében foglalt célok eléréséhez és az egészséges óceánok hátrahagyásához a következő nemzedékek számára. A program keretében megvalósuló stratégiai integrált projekteknek és stratégiai természetvédelmi projekteknek magukban kell foglalniuk a 
  tengeri
  környezet védelmére irányuló releváns intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

A
  tengeri
  környezet védelme és helyreállítása az uniós környezetvédelmi szakpolitika egyik átfogó célkitűzése. A programnak ezért támogatnia kell az alábbiakat: a biológiai sokféleség és a tengeri ökoszisztémák, különösen a Natura 2000
  tengeri
  területek kezelése, megőrzése, helyreállítása és monitoringja, valamint fajvédelem a 92/43/EGK irányelvnek megfelelően létrehozott priorizált intézkedési tervek alapján; a jó környezeti állapot elérése a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (28) értelmében; az egészséges és tiszta tengerek előmozdítása; a műanyagokra vonatkozó európai stratégia végrehajtása a körforgásos gazdaságban, főleg az elvesztett halászeszközök és a tengeri hulladék jelentette problémák kezelése érdekében; az Unió nemzetközi óceánpolitikai irányításban való részvételének fokozása, ami elengedhetetlen az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjében foglalt célok eléréséhez és az egészséges óceánok hátrahagyásához a következő nemzedékek számára. A program keretében megvalósuló stratégiai integrált projekteknek és stratégiai természetvédelmi projekteknek magukban kell foglalniuk a 
  tengeri
  környezet védelmére irányuló releváns intézkedéseket.

| (19) | A
  vízi
  környezet védelme és helyreállítása az uniós környezetvédelmi szakpolitika egyik átfogó célkitűzése. A programnak ezért támogatnia kell az alábbiakat: a biológiai sokféleség és a tengeri ökoszisztémák, különösen a Natura 2000
  vízi
  területek kezelése, megőrzése, helyreállítása és monitoringja, valamint fajvédelem a 92/43/EGK irányelvnek megfelelően létrehozott priorizált intézkedési tervek alapján; a jó környezeti állapot elérése a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (28) értelmében; az egészséges és tiszta tengerek előmozdítása; a műanyagokra vonatkozó európai stratégia végrehajtása a körforgásos gazdaságban, főleg az elvesztett halászeszközök és a tengeri hulladék jelentette problémák kezelése érdekében; az Unió nemzetközi óceánpolitikai irányításban való részvételének fokozása, ami elengedhetetlen az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjében foglalt célok eléréséhez és az egészséges óceánok hátrahagyásához a következő nemzedékek számára. A program keretében megvalósuló stratégiai integrált projekteknek és stratégiai természetvédelmi projekteknek magukban kell foglalniuk a 
  vízi
  környezet védelmére irányuló releváns intézkedéseket. |
| --- | --- |

(19)

A
  vízi
  környezet védelme és helyreállítása az uniós környezetvédelmi szakpolitika egyik átfogó célkitűzése. A programnak ezért támogatnia kell az alábbiakat: a biológiai sokféleség és a tengeri ökoszisztémák, különösen a Natura 2000
  vízi
  területek kezelése, megőrzése, helyreállítása és monitoringja, valamint fajvédelem a 92/43/EGK irányelvnek megfelelően létrehozott priorizált intézkedési tervek alapján; a jó környezeti állapot elérése a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (28) értelmében; az egészséges és tiszta tengerek előmozdítása; a műanyagokra vonatkozó európai stratégia végrehajtása a körforgásos gazdaságban, főleg az elvesztett halászeszközök és a tengeri hulladék jelentette problémák kezelése érdekében; az Unió nemzetközi óceánpolitikai irányításban való részvételének fokozása, ami elengedhetetlen az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjében foglalt célok eléréséhez és az egészséges óceánok hátrahagyásához a következő nemzedékek számára. A program keretében megvalósuló stratégiai integrált projekteknek és stratégiai természetvédelmi projekteknek magukban kell foglalniuk a 
  vízi
  környezet védelmére irányuló releváns intézkedéseket.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

19 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19a) | A mezőgazdasági földterületeken belül a Natura 2000-területek jelenlegi védettségi helyzete rendkívül gyenge, ami arra utal, hogy e területek további védelemre szorulnak. A Natura 2000-területekre vonatkozó jelenlegi KAP-kifizetések a mezőgazdasági területek biodiverzitása megőrzésének leghatékonyabb eszközei

   (1a)

  . Önmagukban azonban az ilyen kifizetések nem elégségesek, és a természeti tőke szempontjából sem képviselnek jelentős értéket. Az ilyen területek védelmének ösztönzése érdekében tehát növelni kell a Natura 2000-területekre vonatkozó KAP-kifizetéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19a)

A mezőgazdasági földterületeken belül a Natura 2000-területek jelenlegi védettségi helyzete rendkívül gyenge, ami arra utal, hogy e területek további védelemre szorulnak. A Natura 2000-területekre vonatkozó jelenlegi KAP-kifizetések a mezőgazdasági területek biodiverzitása megőrzésének leghatékonyabb eszközei

   (1a)

  . Önmagukban azonban az ilyen kifizetések nem elégségesek, és a természeti tőke szempontjából sem képviselnek jelentős értéket. Az ilyen területek védelmének ösztönzése érdekében tehát növelni kell a Natura 2000-területekre vonatkozó KAP-kifizetéseket.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | A környezetvédelmi, éghajlat-politikai és kapcsolódó tiszta energiákra való átállással kapcsolatos irányítás javítása érdekében be kell vonni a civil társadalmat
  : javítani kell
  a 
  tudatosságot
  , a fogyasztók elköteleződését, valamint az
  érdekeltek
  ,
  többek között a civil
  szervezetek bevonását a 
  szakpolitikák alakításába
  és végrehajtásába. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

A környezetvédelmi, éghajlat-politikai és kapcsolódó tiszta energiákra való átállással kapcsolatos irányítás javítása érdekében be kell vonni a civil társadalmat
  : javítani kell
  a 
  tudatosságot
  , a fogyasztók elköteleződését, valamint az
  érdekeltek
  ,
  többek között a civil
  szervezetek bevonását a 
  szakpolitikák alakításába
  és végrehajtásába.

| (20) | A környezetvédelmi, éghajlat-politikai és kapcsolódó tiszta energiákra való átállással kapcsolatos irányítás javítása érdekében be kell vonni a civil társadalmat
  , fokozva a közvélemény tudatosságát, többek között egy olyan kommunikációs stratégia révén, amely figyelembe veszi az új médiát és
  a 
  közösségi hálózatokat
  ,
  erősíteni kell
  a fogyasztók elköteleződését, valamint
  szélesíteni kell a közszféra és
  az
  érintett felek
  ,
  köztük a nem kormányzati
  szervezetek
  többszintű
  bevonását a 
  kapcsolódó szakpolitikákról való konzultációkba
  és
  azok
  végrehajtásába.
  Éppen ezért helyénvaló, hogy a program támogassa az általános uniós érdeket szolgáló célokat követő, elsősorban a környezetvédelem vagy az éghajlat-politika területén aktív civil szervezetek széles körét és az ilyen nonprofit szervezetek hálózatát, azáltal hogy versenyképes és átlátható módon ítél oda támogatásokat annak érdekében, hogy az ilyen nem kormányzati szervezetek, hálózatok és egyéb szervezetek hatékonyabban hozzájáruljanak az uniós politikához, valamint hogy kiépítsék és megerősítsék a hatékonyabb partnerré váláshoz szükséges képességüket. |
| --- | --- |

(20)

A környezetvédelmi, éghajlat-politikai és kapcsolódó tiszta energiákra való átállással kapcsolatos irányítás javítása érdekében be kell vonni a civil társadalmat
  , fokozva a közvélemény tudatosságát, többek között egy olyan kommunikációs stratégia révén, amely figyelembe veszi az új médiát és
  a 
  közösségi hálózatokat
  ,
  erősíteni kell
  a fogyasztók elköteleződését, valamint
  szélesíteni kell a közszféra és
  az
  érintett felek
  ,
  köztük a nem kormányzati
  szervezetek
  többszintű
  bevonását a 
  kapcsolódó szakpolitikákról való konzultációkba
  és
  azok
  végrehajtásába.
  Éppen ezért helyénvaló, hogy a program támogassa az általános uniós érdeket szolgáló célokat követő, elsősorban a környezetvédelem vagy az éghajlat-politika területén aktív civil szervezetek széles körét és az ilyen nonprofit szervezetek hálózatát, azáltal hogy versenyképes és átlátható módon ítél oda támogatásokat annak érdekében, hogy az ilyen nem kormányzati szervezetek, hálózatok és egyéb szervezetek hatékonyabban hozzájáruljanak az uniós politikához, valamint hogy kiépítsék és megerősítsék a hatékonyabb partnerré váláshoz szükséges képességüket.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | Azzal együtt, hogy a program minden alprogramjának törekednie kell a különböző szinteken az irányítás javítására, a program keretében támogatni kell a környezetvédelmi
  irányítással kapcsolatos horizontális jogszabályok javítását és végrehajtását
  ,
  többek között
  az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezményét (29)

  végrehajtó szabályozás érvényesülését
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

Azzal együtt, hogy a program minden alprogramjának törekednie kell a különböző szinteken az irányítás javítására, a program keretében támogatni kell a környezetvédelmi
  irányítással kapcsolatos horizontális jogszabályok javítását és végrehajtását
  ,
  többek között
  az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezményét (29)

  végrehajtó szabályozás érvényesülését
  .

| (21) | Azzal együtt, hogy a program minden alprogramjának törekednie kell a különböző szinteken az irányítás javítására, a program keretében támogatni kell a környezetvédelmi
  és éghajlati vívmányok fejlesztését, végrehajtását, alkalmazását és tényleges betartását
  ,
  különösen a környezetvédelmi irányítással kapcsolatos horizontális jogszabályokét, ideértve
  az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezményét (29), (29a)

  és az Aarhusi Egyezmény Megfelelési Bizottságát
  . |
| --- | --- |

(21)

Azzal együtt, hogy a program minden alprogramjának törekednie kell a különböző szinteken az irányítás javítására, a program keretében támogatni kell a környezetvédelmi
  és éghajlati vívmányok fejlesztését, végrehajtását, alkalmazását és tényleges betartását
  ,
  különösen a környezetvédelmi irányítással kapcsolatos horizontális jogszabályokét, ideértve
  az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezményét (29), (29a)

  és az Aarhusi Egyezmény Megfelelési Bizottságát
  .

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | A programnak fel kell készítenie a piaci szereplőket a tiszta, körforgásos, erőforrás-hatékony,
  alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  és az éghajlatváltozással szemben ellenálló gazdasági környezetre, és támogatnia kell átállásukat, amihez ki kell próbálniuk új üzleti lehetőségeket, naprakésszé kell tenniük szakmai ismereteiket, be kell vonni a véleményformálókat, és új módszereket kell kikísérletezni a jelenlegi eljárások és üzleti környezet átszabása érdekében. A társadalmi elfogadottság és a fogyasztói elköteleződés elérése révén elő kell segíteni a fenntartható megoldások nagyobb piaci térnyerését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

A programnak fel kell készítenie a piaci szereplőket a tiszta, körforgásos, erőforrás-hatékony,
  alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  és az éghajlatváltozással szemben ellenálló gazdasági környezetre, és támogatnia kell átállásukat, amihez ki kell próbálniuk új üzleti lehetőségeket, naprakésszé kell tenniük szakmai ismereteiket, be kell vonni a véleményformálókat, és új módszereket kell kikísérletezni a jelenlegi eljárások és üzleti környezet átszabása érdekében. A társadalmi elfogadottság és a fogyasztói elköteleződés elérése révén elő kell segíteni a fenntartható megoldások nagyobb piaci térnyerését.

| (22) | A programnak fel kell készítenie a piaci szereplőket a tiszta, körforgásos, erőforrás-hatékony,
  nulla nettó kibocsátású
  és az éghajlatváltozással szemben ellenálló gazdasági környezetre, és támogatnia kell átállásukat, amihez ki kell próbálniuk új üzleti lehetőségeket, naprakésszé kell tenniük szakmai ismereteiket, be kell vonni a véleményformálókat, és új módszereket kell kikísérletezni a jelenlegi eljárások és üzleti környezet átszabása érdekében. A társadalmi elfogadottság és a fogyasztói elköteleződés elérése révén elő kell segíteni a fenntartható megoldások nagyobb piaci térnyerését. |
| --- | --- |

(22)

A programnak fel kell készítenie a piaci szereplőket a tiszta, körforgásos, erőforrás-hatékony,
  nulla nettó kibocsátású
  és az éghajlatváltozással szemben ellenálló gazdasági környezetre, és támogatnia kell átállásukat, amihez ki kell próbálniuk új üzleti lehetőségeket, naprakésszé kell tenniük szakmai ismereteiket, be kell vonni a véleményformálókat, és új módszereket kell kikísérletezni a jelenlegi eljárások és üzleti környezet átszabása érdekében. A társadalmi elfogadottság és a fogyasztói elköteleződés elérése révén elő kell segíteni a fenntartható megoldások nagyobb piaci térnyerését.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

22 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (22a) | A program rendeltetése olyan technológiák, megközelítések és bevált gyakorlatok demonstrációját támogatni, amelyek megismételhetők és tovább fejleszthetők. Az innovatív megoldások hozzájárulnának a környezeti teljesítmény és a fenntarthatóság javításához, különösen a fenntartható gazdálkodási gyakorlatoknak az éghajlattal, a vízzel, a talajjal, a biológiai sokféleséggel és a hulladékokkal összefüggésben történő aktív fejlesztése esetén. E tekintetben hangsúlyozni kell az egyéb programokkal és szakpolitikákkal, például a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerséggel és környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerrel fennálló szinergiákat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22a)

A program rendeltetése olyan technológiák, megközelítések és bevált gyakorlatok demonstrációját támogatni, amelyek megismételhetők és tovább fejleszthetők. Az innovatív megoldások hozzájárulnának a környezeti teljesítmény és a fenntarthatóság javításához, különösen a fenntartható gazdálkodási gyakorlatoknak az éghajlattal, a vízzel, a talajjal, a biológiai sokféleséggel és a hulladékokkal összefüggésben történő aktív fejlesztése esetén. E tekintetben hangsúlyozni kell az egyéb programokkal és szakpolitikákkal, például a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerséggel és környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerrel fennálló szinergiákat.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | A nagyobb környezetvédelmi és éghajlat-politikai beruházásokhoz uniós szinten elsősorban a nagyobb támogatási programok járulnak hozzá (horizontális
  érvényesítés)
  . A program keretében megvalósítandó stratégiai integrált projektek és stratégiai természetvédelmi projektek katalizátor-szerepéhez hozzátartozik egyrészt a finanszírozásnak nem csak e támogatási programokból, hanem a nemzeti alapokból és más forrásokból történő bevonzása is, másrészt a szinergiák létrehozása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

A nagyobb környezetvédelmi és éghajlat-politikai beruházásokhoz uniós szinten elsősorban a nagyobb támogatási programok járulnak hozzá (horizontális
  érvényesítés)
  . A program keretében megvalósítandó stratégiai integrált projektek és stratégiai természetvédelmi projektek katalizátor-szerepéhez hozzátartozik egyrészt a finanszírozásnak nem csak e támogatási programokból, hanem a nemzeti alapokból és más forrásokból történő bevonzása is, másrészt a szinergiák létrehozása.

| (23) | A nagyobb környezetvédelmi és éghajlat-politikai beruházásokhoz uniós szinten elsősorban a nagyobb támogatási programok járulnak hozzá
  . Ezért mindenképpen növelni kell a
  horizontális
  érvényesítési erőfeszítéseket más uniós finanszírozási programok fenntarthatóságának, biológiai sokféleségének és az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenállóvá tételének, valamint a fenntarthatósági biztosítékok valamennyi uniós eszközbe való beépítése érdekében. A Bizottságnak hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy közös módszertant dolgozzon ki és hatékony intézkedéseket hozzon annak biztosítása érdekében, hogy a LIFE-projekteket más uniós programok és politikák ne befolyásolják negatívan
  . A program keretében megvalósítandó stratégiai integrált projektek és stratégiai természetvédelmi projektek katalizátor-szerepéhez hozzátartozik egyrészt a finanszírozásnak nem csak e támogatási programokból, hanem a nemzeti alapokból és más forrásokból történő bevonzása is, másrészt a szinergiák létrehozása. |
| --- | --- |

(23)

A nagyobb környezetvédelmi és éghajlat-politikai beruházásokhoz uniós szinten elsősorban a nagyobb támogatási programok járulnak hozzá
  . Ezért mindenképpen növelni kell a
  horizontális
  érvényesítési erőfeszítéseket más uniós finanszírozási programok fenntarthatóságának, biológiai sokféleségének és az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenállóvá tételének, valamint a fenntarthatósági biztosítékok valamennyi uniós eszközbe való beépítése érdekében. A Bizottságnak hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy közös módszertant dolgozzon ki és hatékony intézkedéseket hozzon annak biztosítása érdekében, hogy a LIFE-projekteket más uniós programok és politikák ne befolyásolják negatívan
  . A program keretében megvalósítandó stratégiai integrált projektek és stratégiai természetvédelmi projektek katalizátor-szerepéhez hozzátartozik egyrészt a finanszírozásnak nem csak e támogatási programokból, hanem a nemzeti alapokból és más forrásokból történő bevonzása is, másrészt a szinergiák létrehozása.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

23 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23a) | A stratégiai jellegű természetvédő projektek és a stratégiailag integrált projektek sikere a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, illetve a program célkitűzései által érintett, nem állami szereplők szoros együttműködésén múlik. Ezért a projektek kidolgozására, végrehajtására, értékelésére és ellenőrzésére vonatkozó döntések átláthatósága és nyilvánosságra hozatala elveit, különösen a horizontális érvényesítés esetében, vagy amikor több finanszírozási forrás is be van vonva. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23a)

A stratégiai jellegű természetvédő projektek és a stratégiailag integrált projektek sikere a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, illetve a program célkitűzései által érintett, nem állami szereplők szoros együttműködésén múlik. Ezért a projektek kidolgozására, végrehajtására, értékelésére és ellenőrzésére vonatkozó döntések átláthatósága és nyilvánosságra hozatala elveit, különösen a horizontális érvényesítés esetében, vagy amikor több finanszírozási forrás is be van vonva.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | A
  Párizsi Megállapodás és az
  ENSZ
  Fenntartható Fejlesztési
  Céljai végrehajtására vonatkozóan
  vállalt
  uniós kötelezettséggel összhangban el kell ismerni
  az
  éghajlatváltozás elleni küzdelem jelentőségét
  ,
  és
  a 
  programnak hozzá kell járulnia az éghajlat-politika érvényesítéséhez oly módon, hogy
  az uniós
  költségvetési kiadások
  25 
  %-a támogassa az
  éghajlat-politikai
  célokat
  . A program keretében végrehajtott intézkedések nyomán a teljes programköltségvetés 61 
  %-a
  fog hozzájárulni éghajlat-politikai célokhoz. A program előkészítése és végrehajtása során azonosítani kell a megfelelő intézkedéseket, majd azokat újra el kell bírálni a vonatkozó értékelések és felülvizsgálati eljárások alkalmával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

A
  Párizsi Megállapodás és az
  ENSZ
  Fenntartható Fejlesztési
  Céljai végrehajtására vonatkozóan
  vállalt
  uniós kötelezettséggel összhangban el kell ismerni
  az
  éghajlatváltozás elleni küzdelem jelentőségét
  ,
  és
  a 
  programnak hozzá kell járulnia az éghajlat-politika érvényesítéséhez oly módon, hogy
  az uniós
  költségvetési kiadások
  25 
  %-a támogassa az
  éghajlat-politikai
  célokat
  . A program keretében végrehajtott intézkedések nyomán a teljes programköltségvetés 61 
  %-a
  fog hozzájárulni éghajlat-politikai célokhoz. A program előkészítése és végrehajtása során azonosítani kell a megfelelő intézkedéseket, majd azokat újra el kell bírálni a vonatkozó értékelések és felülvizsgálati eljárások alkalmával.

| (24) | Szem előtt tartva az éghajlatváltozás koordinált és ambiciózus kezelésének fontosságát, összhangban az Unió által a
  Párizsi Megállapodás
  végrehajtása
  és az
  Egyesült Nemzetek
  fenntartható fejlesztési
  céljainak megvalósítása érdekében
  vállalt
  kötelezettségekkel, ez a program hozzá fog járulni
  az
  éghajlati intézkedések uniós szakpolitikákban történő érvényesítéséhez
  ,
  valamint annak az átfogó célkitűzésnek
  a 
  teljesítéséhez, hogy a többéves pénzügyi keret 2021 és 2027 közötti időszakában
  az uniós
  költségvetés kiadásainak legalább
  25
  %-át és amint lehetséges, de legkésőbb 2027-re évente 30 %-át
  éghajlat-politikai
  célkitűzések támogatására fordítsák
  . A program keretében végrehajtott intézkedések nyomán a teljes programköltségvetés [61
  %]-a
  fog hozzájárulni éghajlat-politikai célokhoz. A program előkészítése és végrehajtása során azonosítani kell a megfelelő intézkedéseket, majd azokat újra el kell bírálni a vonatkozó értékelések és felülvizsgálati eljárások alkalmával. |
| --- | --- |

(24)

Szem előtt tartva az éghajlatváltozás koordinált és ambiciózus kezelésének fontosságát, összhangban az Unió által a
  Párizsi Megállapodás
  végrehajtása
  és az
  Egyesült Nemzetek
  fenntartható fejlesztési
  céljainak megvalósítása érdekében
  vállalt
  kötelezettségekkel, ez a program hozzá fog járulni
  az
  éghajlati intézkedések uniós szakpolitikákban történő érvényesítéséhez
  ,
  valamint annak az átfogó célkitűzésnek
  a 
  teljesítéséhez, hogy a többéves pénzügyi keret 2021 és 2027 közötti időszakában
  az uniós
  költségvetés kiadásainak legalább
  25
  %-át és amint lehetséges, de legkésőbb 2027-re évente 30 %-át
  éghajlat-politikai
  célkitűzések támogatására fordítsák
  . A program keretében végrehajtott intézkedések nyomán a teljes programköltségvetés [61
  %]-a
  fog hozzájárulni éghajlat-politikai célokhoz. A program előkészítése és végrehajtása során azonosítani kell a megfelelő intézkedéseket, majd azokat újra el kell bírálni a vonatkozó értékelések és felülvizsgálati eljárások alkalmával.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | A program végrehajtása során az EUMSZ 349. cikkének megfelelően kellő figyelmet kell fordítani a legkülső régiókra vonatkozó stratégiára, valamint e régiók speciális igényeire és sebezhetőségére. Emellett más, nem környezetvédelemmel, éghajlat-politikával vagy tiszta energiákkal foglalkozó uniós szakpolitikákat is figyelembe kell venni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

A program végrehajtása során az EUMSZ 349. cikkének megfelelően kellő figyelmet kell fordítani a legkülső régiókra vonatkozó stratégiára, valamint e régiók speciális igényeire és sebezhetőségére. Emellett más, nem környezetvédelemmel, éghajlat-politikával vagy tiszta energiákkal foglalkozó uniós szakpolitikákat is figyelembe kell venni.

| (25) | A program végrehajtása során az EUMSZ 349. cikkének megfelelően kellő figyelmet kell fordítani a legkülső régiókra vonatkozó stratégiára, valamint e régiók speciális igényeire és sebezhetőségére.
  Az uniós és a tagállami finanszírozást e tekintetben megfelelően meg kell erősíteni.
  Emellett más, nem környezetvédelemmel, éghajlat-politikával vagy tiszta energiákkal foglalkozó uniós szakpolitikákat is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(25)

A program végrehajtása során az EUMSZ 349. cikkének megfelelően kellő figyelmet kell fordítani a legkülső régiókra vonatkozó stratégiára, valamint e régiók speciális igényeire és sebezhetőségére.
  Az uniós és a tagállami finanszírozást e tekintetben megfelelően meg kell erősíteni.
  Emellett más, nem környezetvédelemmel, éghajlat-politikával vagy tiszta energiákkal foglalkozó uniós szakpolitikákat is figyelembe kell venni.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | A program végrehajtásának elősegítése érdekében a Bizottságnak együtt kell működnie a nemzeti kapcsolattartó pontokkal, szemináriumokat és műhelymunkákat kell szerveznie, közzé kell tennie a program keretében támogatott projektek jegyzékét,
  népszerűsítenie
  kell a projektek által elért
  eredményeket
  , és segítenie kell a tapasztalatok, ismeretek és bevált gyakorlatok megosztását, illetve a projektek eredményeinek megismétlését Unió-szerte. E tevékenységeknek elsősorban a forrásokat kevésbé használó tagállamokra kell irányulniuk, és elő kell mozdítani az ugyanazon témával foglalkozó lezárt és folyamatban lévő projektek kedvezményezettei, pályázói vagy érdekeltjei közötti kommunikációt és együttműködést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

A program végrehajtásának elősegítése érdekében a Bizottságnak együtt kell működnie a nemzeti kapcsolattartó pontokkal, szemináriumokat és műhelymunkákat kell szerveznie, közzé kell tennie a program keretében támogatott projektek jegyzékét,
  népszerűsítenie
  kell a projektek által elért
  eredményeket
  , és segítenie kell a tapasztalatok, ismeretek és bevált gyakorlatok megosztását, illetve a projektek eredményeinek megismétlését Unió-szerte. E tevékenységeknek elsősorban a forrásokat kevésbé használó tagállamokra kell irányulniuk, és elő kell mozdítani az ugyanazon témával foglalkozó lezárt és folyamatban lévő projektek kedvezményezettei, pályázói vagy érdekeltjei közötti kommunikációt és együttműködést.

| (26) | A program végrehajtásának elősegítése érdekében a Bizottságnak együtt kell működnie a nemzeti
  , regionális és helyi
  kapcsolattartó pontokkal
  – többek között egy helyi szintű tanácsadói hálózat létrehozásában, amely lehetővé teszi a jelentős hozzáadott értékű és szakpolitikai hatású projektek kidolgozását, valamint tájékoztatást biztosít a kiegészítő finanszírozásról, a projektek átadhatóságáról és hosszú távú fenntarthatóságáról –
  , szemináriumokat és műhelymunkákat kell szerveznie, közzé kell tennie a program keretében támogatott projektek jegyzékét
  vagy egyéb tevékenységeket
  ,
  például médiakampányokat
  kell
  folytatnia
  a projektek által elért
  eredmények hatékonyabb népszerűsítése érdekében
  , és segítenie kell a tapasztalatok, ismeretek és bevált gyakorlatok megosztását, illetve a projektek eredményeinek megismétlését Unió-szerte
  , ily módon előmozdítva az együttműködést és a kommunikációt
  . E tevékenységeknek elsősorban a forrásokat kevésbé használó tagállamokra kell irányulniuk, és elő kell mozdítani az ugyanazon témával foglalkozó lezárt és folyamatban lévő projektek kedvezményezettei, pályázói vagy érdekeltjei közötti kommunikációt és együttműködést.
  Elengedhetetlen, hogy ebbe a kommunikációba és együttműködésbe a regionális és a helyi hatóságokat és érdekelt feleket is bevonják. |
| --- | --- |

(26)

A program végrehajtásának elősegítése érdekében a Bizottságnak együtt kell működnie a nemzeti
  , regionális és helyi
  kapcsolattartó pontokkal
  – többek között egy helyi szintű tanácsadói hálózat létrehozásában, amely lehetővé teszi a jelentős hozzáadott értékű és szakpolitikai hatású projektek kidolgozását, valamint tájékoztatást biztosít a kiegészítő finanszírozásról, a projektek átadhatóságáról és hosszú távú fenntarthatóságáról –
  , szemináriumokat és műhelymunkákat kell szerveznie, közzé kell tennie a program keretében támogatott projektek jegyzékét
  vagy egyéb tevékenységeket
  ,
  például médiakampányokat
  kell
  folytatnia
  a projektek által elért
  eredmények hatékonyabb népszerűsítése érdekében
  , és segítenie kell a tapasztalatok, ismeretek és bevált gyakorlatok megosztását, illetve a projektek eredményeinek megismétlését Unió-szerte
  , ily módon előmozdítva az együttműködést és a kommunikációt
  . E tevékenységeknek elsősorban a forrásokat kevésbé használó tagállamokra kell irányulniuk, és elő kell mozdítani az ugyanazon témával foglalkozó lezárt és folyamatban lévő projektek kedvezményezettei, pályázói vagy érdekeltjei közötti kommunikációt és együttműködést.
  Elengedhetetlen, hogy ebbe a kommunikációba és együttműködésbe a regionális és a helyi hatóságokat és érdekelt feleket is bevonják.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

28 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28a) | A minimális és maximális társfinanszírozási arányokat olyan szinten kell meghatározni, amely a program által nyújtott támogatás hatékony szintjének fenntartásához szükséges, figyelembe véve a szükséges rugalmasságot és alkalmazkodóképességet, amely a fellépések és szervezetek meglévő körének való megfeleléshez szükséges. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28a)

A minimális és maximális társfinanszírozási arányokat olyan szinten kell meghatározni, amely a program által nyújtott támogatás hatékony szintjének fenntartásához szükséges, figyelembe véve a szükséges rugalmasságot és alkalmazkodóképességet, amely a fellépések és szervezetek meglévő körének való megfeleléshez szükséges.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

31 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (31) | A finanszírozási formákat és a végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyire képesek elérni a tevékenységek konkrét célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a meg nem felelés kockázatát. Vissza nem térítendő támogatások esetében ezért mérlegelni kell az egyösszegű támogatások, az átalányok és az egységköltség-alapú térítés alkalmazását is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(31)

A finanszírozási formákat és a végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyire képesek elérni a tevékenységek konkrét célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a meg nem felelés kockázatát. Vissza nem térítendő támogatások esetében ezért mérlegelni kell az egyösszegű támogatások, az átalányok és az egységköltség-alapú térítés alkalmazását is.

| (31) | A finanszírozási formákat és a végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyire képesek elérni a tevékenységek konkrét célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a meg nem felelés kockázatát. Vissza nem térítendő támogatások esetében ezért mérlegelni kell az egyösszegű támogatások, az átalányok és az egységköltség-alapú térítés alkalmazását is.
  A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a végrehajtás folyamata könnyen érthető legyen, és elő kell mozdítania a projektfejlesztők munkájának tényleges egyszerűsítését. |
| --- | --- |

(31)

A finanszírozási formákat és a végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyire képesek elérni a tevékenységek konkrét célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a meg nem felelés kockázatát. Vissza nem térítendő támogatások esetében ezért mérlegelni kell az egyösszegű támogatások, az átalányok és az egységköltség-alapú térítés alkalmazását is.
  A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a végrehajtás folyamata könnyen érthető legyen, és elő kell mozdítania a projektfejlesztők munkájának tényleges egyszerűsítését.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

36 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (36a) | Annak biztosítása érdekében, hogy a program támogatása és végrehajtása összhangban legyen az Unió politikáival és prioritásaival, és kiegészítse az Unió egyéb pénzügyi eszközeit, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítése érdekében többéves munkaprogramok elfogadásával. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállami szakértőkkel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(36a)

Annak biztosítása érdekében, hogy a program támogatása és végrehajtása összhangban legyen az Unió politikáival és prioritásaival, és kiegészítse az Unió egyéb pénzügyi eszközeit, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítése érdekében többéves munkaprogramok elfogadásával. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállami szakértőkkel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

38 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (38) | Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a 
  fenntartható fejlődéshez
  való hozzájárulást, az uniós
  környezetvédelmi
  ,
  éghajlat-politikai
  és kapcsolódó
  tiszta
  energiáról szóló jogszabályok, stratégiák, tervek, illetve nemzetközi kötelezettségvállalások céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, hanem azok e rendelet léptéke és hatása miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(38)

Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a 
  fenntartható fejlődéshez
  való hozzájárulást, az uniós
  környezetvédelmi
  ,
  éghajlat-politikai
  és kapcsolódó
  tiszta
  energiáról szóló jogszabályok, stratégiák, tervek, illetve nemzetközi kötelezettségvállalások céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, hanem azok e rendelet léptéke és hatása miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (38) | Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a 
  környezet magas fokú védelméhez és az éghajlatváltozás – a jó kormányzás és több érdekeltet bevonó megközelítés alkalmazása révén történő – ambiciózus kezeléséhez
  való hozzájárulást, az uniós
  környezetvédelemről, biológiai sokféleségről
  ,
  éghajlat-politikáról, körforgásos gazdaságról
  és
  a
  kapcsolódó
  megújuló
  energiáról
  és energiahatékonyságról
  szóló jogszabályok, stratégiák, tervek, illetve nemzetközi kötelezettségvállalások céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, hanem azok e rendelet léptéke és hatása miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(38)

Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a 
  környezet magas fokú védelméhez és az éghajlatváltozás – a jó kormányzás és több érdekeltet bevonó megközelítés alkalmazása révén történő – ambiciózus kezeléséhez
  való hozzájárulást, az uniós
  környezetvédelemről, biológiai sokféleségről
  ,
  éghajlat-politikáról, körforgásos gazdaságról
  és
  a
  kapcsolódó
  megújuló
  energiáról
  és energiahatékonyságról
  szóló jogszabályok, stratégiák, tervek, illetve nemzetközi kötelezettségvállalások céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, hanem azok e rendelet léptéke és hatása miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a rendelet
  létrehozza a
  környezetvédelmi és éghajlat-politikai programot (LIFE) (a továbbiakban: a program). | Ez a rendelet
  létrehoz egy
  környezetvédelmi és éghajlat-politikai programot (LIFE) (a továbbiakban: a program)
  a 2021. január 1. és 2027. december 31. közötti időszakra
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez a rendelet
  létrehozza a
  környezetvédelmi és éghajlat-politikai programot (LIFE) (a továbbiakban: a program).

Ez a rendelet
  létrehoz egy
  környezetvédelmi és éghajlat-politikai programot (LIFE) (a továbbiakban: a program)
  a 2021. január 1. és 2027. december 31. közötti időszakra
  .

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Megállapítja a program célkitűzéseit,
  a 2021–2027 közötti
  időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat. | Megállapítja a program célkitűzéseit,
  az ezen
  időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Megállapítja a program célkitűzéseit,
  a 2021–2027 közötti
  időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat.

Megállapítja a program célkitűzéseit,
  az ezen
  időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | „stratégiai természetvédelmi projektek”: az uniós természeti és biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzések megvalósítását szolgáló olyan projektek, amelyek koherens cselekvési programokat hajtanak végre
  a tagállamokban
  e célok más szakpolitikákban és finanszírozási eszközökben való érvényesítése érdekében, többek között a 92/43/EGK irányelv alapján létrehozott priorizált intézkedési keretek összehangolt végrehajtása révén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1.

„stratégiai természetvédelmi projektek”: az uniós természeti és biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzések megvalósítását szolgáló olyan projektek, amelyek koherens cselekvési programokat hajtanak végre
  a tagállamokban
  e célok más szakpolitikákban és finanszírozási eszközökben való érvényesítése érdekében, többek között a 92/43/EGK irányelv alapján létrehozott priorizált intézkedési keretek összehangolt végrehajtása révén;

| 1. | „stratégiai természetvédelmi projektek”: az uniós természeti és biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzések megvalósítását szolgáló olyan projektek, amelyek koherens cselekvési programokat hajtanak végre
  különösképpen
  e célok más szakpolitikákban és finanszírozási eszközökben való érvényesítése érdekében, többek között a 92/43/EGK irányelv alapján létrehozott priorizált intézkedési keretek összehangolt végrehajtása révén; |
| --- | --- |

1.

„stratégiai természetvédelmi projektek”: az uniós természeti és biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzések megvalósítását szolgáló olyan projektek, amelyek koherens cselekvési programokat hajtanak végre
  különösképpen
  e célok más szakpolitikákban és finanszírozási eszközökben való érvényesítése érdekében, többek között a 92/43/EGK irányelv alapján létrehozott priorizált intézkedési keretek összehangolt végrehajtása révén;

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A program általános célja hozzájárulni a tiszta, körforgásos, erőforrás-hatékony,
  alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenálló gazdaság kialakításához,
  egyebek mellett a tiszta energiákra való átállás révén is, továbbá
  a környezet
  minőségének védelméhez és javításához, valamint
  a biológiai sokféleség
  csökkenésének megállításához és visszafordításához
  , előmozdítva ezáltal a fenntartható fejlődést. | (1)   A program általános célja
  a méltányos átmenet keretén belül
  hozzájárulni a tiszta, körforgásos, erőforrás-hatékony,
  nulla nettó kibocsátású
  és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenálló gazdaság kialakításához,
  védeni és javítani
  a környezet
  minőségét, valamint megállítani és visszafordítani
  a biológiai sokféleség
  csökkenését, illetve az ökoszisztémák pusztulását
  , előmozdítva ezáltal a fenntartható fejlődést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A program általános célja hozzájárulni a tiszta, körforgásos, erőforrás-hatékony,
  alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenálló gazdaság kialakításához,
  egyebek mellett a tiszta energiákra való átállás révén is, továbbá
  a környezet
  minőségének védelméhez és javításához, valamint
  a biológiai sokféleség
  csökkenésének megállításához és visszafordításához
  , előmozdítva ezáltal a fenntartható fejlődést.

(1)   A program általános célja
  a méltányos átmenet keretén belül
  hozzájárulni a tiszta, körforgásos, erőforrás-hatékony,
  nulla nettó kibocsátású
  és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenálló gazdaság kialakításához,
  védeni és javítani
  a környezet
  minőségét, valamint megállítani és visszafordítani
  a biológiai sokféleség
  csökkenését, illetve az ökoszisztémák pusztulását
  , előmozdítva ezáltal a fenntartható fejlődést.

Módosítás 39

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – a pont

3 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | kifejleszteni, megismertetni és előmozdítani az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai jogszabályok, illetve szakpolitikák — ideértve a tiszta energiákra való átállást is — célkitűzéseit szolgáló innovatív technológiákat és megközelítéseket, másrészt a természet és a biológiai sokféleség terén előmozdítani a bevált gyakorlatok alkalmazását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

kifejleszteni, megismertetni és előmozdítani az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai jogszabályok, illetve szakpolitikák — ideértve a tiszta energiákra való átállást is — célkitűzéseit szolgáló innovatív technológiákat és megközelítéseket, másrészt a természet és a biológiai sokféleség terén előmozdítani a bevált gyakorlatok alkalmazását;

| a) | kifejleszteni, megismertetni és előmozdítani az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai jogszabályok, illetve szakpolitikák – ideértve a tiszta
  , megújuló
  energiákra való átállást
  és a nagyobb energiahatékonyságot
  is – célkitűzéseit szolgáló innovatív technológiákat és megközelítéseket, másrészt a természet és a biológiai sokféleség terén
  , többek között a Natura 2000 hálózat támogatásán keresztül
  előmozdítani
  a tudásalapú, hatékony irányítást és
  a bevált gyakorlatok alkalmazását; |
| --- | --- |

a)

kifejleszteni, megismertetni és előmozdítani az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai jogszabályok, illetve szakpolitikák – ideértve a tiszta
  , megújuló
  energiákra való átállást
  és a nagyobb energiahatékonyságot
  is – célkitűzéseit szolgáló innovatív technológiákat és megközelítéseket, másrészt a természet és a biológiai sokféleség terén
  , többek között a Natura 2000 hálózat támogatásán keresztül
  előmozdítani
  a tudásalapú, hatékony irányítást és
  a bevált gyakorlatok alkalmazását;

, megújuló

és a nagyobb energiahatékonyságot

, többek között a Natura 2000 hálózat támogatásán keresztül

a tudásalapú, hatékony irányítást és

Módosítás 40

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – b pont

3 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | támogatni a megfelelő uniós jogszabályok és szakpolitikák fejlesztését, végrehajtását, nyomon követését és érvényesítését,
  többek között a
  környezetvédelmi,
  éghajlat-politikai és tiszta energiákra vonatkozó
  irányítás javítása révén,
  ami egyebek mellett
  a köz- és magánszférabeli szereplők kapacitásának növelésével és a civil társadalom bevonásával
  érhető el
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

támogatni a megfelelő uniós jogszabályok és szakpolitikák fejlesztését, végrehajtását, nyomon követését és érvényesítését,
  többek között a
  környezetvédelmi,
  éghajlat-politikai és tiszta energiákra vonatkozó
  irányítás javítása révén,
  ami egyebek mellett
  a köz- és magánszférabeli szereplők kapacitásának növelésével és a civil társadalom bevonásával
  érhető el
  ;

többek között a

éghajlat-politikai és tiszta energiákra vonatkozó

ami egyebek mellett

érhető el

| b) | támogatni a megfelelő uniós jogszabályok és szakpolitikák fejlesztését, végrehajtását, nyomon követését
  , tényleges megfelelését
  és érvényesítését,
  különösen az EUMSZ 192. cikke (3) bekezdése alapján elfogadott általános uniós
  környezetvédelmi
  cselekvési programok végrehajtásának támogatása
  ,
  illetve a környezetvédelmi és éghajlat-politikai
  irányítás
  minden szinten történő
  javítása révén,
  többek között
  a köz- és magánszférabeli szereplők kapacitásának növelésével és a civil társadalom bevonásával; |
| --- | --- |

b)

támogatni a megfelelő uniós jogszabályok és szakpolitikák fejlesztését, végrehajtását, nyomon követését
  , tényleges megfelelését
  és érvényesítését,
  különösen az EUMSZ 192. cikke (3) bekezdése alapján elfogadott általános uniós
  környezetvédelmi
  cselekvési programok végrehajtásának támogatása
  ,
  illetve a környezetvédelmi és éghajlat-politikai
  irányítás
  minden szinten történő
  javítása révén,
  többek között
  a köz- és magánszférabeli szereplők kapacitásának növelésével és a civil társadalom bevonásával;

, tényleges megfelelését

különösen az EUMSZ 192. cikke (3) bekezdése alapján elfogadott általános uniós

cselekvési programok végrehajtásának támogatása

illetve a környezetvédelmi és éghajlat-politikai

minden szinten történő

többek között

Módosítás 41

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

5 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A program 2021 és 2027 közötti időszakban történő végrehajtásának pénzügyi keretösszege
  folyó
  árakon
  5 450 000 000
  EUR. | (1)   A program 2021 és 2027 közötti időszakban történő végrehajtásának pénzügyi keretösszege
  2018. évi
  árakon
  6 442 000 000  EUR (folyó árakon 7 272 000 000
   EUR). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A program 2021 és 2027 közötti időszakban történő végrehajtásának pénzügyi keretösszege
  folyó
  árakon
  5 450 000 000
  EUR.

(1)   A program 2021 és 2027 közötti időszakban történő végrehajtásának pénzügyi keretösszege
  2018. évi
  árakon
  6 442 000 000  EUR (folyó árakon 7 272 000 000
   EUR).

Módosítás 42

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés

5 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett összeg indikatív felosztása a következő: | (2)   Az (1) bekezdésben említett összeg indikatív felosztása a következő: |
| a) | EUR 3 500 000 000
  a „Környezetvédelem” területre, azon belül |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdésben említett összeg indikatív felosztása a következő:

(2)   Az (1) bekezdésben említett összeg indikatív felosztása a következő:

a)

EUR 3 500 000 000
  a „Környezetvédelem” területre, azon belül

EUR 3 500 000 000

| a) | 2018. évi árakon 4 714 566 007 EUR (folyó árakon 5 322 000 000 EUR, amely a program teljes pénzügyi kerete 73,2  %-ának felel meg),
  a „Környezetvédelem” területre, azon belül |
| --- | --- |

a)

2018. évi árakon 4 714 566 007 EUR (folyó árakon 5 322 000 000 EUR, amely a program teljes pénzügyi kerete 73,2  %-ának felel meg),
  a „Környezetvédelem” területre, azon belül

2018. évi árakon 4 714 566 007 EUR (folyó árakon 5 322 000 000 EUR, amely a program teljes pénzügyi kerete 73,2  %-ának felel meg),

| | 1. | EUR
  2 150 000 000 a „Természet és biológiai sokféleség” alprogramra és |
| --- | --- | --- |

1.

EUR
  2 150 000 000 a „Természet és biológiai sokféleség” alprogramra és

EUR

| | 1. | 2018. évi árakon
  2 829 000 000
  EUR (folyó árakon 3 261 420 000 EUR, amely a program teljes pénzügyi kerete 44,9  %-ának felel meg),
  a „Természet és biológiai sokféleség” alprogramra és |
| --- | --- | --- |

1.

2018. évi árakon
  2 829 000 000
  EUR (folyó árakon 3 261 420 000 EUR, amely a program teljes pénzügyi kerete 44,9  %-ának felel meg),
  a „Természet és biológiai sokféleség” alprogramra és

2018. évi árakon

EUR (folyó árakon 3 261 420 000 EUR, amely a program teljes pénzügyi kerete 44,9  %-ának felel meg),

| | 2. | EUR
  1 350 000 000 a „Körforgásos gazdaság és életminőség” alprogramra; |
| --- | --- | --- |

2.

EUR
  1 350 000 000 a „Körforgásos gazdaság és életminőség” alprogramra;

EUR

| | 2. | 2018. évi árakon
  1 886 000 000
  EUR (folyó árakon 2 060 580 000 EUR, amely a program teljes pénzügyi kerete 28,3  %-ának felel meg),
  a „Körforgásos gazdaság és életminőség” alprogramra; |
| --- | --- | --- |

2.

2018. évi árakon
  1 886 000 000
  EUR (folyó árakon 2 060 580 000 EUR, amely a program teljes pénzügyi kerete 28,3  %-ának felel meg),
  a „Körforgásos gazdaság és életminőség” alprogramra;

2018. évi árakon

EUR (folyó árakon 2 060 580 000 EUR, amely a program teljes pénzügyi kerete 28,3  %-ának felel meg),

| b) | EUR 1 950 000 000 az „Éghajlat-politika” területre, azon belül |
| --- | --- |

b)

EUR 1 950 000 000 az „Éghajlat-politika” területre, azon belül

| b) | EUR 1 950 000 000 az „Éghajlat-politika” területre, azon belül |
| --- | --- |

b)

EUR 1 950 000 000 az „Éghajlat-politika” területre, azon belül

| | 1. | EUR 950 000 000 az „Az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás” alprogramra és |
| --- | --- | --- |

1.

EUR 950 000 000 az „Az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás” alprogramra és

| | 1. | EUR 950 000 000 az „Az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás” alprogramra és |
| --- | --- | --- |

1.

EUR 950 000 000 az „Az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás” alprogramra és

| | 2. | EUR 1 000 000 000 a „Tiszta energiákra való átállás” alprogramra. |
| --- | --- | --- |

2.

EUR 1 000 000 000 a „Tiszta energiákra való átállás” alprogramra.

| | 2. | EUR 1 000 000 000 a „Tiszta energiákra való átállás” alprogramra. |
| --- | --- | --- |

2.

EUR 1 000 000 000 a „Tiszta energiákra való átállás” alprogramra.

Módosítás 43

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

6 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A program nyitva áll az alábbi harmadik országok számára: | (1)   
  Feltéve, hogy teljes mértékben betartják valamennyi vonatkozó szabályt és rendelkezést,
  a program nyitva áll az alábbi harmadik országok számára: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A program nyitva áll az alábbi harmadik országok számára:

(1)   
  Feltéve, hogy teljes mértékben betartják valamennyi vonatkozó szabályt és rendelkezést,
  a program nyitva áll az alábbi harmadik országok számára:

Módosítás 44

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 a cikk (új)

6 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6a. cikk




  Nemzetközi együttműködés




  A program végrehajtása során lehetőség van az érintett nemzetközi szervezetekkel, valamint azok intézményeivel és szerveivel folytatott együttműködésre, amennyiben ez a 3. cikkben meghatározott általános célkitűzések eléréséhez szükséges. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6a. cikk

Nemzetközi együttműködés

A program végrehajtása során lehetőség van az érintett nemzetközi szervezetekkel, valamint azok intézményeivel és szerveivel folytatott együttműködésre, amennyiben ez a 3. cikkben meghatározott általános célkitűzések eléréséhez szükséges.

Módosítás 45

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk

7 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A program
  végrehajtása során biztosítani kell az összhangot
  és
  szinergiákra
  kell
  törekedni
  a program és az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap
  és
  az Európai Tengerügyi és Halászati Alap, a Horizont Európa,
  a
  Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és az InvestEU Alap között, különösen a stratégiai természetvédelmi projektek és a stratégiai integrált projektek keretében, és támogatni kell a program keretében kialakított megoldások terjesztését és tág körű alkalmazását. | A
  Bizottságnak biztosítania kell a
  program
  következetes végrehajtását, továbbá a Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell a koherenciát és koordinációt
  a program és az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap, a Horizont Európa, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz,
  az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer innovációs alapja
  és az InvestEU Alap között, törekedni kell az ezek közötti szinergiákra, különösen a stratégiai természetvédelmi projektek és a stratégiai integrált projektek keretében, és támogatni kell a program keretében kialakított megoldások terjesztését és tág körű alkalmazását.A Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell a kiegészítő jelleget minden szinten.
  A Bizottságnak konkrét intézkedéseket kell azonosítania, és más uniós programok keretében mobilizálnia kell a vonatkozó finanszírozási eszközöket, továbbá elő kell mozdítania a más forrásokból finanszírozott kiegészítő intézkedések összehangolt és koherens végrehajtását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A program
  végrehajtása során biztosítani kell az összhangot
  és
  szinergiákra
  kell
  törekedni
  a program és az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap
  és
  az Európai Tengerügyi és Halászati Alap, a Horizont Európa,
  a
  Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és az InvestEU Alap között, különösen a stratégiai természetvédelmi projektek és a stratégiai integrált projektek keretében, és támogatni kell a program keretében kialakított megoldások terjesztését és tág körű alkalmazását.

végrehajtása során biztosítani kell az összhangot

szinergiákra

törekedni

és

a

A
  Bizottságnak biztosítania kell a
  program
  következetes végrehajtását, továbbá a Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell a koherenciát és koordinációt
  a program és az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap, a Horizont Európa, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz,
  az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer innovációs alapja
  és az InvestEU Alap között, törekedni kell az ezek közötti szinergiákra, különösen a stratégiai természetvédelmi projektek és a stratégiai integrált projektek keretében, és támogatni kell a program keretében kialakított megoldások terjesztését és tág körű alkalmazását.A Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell a kiegészítő jelleget minden szinten.
  A Bizottságnak konkrét intézkedéseket kell azonosítania, és más uniós programok keretében mobilizálnia kell a vonatkozó finanszírozási eszközöket, továbbá elő kell mozdítania a más forrásokból finanszírozott kiegészítő intézkedések összehangolt és koherens végrehajtását.

Bizottságnak biztosítania kell a

következetes végrehajtását, továbbá a Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell a koherenciát és koordinációt

az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer innovációs alapja

A Bizottságnak konkrét intézkedéseket kell azonosítania, és más uniós programok keretében mobilizálnia kell a vonatkozó finanszírozási eszközöket, továbbá elő kell mozdítania a más forrásokból finanszírozott kiegészítő intézkedések összehangolt és koherens végrehajtását.

Módosítás 104

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 a bekezdés (új)

8 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A programot a méltányos átmenet keretében kell végrehajtani, amelynek során az érintett közösségeket és területeket elsősorban konzultációk és párbeszéd révén bevonják a projektek kidolgozásába és végrehajtásába. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A programot a méltányos átmenet keretében kell végrehajtani, amelynek során az érintett közösségeket és területeket elsősorban konzultációk és párbeszéd révén bevonják a projektek kidolgozásába és végrehajtásába.

Módosítás 46

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 3 bekezdés

10 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A „Természet és biológiai sokféleség” alprogram keretébe tartozó, a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelvnek megfelelően a Natura 2000 területek kezelésével, helyreállításával vagy nyomon követésével foglalkozó
  projektek
  a 92/43/EGK irányelv alapján létrehozott priorizált intézkedési
  keretekkel összhangban támogatandók
  . | (3)   A „Természet és biológiai sokféleség” alprogram keretébe tartozó, a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelvnek megfelelően a Natura 2000 területek kezelésével, helyreállításával vagy nyomon követésével foglalkozó
  projekteknek figyelembe kell venniük a nemzeti és regionális tervekben, stratégiákban és politikákban, többek között
  a 92/43/EGK irányelv alapján létrehozott priorizált intézkedési
  keretekben meghatározott prioritásokat
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A „Természet és biológiai sokféleség” alprogram keretébe tartozó, a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelvnek megfelelően a Natura 2000 területek kezelésével, helyreállításával vagy nyomon követésével foglalkozó
  projektek
  a 92/43/EGK irányelv alapján létrehozott priorizált intézkedési
  keretekkel összhangban támogatandók
  .

(3)   A „Természet és biológiai sokféleség” alprogram keretébe tartozó, a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelvnek megfelelően a Natura 2000 területek kezelésével, helyreállításával vagy nyomon követésével foglalkozó
  projekteknek figyelembe kell venniük a nemzeti és regionális tervekben, stratégiákban és politikákban, többek között
  a 92/43/EGK irányelv alapján létrehozott priorizált intézkedési
  keretekben meghatározott prioritásokat
  .

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 4 bekezdés

10 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Nyújtható vissza nem térítendő támogatás
  az Unión
  kívüli intézkedésekhez is, amennyiben azok az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzések elérését szolgálják, és az Unión kívül végrehajtott tevékenységek a tagállami területeken megvalósított cselekvések eredményességének biztosításához szükségesek. | (4)   Nyújtható vissza nem térítendő támogatás
  valamely tagállamon vagy hozzá kapcsolódó tengerentúli országon vagy területen
  kívüli intézkedésekhez is, amennyiben azok az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzések elérését szolgálják, és az Unión kívül végrehajtott tevékenységek a tagállami területeken
  vagy tengerentúli országon vagy területen
  megvalósított cselekvések eredményességének biztosításához szükségesek
  vagy olyan nemzetközi megállapodásokat támogatnak, amelyeknek az Unió részes fele
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Nyújtható vissza nem térítendő támogatás
  az Unión
  kívüli intézkedésekhez is, amennyiben azok az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzések elérését szolgálják, és az Unión kívül végrehajtott tevékenységek a tagállami területeken megvalósított cselekvések eredményességének biztosításához szükségesek.

(4)   Nyújtható vissza nem térítendő támogatás
  valamely tagállamon vagy hozzá kapcsolódó tengerentúli országon vagy területen
  kívüli intézkedésekhez is, amennyiben azok az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzések elérését szolgálják, és az Unión kívül végrehajtott tevékenységek a tagállami területeken
  vagy tengerentúli országon vagy területen
  megvalósított cselekvések eredményességének biztosításához szükségesek
  vagy olyan nemzetközi megállapodásokat támogatnak, amelyeknek az Unió részes fele
  .

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés – a pont – 3 pont

11 cikk – 2 bekezdés – a pont – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | a munkaprogramban szerepeltetett harmadik országok a (4)–(6) bekezdésben foglalt feltételekkel; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

a munkaprogramban szerepeltetett harmadik országok a (4)–(6) bekezdésben foglalt feltételekkel;

| 3. | a többéves munkaprogramokban szerepeltetett harmadik országok a (4)–(6) bekezdésben foglalt feltételekkel; |
| --- | --- |

3.

a többéves munkaprogramokban szerepeltetett harmadik országok a (4)–(6) bekezdésben foglalt feltételekkel;

Módosítás 49

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 6 a bekezdés (új)

11 cikk – 6 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  A program pénzeszközei hatékony felhasználásának és a (4) bekezdésben említett jogalanyok hatékony részvételének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 21. cikkel összhangban e cikk kiegészítésére annak meghatározásával, hogy az említett jogalanyoknak az Unió által folytatott környezetvédelmi és éghajlatpolitikában való milyen mértékű részvétele elegendő ahhoz, hogy a programban támogathatónak minősüljenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6a)
     
  A program pénzeszközei hatékony felhasználásának és a (4) bekezdésben említett jogalanyok hatékony részvételének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 21. cikkel összhangban e cikk kiegészítésére annak meghatározásával, hogy az említett jogalanyoknak az Unió által folytatott környezetvédelmi és éghajlatpolitikában való milyen mértékű részvétele elegendő ahhoz, hogy a programban támogathatónak minősüljenek.

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 a cikk (új)

12 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12a. cikk




  Projektbenyújtási és -kiválasztási eljárás





  (1)
     
  A program a következő eljárásokat vezeti be a projektek benyújtására és kiválasztására:










  a) | egy egyszerűsített kétlépcsős megközelítés, amely egy összefoglaló benyújtásán és kiértékelésén alapul, és amelyet azon jelöltek teljes pályázata követ, akiknek a pályázatát előzetesen kiválasztották; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12a. cikk

Projektbenyújtási és -kiválasztási eljárás

(1)
     
  A program a következő eljárásokat vezeti be a projektek benyújtására és kiválasztására:

a)

egy egyszerűsített kétlépcsős megközelítés, amely egy összefoglaló benyújtásán és kiértékelésén alapul, és amelyet azon jelöltek teljes pályázata követ, akiknek a pályázatát előzetesen kiválasztották;

| b) | egy standard egylépcsős megközelítés, amely kizárólag a teljes pályázat benyújtásán és kiértékelésén alapul; Ha az egyszerűsített megközelítéssel szemben a standard megközelítést választják, a választást meg kell indokolni a munkaprogramban, tekintettel az egyes alprogramokhoz, és adott esetben az egyes pályázati felhívásokhoz kapcsolódó szervezeti és működési korlátokra. |
| --- | --- |

b)

egy standard egylépcsős megközelítés, amely kizárólag a teljes pályázat benyújtásán és kiértékelésén alapul; Ha az egyszerűsített megközelítéssel szemben a standard megközelítést választják, a választást meg kell indokolni a munkaprogramban, tekintettel az egyes alprogramokhoz, és adott esetben az egyes pályázati felhívásokhoz kapcsolódó szervezeti és működési korlátokra.

(2)
     
  Az (1) bekezdés alkalmazásában az „összefoglaló” egy legfeljebb tízoldalas feljegyzés, amely tartalmazza a projekt leírását, a potenciális partner(eke)t, a valószínűsíthetően felmerülő korlátokat és az ezek kezelését szolgáló vészhelyzeti tervet, valamint a projekt eredményei fenntarthatóságának a projekt befejezése utáni biztosítására kiválasztott stratégiát, a projektben részt vevő kedvezményezettekre vonatkozó adminisztratív nyomtatványokat és a projekt részletes költségvetését.

Módosítás 51

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk

13 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 13. cikk | 13. cikk |
| Odaítélési feltételek | Odaítélési feltételek |
| Az odaítélési feltételeket a pályázati felhívások határozzák meg, figyelembe véve az alábbiakat: | Az odaítélési feltételeket a 
  17. cikk szerinti többéves munkaprogramok és a
  pályázati felhívások határozzák meg, figyelembe véve az alábbiakat: |
| a) | A program által finanszírozott projektek nem
  veszélyeztethetik
  a program környezetvédelmi, éghajlat-politikai, valamint kapcsolódó tiszta energiákra vonatkozó célkitűzéseit, és
  lehetőség szerint
  támogatniuk kell a zöld közbeszerzés használatát; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

13. cikk

13. cikk

Odaítélési feltételek

Odaítélési feltételek

Az odaítélési feltételeket a pályázati felhívások határozzák meg, figyelembe véve az alábbiakat:

Az odaítélési feltételeket a 
  17. cikk szerinti többéves munkaprogramok és a
  pályázati felhívások határozzák meg, figyelembe véve az alábbiakat:

17. cikk szerinti többéves munkaprogramok és a

a)

A program által finanszírozott projektek nem
  veszélyeztethetik
  a program környezetvédelmi, éghajlat-politikai, valamint kapcsolódó tiszta energiákra vonatkozó célkitűzéseit, és
  lehetőség szerint
  támogatniuk kell a zöld közbeszerzés használatát;

veszélyeztethetik

lehetőség szerint

| a) | a program által finanszírozott projektek nem
  áshatják alá
  a program környezetvédelmi, éghajlat-politikai, valamint kapcsolódó tiszta energiákra vonatkozó célkitűzéseit, és
  amikor csak lehet,
  támogatniuk kell a zöld közbeszerzés használatát; |
| --- | --- |

a)

a program által finanszírozott projektek nem
  áshatják alá
  a program környezetvédelmi, éghajlat-politikai, valamint kapcsolódó tiszta energiákra vonatkozó célkitűzéseit, és
  amikor csak lehet,
  támogatniuk kell a zöld közbeszerzés használatát;

áshatják alá

amikor csak lehet,

| aa) | a projekteknek biztosítaniuk kell a költséghatékony megközelítést, és technikai és pénzügyi szempontból koherensnek kell lenniük; |
| --- | --- |

aa)

aa)

a projekteknek biztosítaniuk kell a költséghatékony megközelítést, és technikai és pénzügyi szempontból koherensnek kell lenniük;

a projekteknek biztosítaniuk kell a költséghatékony megközelítést, és technikai és pénzügyi szempontból koherensnek kell lenniük;

| ab) | elsőbbséget kell élvezniük azoknak a projekteknek, amelyek a legtöbb potenciális hozzájárulást kínálják a 3. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez; |
| --- | --- |

ab)

ab)

elsőbbséget kell élvezniük azoknak a projekteknek, amelyek a legtöbb potenciális hozzájárulást kínálják a 3. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez;

elsőbbséget kell élvezniük azoknak a projekteknek, amelyek a legtöbb potenciális hozzájárulást kínálják a 3. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez;

| b) | Elsőbbséget kell biztosítani a járulékos előnyökkel járó, valamint a 4. cikkben említett alprogramok közötti szinergiákat előmozdító projektek számára. |
| --- | --- |

b)

Elsőbbséget kell biztosítani a járulékos előnyökkel járó, valamint a 4. cikkben említett alprogramok közötti szinergiákat előmozdító projektek számára.

| b) | elsőbbséget kell biztosítani a járulékos előnyökkel járó, valamint a 4. cikkben említett alprogramok közötti szinergiákat előmozdító projektek számára; |
| --- | --- |

b)

elsőbbséget kell biztosítani a járulékos előnyökkel járó, valamint a 4. cikkben említett alprogramok közötti szinergiákat előmozdító projektek számára;

| c) | Elsőbbséget kell biztosítani a
  legjobban megismételhető és az állami- vagy a magánszféra körében legjobban terjeszthető, illetve a legtöbb beruházást vagy finanszírozást mozgósító (katalizátor-)
  projektek számára. |
| --- | --- |

c)

Elsőbbséget kell biztosítani a
  legjobban megismételhető és az állami- vagy a magánszféra körében legjobban terjeszthető, illetve a legtöbb beruházást vagy finanszírozást mozgósító (katalizátor-)
  projektek számára.

Elsőbbséget kell biztosítani a

projektek számára.

| c) | a
  legjobban megismételhető és az állami- vagy a magánszféra körében legjobban terjeszthető, illetve a legtöbb beruházást vagy finanszírozást mozgósító (katalizátor-)
  projekteket az elbírálás során többletpontokban kell részesíteni; |
| --- | --- |

c)

a
  legjobban megismételhető és az állami- vagy a magánszféra körében legjobban terjeszthető, illetve a legtöbb beruházást vagy finanszírozást mozgósító (katalizátor-)
  projekteket az elbírálás során többletpontokban kell részesíteni;

a

projekteket az elbírálás során többletpontokban kell részesíteni;

| d) | Biztosítani kell a hagyományos projektek megismételhetőségét. |
| --- | --- |

d)

Biztosítani kell a hagyományos projektek megismételhetőségét.

| d) | biztosítani kell a hagyományos projektek megismételhetőségét; |
| --- | --- |

d)

biztosítani kell a hagyományos projektek megismételhetőségét;

| e) | A program, annak elődei vagy más uniós alapok által támogatott projektek eredményeire épülő, illetve azok terjesztésére vagy megismétlésére képes projekteknek pluszpontokat kell adni az értékelésük során. |
| --- | --- |

e)

A program, annak elődei vagy más uniós alapok által támogatott projektek eredményeire épülő, illetve azok terjesztésére vagy megismétlésére képes projekteknek pluszpontokat kell adni az értékelésük során.

| e) | a program, annak elődei vagy más uniós alapok által támogatott projektek eredményeire épülő, illetve azok terjesztésére vagy megismétlésére képes projekteknek pluszpontokat kell adni az értékelésük során; |
| --- | --- |

e)

a program, annak elődei vagy más uniós alapok által támogatott projektek eredményeire épülő, illetve azok terjesztésére vagy megismétlésére képes projekteknek pluszpontokat kell adni az értékelésük során;

| f) | Adott esetben különös tekintettel kell lenni a speciális szükségletekkel rendelkező vagy sérülékeny földrajzi területek, pl. a környezetvédelmi kihívásokkal vagy természeti hátrányokkal küzdő, a határ- vagy a legkülső területek projektjeire. |
| --- | --- |

f)

Adott esetben különös tekintettel kell lenni a speciális szükségletekkel rendelkező vagy sérülékeny földrajzi területek, pl. a környezetvédelmi kihívásokkal vagy természeti hátrányokkal küzdő, a határ- vagy a legkülső területek projektjeire.

| f) | adott esetben különös tekintettel kell lenni a 
  projektek biogeográfiai egyensúlyára és a
  speciális szükségletekkel rendelkező vagy sérülékeny földrajzi területek, pl. a környezetvédelmi kihívásokkal vagy természeti hátrányokkal küzdő, a határ-
  , a magas természeti értéket képviselő
  vagy a legkülső területek projektjeire. |
| --- | --- |

f)

adott esetben különös tekintettel kell lenni a 
  projektek biogeográfiai egyensúlyára és a
  speciális szükségletekkel rendelkező vagy sérülékeny földrajzi területek, pl. a környezetvédelmi kihívásokkal vagy természeti hátrányokkal küzdő, a határ-
  , a magas természeti értéket képviselő
  vagy a legkülső területek projektjeire.

projektek biogeográfiai egyensúlyára és a

, a magas természeti értéket képviselő

Módosítás 52

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés

15 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Egy másik uniós program keretében hozzájárulásban részesült intézkedés azzal a feltétellel kaphat hozzájárulást e programból is, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. Az egyes uniós programokból nyújtott hozzájárulásokra a megfelelő program szabályai alkalmazandók. A kumulatív finanszírozás összege nem haladhatja meg az intézkedés elszámolható költségeinek összegét, és a különböző uniós programokból nyújtott támogatás a támogatási feltételeket meghatározó dokumentumoknak megfelelően arányosan számítandó ki. | (1)   Egy másik uniós program keretében hozzájárulásban részesült intézkedés azzal a feltétellel kaphat hozzájárulást e programból is, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik.
  Ahhoz, hogy e programból hozzájáruláshoz juthassanak, a más uniós programok keretében finanszírozott intézkedések nem veszélyeztethetik a 3. cikkben meghatározott környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzéseket.
  Az egyes uniós programokból nyújtott hozzájárulásokra a megfelelő program szabályai alkalmazandók. A kumulatív finanszírozás összege nem haladhatja meg az intézkedés elszámolható költségeinek összegét, és a különböző uniós programokból nyújtott támogatás a támogatási feltételeket meghatározó dokumentumoknak megfelelően arányosan számítandó ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Egy másik uniós program keretében hozzájárulásban részesült intézkedés azzal a feltétellel kaphat hozzájárulást e programból is, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. Az egyes uniós programokból nyújtott hozzájárulásokra a megfelelő program szabályai alkalmazandók. A kumulatív finanszírozás összege nem haladhatja meg az intézkedés elszámolható költségeinek összegét, és a különböző uniós programokból nyújtott támogatás a támogatási feltételeket meghatározó dokumentumoknak megfelelően arányosan számítandó ki.

(1)   Egy másik uniós program keretében hozzájárulásban részesült intézkedés azzal a feltétellel kaphat hozzájárulást e programból is, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik.
  Ahhoz, hogy e programból hozzájáruláshoz juthassanak, a más uniós programok keretében finanszírozott intézkedések nem veszélyeztethetik a 3. cikkben meghatározott környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzéseket.
  Az egyes uniós programokból nyújtott hozzájárulásokra a megfelelő program szabályai alkalmazandók. A kumulatív finanszírozás összege nem haladhatja meg az intézkedés elszámolható költségeinek összegét, és a különböző uniós programokból nyújtott támogatás a támogatási feltételeket meghatározó dokumentumoknak megfelelően arányosan számítandó ki.

Módosítás 53

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés

15 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A kiválósági pecsétet elnyert intézkedések, valamint az alábbi, kumulatív feltételeknek megfelelő intézkedések: | (2)   A kiválósági pecsétet elnyert intézkedések, valamint az alábbi, kumulatív feltételeknek megfelelő intézkedések: |
| a) | amelyek értékelésre kerültek a program szerinti pályázati kiírás keretében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A kiválósági pecsétet elnyert intézkedések, valamint az alábbi, kumulatív feltételeknek megfelelő intézkedések:

(2)   A kiválósági pecsétet elnyert intézkedések, valamint az alábbi, kumulatív feltételeknek megfelelő intézkedések:

a)

amelyek értékelésre kerültek a program szerinti pályázati kiírás keretében;

| a) | amelyek értékelésre kerültek a program szerinti pályázati kiírás keretében; |
| --- | --- |

a)

amelyek értékelésre kerültek a program szerinti pályázati kiírás keretében;

| b) | megfelelnek a szóban forgó pályázati kiírás minimális minőségi elvárásainak; |
| --- | --- |

b)

megfelelnek a szóban forgó pályázati kiírás minimális minőségi elvárásainak;

| b) | megfelelnek a szóban forgó pályázati kiírás minimális minőségi elvárásainak; |
| --- | --- |

b)

megfelelnek a szóban forgó pályázati kiírás minimális minőségi elvárásainak;

| c) | a szóban forgó pályázati kiírás alapján forráshiány miatt nem támogathatók, |
| --- | --- |

c)

a szóban forgó pályázati kiírás alapján forráshiány miatt nem támogathatók,

| c) | a szóban forgó pályázati kiírás alapján forráshiány miatt nem támogathatók, |
| --- | --- |

c)

a szóban forgó pályázati kiírás alapján forráshiány miatt nem támogathatók,

részesülhetnek támogatásban az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Szociális Alap+ vagy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap forrásaiból az (EU)XX [a közös rendelkezésekről szóló] rendelet [67]. cikkének (5) bekezdésével és az (EU)XX [a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról szóló] rendelet [8]. cikkével összhangban, amennyiben az érintett program célkitűzéseivel konzisztensek. A támogatást nyújtó Alap szabályai irányadóak.

részesülhetnek támogatásban az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Szociális Alap+ vagy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap forrásaiból az (EU)XX [a közös rendelkezésekről szóló] rendelet [67]. cikkének (5) bekezdésével és az (EU)XX [a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról szóló] rendelet [8]. cikkével összhangban, amennyiben az érintett program célkitűzéseivel
  és támogathatósági kritériumokkal
  konzisztensek. A támogatást nyújtó Alap szabályai irányadóak.

és támogathatósági kritériumokkal

Módosítás 54

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 bekezdés

16 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E program keretében a vegyesfinanszírozási műveleteket az [InvestEU rendelettel] és a költségvetési rendelet X. címével összhangban kell végrehajtani. | E program keretében a vegyesfinanszírozási műveleteket az [InvestEU rendelettel] és a költségvetési rendelet X. címével összhangban kell végrehajtani
  , kellő figyelmet fordítva a fenntarthatóságra és átláthatóságra vonatkozó követelményekre
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

E program keretében a vegyesfinanszírozási műveleteket az [InvestEU rendelettel] és a költségvetési rendelet X. címével összhangban kell végrehajtani.

E program keretében a vegyesfinanszírozási műveleteket az [InvestEU rendelettel] és a költségvetési rendelet X. címével összhangban kell végrehajtani
  , kellő figyelmet fordítva a fenntarthatóságra és átláthatóságra vonatkozó követelményekre
  .

, kellő figyelmet fordítva a fenntarthatóságra és átláthatóságra vonatkozó követelményekre

Módosítás 55

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – cím

17 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Munkaprogram | Többéves
  munkaprogram |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Munkaprogram

Többéves
  munkaprogram

Többéves

Módosítás 56

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés

17 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett, legalább két többéves munkaprogramon keresztül kell végrehajtani. A 
  munkaprogram adott esetben meghatározza a vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget
  . | (1)   A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett, legalább két többéves munkaprogramon keresztül kell végrehajtani. A 
  Bizottság a 21. cikkel összhangban felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítésére, az említett többéves munkaprogramok elfogadásával
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett, legalább két többéves munkaprogramon keresztül kell végrehajtani. A 
  munkaprogram adott esetben meghatározza a vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget
  .

(1)   A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett, legalább két többéves munkaprogramon keresztül kell végrehajtani. A 
  Bizottság a 21. cikkel összhangban felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítésére, az említett többéves munkaprogramok elfogadásával
  .

Módosítás 57

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 a bekezdés (új)

17 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A Bizottság biztosítja a többéves munkaprogramok kidolgozása során megfelelő konzultációkat folytatnak a társjogalkotókkal és érintett érdekeltekkel, beleértve a civil társadalmi szervezeteket is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A Bizottság biztosítja a többéves munkaprogramok kidolgozása során megfelelő konzultációkat folytatnak a társjogalkotókkal és érintett érdekeltekkel, beleértve a civil társadalmi szervezeteket is.

Módosítás 58

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

17 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a társfinanszírozási arány legalacsonyabb és legmagasabb szintje – a 4. cikkben foglalt alprogramokra vonatkozóan külön-külön feltüntetve – és a 10. cikk szerinti támogatható tevékenységek, amelyeknek a 10. cikk (2) bekezdés a), b) és d) pontjában említett intézkedései esetén az első többéves munkaprogram keretében a társfinanszírozási arány legfeljebb az elszámolható költségek 60 %-áig terjed, a „Természet és biológiai sokféleség” alprogramból finanszírozott, a 92/43/EGK irányelv végrehajtásában kiemelt jelentőségű élőhelyekkel vagy fajokkal kapcsolatos, illetve a 2009/147/EK irányelv 16. cikke értelmében létrehozott, a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítással foglalkozó bizottság által elsődlegesen támogatandó madárfajokkal kapcsolatos projektek esetében pedig az elszámolható költségek legfeljebb 75 %-a, amennyiben ez a természetvédelmi célkitűzés elérése érdekében szükséges; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a társfinanszírozási arány legalacsonyabb és legmagasabb szintje – a 4. cikkben foglalt alprogramokra vonatkozóan külön-külön feltüntetve – és a 10. cikk szerinti támogatható tevékenységek, amelyeknek a 10. cikk (2) bekezdés a), b) és d) pontjában említett intézkedései esetén az első többéves munkaprogram keretében a társfinanszírozási arány legfeljebb az elszámolható költségek 60 %-áig terjed, a „Természet és biológiai sokféleség” alprogramból finanszírozott, a 92/43/EGK irányelv végrehajtásában kiemelt jelentőségű élőhelyekkel vagy fajokkal kapcsolatos, illetve a 2009/147/EK irányelv 16. cikke értelmében létrehozott, a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítással foglalkozó bizottság által elsődlegesen támogatandó madárfajokkal kapcsolatos projektek esetében pedig az elszámolható költségek legfeljebb 75 %-a, amennyiben ez a természetvédelmi célkitűzés elérése érdekében szükséges;

a társfinanszírozási arány legalacsonyabb és legmagasabb szintje – a 4. cikkben foglalt alprogramokra vonatkozóan külön-külön feltüntetve – és a 10. cikk szerinti támogatható tevékenységek, amelyeknek a 10. cikk (2) bekezdés a), b) és d) pontjában említett intézkedései esetén az első többéves munkaprogram keretében a társfinanszírozási arány legfeljebb az elszámolható költségek 60 %-áig terjed, a „Természet és biológiai sokféleség” alprogramból finanszírozott, a 92/43/EGK irányelv végrehajtásában kiemelt jelentőségű élőhelyekkel vagy fajokkal kapcsolatos, illetve a 2009/147/EK irányelv 16. cikke értelmében létrehozott, a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítással foglalkozó bizottság által elsődlegesen támogatandó madárfajokkal kapcsolatos projektek esetében pedig az elszámolható költségek legfeljebb 75 %-a, amennyiben ez a természetvédelmi célkitűzés elérése érdekében szükséges;

Módosítás 59

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 2 bekezdés – a b pont (új)

17 cikk – 2 bekezdés – a b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | a támogatásötvözési műveletekre elkülönített maximális teljes összeg; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ab)

ab)

a támogatásötvözési műveletekre elkülönített maximális teljes összeg;

a támogatásötvözési műveletekre elkülönített maximális teljes összeg;

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

17 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | a többéves munkaprogram által érintett időszakban kihirdetendő pályázati felhívások indikatív ütemterve; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

a többéves munkaprogram által érintett időszakban kihirdetendő pályázati felhívások indikatív ütemterve;

a többéves munkaprogram által érintett időszakban kihirdetendő pályázati felhívások indikatív ütemterve;

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 2 bekezdés – d b pont (új)

17 cikk – 2 bekezdés – d b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | db) | a projektbenyújtási és -kiválasztási eljárások technikai módszertana és a támogatásokra vonatkozó, 13. cikkben foglalt kiválasztási és odaítélési feltételek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

db)

db)

a projektbenyújtási és -kiválasztási eljárások technikai módszertana és a támogatásokra vonatkozó, 13. cikkben foglalt kiválasztási és odaítélési feltételek.

a projektbenyújtási és -kiválasztási eljárások technikai módszertana és a támogatásokra vonatkozó, 13. cikkben foglalt kiválasztási és odaítélési feltételek.

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 2 a bekezdés (új)

17 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Az első többéves munkaprogram időtartama négy év, a második többéves munkaprogram időtartama pedig három év. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Az első többéves munkaprogram időtartama négy év, a második többéves munkaprogram időtartama pedig három év.

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 2 b bekezdés (új)

17 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  A Bizottság gondoskodik arról, hogy a bizonyos pályázati felhívások keretében fel nem használt pénzösszegeket a 10. cikk (2) bekezdésében említett különböző intézkedéstípusok között újraosszák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2b)
     
  A Bizottság gondoskodik arról, hogy a bizonyos pályázati felhívások keretében fel nem használt pénzösszegeket a 10. cikk (2) bekezdésében említett különböző intézkedéstípusok között újraosszák.

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 2 c bekezdés (új)

17 cikk – 2 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2c)
     
  A Bizottság biztosítja az érdekelt felekkel folytatott konzultációt a többéves munkaprogramok fejlesztésével kapcsolatban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2c)
     
  A Bizottság biztosítja az érdekelt felekkel folytatott konzultációt a többéves munkaprogramok fejlesztésével kapcsolatban.

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés

19 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az értékeléseket időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek. | (1)   Az értékeléseket időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek
  , a koherencia, a szinergiák, az uniós többletérték és a hosszú távú fenntarthatóság kellő figyelembevétele mellett, a megfelelő környezetvédelmi cselekvési program kiemelt területeinek felhasználásával
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az értékeléseket időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek.

(1)   Az értékeléseket időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek
  , a koherencia, a szinergiák, az uniós többletérték és a hosszú távú fenntarthatóság kellő figyelembevétele mellett, a megfelelő környezetvédelmi cselekvési program kiemelt területeinek felhasználásával
  .

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 2 bekezdés

19 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A program
  időközi
  értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb
  négy
  évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni. | (2)   A program
  félidős
  értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb
  három
  évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell
  a II. mellékletben lefektetett kimeneti és eredménymutatók segítségével
  elvégezni
  . Az értékelést szükség szerint az e rendelet módosítására irányuló javaslatnak kell kísérnie. |
| | Az értékelésnek tartalmaznia kell legalább a következőket: |
| | a) | a program végrehajtásának minőségi és mennyiségi szempontjai; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A program
  időközi
  értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb
  négy
  évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni.

(2)   A program
  félidős
  értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb
  három
  évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell
  a II. mellékletben lefektetett kimeneti és eredménymutatók segítségével
  elvégezni
  . Az értékelést szükség szerint az e rendelet módosítására irányuló javaslatnak kell kísérnie.

Az értékelésnek tartalmaznia kell legalább a következőket:

Az értékelésnek tartalmaznia kell legalább a következőket:

a)

a)

a program végrehajtásának minőségi és mennyiségi szempontjai;

a program végrehajtásának minőségi és mennyiségi szempontjai;

| b) | a források felhasználásának hatékonysága; |
| --- | --- |

b)

b)

a források felhasználásának hatékonysága;

a források felhasználásának hatékonysága;

| c) | annak mértéke, hogy az összes intézkedés célkitűzései teljesültek-e, meghatározva, ahol lehetséges, az eredményeket és hatásokat; |
| --- | --- |

c)

c)

annak mértéke, hogy az összes intézkedés célkitűzései teljesültek-e, meghatározva, ahol lehetséges, az eredményeket és hatásokat;

annak mértéke, hogy az összes intézkedés célkitűzései teljesültek-e, meghatározva, ahol lehetséges, az eredményeket és hatásokat;

| d) | a projektek tényleges vagy várt sikere más uniós pénzeszközök befolyásolása terén, különösen a többi uniós pénzügyi eszközzel fennálló erősödött koherenciájuk előnyeit figyelembe véve; |
| --- | --- |

d)

d)

a projektek tényleges vagy várt sikere más uniós pénzeszközök befolyásolása terén, különösen a többi uniós pénzügyi eszközzel fennálló erősödött koherenciájuk előnyeit figyelembe véve;

a projektek tényleges vagy várt sikere más uniós pénzeszközök befolyásolása terén, különösen a többi uniós pénzügyi eszközzel fennálló erősödött koherenciájuk előnyeit figyelembe véve;

| e) | a célkitűzések között megvalósított szinergiák mértéke, valamint ennek más vonatkozó uniós programokat érintő kiegészítő jellege; |
| --- | --- |

e)

e)

a célkitűzések között megvalósított szinergiák mértéke, valamint ennek más vonatkozó uniós programokat érintő kiegészítő jellege;

a célkitűzések között megvalósított szinergiák mértéke, valamint ennek más vonatkozó uniós programokat érintő kiegészítő jellege;

| f) | a program hosszú távú hatásai és az uniós hozzáadott érték, az intézkedések megújításáról, megváltoztatásáról vagy felfüggesztéséről való döntéshozatal céljából; |
| --- | --- |

f)

f)

a program hosszú távú hatásai és az uniós hozzáadott érték, az intézkedések megújításáról, megváltoztatásáról vagy felfüggesztéséről való döntéshozatal céljából;

a program hosszú távú hatásai és az uniós hozzáadott érték, az intézkedések megújításáról, megváltoztatásáról vagy felfüggesztéséről való döntéshozatal céljából;

| g) | az érdekelt felek bevonásának mértéke; |
| --- | --- |

g)

g)

az érdekelt felek bevonásának mértéke;

az érdekelt felek bevonásának mértéke;

| h) | mennyiségi és minőségi elemzés a programnak a 92/43/EGK, valamint a 2009/147/EK irányelvben felsorolt élőhelyek és fajok védettségi helyzetéhez való hozzájárulásáról. |
| --- | --- |

h)

h)

mennyiségi és minőségi elemzés a programnak a 92/43/EGK, valamint a 2009/147/EK irányelvben felsorolt élőhelyek és fajok védettségi helyzetéhez való hozzájárulásáról.

mennyiségi és minőségi elemzés a programnak a 92/43/EGK, valamint a 2009/147/EK irányelvben felsorolt élőhelyek és fajok védettségi helyzetéhez való hozzájárulásáról.

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 3 bekezdés

19 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A program végrehajtásának végén, de legkésőbb az 1. cikk második franciabekezdésében meghatározott időszak végét követő négy év elteltével a Bizottság elvégzi a program végső értékelését. | (3)   A program végrehajtásának végén, de legkésőbb az 1. cikk második franciabekezdésében meghatározott időszak végét követő négy év elteltével a Bizottság elvégzi a program végső értékelését
  , a program végrehajtását és eredményeit bemutató külső, független utólagos értékelő jelentéssel kiegészítve; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A program végrehajtásának végén, de legkésőbb az 1. cikk második franciabekezdésében meghatározott időszak végét követő négy év elteltével a Bizottság elvégzi a program végső értékelését.

(3)   A program végrehajtásának végén, de legkésőbb az 1. cikk második franciabekezdésében meghatározott időszak végét követő négy év elteltével a Bizottság elvégzi a program végső értékelését
  , a program végrehajtását és eredményeit bemutató külső, független utólagos értékelő jelentéssel kiegészítve;

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 4 bekezdés

19 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében
  közli
  az Európai
  Parlamenttel
  , a 
  Tanáccsal
  , az Európai Gazdasági és Szociális
  Bizottsággal
  és a Régiók
  Bizottságával
  . | (4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében
  benyújtja
  az Európai
  Parlamentnek
  , a 
  Tanácsnak
  , az Európai Gazdasági és Szociális
  Bizottságnak
  és a Régiók
  Bizottságának, és nyilvánosságra hozza az értékelések eredményét
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében
  közli
  az Európai
  Parlamenttel
  , a 
  Tanáccsal
  , az Európai Gazdasági és Szociális
  Bizottsággal
  és a Régiók
  Bizottságával
  .

(4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében
  benyújtja
  az Európai
  Parlamentnek
  , a 
  Tanácsnak
  , az Európai Gazdasági és Szociális
  Bizottságnak
  és a Régiók
  Bizottságának, és nyilvánosságra hozza az értékelések eredményét
  .

Módosítás 69

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 1 bekezdés

20 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak. | (1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.
  E célból a kedvezményezetteknek valamennyi kommunikációs tevékenységük során használniuk kell a program logóját – a IIa. mellékletben feltüntetett módon –, és a logót fel kell tüntetni a nyilvánosság számára jól látható, stratégiai helyeken kihelyezett hirdetőtáblákon. A program logóját a program keretében beszerzett tartós fogyasztási cikkeken is meg kell jeleníteni, kivéve a Bizottság által meghatározott esetekben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

(1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.
  E célból a kedvezményezetteknek valamennyi kommunikációs tevékenységük során használniuk kell a program logóját – a IIa. mellékletben feltüntetett módon –, és a logót fel kell tüntetni a nyilvánosság számára jól látható, stratégiai helyeken kihelyezett hirdetőtáblákon. A program logóját a program keretében beszerzett tartós fogyasztási cikkeken is meg kell jeleníteni, kivéve a Bizottság által meghatározott esetekben.

Módosítás 70

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 4 bekezdés

23 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Az 1293/2013/EU rendelet által létrehozott finanszírozási eszközökből befolyó
  bevételek beruházhatók [az InvestEU Alap] alapján létrehozott finanszírozási eszközökbe
  . | (4)   Az 1293/2013/EU rendelet által létrehozott finanszírozási eszközökből befolyó
  bevételeket e program keretében újra elosztják az intézkedések között
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Az 1293/2013/EU rendelet által létrehozott finanszírozási eszközökből befolyó
  bevételek beruházhatók [az InvestEU Alap] alapján létrehozott finanszírozási eszközökbe
  .

(4)   Az 1293/2013/EU rendelet által létrehozott finanszírozási eszközökből befolyó
  bevételeket e program keretében újra elosztják az intézkedések között
  .

Módosítás 71

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 2 pont – 2.1 pont – 3 a franciabekezdés (új)

II melléklet – 2 pont – 2.1 pont – 3 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Vegyszerek |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Vegyszerek

Vegyszerek

Módosítás 72

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 2 pont – 2.1 pont – 5 a franciabekezdés (új)

II melléklet – 2 pont – 2.1 pont – 5 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Zaj |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Zaj

Zaj

Módosítás 73

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 2 pont – 2.1 pont – 5 b franciabekezdés (új)

II melléklet – 2 pont – 2.1 pont – 5 b franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Erőforrás-felhasználás és -hatékonyság |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Erőforrás-felhasználás és -hatékonyság

Erőforrás-felhasználás és -hatékonyság

Módosítás 74

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 2 rész – 2.2 a pont (új)

II melléklet – 2 rész – 2.2 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2.2a. | A lakosság tudatosságának növelése |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.2a.

2.2a.

A lakosság tudatosságának növelése

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II a melléklet (új)

II a melléklet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | IIa. MELLÉKLET |
| | A program logója |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

IIa. MELLÉKLET

IIa. MELLÉKLET

A program logója

A program logója

Image 1

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0397/2018).

1

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1293/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és a 614/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 185. o.).

6

(7)  A környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) félidős értékeléséről készült jelentés (SWD(2017)0355).

7

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1293/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és a 614/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 185. o.).

6

(7)  A környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) félidős értékeléséről készült jelentés (SWD(2017)0355).

7

(8)  Agenda 2030, az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott határozat.

8

(9)  A Tanács 93/626/EGK határozata (1993. október 25.) a biológiai sokféleségről szóló egyezmény megkötéséről (HL L 309., 1993.12.13., 1. o.).

9

(10)  HL L 282., 2016.10.19., 4. o.

10

(8)  Agenda 2030, az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott határozat.

8

(9)  A Tanács 93/626/EGK határozata (1993. október 25.) a biológiai sokféleségről szóló egyezmény megkötéséről (HL L 309., 1993.12.13., 1. o.).

9

(10)  HL L 282., 2016.10.19., 4. o.

10

(11)  COM(2015)0614, 2015.12.2.

11

(12)  Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra, COM(2014)00
  15
  , 2014.1.22.

12

15

(13)  Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia: COM(2013)0216, 2013.4.16.

13

(14)  Tiszta energia minden európainak, COM(2016)
  860
  , 2016.11.30.

14

860

(15)  Cselekvési terv a természetért, az emberekért és a gazdaságért, COM(2017)0198, 2017.4.27.

15

(16)  Tiszta levegőt Európának program: COM(2013)0918.

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

17

(18)  A talajvédelemről szóló tematikus stratégia, COM(2006)0231.

18

(19)  Az alacsony kibocsátású mobilitásra vonatkozó stratégia, COM(2016)0501 .

19

(20)  Az alternatív üzemanyagok uniós infrastruktúrájának kiépítésére irányuló cselekvési terv, a 2014/94/EU irányelv 10. cikke (6) bekezdésének megfelelően (2017.11.8.).

20

(11)  COM(2015)0614, 2015.12.2.

11

(12)  Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra, COM(2014)0015, 2014.1.22.

12

(13)  Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia: COM(2013
  )0216
  , 2013.4.16.

13

)0216

(14)  Tiszta energia minden európainak, COM(2016)
  0860
  , 2016.11.30.

14

0860

(14a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

14a

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

(14b)  
  A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

14b

A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

(15)  Cselekvési terv a természetért, az emberekért és a gazdaságért, COM(2017)0198, 2017.4.27.

15

(16)  Tiszta levegőt Európának program: COM(2013)0918.

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

17

(18)  A talajvédelemről szóló tematikus stratégia, COM(2006)0231.

18

(19)  Az alacsony kibocsátású mobilitásra vonatkozó stratégia, COM(2016)0501.

19

(20)  Az alternatív üzemanyagok uniós infrastruktúrájának kiépítésére irányuló cselekvési terv, a 2014/94/EU irányelv 10. cikke (6) bekezdésének megfelelően (2017.11.8.).

20

(20a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

20a

Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

(20b)  
  Javaslat a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre

20b

Javaslat a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre

(20c)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1386/2013/EU határozata (2013. november 20.) a „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról (HL L 354., 2013.12.28., 171. o.).

20c

Az Európai Parlament és a Tanács 1386/2013/EU határozata (2013. november 20.) a „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról (HL L 354., 2013.12.28., 171. o.).

(21)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A környezetvédelmi politikák végrehajtásának uniós felülvizsgálata: Közös kihívások és az erőfeszítések egyesítésének lehetőségei a jobb eredmények elérése érdekében (COM(2017)0063).

21

(21)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A környezetvédelmi politikák végrehajtásának uniós felülvizsgálata: Közös kihívások és az erőfeszítések egyesítésének lehetőségei a jobb eredmények elérése érdekében (COM(2017)0063).

21

(22)  COM(2011)0244.

22

(23)  A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács 1143/2014/EU rendelete (2014. október 22.) az idegenhonos inváziós fajok betelepítésének vagy behurcolásának és terjedésének megelőzéséről és kezeléséről (HL L 317., 2014.11.4., 35. o.).

25

(22)  COM(2011)0244.

22

(23)  A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács 1143/2014/EU rendelete (2014. október 22.) az idegenhonos inváziós fajok betelepítésének vagy behurcolásának és terjedésének megelőzéséről és kezeléséről (HL L 317., 2014.11.4., 35. o.).

25

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/49/EK irányelve (2002. június 25.) a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről – A környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló irányelvre vonatkozóan az egyeztetőbizottságon belül tett bizottsági nyilatkozat (HL L 189., 2002.7.18., 12. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2002/49/EK irányelve (2002. június 25.) a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről – A környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló irányelvre vonatkozóan az egyeztetőbizottságon belül tett bizottsági nyilatkozat (HL L 189., 2002.7.18., 12. o.).

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 344., 2016.12.17., 1. o.).

26

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 344., 2016.12.17., 1. o.).

26

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/56/EK irányelve (2008. június 17.) a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (HL L 164., 2008.6.25., 19. o.).

28

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/56/EK irányelve (2008. június 17.) a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (HL L 164., 2008.6.25., 19. o.).

28

(1a)  
  G. Pe’er, S. Lakner, R. Müller, G. Passoni, V. Bontzorlos, D. Clough, F. Moreira, C. Azam, J. Berger, P. Bezak, A. Bonn, B. Hansjürgens, L. Hartmann, J.Kleemann, A. Lomba, A. Sahrbacher, S. Schindler, C. Schleyer, J. Schmidt, S. Schüler, C. Sirami, M. von Meyer-Höfer, and Y. Zinngrebe (2017). Is the CAP Fit for purpose? An evidence based fitness-check assessment. Leipzig, German Centre for Integrative Biodiversity Research (iDiv) Halle-Jena-Leipzig.

1a

G. Pe’er, S. Lakner, R. Müller, G. Passoni, V. Bontzorlos, D. Clough, F. Moreira, C. Azam, J. Berger, P. Bezak, A. Bonn, B. Hansjürgens, L. Hartmann, J.Kleemann, A. Lomba, A. Sahrbacher, S. Schindler, C. Schleyer, J. Schmidt, S. Schüler, C. Sirami, M. von Meyer-Höfer, and Y. Zinngrebe (2017). Is the CAP Fit for purpose? An evidence based fitness-check assessment. Leipzig, German Centre for Integrative Biodiversity Research (iDiv) Halle-Jena-Leipzig.

(29)  HL L 124., 2005.5.17., 4. o.

29

(29)  HL L 124., 2005.5.17., 4. o.

29

(29a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács


  1367/2006/EK rendelete


  (2006. szeptember 6.) a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról (HL L 264., 2006.9.25., 13. o.).

29a

Az Európai Parlament és a Tanács

1367/2006/EK rendelete

(2006. szeptember 6.) a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról (HL L 264., 2006.9.25., 13. o.).

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/216 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/216

---

P8_TA(2018)0488

A munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelme ***I

Az Európai Parlament 2018. december 11-i jogalkotási állásfoglalása a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 388/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 153. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0010/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 153. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0010/2017),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. május 31-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. május 31-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. október 24-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. október 24-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A8-0142/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A8-0142/2018),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 288., 2017.8.31., 56. o.

---

P8_TC1-COD(2017)0004

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. december 11-én került elfogadásra a munkájuk során rákkeltő illetve mutagén anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2019/130 irányelvvel.)

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/217 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/217

---

P8_TA(2018)0489

Az élelmiszerláncban alkalmazott uniós kockázatértékelés átláthatósága és fenntarthatósága ***I

Az Európai Parlament 2018. december 11-én elfogadott módosításai az élelmiszerláncban alkalmazott uniós kockázatértékelés átláthatóságáról és fenntarthatóságáról, illetve [az általános élelmiszerjogról szóló] 178/2002/EK rendelet, [a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról szóló] 2001/18/EK irányelv, [a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló] 1829/2003/EK rendelet, [a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló] 1831/2003/EK rendelet, [a füstaromákról szóló] 2065/2003/EK rendelet, [az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokról szóló] 1935/2004/EK rendelet, [az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásáról szóló] 1331/2008/EK rendelet, [a növényvédő szerekről szóló] 1107/2009/EK rendelet, valamint [az új élelmiszerekről szóló] (EU) 2015/2283 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 388/23)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 bevezető hivatkozás

| Jogalkotási állásfoglalás-tervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. és 114. cikkére,
  illetve
  168. cikke (4) bekezdésének b) pontjára, | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. és 114. cikkére, 168. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,
  illetve 192. cikkének (1) bekezdésére, |

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

Módosítás

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. és 114. cikkére,
  illetve
  168. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. és 114. cikkére, 168. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,
  illetve 192. cikkének (1) bekezdésére,

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | A kockázatkezelési, értékelési és kommunikációs tevékenységeknek többek között az elővigyázatosság elvén kell alapulniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

A kockázatkezelési, értékelési és kommunikációs tevékenységeknek többek között az elővigyázatosság elvén kell alapulniuk.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Ezért a kockázatelemzési eljárás keretében
  átfogóbb és
  folyamatos kockázati kommunikációs eljárás biztosítására van szükség, amely garantálja az uniós és a nemzeti kockázatértékelők és kockázatkezelők részvételét. A kockázatelemzési eljárás
  egységességének
  és következetességének biztosítása érdekében
  ehhez
  az
  eljáráshoz
  az érdekelt felek közötti nyílt
  párbeszédnek kell társulnia
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Ezért a kockázatelemzési eljárás keretében
  átfogóbb és
  folyamatos kockázati kommunikációs eljárás biztosítására van szükség, amely garantálja az uniós és a nemzeti kockázatértékelők és kockázatkezelők részvételét. A kockázatelemzési eljárás
  egységességének
  és következetességének biztosítása érdekében
  ehhez
  az
  eljáráshoz
  az érdekelt felek közötti nyílt
  párbeszédnek kell társulnia
  .

| (4) | Ezért a kockázatelemzési eljárás keretében
  átlátható, független,
  folyamatos
  és inkluzív
  kockázati kommunikációs eljárás biztosítására van szükség, amely garantálja az uniós és a nemzeti kockázatértékelők és kockázatkezelők részvételét. A kockázatelemzési
  eljárásnak vissza kell szereznie a polgárok bizalmát a tekintetben, hogy az
  eljárás
  egészét a rendelet célja támasztja alá, ami az emberi élet
  és
  egészség magas szintjének biztosítása, valamint a fogyasztói érdekek védelme. A közérdek kizárólagos érvényesülésének, a kockázatelemzési eljárás pontosságának, teljességének, átláthatóságának,
  következetességének
  és elszámoltathatóságának
  biztosítása érdekében
  a kockázatelemzési eljárás során ennek
  az
  eljárásnak a fentieken kívül hozzá kell járulnia
  az érdekelt felek közötti
  , részvételen alapuló
  nyílt
  párbeszédhez – különösen a nyilvánosság bevonásával
  . |
| --- | --- |

(4)

Ezért a kockázatelemzési eljárás keretében
  átlátható, független,
  folyamatos
  és inkluzív
  kockázati kommunikációs eljárás biztosítására van szükség, amely garantálja az uniós és a nemzeti kockázatértékelők és kockázatkezelők részvételét. A kockázatelemzési
  eljárásnak vissza kell szereznie a polgárok bizalmát a tekintetben, hogy az
  eljárás
  egészét a rendelet célja támasztja alá, ami az emberi élet
  és
  egészség magas szintjének biztosítása, valamint a fogyasztói érdekek védelme. A közérdek kizárólagos érvényesülésének, a kockázatelemzési eljárás pontosságának, teljességének, átláthatóságának,
  következetességének
  és elszámoltathatóságának
  biztosítása érdekében
  a kockázatelemzési eljárás során ennek
  az
  eljárásnak a fentieken kívül hozzá kell járulnia
  az érdekelt felek közötti
  , részvételen alapuló
  nyílt
  párbeszédhez – különösen a nyilvánosság bevonásával
  .

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | Kereskedelmi megállapodások aláírásakor az Uniónak biztosítania kell, hogy a harmadik országbeli partnerekre vonatkozó élelmiszerjog legalább az uniós joggal azonos mértékben biztosítsa az élelmiszerbiztonság védelmét a fogyasztók biztonságának garantálása és az európai termékkel való tisztességtelen verseny megelőzése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

Kereskedelmi megállapodások aláírásakor az Uniónak biztosítania kell, hogy a harmadik országbeli partnerekre vonatkozó élelmiszerjog legalább az uniós joggal azonos mértékben biztosítsa az élelmiszerbiztonság védelmét a fogyasztók biztonságának garantálása és az európai termékkel való tisztességtelen verseny megelőzése érdekében.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Kiemelt hangsúlyt kell fektetni nem csupán a kockázatértékelési eredmények
  következetes
  ,
  megfelelő
  és időszerű elmagyarázására, hanem annak bemutatására is, hogy adott esetben egyéb indokolt tényezők mellett hogyan használják fel ezeket az eredményeket a megalapozott kockázatkezelési döntéshozatalhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Kiemelt hangsúlyt kell fektetni nem csupán a kockázatértékelési eredmények
  következetes
  ,
  megfelelő
  és időszerű elmagyarázására, hanem annak bemutatására is, hogy adott esetben egyéb indokolt tényezők mellett hogyan használják fel ezeket az eredményeket a megalapozott kockázatkezelési döntéshozatalhoz.

| (5) | Kiemelt hangsúlyt kell fektetni nem csupán a kockázatértékelési eredmények
  pontos, egyértelmű
  ,
  objektív
  és időszerű elmagyarázására, hanem annak bemutatására is, hogy adott esetben egyéb indokolt tényezők mellett hogyan használják fel ezeket az eredményeket a megalapozott kockázatkezelési döntéshozatalhoz. |
| --- | --- |

(5)

Kiemelt hangsúlyt kell fektetni nem csupán a kockázatértékelési eredmények
  pontos, egyértelmű
  ,
  objektív
  és időszerű elmagyarázására, hanem annak bemutatására is, hogy adott esetben egyéb indokolt tényezők mellett hogyan használják fel ezeket az eredményeket a megalapozott kockázatkezelési döntéshozatalhoz.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Ennek érdekében a 
  kockázatértékelők
  és
  a kockázatkezelők szerepének figyelembevételével szükség van
  a 
  kockázati kommunikáció általános célkitűzéseinek
  és
  elveinek meghatározására
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Ennek érdekében a 
  kockázatértékelők
  és
  a kockázatkezelők szerepének figyelembevételével szükség van
  a 
  kockázati kommunikáció általános célkitűzéseinek
  és
  elveinek meghatározására
  .

| (6) | Ennek érdekében
  szükség van
  a 
  kockázati kommunikáció általános célkitűzéseinek
  és
  elveinek meghatározására. Ennek során figyelembe kell venni
  a 
  kockázatértékelők és a kockázatkezelők szerepét,
  és
  biztosítani kell azok függetlenségét
  . |
| --- | --- |

(6)

Ennek érdekében
  szükség van
  a 
  kockázati kommunikáció általános célkitűzéseinek
  és
  elveinek meghatározására. Ennek során figyelembe kell venni
  a 
  kockázatértékelők és a kockázatkezelők szerepét,
  és
  biztosítani kell azok függetlenségét
  .

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Az általános tervnek azonosítania kell a kockázati kommunikációs tevékenység mérlegelésekor figyelembe venni szükséges tényezőket, mint a különböző kockázati szinteket, a kockázat jellegét és közegészségügyre kifejtett esetleges hatását, a kockázat kit vagy mit érint közvetlen vagy közvetett módon, a kockázatnak való kitettségi szinteket, a kockázat ellenőrzésének képességét, valamint egyéb olyan tényezőket, amelyek befolyásolják a kockázat megítélését, beleértve a sürgősséget, illetve a vonatkozó jogszabályi keretet és piaci összefüggéseket. Az általános tervnek emellett azonosítania kell az igénybe venni szükséges eszközöket és csatornákat, és létre kell hoznia a következetes kockázati kommunikációt lehetővé tevő megfelelő mechanizmusokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Az általános tervnek azonosítania kell a kockázati kommunikációs tevékenység mérlegelésekor figyelembe venni szükséges tényezőket, mint a különböző kockázati szinteket, a kockázat jellegét és közegészségügyre kifejtett esetleges hatását, a kockázat kit vagy mit érint közvetlen vagy közvetett módon, a kockázatnak való kitettségi szinteket, a kockázat ellenőrzésének képességét, valamint egyéb olyan tényezőket, amelyek befolyásolják a kockázat megítélését, beleértve a sürgősséget, illetve a vonatkozó jogszabályi keretet és piaci összefüggéseket. Az általános tervnek emellett azonosítania kell az igénybe venni szükséges eszközöket és csatornákat, és létre kell hoznia a következetes kockázati kommunikációt lehetővé tevő megfelelő mechanizmusokat.

| (8) | Az általános tervnek
  meg kell határoznia a szükséges információk nyilvánosság számára történő elérhetővé tételére vonatkozó gyakorlati intézkedéseket a kockázatkezelési folyamat magas szintű átláthatóságának biztosítása érdekében.
  Azonosítania kell a kockázati kommunikációs tevékenység mérlegelésekor figyelembe venni szükséges tényezőket, mint a különböző kockázati szinteket, a kockázat jellegét és közegészségügyre
  , az állatok egészségére és a környezetre
  kifejtett esetleges hatását, a kockázat kit vagy mit érint közvetlen vagy közvetett módon, a kockázatnak való kitettségi szinteket, a kockázat
  minimalizálásának vagy
  ellenőrzésének képességét, valamint egyéb olyan tényezőket, amelyek befolyásolják a kockázat megítélését, beleértve a sürgősséget, illetve a vonatkozó jogszabályi keretet és piaci összefüggéseket. Az általános tervnek emellett azonosítania kell az igénybe venni szükséges eszközöket és csatornákat, és létre kell hoznia a következetes kockázati kommunikációt lehetővé tevő megfelelő mechanizmusokat. |
| --- | --- |

(8)

Az általános tervnek
  meg kell határoznia a szükséges információk nyilvánosság számára történő elérhetővé tételére vonatkozó gyakorlati intézkedéseket a kockázatkezelési folyamat magas szintű átláthatóságának biztosítása érdekében.
  Azonosítania kell a kockázati kommunikációs tevékenység mérlegelésekor figyelembe venni szükséges tényezőket, mint a különböző kockázati szinteket, a kockázat jellegét és közegészségügyre
  , az állatok egészségére és a környezetre
  kifejtett esetleges hatását, a kockázat kit vagy mit érint közvetlen vagy közvetett módon, a kockázatnak való kitettségi szinteket, a kockázat
  minimalizálásának vagy
  ellenőrzésének képességét, valamint egyéb olyan tényezőket, amelyek befolyásolják a kockázat megítélését, beleértve a sürgősséget, illetve a vonatkozó jogszabályi keretet és piaci összefüggéseket. Az általános tervnek emellett azonosítania kell az igénybe venni szükséges eszközöket és csatornákat, és létre kell hoznia a következetes kockázati kommunikációt lehetővé tevő megfelelő mechanizmusokat.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A kockázatértékelési eljárás
  átláthatósága
  feladatainak végrehajtását illetően
  megerősíti
  a Hatóság legitimitását a fogyasztók és a közvélemény szemében,
  növeli
  a munkájába vetett bizalmukat, és
  biztosítja
  a Hatóság uniós polgárok előtti fokozottabb elszámoltathatóságát a demokratikus rendszerben. Ezért alapvető fontosságú a közvélemény és az egyéb érdekelt felek bizalmának
  megőrzése
  az uniós élelmiszerjogot alátámasztó kockázatelemzési eljárás, különösen pedig a kockázatértékelés, többek között a Hatóság
  szervezésének és függetlenségének
  és az átláthatóság tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A kockázatértékelési eljárás
  átláthatósága
  feladatainak végrehajtását illetően
  megerősíti
  a Hatóság legitimitását a fogyasztók és a közvélemény szemében,
  növeli
  a munkájába vetett bizalmukat, és
  biztosítja
  a Hatóság uniós polgárok előtti fokozottabb elszámoltathatóságát a demokratikus rendszerben. Ezért alapvető fontosságú a közvélemény és az egyéb érdekelt felek bizalmának
  megőrzése
  az uniós élelmiszerjogot alátámasztó kockázatelemzési eljárás, különösen pedig a kockázatértékelés, többek között a Hatóság
  szervezésének és függetlenségének
  és az átláthatóság tekintetében.

| (9) | A kockázatértékelési eljárás
  átláthatóságának növelése
  feladatainak végrehajtását illetően
  megerősítené
  a Hatóság legitimitását a fogyasztók és a közvélemény szemében,
  növelné
  a munkájába vetett bizalmukat, és
  biztosítaná
  a Hatóság uniós polgárok előtti fokozottabb elszámoltathatóságát a demokratikus rendszerben. Ezért alapvető fontosságú a közvélemény és az egyéb érdekelt felek bizalmának
  újraépítése
  az uniós élelmiszerjogot alátámasztó kockázatelemzési eljárás, különösen pedig a kockázatértékelés, többek között a Hatóság
  szervezése, működése, függetlensége
  és az átláthatóság tekintetében. |
| --- | --- |

(9)

A kockázatértékelési eljárás
  átláthatóságának növelése
  feladatainak végrehajtását illetően
  megerősítené
  a Hatóság legitimitását a fogyasztók és a közvélemény szemében,
  növelné
  a munkájába vetett bizalmukat, és
  biztosítaná
  a Hatóság uniós polgárok előtti fokozottabb elszámoltathatóságát a demokratikus rendszerben. Ezért alapvető fontosságú a közvélemény és az egyéb érdekelt felek bizalmának
  újraépítése
  az uniós élelmiszerjogot alátámasztó kockázatelemzési eljárás, különösen pedig a kockázatértékelés, többek között a Hatóság
  szervezése, működése, függetlensége
  és az átláthatóság tekintetében.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Helyénvaló, hogy a Hatóság igazgatótanácsának összetételét hozzáigazítsák a decentralizált ügynökségekre vonatkozó közös megközelítéshez, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság decentralizált ügynökségekről szóló 2012-es együttes nyilatkozatának

   (22)

  megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Helyénvaló, hogy a Hatóság igazgatótanácsának összetételét hozzáigazítsák a decentralizált ügynökségekre vonatkozó közös megközelítéshez, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság decentralizált ügynökségekről szóló 2012-es együttes nyilatkozatának

   (22)

  megfelelően.

törölve

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A tapasztalat azt mutatja, hogy a Hatóság igazgatótanácsának szerepe az adminisztratív és pénzügyi szempontokra összpontosul, és nincs hatással a Hatóság által végzett tudományos munka függetlenségére. Ezért helyénvaló, hogy a Hatóság igazgatótanácsában minden tagállam
  képviseltesse magát
  , miközben előírás lenne, hogy ezek a képviselők különösen a kockázatértékelés területén megfelelő tapasztalattal rendelkezzenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A tapasztalat azt mutatja, hogy a Hatóság igazgatótanácsának szerepe az adminisztratív és pénzügyi szempontokra összpontosul, és nincs hatással a Hatóság által végzett tudományos munka függetlenségére. Ezért helyénvaló, hogy a Hatóság igazgatótanácsában minden tagállam
  képviseltesse magát
  , miközben előírás lenne, hogy ezek a képviselők különösen a kockázatértékelés területén megfelelő tapasztalattal rendelkezzenek.

| (11) | A tapasztalat azt mutatja, hogy a Hatóság igazgatótanácsának szerepe az adminisztratív és pénzügyi szempontokra összpontosul, és nincs hatással a Hatóság által végzett tudományos munka függetlenségére. Ezért helyénvaló, hogy a Hatóság igazgatótanácsában minden tagállam
  , a Bizottság és az Európai Parlament, továbbá a civil szervezetek és ipari egyesületek is képviseltessék magukat
  , miközben előírás lenne, hogy ezek a képviselők különösen a kockázatértékelés területén megfelelő tapasztalattal rendelkezzenek
  , és kerüljék az összeférhetetlenség minden formáját
  . |
| --- | --- |

(11)

A tapasztalat azt mutatja, hogy a Hatóság igazgatótanácsának szerepe az adminisztratív és pénzügyi szempontokra összpontosul, és nincs hatással a Hatóság által végzett tudományos munka függetlenségére. Ezért helyénvaló, hogy a Hatóság igazgatótanácsában minden tagállam
  , a Bizottság és az Európai Parlament, továbbá a civil szervezetek és ipari egyesületek is képviseltessék magukat
  , miközben előírás lenne, hogy ezek a képviselők különösen a kockázatértékelés területén megfelelő tapasztalattal rendelkezzenek
  , és kerüljék az összeférhetetlenség minden formáját
  .

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Az igazgatótanács tagjait úgy kell kiválasztani, hogy a tagállamok, az Európai Parlament és a Bizottság képviselői
  között
  biztosított legyen a legmagasabb szintű hozzáértés és a megfelelő tapasztalatok széles köre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Az igazgatótanács tagjait úgy kell kiválasztani, hogy a tagállamok, az Európai Parlament és a Bizottság képviselői
  között
  biztosított legyen a legmagasabb szintű hozzáértés és a megfelelő tapasztalatok széles köre.

| (12) | Az igazgatótanács tagjait úgy kell kiválasztani, hogy a tagállamok, az Európai Parlament és a Bizottság képviselői
  körében
  biztosított legyen a legmagasabb szintű hozzáértés
  , valamint az egészség- és a környezetvédelem iránti elkötelezettség
  és a megfelelő tapasztalatok széles köre. |
| --- | --- |

(12)

Az igazgatótanács tagjait úgy kell kiválasztani, hogy a tagállamok, az Európai Parlament és a Bizottság képviselői
  körében
  biztosított legyen a legmagasabb szintű hozzáértés
  , valamint az egészség- és a környezetvédelem iránti elkötelezettség
  és a megfelelő tapasztalatok széles köre.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Az általános élelmiszerjog célravezetőségi vizsgálata bizonyos hiányosságokat azonosított a Hatóság azon képességét illetően, hogy magas szintű szakértelmet tartson fenn hosszú távon. A tudományos testületi tagságra jelentkező személyek számában csökkenés volt megfigyelhető. Ezért szükség van a rendszer megerősítésére, a 
  tagállamoknak pedig aktívabb szerepet
  kell
  vállalniuk
  annak biztosítása érdekében, hogy elegendő szakértő
  áll
  rendelkezésre
  az uniós kockázatértékelési rendszer magas szintű tudományos szakértelemre
  ,
  függetlenségre
  és
  multidiszciplináris szakértelemre vonatkozó igényeinek kielégítéséhez
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Az általános élelmiszerjog célravezetőségi vizsgálata bizonyos hiányosságokat azonosított a Hatóság azon képességét illetően, hogy magas szintű szakértelmet tartson fenn hosszú távon. A tudományos testületi tagságra jelentkező személyek számában csökkenés volt megfigyelhető. Ezért szükség van a rendszer megerősítésére, a 
  tagállamoknak pedig aktívabb szerepet
  kell
  vállalniuk
  annak biztosítása érdekében, hogy elegendő szakértő
  áll
  rendelkezésre
  az uniós kockázatértékelési rendszer magas szintű tudományos szakértelemre
  ,
  függetlenségre
  és
  multidiszciplináris szakértelemre vonatkozó igényeinek kielégítéséhez
  .

| (13) | Az általános élelmiszerjog célravezetőségi vizsgálata bizonyos hiányosságokat azonosított a Hatóság azon képességét illetően, hogy
  szakértő személyzet révén
  magas szintű szakértelmet tartson fenn hosszú távon. A tudományos testületi tagságra jelentkező személyek számában
  továbbá
  csökkenés volt megfigyelhető
  , és meg kell vizsgálni a csökkenés okát. Hat tagállam teszi ki a tudományos testületek szakértőinek kétharmadát. Mivel jelenleg az Egyesült Királyság adja a nemzeti szakértők mintegy 20 %-át, Nagy-Britannia Unióból történő kilépése tovább fogja súlyosbítani a megfelelő szakértők toborzásának problémáját.
  Ezért
  e jelenség megfelelőbb kezeléséhez
  szükség van a rendszer megerősítésére
  és előmozdítására
  ,
  annak ösztönöznie kell
  a 
  pályázók jelentkezését, és a tagállamoknak támogatniuk
  kell
  a Hatóság tudományos testületeiben és Tudományos Bizottságában való tagságra irányuló pályázati felhívások terjesztését
  annak biztosítása érdekében, hogy elegendő szakértő
  álljon
  rendelkezésre
  , támogatási intézkedések révén, ösztönzőket és jutalmazást bevezetve
  ,
  a részvétel
  és
  az érdeklődés szintjének növelése érdekében
  . |
| --- | --- |

(13)

Az általános élelmiszerjog célravezetőségi vizsgálata bizonyos hiányosságokat azonosított a Hatóság azon képességét illetően, hogy
  szakértő személyzet révén
  magas szintű szakértelmet tartson fenn hosszú távon. A tudományos testületi tagságra jelentkező személyek számában
  továbbá
  csökkenés volt megfigyelhető
  , és meg kell vizsgálni a csökkenés okát. Hat tagállam teszi ki a tudományos testületek szakértőinek kétharmadát. Mivel jelenleg az Egyesült Királyság adja a nemzeti szakértők mintegy 20 %-át, Nagy-Britannia Unióból történő kilépése tovább fogja súlyosbítani a megfelelő szakértők toborzásának problémáját.
  Ezért
  e jelenség megfelelőbb kezeléséhez
  szükség van a rendszer megerősítésére
  és előmozdítására
  ,
  annak ösztönöznie kell
  a 
  pályázók jelentkezését, és a tagállamoknak támogatniuk
  kell
  a Hatóság tudományos testületeiben és Tudományos Bizottságában való tagságra irányuló pályázati felhívások terjesztését
  annak biztosítása érdekében, hogy elegendő szakértő
  álljon
  rendelkezésre
  , támogatási intézkedések révén, ösztönzőket és jutalmazást bevezetve
  ,
  a részvétel
  és
  az érdeklődés szintjének növelése érdekében
  .

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Annak érdekében, hogy a kockázatértékelés uniós szinten megőrizze a kockázatkezeléstől és egyéb érdekektől való függetlenségét, helyénvaló, hogy a tudományos testületek tagjainak
  tagállamok általi kijelölése,
  a Hatóság ügyvezető igazgatója általi kiválasztása és a Hatóság igazgatótanácsa általi kinevezése olyan szigorú kritériumok alapján történjen, amelyek biztosítják a szakértők kiválóságát és függetlenségét, valamint az egyes testületek által megkövetelt multidiszciplináris szakértelmet. Ebből a célból alapvető fontosságú továbbá, hogy az EFSA érdekeinek, különösen pedig a szakvélemények függetlenségének védelmét ellátó ügyvezető igazgató szerepet kapjon ezeknek a tudományos szakértőknek a kiválasztásában és kinevezésében.
  További
  intézkedéseket kell hozni
  továbbá
  annak biztosítása érdekében, hogy olyan eszközök álljanak a tudományos szakértők rendelkezésére, amelyeknek köszönhetően függetlenül járhatnak el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Annak érdekében, hogy a kockázatértékelés uniós szinten megőrizze a kockázatkezeléstől és egyéb érdekektől való függetlenségét, helyénvaló, hogy a tudományos testületek tagjainak
  tagállamok általi kijelölése,
  a Hatóság ügyvezető igazgatója általi kiválasztása és a Hatóság igazgatótanácsa általi kinevezése olyan szigorú kritériumok alapján történjen, amelyek biztosítják a szakértők kiválóságát és függetlenségét, valamint az egyes testületek által megkövetelt multidiszciplináris szakértelmet. Ebből a célból alapvető fontosságú továbbá, hogy az EFSA érdekeinek, különösen pedig a szakvélemények függetlenségének védelmét ellátó ügyvezető igazgató szerepet kapjon ezeknek a tudományos szakértőknek a kiválasztásában és kinevezésében.
  További
  intézkedéseket kell hozni
  továbbá
  annak biztosítása érdekében, hogy olyan eszközök álljanak a tudományos szakértők rendelkezésére, amelyeknek köszönhetően függetlenül járhatnak el.

| (14) | Annak érdekében, hogy a kockázatértékelés uniós szinten megőrizze a kockázatkezeléstől és egyéb érdekektől való függetlenségét, helyénvaló, hogy a tudományos testületek tagjainak
  jelölése és
  a Hatóság ügyvezető igazgatója általi kiválasztása, és a Hatóság igazgatótanácsa általi kinevezése olyan szigorú kritériumok alapján történjen, amelyek biztosítják a szakértők kiválóságát és függetlenségét, valamint az egyes testületek által megkövetelt multidiszciplináris szakértelmet. Ebből a célból alapvető fontosságú továbbá, hogy az EFSA érdekeinek, különösen pedig a szakvélemények függetlenségének védelmét ellátó
  és teljesítményét felügyelő
  ügyvezető igazgató
  , aki a Hatóság jogi képviselője,
  szerepet kapjon ezeknek a tudományos szakértőknek a kiválasztásában és kinevezésében.
  Tovább intézkedéseket – köztük megfelelő pénzügyi kompenzációra vonatkozó
  intézkedéseket – kell hozni annak biztosítása érdekében, hogy olyan eszközök álljanak a tudományos szakértők rendelkezésére, amelyeknek köszönhetően függetlenül járhatnak el
  , és elegendő időt tudnak a Hatóság számára végzett kockázatértékelésre fordítani
  . |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy a kockázatértékelés uniós szinten megőrizze a kockázatkezeléstől és egyéb érdekektől való függetlenségét, helyénvaló, hogy a tudományos testületek tagjainak
  jelölése és
  a Hatóság ügyvezető igazgatója általi kiválasztása, és a Hatóság igazgatótanácsa általi kinevezése olyan szigorú kritériumok alapján történjen, amelyek biztosítják a szakértők kiválóságát és függetlenségét, valamint az egyes testületek által megkövetelt multidiszciplináris szakértelmet. Ebből a célból alapvető fontosságú továbbá, hogy az EFSA érdekeinek, különösen pedig a szakvélemények függetlenségének védelmét ellátó
  és teljesítményét felügyelő
  ügyvezető igazgató
  , aki a Hatóság jogi képviselője,
  szerepet kapjon ezeknek a tudományos szakértőknek a kiválasztásában és kinevezésében.
  Tovább intézkedéseket – köztük megfelelő pénzügyi kompenzációra vonatkozó
  intézkedéseket – kell hozni annak biztosítása érdekében, hogy olyan eszközök álljanak a tudományos szakértők rendelkezésére, amelyeknek köszönhetően függetlenül járhatnak el
  , és elegendő időt tudnak a Hatóság számára végzett kockázatértékelésre fordítani
  .

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Alapvető fontosságú a Hatóság hatékony működésének biztosítása és szakértelme fenntarthatóságának javítása. Ezért szükséges a Hatóság és a tagállamok által a Hatóság tudományos testületeinek nyújtott támogatás megerősítése. A Hatóságnak meg kell szerveznie a testületek feladataihoz támogatást nyújtó előkészítő munkát, többek között a Hatóság alkalmazottainak vagy a Hatósággal hálózati együttműködést folytató nemzeti tudományos szervezetek felkérésével, hogy előkészítő tudományos szakvéleményeket állítsanak össze, amelyeket ezt követően a testületek szakmai vizsgálatnak vetnek alá és elfogadnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Alapvető fontosságú a Hatóság hatékony működésének biztosítása és szakértelme fenntarthatóságának javítása. Ezért szükséges a Hatóság és a tagállamok által a Hatóság tudományos testületeinek nyújtott támogatás megerősítése. A Hatóságnak meg kell szerveznie a testületek feladataihoz támogatást nyújtó előkészítő munkát, többek között a Hatóság alkalmazottainak vagy a Hatósággal hálózati együttműködést folytató nemzeti tudományos szervezetek felkérésével, hogy előkészítő tudományos szakvéleményeket állítsanak össze, amelyeket ezt követően a testületek szakmai vizsgálatnak vetnek alá és elfogadnak.

| (15) | Alapvető fontosságú a Hatóság hatékony működésének biztosítása és szakértelme fenntarthatóságának javítása. Ezért szükséges a Hatóság és a tagállamok által a Hatóság tudományos testületeinek nyújtott támogatás megerősítése. A Hatóságnak meg kell szerveznie a testületek feladataihoz támogatást nyújtó előkészítő munkát, többek között a Hatóság alkalmazottainak vagy a Hatósággal hálózati együttműködést folytató nemzeti tudományos szervezetek felkérésével, hogy előkészítő tudományos szakvéleményeket állítsanak össze, amelyeket ezt követően a testületek szakmai vizsgálatnak vetnek alá és elfogadnak.
  Ez nem sértheti a Hatóság tudományos értékeléseinek függetlenségét. |
| --- | --- |

(15)

Alapvető fontosságú a Hatóság hatékony működésének biztosítása és szakértelme fenntarthatóságának javítása. Ezért szükséges a Hatóság és a tagállamok által a Hatóság tudományos testületeinek nyújtott támogatás megerősítése. A Hatóságnak meg kell szerveznie a testületek feladataihoz támogatást nyújtó előkészítő munkát, többek között a Hatóság alkalmazottainak vagy a Hatósággal hálózati együttműködést folytató nemzeti tudományos szervezetek felkérésével, hogy előkészítő tudományos szakvéleményeket állítsanak össze, amelyeket ezt követően a testületek szakmai vizsgálatnak vetnek alá és elfogadnak.
  Ez nem sértheti a Hatóság tudományos értékeléseinek függetlenségét.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Az engedélyezési eljárások alapját az az elv képezi, hogy a birtokában lévő tudományos ismeretek alapján a kérelmező feladata annak bizonyítása, hogy az engedélyezési kérelem tárgya eleget tesz az uniós biztonsági követelményeknek. Ez az elv azon a feltételezésen alapul, hogy a közegészségügy jobb védelme érhető el, ha a kérelmezőre hárul a bizonyítási teher, mivel forgalomba hozatal előtt neki kell bizonyítania a termék biztonságosságát, nem pedig a közigazgatási szerveknek kell bizonyítaniuk a piacról való kitiltás érdekében, hogy a termék nem biztonságos. Emellett a közpénzeket nem olyan, költséges tanulmányok megrendelésére kellene felhasználni, amelyek végső fokon segítenek az iparnak egy termék forgalomba hozatalában. Ezen elvnek és a vonatkozó szabályozási követelményeknek megfelelően az uniós ágazati élelmiszerjog szerinti engedélyezési kérelmek mellé a kérelmezőknek mellékelniük kell a megfelelő tanulmányokat, többek között a kísérleteket, amelyekből kitűnik a termék biztonságossága, bizonyos esetekben pedig a termék hatékonysága. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Az engedélyezési eljárások alapját az az elv képezi, hogy a birtokában lévő tudományos ismeretek alapján a kérelmező feladata annak bizonyítása, hogy az engedélyezési kérelem tárgya eleget tesz az uniós biztonsági követelményeknek. Ez az elv azon a feltételezésen alapul, hogy a közegészségügy jobb védelme érhető el, ha a kérelmezőre hárul a bizonyítási teher, mivel forgalomba hozatal előtt neki kell bizonyítania a termék biztonságosságát, nem pedig a közigazgatási szerveknek kell bizonyítaniuk a piacról való kitiltás érdekében, hogy a termék nem biztonságos. Emellett a közpénzeket nem olyan, költséges tanulmányok megrendelésére kellene felhasználni, amelyek végső fokon segítenek az iparnak egy termék forgalomba hozatalában. Ezen elvnek és a vonatkozó szabályozási követelményeknek megfelelően az uniós ágazati élelmiszerjog szerinti engedélyezési kérelmek mellé a kérelmezőknek mellékelniük kell a megfelelő tanulmányokat, többek között a kísérleteket, amelyekből kitűnik a termék biztonságossága, bizonyos esetekben pedig a termék hatékonysága.

| (16) | Az engedélyezési eljárások alapját az az elv képezi, hogy a birtokában lévő tudományos ismeretek alapján a kérelmező feladata annak bizonyítása, hogy az engedélyezési kérelem tárgya eleget tesz az uniós biztonsági követelményeknek. Ez az elv azon a feltételezésen alapul, hogy a közegészségügy
  és a környezet
  jobb védelme érhető el, ha a kérelmezőre hárul a bizonyítási teher, mivel forgalomba hozatal előtt neki kell bizonyítania a termék biztonságosságát, nem pedig a közigazgatási szerveknek kell bizonyítaniuk a piacról való kitiltás érdekében, hogy a termék nem biztonságos. Emellett a közpénzeket nem olyan, költséges tanulmányok megrendelésére kellene felhasználni, amelyek végső fokon segítenek az iparnak egy termék forgalomba hozatalában. Ezen elvnek és a vonatkozó szabályozási követelményeknek megfelelően az uniós ágazati élelmiszerjog szerinti engedélyezési kérelmek mellé a kérelmezőknek mellékelniük kell a megfelelő tanulmányokat, többek között a kísérleteket, amelyekből kitűnik a termék biztonságossága, bizonyos esetekben pedig a termék hatékonysága. |
| --- | --- |

(16)

Az engedélyezési eljárások alapját az az elv képezi, hogy a birtokában lévő tudományos ismeretek alapján a kérelmező feladata annak bizonyítása, hogy az engedélyezési kérelem tárgya eleget tesz az uniós biztonsági követelményeknek. Ez az elv azon a feltételezésen alapul, hogy a közegészségügy
  és a környezet
  jobb védelme érhető el, ha a kérelmezőre hárul a bizonyítási teher, mivel forgalomba hozatal előtt neki kell bizonyítania a termék biztonságosságát, nem pedig a közigazgatási szerveknek kell bizonyítaniuk a piacról való kitiltás érdekében, hogy a termék nem biztonságos. Emellett a közpénzeket nem olyan, költséges tanulmányok megrendelésére kellene felhasználni, amelyek végső fokon segítenek az iparnak egy termék forgalomba hozatalában. Ezen elvnek és a vonatkozó szabályozási követelményeknek megfelelően az uniós ágazati élelmiszerjog szerinti engedélyezési kérelmek mellé a kérelmezőknek mellékelniük kell a megfelelő tanulmányokat, többek között a kísérleteket, amelyekből kitűnik a termék biztonságossága, bizonyos esetekben pedig a termék hatékonysága.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a | ) Az uniós ügynökségek összehasonlítása azt mutatja, hogy a Hatóságnak akár 55 hónapra is szüksége lehet egy engedélyezési eljárás lefolytatásához, ami ötször hosszabb az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) által igényelt időnél. Ez visszariasztja a vállalkozásokat attól, hogy innovatív termékekbe fektessenek be, hosszú távon pedig csökkenti az EU versenyképességét. Emellett a hosszú engedélyezési eljárások gyengítik a Hatóságba vetett bizalmat is. Ezért a kockázatértékelés hatékonyságát sürgősen jobb személyzeti és pénzügyi ellátottsággal kell biztosítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a

) Az uniós ügynökségek összehasonlítása azt mutatja, hogy a Hatóságnak akár 55 hónapra is szüksége lehet egy engedélyezési eljárás lefolytatásához, ami ötször hosszabb az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) által igényelt időnél. Ez visszariasztja a vállalkozásokat attól, hogy innovatív termékekbe fektessenek be, hosszú távon pedig csökkenti az EU versenyképességét. Emellett a hosszú engedélyezési eljárások gyengítik a Hatóságba vetett bizalmat is. Ezért a kockázatértékelés hatékonyságát sürgősen jobb személyzeti és pénzügyi ellátottsággal kell biztosítani.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | A javaslat az engedélyezési kérelmek tartalmára vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz. A Hatóság által végzett tudományos értékelés legjobb minőségének biztosítása érdekében alapvető fontosságú, hogy a Hatósághoz kockázatértékelés céljából benyújtott engedélyezési kérelmek eleget tegyenek a vonatkozó követelményeknek. A kérelmezők, különösen a kis- és középvállalkozások nem minden esetben értik meg hiánytalanul ezeket a követelményeket. Ezért helyénvaló, hogy egy kérelem hivatalos benyújtása előtt a Hatóság kérésre a vonatkozó szabályokra és az engedélyezési kérelmek tartalmára vonatkozó tanácsokkal lássa el a potenciális kérelmezőket, anélkül hogy beleavatkozna a benyújtani kívánt tanulmányok kialakításába, ami a kérelmező feladata marad.
  Az eljárás átláthatóságának biztosítása érdekében szükség van a Hatóság által nyújtott tanácsok közzétételére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

A javaslat az engedélyezési kérelmek tartalmára vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz. A Hatóság által végzett tudományos értékelés legjobb minőségének biztosítása érdekében alapvető fontosságú, hogy a Hatósághoz kockázatértékelés céljából benyújtott engedélyezési kérelmek eleget tegyenek a vonatkozó követelményeknek. A kérelmezők, különösen a kis- és középvállalkozások nem minden esetben értik meg hiánytalanul ezeket a követelményeket. Ezért helyénvaló, hogy egy kérelem hivatalos benyújtása előtt a Hatóság kérésre a vonatkozó szabályokra és az engedélyezési kérelmek tartalmára vonatkozó tanácsokkal lássa el a potenciális kérelmezőket, anélkül hogy beleavatkozna a benyújtani kívánt tanulmányok kialakításába, ami a kérelmező feladata marad.
  Az eljárás átláthatóságának biztosítása érdekében szükség van a Hatóság által nyújtott tanácsok közzétételére.

| (17) | A javaslat az engedélyezési kérelmek tartalmára vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz. A Hatóság által végzett tudományos értékelés legjobb minőségének biztosítása érdekében alapvető fontosságú, hogy a Hatósághoz kockázatértékelés céljából benyújtott engedélyezési kérelmek eleget tegyenek a vonatkozó követelményeknek. A kérelmezők, különösen a kis- és középvállalkozások nem minden esetben értik meg hiánytalanul ezeket a követelményeket. Ezért helyénvaló, hogy egy kérelem hivatalos benyújtása előtt a Hatóság kérésre a vonatkozó szabályokra és az engedélyezési kérelmek tartalmára vonatkozó tanácsokkal lássa el a potenciális kérelmezőket.
  ... [e módosító rendelet hatálybalépése után 36 hónappal]-ig a Bizottság értékeli az általános tanácsadásnak a Hatóság működésére gyakorolt hatását. A Bizottság különösen azt értékeli, hogy milyen hatást gyakorol a Hatóság erőforrásainak elosztására és függetlenségére. |
| --- | --- |

(17)

A javaslat az engedélyezési kérelmek tartalmára vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz. A Hatóság által végzett tudományos értékelés legjobb minőségének biztosítása érdekében alapvető fontosságú, hogy a Hatósághoz kockázatértékelés céljából benyújtott engedélyezési kérelmek eleget tegyenek a vonatkozó követelményeknek. A kérelmezők, különösen a kis- és középvállalkozások nem minden esetben értik meg hiánytalanul ezeket a követelményeket. Ezért helyénvaló, hogy egy kérelem hivatalos benyújtása előtt a Hatóság kérésre a vonatkozó szabályokra és az engedélyezési kérelmek tartalmára vonatkozó tanácsokkal lássa el a potenciális kérelmezőket.
  ... [e módosító rendelet hatálybalépése után 36 hónappal]-ig a Bizottság értékeli az általános tanácsadásnak a Hatóság működésére gyakorolt hatását. A Bizottság különösen azt értékeli, hogy milyen hatást gyakorol a Hatóság erőforrásainak elosztására és függetlenségére.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | A Hatóságnak ismernie kell minden olyan tanulmány tárgyát, amelyet a kérelmező az uniós élelmiszerjog szerinti engedélyezési kérelem jövőbeli benyújtásának céljából végez. Ennek céljából szükséges és helyénvaló, hogy a tanulmányokat megrendelő vállalkozó és a tanulmányokat végző laboratóriumok
  a
  megrendelés pillanatában értesítsék a Hatóságot ezekről a tanulmányokról. A bejelentett tanulmányokra vonatkozó információkat csak azt követően szabad nyilvánosságra hozni, hogy a kapcsolódó engedélyezési kérelmet az átláthatóságra vonatkozó szabályok szerint közzétették. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

A Hatóságnak ismernie kell minden olyan tanulmány tárgyát, amelyet a kérelmező az uniós élelmiszerjog szerinti engedélyezési kérelem jövőbeli benyújtásának céljából végez. Ennek céljából szükséges és helyénvaló, hogy a tanulmányokat megrendelő vállalkozó és a tanulmányokat végző laboratóriumok
  a
  megrendelés pillanatában értesítsék a Hatóságot ezekről a tanulmányokról. A bejelentett tanulmányokra vonatkozó információkat csak azt követően szabad nyilvánosságra hozni, hogy a kapcsolódó engedélyezési kérelmet az átláthatóságra vonatkozó szabályok szerint közzétették.

| (18) | A Hatóságnak ismernie kell minden olyan tanulmány tárgyát, amelyet a kérelmező az uniós élelmiszerjog szerinti engedélyezési kérelem jövőbeli benyújtásának
  vagy megújításának
  céljából végez. Ennek céljából szükséges és helyénvaló, hogy a tanulmányokat megrendelő vállalkozó és a tanulmányokat végző laboratóriumok
  az – akár az Unióban, akár azon kívül való –
  megrendelés pillanatában értesítsék a Hatóságot ezekről a tanulmányokról. A bejelentett tanulmányokra vonatkozó információkat csak azt követően szabad nyilvánosságra hozni, hogy a kapcsolódó engedélyezési
  vagy megújítási
  kérelmet az átláthatóságra vonatkozó szabályok szerint közzétették. |
| --- | --- |

(18)

A Hatóságnak ismernie kell minden olyan tanulmány tárgyát, amelyet a kérelmező az uniós élelmiszerjog szerinti engedélyezési kérelem jövőbeli benyújtásának
  vagy megújításának
  céljából végez. Ennek céljából szükséges és helyénvaló, hogy a tanulmányokat megrendelő vállalkozó és a tanulmányokat végző laboratóriumok
  az – akár az Unióban, akár azon kívül való –
  megrendelés pillanatában értesítsék a Hatóságot ezekről a tanulmányokról. A bejelentett tanulmányokra vonatkozó információkat csak azt követően szabad nyilvánosságra hozni, hogy a kapcsolódó engedélyezési
  vagy megújítási
  kérelmet az átláthatóságra vonatkozó szabályok szerint közzétették.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | A közvéleménynek bizonyos aggodalmai vannak azzal kapcsolatban, hogy a Hatóság által az engedélyezés keretében végzett értékelés elsősorban ágazati tanulmányokon alapul.
  A Hatóság már most is végez
  kutatásokat a tudományos irodalomban annak érdekében, hogy az értékelés tárgyáról meglévő egyéb adatokat és tanulmányokat is figyelembe vegye. Annak fokozottabb garantálása érdekében, hogy a Hatóság hozzáfér az engedélyezési eljárás tárgyára vonatkozó minden lényeges tudományos adathoz és tanulmányhoz, helyénvaló a harmadik felekkel folytatott konzultáció elrendelése, amelynek célja az egyéb rendelkezésre álló lényeges tudományos adatok vagy tanulmányok azonosítása. A konzultáció hatékonyságának növelése érdekében a konzultációra
  akkor
  kell sort keríteni,
  amikor
  az ipar által az engedélyezési kérelem keretében benyújtott tanulmányokat a jelen rendelet átláthatósági szabályainak megfelelően nyilvánosságra
  hozzák
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

A közvéleménynek bizonyos aggodalmai vannak azzal kapcsolatban, hogy a Hatóság által az engedélyezés keretében végzett értékelés elsősorban ágazati tanulmányokon alapul.
  A Hatóság már most is végez
  kutatásokat a tudományos irodalomban annak érdekében, hogy az értékelés tárgyáról meglévő egyéb adatokat és tanulmányokat is figyelembe vegye. Annak fokozottabb garantálása érdekében, hogy a Hatóság hozzáfér az engedélyezési eljárás tárgyára vonatkozó minden lényeges tudományos adathoz és tanulmányhoz, helyénvaló a harmadik felekkel folytatott konzultáció elrendelése, amelynek célja az egyéb rendelkezésre álló lényeges tudományos adatok vagy tanulmányok azonosítása. A konzultáció hatékonyságának növelése érdekében a konzultációra
  akkor
  kell sort keríteni,
  amikor
  az ipar által az engedélyezési kérelem keretében benyújtott tanulmányokat a jelen rendelet átláthatósági szabályainak megfelelően nyilvánosságra
  hozzák
  .

| (20) | A közvéleménynek bizonyos aggodalmai vannak azzal kapcsolatban, hogy a Hatóság által az engedélyezés keretében végzett értékelés elsősorban ágazati tanulmányokon alapul.
  Egy engedélyezési vagy megújítási eljárás iránti új kérelem esetén a Hatóságnak minden esetben
  kutatásokat
  kell végeznie
  a tudományos irodalomban annak érdekében, hogy az értékelés tárgyáról meglévő egyéb adatokat és tanulmányokat is figyelembe vegye
  , és szükség esetén további tanulmányok készítését rendelje el
  .
  A Hatóság nyilvános hozzáférést biztosít a tulajdonában lévő, a tárgy szempontjából releváns teljes tudományos irodalomhoz.
  Annak fokozottabb garantálása érdekében, hogy a Hatóság hozzáfér az engedélyezési eljárás tárgyára vonatkozó minden lényeges tudományos adathoz és tanulmányhoz, helyénvaló a harmadik felekkel folytatott konzultáció elrendelése, amelynek célja az egyéb rendelkezésre álló lényeges tudományos adatok vagy tanulmányok azonosítása. A konzultáció hatékonyságának növelése érdekében a konzultációra
  közvetlenül azt követően
  kell sort keríteni,
  hogy
  az ipar által az engedélyezési kérelem keretében benyújtott tanulmányokat a jelen rendelet átláthatósági szabályainak megfelelően nyilvánosságra
  hozták
  . |
| --- | --- |

(20)

A közvéleménynek bizonyos aggodalmai vannak azzal kapcsolatban, hogy a Hatóság által az engedélyezés keretében végzett értékelés elsősorban ágazati tanulmányokon alapul.
  Egy engedélyezési vagy megújítási eljárás iránti új kérelem esetén a Hatóságnak minden esetben
  kutatásokat
  kell végeznie
  a tudományos irodalomban annak érdekében, hogy az értékelés tárgyáról meglévő egyéb adatokat és tanulmányokat is figyelembe vegye
  , és szükség esetén további tanulmányok készítését rendelje el
  .
  A Hatóság nyilvános hozzáférést biztosít a tulajdonában lévő, a tárgy szempontjából releváns teljes tudományos irodalomhoz.
  Annak fokozottabb garantálása érdekében, hogy a Hatóság hozzáfér az engedélyezési eljárás tárgyára vonatkozó minden lényeges tudományos adathoz és tanulmányhoz, helyénvaló a harmadik felekkel folytatott konzultáció elrendelése, amelynek célja az egyéb rendelkezésre álló lényeges tudományos adatok vagy tanulmányok azonosítása. A konzultáció hatékonyságának növelése érdekében a konzultációra
  közvetlenül azt követően
  kell sort keríteni,
  hogy
  az ipar által az engedélyezési kérelem keretében benyújtott tanulmányokat a jelen rendelet átláthatósági szabályainak megfelelően nyilvánosságra
  hozták
  .

Módosítás 158

Rendeletre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | A vállalkozók által az uniós ágazati élelmiszerjog szerinti engedélyezési kérelmek alátámasztásához benyújtott
  tanulmányok
  , a kísérleteket is beleértve,
  általában
  eleget
  tesznek
  a nemzetközileg elismert
  elveknek
  , ami a minőségük szempontjából egységes alapot biztosít, különösen az eredmények megismételhetőségének tekintetében. Bizonyos esetekben azonban problémák merülhetnek fel az alkalmazandó normáknak való megfelelés tekintetében, és ez az oka a nemzeti rendszerek meglétének, amelyek feladata az ilyen megfelelések ellenőrzése. Helyénvaló olyan további garanciákat nyújtani, amelyek megerősítik a közvéleménynek a tanulmányok minőségébe vetett bizalmát, valamint célszerű egy olyan szigorú ellenőrzési rendszer bevezetése, amelynek keretében a tagállamok arra irányuló ellenőrzését, hogy az ilyen tanulmányokat és kísérleteket végző laboratóriumok végrehajtják-e ezeket az elveket, a Bizottság ellenőrzi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

A vállalkozók által az uniós ágazati élelmiszerjog szerinti engedélyezési kérelmek alátámasztásához benyújtott
  tanulmányok
  , a kísérleteket is beleértve,
  általában
  eleget
  tesznek
  a nemzetközileg elismert
  elveknek
  , ami a minőségük szempontjából egységes alapot biztosít, különösen az eredmények megismételhetőségének tekintetében. Bizonyos esetekben azonban problémák merülhetnek fel az alkalmazandó normáknak való megfelelés tekintetében, és ez az oka a nemzeti rendszerek meglétének, amelyek feladata az ilyen megfelelések ellenőrzése. Helyénvaló olyan további garanciákat nyújtani, amelyek megerősítik a közvéleménynek a tanulmányok minőségébe vetett bizalmát, valamint célszerű egy olyan szigorú ellenőrzési rendszer bevezetése, amelynek keretében a tagállamok arra irányuló ellenőrzését, hogy az ilyen tanulmányokat és kísérleteket végző laboratóriumok végrehajtják-e ezeket az elveket, a Bizottság ellenőrzi.

| (21) | A vállalkozók által az uniós ágazati élelmiszerjog szerinti engedélyezési kérelmek alátámasztásához benyújtott
  tanulmányoknak
  , a kísérleteket is beleértve,
  független szakirodalmon kell alapulniuk, vagy
  eleget
  kell tenniük
  a nemzetközileg elismert
  normáknak és a helyes laboratóriumi gyakorlat (GLP) elveinek
  , ami a minőségük szempontjából egységes alapot biztosít, különösen az eredmények megismételhetőségének tekintetében. Bizonyos esetekben azonban problémák merülhetnek fel az alkalmazandó normáknak való megfelelés tekintetében, és ez az oka a nemzeti rendszerek meglétének, amelyek feladata az ilyen megfelelések ellenőrzése. Helyénvaló olyan további garanciákat nyújtani, amelyek megerősítik a közvéleménynek a tanulmányok minőségébe vetett bizalmát, valamint célszerű egy olyan szigorú ellenőrzési rendszer bevezetése, amelynek keretében a tagállamok
  vagy harmadik országok – a Bizottság „Egészségügy és élelmiszer-biztonság, ellenőrzés és elemzés” Igazgatóságának együttműködésével végzett –
  arra irányuló ellenőrzését, hogy az ilyen tanulmányokat és kísérleteket
  az Unióban vagy harmadik országokban
  végző laboratóriumok végrehajtják-e ezeket az elveket, a Bizottság ellenőrzi. |
| --- | --- |

(21)

A vállalkozók által az uniós ágazati élelmiszerjog szerinti engedélyezési kérelmek alátámasztásához benyújtott
  tanulmányoknak
  , a kísérleteket is beleértve,
  független szakirodalmon kell alapulniuk, vagy
  eleget
  kell tenniük
  a nemzetközileg elismert
  normáknak és a helyes laboratóriumi gyakorlat (GLP) elveinek
  , ami a minőségük szempontjából egységes alapot biztosít, különösen az eredmények megismételhetőségének tekintetében. Bizonyos esetekben azonban problémák merülhetnek fel az alkalmazandó normáknak való megfelelés tekintetében, és ez az oka a nemzeti rendszerek meglétének, amelyek feladata az ilyen megfelelések ellenőrzése. Helyénvaló olyan további garanciákat nyújtani, amelyek megerősítik a közvéleménynek a tanulmányok minőségébe vetett bizalmát, valamint célszerű egy olyan szigorú ellenőrzési rendszer bevezetése, amelynek keretében a tagállamok
  vagy harmadik országok – a Bizottság „Egészségügy és élelmiszer-biztonság, ellenőrzés és elemzés” Igazgatóságának együttműködésével végzett –
  arra irányuló ellenőrzését, hogy az ilyen tanulmányokat és kísérleteket
  az Unióban vagy harmadik országokban
  végző laboratóriumok végrehajtják-e ezeket az elveket, a Bizottság ellenőrzi.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

21 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (21a) | A folyamatba megfelelő rugalmasságot kell beépíteni annak érdekében, hogy az egészségügyi szempontból súlyosan káros hatásokra vonatkozó új megállapítások azonnal figyelembe vehetők legyenek, még akkor is, ha kifejezetten rájuk nem vonatkoznak szabályozási adatszolgáltatási követelmények. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21a)

A folyamatba megfelelő rugalmasságot kell beépíteni annak érdekében, hogy az egészségügyi szempontból súlyosan káros hatásokra vonatkozó új megállapítások azonnal figyelembe vehetők legyenek, még akkor is, ha kifejezetten rájuk nem vonatkoznak szabályozási adatszolgáltatási követelmények.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | Az élelmiszerbiztonság minden uniós polgár számára egy elsődleges fontosságú érzékeny terület. Annak az elvnek a fenntartása mellett, hogy az ágazatot terheli az Unió követelményeinek való megfelelés bizonyítása, fontos létrehozni egy további ellenőrzési eszközt az olyan, magas fokú társadalmi jelentőséggel bíró konkrét esetek kezelésére, amelyeknél biztonsági kérdésekben ellentmondás merül fel. Ez az eszköz nevezetesen a további tanulmányok elkészíttetése, amelynek célja a kockázatértékelés kontextusában alkalmazott bizonyítékok ellenőrzése. Tekintettel arra, hogy a finanszírozás az uniós költségvetésből történne, és biztosítani kell a rendkívüli ellenőrző eszköz használatának arányosságát, a Bizottság feladata az ilyen ellenőrző tanulmányok megrendelésének elindítása. Figyelembe kell venni azt a tényt, hogy bizonyos sajátos esetekben a megrendelt tanulmányoknak
  az érintett
  bizonyítékoktól eltérő szempontokra is ki kell terjedniük (például új tudományos eredmények váltak elérhetővé). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

Az élelmiszerbiztonság minden uniós polgár számára egy elsődleges fontosságú érzékeny terület. Annak az elvnek a fenntartása mellett, hogy az ágazatot terheli az Unió követelményeinek való megfelelés bizonyítása, fontos létrehozni egy további ellenőrzési eszközt az olyan, magas fokú társadalmi jelentőséggel bíró konkrét esetek kezelésére, amelyeknél biztonsági kérdésekben ellentmondás merül fel. Ez az eszköz nevezetesen a további tanulmányok elkészíttetése, amelynek célja a kockázatértékelés kontextusában alkalmazott bizonyítékok ellenőrzése. Tekintettel arra, hogy a finanszírozás az uniós költségvetésből történne, és biztosítani kell a rendkívüli ellenőrző eszköz használatának arányosságát, a Bizottság feladata az ilyen ellenőrző tanulmányok megrendelésének elindítása. Figyelembe kell venni azt a tényt, hogy bizonyos sajátos esetekben a megrendelt tanulmányoknak
  az érintett
  bizonyítékoktól eltérő szempontokra is ki kell terjedniük (például új tudományos eredmények váltak elérhetővé).

| (22) | Az élelmiszerbiztonság minden uniós polgár számára egy elsődleges fontosságú érzékeny terület. Annak az elvnek a fenntartása mellett, hogy az ágazatot terheli az Unió követelményeinek való megfelelés bizonyítása, fontos létrehozni egy további ellenőrzési eszközt az olyan, magas fokú társadalmi jelentőséggel bíró konkrét esetek kezelésére, amelyeknél biztonsági kérdésekben ellentmondás merül fel. Ez az eszköz nevezetesen a további tanulmányok elkészíttetése, amelynek célja a kockázatértékelés kontextusában alkalmazott bizonyítékok ellenőrzése. Tekintettel arra, hogy a finanszírozás az uniós költségvetésből történne, és biztosítani kell a rendkívüli ellenőrző eszköz használatának arányosságát, a Bizottság feladata az ilyen ellenőrző tanulmányok megrendelésének elindítása
  , amennyiben eltérő tudományos eredményekről szerez tudomást
  . Figyelembe kell venni azt a tényt, hogy bizonyos sajátos esetekben a megrendelt tanulmányoknak
  a kockázatértékelési eljárás során vizsgált
  bizonyítékoktól eltérő szempontokra is ki kell terjedniük (például új tudományos eredmények váltak elérhetővé). |
| --- | --- |

(22)

Az élelmiszerbiztonság minden uniós polgár számára egy elsődleges fontosságú érzékeny terület. Annak az elvnek a fenntartása mellett, hogy az ágazatot terheli az Unió követelményeinek való megfelelés bizonyítása, fontos létrehozni egy további ellenőrzési eszközt az olyan, magas fokú társadalmi jelentőséggel bíró konkrét esetek kezelésére, amelyeknél biztonsági kérdésekben ellentmondás merül fel. Ez az eszköz nevezetesen a további tanulmányok elkészíttetése, amelynek célja a kockázatértékelés kontextusában alkalmazott bizonyítékok ellenőrzése. Tekintettel arra, hogy a finanszírozás az uniós költségvetésből történne, és biztosítani kell a rendkívüli ellenőrző eszköz használatának arányosságát, a Bizottság feladata az ilyen ellenőrző tanulmányok megrendelésének elindítása
  , amennyiben eltérő tudományos eredményekről szerez tudomást
  . Figyelembe kell venni azt a tényt, hogy bizonyos sajátos esetekben a megrendelt tanulmányoknak
  a kockázatértékelési eljárás során vizsgált
  bizonyítékoktól eltérő szempontokra is ki kell terjedniük (például új tudományos eredmények váltak elérhetővé).

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

23 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23a) | Az Aarhusi Egyezmény a környezet tekintetében számos jogot biztosít a nyilvánosság számára. Az Aarhusi Egyezmény mindenkit feljogosít a közigazgatási szervek tulajdonában lévő környezeti információkhoz való hozzáférésre, a környezeti döntéshozatalban való részvételre, illetve az olyan közszférabeli döntések megtámadására irányuló eljárások felülvizsgálatára, amelyeket a két fent említett jog vagy általánosságban véve a környezeti jog tiszteletben tartása nélkül hoztak meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23a)

Az Aarhusi Egyezmény a környezet tekintetében számos jogot biztosít a nyilvánosság számára. Az Aarhusi Egyezmény mindenkit feljogosít a közigazgatási szervek tulajdonában lévő környezeti információkhoz való hozzáférésre, a környezeti döntéshozatalban való részvételre, illetve az olyan közszférabeli döntések megtámadására irányuló eljárások felülvizsgálatára, amelyeket a két fent említett jog vagy általánosságban véve a környezeti jog tiszteletben tartása nélkül hoztak meg.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | A „Tiltsák be a glifozátot, és védjék meg az embereket és a környezetet a mérgező növényvédő szerektől!” európai polgári kezdeményezés igazolta továbbá az ágazat által megrendelt és az engedélyezési kérelmek keretében benyújtott tanulmányok átláthatóságára vonatkozó aggályokat (23). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

A „Tiltsák be a glifozátot, és védjék meg az embereket és a környezetet a mérgező növényvédő szerektől!” európai polgári kezdeményezés igazolta továbbá az ágazat által megrendelt és az engedélyezési kérelmek keretében benyújtott tanulmányok átláthatóságára vonatkozó aggályokat (23).

| (24) | Az Aarhusi Egyezmény aláíró feleként az EU elismerte, hogy a környezetvédelem területén az információ jobb hozzáférhetősége és a nyilvánosság részvétele a döntéshozatalban javítja a döntések minőségét és végrehajtását, hozzájárul a nyilvánosságnak a környezeti kérdésekkel kapcsolatos tudatosságához, lehetőséget biztosít a nyilvánosságnak arra, hogy tagjai álláspontjukat kifejthessék, továbbá lehetővé teszi a hatóságok számára azok megfelelő figyelembevételét,
   A „Tiltsák be a glifozátot, és védjék meg az embereket és a környezetet a mérgező növényvédő szerektől!” európai polgári kezdeményezés igazolta továbbá az ágazat által megrendelt és az engedélyezési kérelmek keretében benyújtott tanulmányok átláthatóságára vonatkozó aggályokat (23). |
| --- | --- |

(24)

Az Aarhusi Egyezmény aláíró feleként az EU elismerte, hogy a környezetvédelem területén az információ jobb hozzáférhetősége és a nyilvánosság részvétele a döntéshozatalban javítja a döntések minőségét és végrehajtását, hozzájárul a nyilvánosságnak a környezeti kérdésekkel kapcsolatos tudatosságához, lehetőséget biztosít a nyilvánosságnak arra, hogy tagjai álláspontjukat kifejthessék, továbbá lehetővé teszi a hatóságok számára azok megfelelő figyelembevételét,
   A „Tiltsák be a glifozátot, és védjék meg az embereket és a környezetet a mérgező növényvédő szerektől!” európai polgári kezdeményezés igazolta továbbá az ágazat által megrendelt és az engedélyezési kérelmek keretében benyújtott tanulmányok átláthatóságára vonatkozó aggályokat (23).

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

25 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (25a) | Az Európai Vegyianyag-ügynökség fellebbezési tanácsának mintájára az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 89–93. cikkében

   (1a)

  megállapítottakkal összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján létre kell hozni az EFSA fellebbezési tanácsát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25a)

Az Európai Vegyianyag-ügynökség fellebbezési tanácsának mintájára az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 89–93. cikkében

   (1a)

  megállapítottakkal összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján létre kell hozni az EFSA fellebbezési tanácsát.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (27) | A megfelelő egyensúlyt teremtő közzétételi szint meghatározása érdekében a 178/2002/EK rendelet célkitűzéseinek figyelembevétele mellett össze kell vetni a nyilvánosságnak a kockázatértékelési eljárás átláthatóságára vonatkozó jogait a kereskedelmi kérelmezők jogaival. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27)

A megfelelő egyensúlyt teremtő közzétételi szint meghatározása érdekében a 178/2002/EK rendelet célkitűzéseinek figyelembevétele mellett össze kell vetni a nyilvánosságnak a kockázatértékelési eljárás átláthatóságára vonatkozó jogait a kereskedelmi kérelmezők jogaival.

| (27) | A megfelelő egyensúlyt teremtő
  , proaktív
  közzétételi szint meghatározása érdekében a 178/2002/EK rendelet célkitűzéseinek
  , az emberi élet és egészség magas szintű védelmének és a fogyasztói érdekek védelmének, az állatok egészségének védelmének, az állatok, valamint a növények és a környezet védelmének a
  figyelembevétele mellett össze kell vetni a nyilvánosságnak a kockázatértékelési eljárás átláthatóságára vonatkozó jogait a kereskedelmi kérelmezők jogaival. |
| --- | --- |

(27)

A megfelelő egyensúlyt teremtő
  , proaktív
  közzétételi szint meghatározása érdekében a 178/2002/EK rendelet célkitűzéseinek
  , az emberi élet és egészség magas szintű védelmének és a fogyasztói érdekek védelmének, az állatok egészségének védelmének, az állatok, valamint a növények és a környezet védelmének a
  figyelembevétele mellett össze kell vetni a nyilvánosságnak a kockázatértékelési eljárás átláthatóságára vonatkozó jogait a kereskedelmi kérelmezők jogaival.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

27 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (27a) | Az e rendeletben meghatározott aktív terjesztésre vonatkozó rendelkezések semmilyen módon nem kívánják korlátozni az 1049/2001/EK és az 1367/2006/EK rendelet által biztosított jogok hatályát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27a)

Az e rendeletben meghatározott aktív terjesztésre vonatkozó rendelkezések semmilyen módon nem kívánják korlátozni az 1049/2001/EK és az 1367/2006/EK rendelet által biztosított jogok hatályát.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

30 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (30) | Emellett az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK
  rendeletének

   (24)

  , illetve
  az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679
  rendeletének

   (25)

  figyelembevételével szükség van a kockázatértékelési eljárás átláthatóságához kapcsolódó személyes adatok védelmére vonatkozó követelmények meghatározására
  . Ennek megfelelően a jelen rendelet értelmében semmilyen személyes adat nem hozható nyilvánosságra, kivéve ha erre a kockázatértékelési eljárás átláthatóságának, függetlenségének és megbízhatóságának biztosítása céljából szükséges van és ezzel a céllal arányos, miközben biztosított az összeférhetetlenségek megelőzése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30)

Emellett az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK
  rendeletének

   (24)

  , illetve
  az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679
  rendeletének

   (25)

  figyelembevételével szükség van a kockázatértékelési eljárás átláthatóságához kapcsolódó személyes adatok védelmére vonatkozó követelmények meghatározására
  . Ennek megfelelően a jelen rendelet értelmében semmilyen személyes adat nem hozható nyilvánosságra, kivéve ha erre a kockázatértékelési eljárás átláthatóságának, függetlenségének és megbízhatóságának biztosítása céljából szükséges van és ezzel a céllal arányos, miközben biztosított az összeférhetetlenségek megelőzése.

| (30) | Emellett
  a kockázatértékelési eljárás átláthatóságának érdekében a személyes adatok védelme és bizalmas kezelése céljából hivatkozni kell
  az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK
  rendeletére

   (24)

  és
  az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679
  rendeletére

   (25). Ennek megfelelően a jelen rendelet értelmében semmilyen személyes adat nem hozható nyilvánosságra, kivéve ha erre a kockázatértékelési eljárás átláthatóságának, függetlenségének és megbízhatóságának biztosítása céljából szükséges van és ezzel a céllal arányos, miközben biztosított az összeférhetetlenségek megelőzése.
  A kockázatértékelési eljárás átláthatóságának, függetlenségének, fenntarthatóságának és megbízhatóságának biztosítása céljából, különösen az összeférhetetlenségek elkerülése érdekében szükséges és arányos minden olyan személy nevének nyilvánosságra hozatala, akiket a Hatóság abból a célból nevez ki, hogy elősegítsék a Hatóság határozathozatali folyamatát, ideértve az iránymutatásokat tartalmazó dokumentumok elfogadásával összefüggésben kinevezett személyeket is. |
| --- | --- |

(30)

Emellett
  a kockázatértékelési eljárás átláthatóságának érdekében a személyes adatok védelme és bizalmas kezelése céljából hivatkozni kell
  az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK
  rendeletére

   (24)

  és
  az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679
  rendeletére

   (25). Ennek megfelelően a jelen rendelet értelmében semmilyen személyes adat nem hozható nyilvánosságra, kivéve ha erre a kockázatértékelési eljárás átláthatóságának, függetlenségének és megbízhatóságának biztosítása céljából szükséges van és ezzel a céllal arányos, miközben biztosított az összeférhetetlenségek megelőzése.
  A kockázatértékelési eljárás átláthatóságának, függetlenségének, fenntarthatóságának és megbízhatóságának biztosítása céljából, különösen az összeférhetetlenségek elkerülése érdekében szükséges és arányos minden olyan személy nevének nyilvánosságra hozatala, akiket a Hatóság abból a célból nevez ki, hogy elősegítsék a Hatóság határozathozatali folyamatát, ideértve az iránymutatásokat tartalmazó dokumentumok elfogadásával összefüggésben kinevezett személyeket is.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

31 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (31) | Az átláthatóság javításának céljából és a tudományos eredményekre irányuló, Hatóságnak benyújtott kérelmek hatékony feldolgozása érdekében standard adatformátumok és szoftvercsomagok kifejlesztésére van szükség. Indokolt végrehajtási hatásköröket ruházni a Bizottságra annak érdekében, hogy a 178/2002/EK rendelet végrehajtása a standard adatformátumok és szoftvercsomagok elfogadásának tekintetében egységes feltételek mellett történjen. E hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (26) megfelelően kell gyakorolni . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(31)

Az átláthatóság javításának céljából és a tudományos eredményekre irányuló, Hatóságnak benyújtott kérelmek hatékony feldolgozása érdekében standard adatformátumok és szoftvercsomagok kifejlesztésére van szükség. Indokolt végrehajtási hatásköröket ruházni a Bizottságra annak érdekében, hogy a 178/2002/EK rendelet végrehajtása a standard adatformátumok és szoftvercsomagok elfogadásának tekintetében egységes feltételek mellett történjen. E hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (26) megfelelően kell gyakorolni .

| (31) | Az átláthatóság javításának céljából és a tudományos eredményekre irányuló, Hatóságnak benyújtott kérelmek hatékony feldolgozása érdekében standard adatformátumok és szoftvercsomagok kifejlesztésére van szükség. Indokolt végrehajtási hatásköröket ruházni a Bizottságra annak érdekében, hogy a 178/2002/EK rendelet végrehajtása a standard adatformátumok és szoftvercsomagok elfogadásának tekintetében egységes
  és összehangolt
  feltételek mellett történjen. E hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (26) megfelelően kell gyakorolni . |
| --- | --- |

(31)

Az átláthatóság javításának céljából és a tudományos eredményekre irányuló, Hatóságnak benyújtott kérelmek hatékony feldolgozása érdekében standard adatformátumok és szoftvercsomagok kifejlesztésére van szükség. Indokolt végrehajtási hatásköröket ruházni a Bizottságra annak érdekében, hogy a 178/2002/EK rendelet végrehajtása a standard adatformátumok és szoftvercsomagok elfogadásának tekintetében egységes
  és összehangolt
  feltételek mellett történjen. E hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (26) megfelelően kell gyakorolni .

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

33 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (33) | Továbbá, a Hatóságra vonatkozó különböző rendelkezések hatékonyságának és hatásosságának értékelése érdekében helyénvaló a Hatóság
  Bizottság általi
  értékelésének
  elrendelése a decentralizált ügynökségekre vonatkozó közös megközelítéssel összhangban
  . A függetlenség és a hozzáértés biztosítása, illetve az összeférhetetlenségek megelőzése érdekében az értékelésnek meg kell vizsgálnia a Tudományos Bizottság és a testületek tagjainak kiválasztási eljárásait átláthatósági szint, költséghatékonyság és fenntarthatóság szempontjából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33)

Továbbá, a Hatóságra vonatkozó különböző rendelkezések hatékonyságának és hatásosságának értékelése érdekében helyénvaló a Hatóság
  Bizottság általi
  értékelésének
  elrendelése a decentralizált ügynökségekre vonatkozó közös megközelítéssel összhangban
  . A függetlenség és a hozzáértés biztosítása, illetve az összeférhetetlenségek megelőzése érdekében az értékelésnek meg kell vizsgálnia a Tudományos Bizottság és a testületek tagjainak kiválasztási eljárásait átláthatósági szint, költséghatékonyság és fenntarthatóság szempontjából.

| (33) | Továbbá, a Hatóságra vonatkozó különböző rendelkezések hatékonyságának és hatásosságának értékelése érdekében helyénvaló a Hatóság
  független
  értékelésének
  elvégzése
  . A függetlenség és a hozzáértés biztosítása, illetve az összeférhetetlenségek megelőzése érdekében az értékelésnek meg kell vizsgálnia a Tudományos Bizottság és a testületek tagjainak kiválasztási eljárásait átláthatósági szint, költséghatékonyság és fenntarthatóság szempontjából. |
| --- | --- |

(33)

Továbbá, a Hatóságra vonatkozó különböző rendelkezések hatékonyságának és hatásosságának értékelése érdekében helyénvaló a Hatóság
  független
  értékelésének
  elvégzése
  . A függetlenség és a hozzáértés biztosítása, illetve az összeférhetetlenségek megelőzése érdekében az értékelésnek meg kell vizsgálnia a Tudományos Bizottság és a testületek tagjainak kiválasztási eljárásait átláthatósági szint, költséghatékonyság és fenntarthatóság szempontjából.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

33 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (33a) | A 7. környezetvédelmi cselekvési program prioritásként kezeli a vegyi anyagok emberi egészségre és a környezetre gyakorolt együttes hatásának kezelését szolgáló irányvonalak kidolgozását és megvalósítását. A „koktélhatások” értékeléséhez ágazatközi megközelítésre, az ellenőrző ügynökségek közötti szorosabb európai szintű együttműködésre és megfelelő eljárások kidolgozására van szükség. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33a)

A 7. környezetvédelmi cselekvési program prioritásként kezeli a vegyi anyagok emberi egészségre és a környezetre gyakorolt együttes hatásának kezelését szolgáló irányvonalak kidolgozását és megvalósítását. A „koktélhatások” értékeléséhez ágazatközi megközelítésre, az ellenőrző ügynökségek közötti szorosabb európai szintű együttműködésre és megfelelő eljárások kidolgozására van szükség.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

35 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (35) | A kockázatértékelési eljárás átláthatóságának biztosítása céljából szükség van továbbá a 178/2002/EK rendelet jelenleg élelmiszerjogra korlátozott hatályának kiterjesztésére, hogy a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló 1831/2003/EK rendelet, az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokról szóló 1935/2004/EK rendelet és a növényvédő szerekről szóló 1107/2009/EK rendelet összefüggésében benyújtott engedélyezési kérelmeket is lefedje. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(35)

A kockázatértékelési eljárás átláthatóságának biztosítása céljából szükség van továbbá a 178/2002/EK rendelet jelenleg élelmiszerjogra korlátozott hatályának kiterjesztésére, hogy a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló 1831/2003/EK rendelet, az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokról szóló 1935/2004/EK rendelet és a növényvédő szerekről szóló 1107/2009/EK rendelet összefüggésében benyújtott engedélyezési kérelmeket is lefedje.

| (35) | A kockázatértékelési eljárás átláthatóságának
  és függetlenségének
  biztosítása céljából szükség van továbbá a 178/2002/EK rendelet jelenleg élelmiszerjogra korlátozott hatályának kiterjesztésére, hogy a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló 1831/2003/EK rendelet, az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokról szóló 1935/2004/EK rendelet és a növényvédő szerekről szóló 1107/2009/EK rendelet összefüggésében benyújtott engedélyezési kérelmeket is lefedje. |
| --- | --- |

(35)

A kockázatértékelési eljárás átláthatóságának
  és függetlenségének
  biztosítása céljából szükség van továbbá a 178/2002/EK rendelet jelenleg élelmiszerjogra korlátozott hatályának kiterjesztésére, hogy a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló 1831/2003/EK rendelet, az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokról szóló 1935/2004/EK rendelet és a növényvédő szerekről szóló 1107/2009/EK rendelet összefüggésében benyújtott engedélyezési kérelmeket is lefedje.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

36 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (36) | A bizalmas információkra vonatkozó ágazati sajátosságok figyelembevételének biztosítása érdekében az uniós ágazati jogszabályok célkitűzéseinek és a megszerzett tapasztalatok figyelembevétele mellett össze kell vetni a nyilvánosságnak
  a kockázatértékelési eljárás átláthatóságára vonatkozó, többek között az Aarhusi Egyezményből

   (1)

  eredő jogait
  a kereskedelmi kérelmezők jogaival. Ennek megfelelően szükség van a 2001/18/EK irányelv, az 1829/2003/EK rendelet, az 1831/2003/EK rendelet, az 1935/2004/EK rendelet és az 1107/2009/EK rendelet módosítására, hogy a 178/2002/EK rendeletben meghatározottakhoz képest további bizalmas információkról rendelkezzenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(36)

A bizalmas információkra vonatkozó ágazati sajátosságok figyelembevételének biztosítása érdekében az uniós ágazati jogszabályok célkitűzéseinek és a megszerzett tapasztalatok figyelembevétele mellett össze kell vetni a nyilvánosságnak
  a kockázatértékelési eljárás átláthatóságára vonatkozó, többek között az Aarhusi Egyezményből

   (1)

  eredő jogait
  a kereskedelmi kérelmezők jogaival. Ennek megfelelően szükség van a 2001/18/EK irányelv, az 1829/2003/EK rendelet, az 1831/2003/EK rendelet, az 1935/2004/EK rendelet és az 1107/2009/EK rendelet módosítására, hogy a 178/2002/EK rendeletben meghatározottakhoz képest további bizalmas információkról rendelkezzenek.

| (36) | A bizalmas információkra vonatkozó ágazati sajátosságok figyelembevételének biztosítása érdekében az uniós ágazati jogszabályok célkitűzéseinek és a megszerzett tapasztalatok figyelembevétele mellett össze kell vetni a nyilvánosságnak
  az átláthatóságra vonatkozó releváns jogait – beleértve a kockázatértékelési eljáráshoz kapcsolódó proaktív tájékoztatáshoz való jogát –
  a kereskedelmi kérelmezők jogaival. Ennek megfelelően szükség van a 2001/18/EK irányelv, az 1829/2003/EK rendelet, az 1831/2003/EK rendelet, az 1935/2004/EK rendelet és az 1107/2009/EK rendelet módosítására, hogy a 178/2002/EK rendeletben meghatározottakhoz képest további bizalmas információkról rendelkezzenek.
  E rendeletben az információk aktív megosztására vonatkozóan megállapított rendelkezéseknek és a bizalmas kezelés iránti kérelem Hatóság általi értékelésének nem szándéka semmilyen módon korlátozni az 1049/2001/EK és az 1367/2006/EK rendeletek által biztosított jogokat. |
| --- | --- |

(36)

A bizalmas információkra vonatkozó ágazati sajátosságok figyelembevételének biztosítása érdekében az uniós ágazati jogszabályok célkitűzéseinek és a megszerzett tapasztalatok figyelembevétele mellett össze kell vetni a nyilvánosságnak
  az átláthatóságra vonatkozó releváns jogait – beleértve a kockázatértékelési eljáráshoz kapcsolódó proaktív tájékoztatáshoz való jogát –
  a kereskedelmi kérelmezők jogaival. Ennek megfelelően szükség van a 2001/18/EK irányelv, az 1829/2003/EK rendelet, az 1831/2003/EK rendelet, az 1935/2004/EK rendelet és az 1107/2009/EK rendelet módosítására, hogy a 178/2002/EK rendeletben meghatározottakhoz képest további bizalmas információkról rendelkezzenek.
  E rendeletben az információk aktív megosztására vonatkozóan megállapított rendelkezéseknek és a bizalmas kezelés iránti kérelem Hatóság általi értékelésének nem szándéka semmilyen módon korlátozni az 1049/2001/EK és az 1367/2006/EK rendeletek által biztosított jogokat.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

36 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (36a) | Az általános élelmiszerjog megfelelőségi ellenőrzése kiemelte a kockázatkezelési eljárások átláthatóságának hiányát is. A nyilvánosságot megfelelőbben kell tájékoztatni a vizsgált kockázatkezelési lehetőségekre, valamint a fogyasztók és állatok egészsége és a környezet tekintetében az egyes lehetőségek által biztosítható védelem szintjére vonatkozóan, továbbá a kockázatértékelés eredményeitől eltérő azon tényezőket illetően, amelyeket a kockázatkezelők figyelembe vesznek, illetve arra vonatkozóan, hogy ezeket hogyan vetik egymással össze a döntéshozatali eljárásokban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(36a)

Az általános élelmiszerjog megfelelőségi ellenőrzése kiemelte a kockázatkezelési eljárások átláthatóságának hiányát is. A nyilvánosságot megfelelőbben kell tájékoztatni a vizsgált kockázatkezelési lehetőségekre, valamint a fogyasztók és állatok egészsége és a környezet tekintetében az egyes lehetőségek által biztosítható védelem szintjére vonatkozóan, továbbá a kockázatértékelés eredményeitől eltérő azon tényezőket illetően, amelyeket a kockázatkezelők figyelembe vesznek, illetve arra vonatkozóan, hogy ezeket hogyan vetik egymással össze a döntéshozatali eljárásokban.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

37 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (37) | Az uniós és nemzeti kockázatértékelők és kockázatkezelők
  közötti kapcsolat további megerősítése
  ,
  valamint
  a 
  kockázati kommunikáció egységességének
  és
  következetességének javítása érdekében
  a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el, az agrár-élelmiszeripari láncot érintő kérdésekkel kapcsolatos kockázati kommunikáció általános tervének elfogadása érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(37)

Az uniós és nemzeti kockázatértékelők és kockázatkezelők
  közötti kapcsolat további megerősítése
  ,
  valamint
  a 
  kockázati kommunikáció egységességének
  és
  következetességének javítása érdekében
  a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el, az agrár-élelmiszeripari láncot érintő kérdésekkel kapcsolatos kockázati kommunikáció általános tervének elfogadása érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (37) | Az
  interaktív információcsere javítása érdekében a kockázatelemzés teljes folyamata során az
  uniós és nemzeti kockázatértékelők és kockázatkezelők
  között, valamint az élelmiszerlánc egyéb érintettjeivel
  ,
  például
  a 
  gazdasági szereplőkkel, a fogyasztói
  és
  egyéb civil társadalmi szervezetekkel,
  a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el, az agrár-élelmiszeripari láncot érintő kérdésekkel kapcsolatos kockázati kommunikáció általános tervének elfogadása érdekében.
  A kockázati kommunikáció általános tervének meg kell határoznia az ahhoz szükséges információk nyilvánosság számára történő elérhetővé tételére vonatkozó gyakorlati intézkedéseket, hogy biztosítva legyen a kockázatkezelési folyamat magas szintű átláthatósága. Ezért
  különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(37)

Az
  interaktív információcsere javítása érdekében a kockázatelemzés teljes folyamata során az
  uniós és nemzeti kockázatértékelők és kockázatkezelők
  között, valamint az élelmiszerlánc egyéb érintettjeivel
  ,
  például
  a 
  gazdasági szereplőkkel, a fogyasztói
  és
  egyéb civil társadalmi szervezetekkel,
  a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el, az agrár-élelmiszeripari láncot érintő kérdésekkel kapcsolatos kockázati kommunikáció általános tervének elfogadása érdekében.
  A kockázati kommunikáció általános tervének meg kell határoznia az ahhoz szükséges információk nyilvánosság számára történő elérhetővé tételére vonatkozó gyakorlati intézkedéseket, hogy biztosítva legyen a kockázatkezelési folyamat magas szintű átláthatósága. Ezért
  különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

37 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (37a) | A nyilvánosságra hozandó információk körére vonatkozó rendelkezések nem érinthetik az 1049/2001/EK rendeletet, illetve a közokiratokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló nemzeti vagy uniós jogszabályokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(37a)

A nyilvánosságra hozandó információk körére vonatkozó rendelkezések nem érinthetik az 1049/2001/EK rendeletet, illetve a közokiratokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló nemzeti vagy uniós jogszabályokat.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

38 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (38) | Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a Hatóság és a vállalkozók képesek legyenek alkalmazkodni az új követelményekhez, miközben a Hatóság zavartalanul folytathatja a munkáját, átmeneti intézkedések elfogadására van szükség e rendelet alkalmazásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(38)

Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a Hatóság és a vállalkozók képesek legyenek alkalmazkodni az új követelményekhez, miközben a Hatóság zavartalanul folytathatja a munkáját, átmeneti intézkedések elfogadására van szükség e rendelet alkalmazásában.

| (38) | Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a Hatóság
  , a tagállamok, a Bizottság
  és a vállalkozók képesek legyenek alkalmazkodni az új követelményekhez, miközben a Hatóság zavartalanul folytathatja a munkáját, átmeneti intézkedések elfogadására van szükség e rendelet alkalmazásában. |
| --- | --- |

(38)

Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a Hatóság
  , a tagállamok, a Bizottság
  és a vállalkozók képesek legyenek alkalmazkodni az új követelményekhez, miközben a Hatóság zavartalanul folytathatja a munkáját, átmeneti intézkedések elfogadására van szükség e rendelet alkalmazásában.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

39 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (39a) | Mivel az ebben a javaslatban szereplő módosítások széles körű kompetenciákkal ruházzák fel a Hatóságot a kockázatértékelés és a titoktartásra vonatkozó ellenőrzések terén, jelentősen növelni kell a Hatóság számára a bizottsági javaslat 3. melléklete szerint biztosított költségvetési forrásokat. A finanszírozási javaslat összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel, ám magával vonhatja az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletben meghatározott speciális eszközök használatát. Amennyiben az Európai Parlament és a tagállamok között az uniós költségvetésről folyó megbeszélések nem biztosítanak mozgásteret a szükséges költségvetési források elkülönítésére, akkor a Bizottságnak felhatalmazáson alapuló jogi aktus keretében egy alternatív finanszírozási javaslatot kell előterjesztenie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(39a)

Mivel az ebben a javaslatban szereplő módosítások széles körű kompetenciákkal ruházzák fel a Hatóságot a kockázatértékelés és a titoktartásra vonatkozó ellenőrzések terén, jelentősen növelni kell a Hatóság számára a bizottsági javaslat 3. melléklete szerint biztosított költségvetési forrásokat. A finanszírozási javaslat összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel, ám magával vonhatja az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletben meghatározott speciális eszközök használatát. Amennyiben az Európai Parlament és a tagállamok között az uniós költségvetésről folyó megbeszélések nem biztosítanak mozgásteret a szükséges költségvetési források elkülönítésére, akkor a Bizottságnak felhatalmazáson alapuló jogi aktus keretében egy alternatív finanszírozási javaslatot kell előterjesztenie.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

40 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (40a) | A közelmúlt élelmiszer-biztonsággal összefüggő problémái bizonyították, hogy veszélyhelyzetekben kellenek arra szolgáló intézkedések, hogy az összes élelmiszer – jellegétől és származásától függetlenül –, valamint az összes takarmány az emberek és az állatok egészségét és a környezetet fenyegető súlyos veszély esetén egységes eljárások hatálya alá tartozzék. A vészhelyzetre vonatkozó élelmiszerbiztonsági intézkedések ilyen átfogó megközelítésének lehetővé kell tennie hatékony intézkedések foganatosítását, és harmonizált közös élelmiszerriasztás-kezelési eljáráson keresztül meg kell előznie az élelmiszereket vagy takarmányokat fenyegető súlyos veszély kezelésében jelentkező mesterséges különbségeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40a)

A közelmúlt élelmiszer-biztonsággal összefüggő problémái bizonyították, hogy veszélyhelyzetekben kellenek arra szolgáló intézkedések, hogy az összes élelmiszer – jellegétől és származásától függetlenül –, valamint az összes takarmány az emberek és az állatok egészségét és a környezetet fenyegető súlyos veszély esetén egységes eljárások hatálya alá tartozzék. A vészhelyzetre vonatkozó élelmiszerbiztonsági intézkedések ilyen átfogó megközelítésének lehetővé kell tennie hatékony intézkedések foganatosítását, és harmonizált közös élelmiszerriasztás-kezelési eljáráson keresztül meg kell előznie az élelmiszereket vagy takarmányokat fenyegető súlyos veszély kezelésében jelentkező mesterséges különbségeket.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 pont (új)

178/2002/EK rendelet

6 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1. | A 6. cikk (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: |

Hatályos szöveg

Módosítás

-1.

(2)   
  A
  kockázatértékelést
  a
  rendelkezésre álló tudományos
  eredmények
  alapján, független, tárgyilagos és átlátható módon kell elvégezni.

„(2)   
  A
  kockázatértékelést
  valamennyi
  rendelkezésre álló tudományos
  eredmény
  alapján, független, tárgyilagos és átlátható módon kell elvégezni.”

(E módosítás a teljes szövegre vonatkozik. Elfogadása esetén a szövegben mindenütt el kell végezni a szükséges módosításokat.)

(E módosítás a teljes szövegre vonatkozik. Elfogadása esetén a szövegben mindenütt el kell végezni a szükséges módosításokat.)

Módosítás 42

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 a pont (új)

178/2002/EK rendelet

7 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1a. | A 7. cikk (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-1a.

-1a.

A 7. cikk (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

(1)   Azokban az esetekben,
  ahol
  a rendelkezésre álló információk értékelését követően bebizonyosodik az egészségkárosító hatások lehetősége, de a helyzet tudományos megítélése még bizonytalan, egy átfogóbb kockázatértékeléshez szükséges további tudományos információk összegyűjtéséig a Közösség területén előírt magas szintű egészségvédelem megvalósítása érdekében
  ideiglenes
  kockázatkezelési intézkedéseket
  lehet
  bevezetni.

„(1)   Azokban az esetekben,
  amikor
  a rendelkezésre álló információk értékelését követően bebizonyosodik az egészségkárosító hatások lehetősége, de a helyzet tudományos megítélése még bizonytalan, egy átfogóbb kockázatértékeléshez szükséges további tudományos információk összegyűjtéséig a Közösség területén előírt magas szintű egészségvédelem megvalósítása érdekében kockázatkezelési intézkedéseket
  kell
  bevezetni.”

Módosítás 43

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

178/2002/EK rendelet

8a. cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 8a. cikk | 8a. cikk |
| A kockázati kommunikáció céljai | A kockázati kommunikáció céljai |
| A kockázati kommunikáció az alábbi célokat szolgálja, miközben figyelembe veszi a kockázatértékelők és a kockázatkezelők szerepeit: | A kockázati kommunikáció az alábbi célokat szolgálja, miközben figyelembe veszi a kockázatértékelők és a kockázatkezelők szerepeit: |
| a) | a vizsgált kérdésekkel kapcsolatos tudatosság és tájékozottság elősegítése a kockázatelemzési
  eljárás
  teljes ideje alatt; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

8a. cikk

8a. cikk

A kockázati kommunikáció céljai

A kockázati kommunikáció céljai

A kockázati kommunikáció az alábbi célokat szolgálja, miközben figyelembe veszi a kockázatértékelők és a kockázatkezelők szerepeit:

A kockázati kommunikáció az alábbi célokat szolgálja, miközben figyelembe veszi a kockázatértékelők és a kockázatkezelők szerepeit:

a)

a vizsgált kérdésekkel kapcsolatos tudatosság és tájékozottság elősegítése a kockázatelemzési
  eljárás
  teljes ideje alatt;

eljárás

| a) | a vizsgált kérdésekkel kapcsolatos tudatosság és tájékozottság elősegítése a kockázatelemzési
  és kockázatkezelési folyamat
  teljes ideje alatt; |
| --- | --- |

a)

a vizsgált kérdésekkel kapcsolatos tudatosság és tájékozottság elősegítése a kockázatelemzési
  és kockázatkezelési folyamat
  teljes ideje alatt;

és kockázatkezelési folyamat

| b) | a következetesség és az
  átláthatóság
  elősegítése a kockázatkezelési ajánlások megfogalmazásában; |
| --- | --- |

b)

a következetesség és az
  átláthatóság
  elősegítése a kockázatkezelési ajánlások megfogalmazásában;

átláthatóság

| b) | a következetesség
  , az átláthatóság
  és az
  egyértelműség
  elősegítése a kockázatkezelési
  lehetőségek,
  ajánlások
  és döntések
  megfogalmazásában; |
| --- | --- |

b)

a következetesség
  , az átláthatóság
  és az
  egyértelműség
  elősegítése a kockázatkezelési
  lehetőségek,
  ajánlások
  és döntések
  megfogalmazásában;

, az átláthatóság

egyértelműség

lehetőségek,

és döntések

| c) | a kockázatkezelési döntések megértését lehetővé tevő szilárd alap biztosítása; |
| --- | --- |

c)

a kockázatkezelési döntések megértését lehetővé tevő szilárd alap biztosítása;

| c) | a kockázatkezelési döntések megértését lehetővé tevő szilárd
  tudományos
  alap biztosítása;
  beleértve a következőkre vonatkozó információkat: |
| --- | --- |

c)

a kockázatkezelési döntések megértését lehetővé tevő szilárd
  tudományos
  alap biztosítása;
  beleértve a következőkre vonatkozó információkat:

tudományos

beleértve a következőkre vonatkozó információkat:

| | i. | az, hogy a választott kockázatkezelési lehetőség hogyan tükrözi a kockázatértékelés bizonytalanságának fokát, valamint fogyasztók és állatok egészsége, továbbá a fogyasztók, az állatok egészsége és a környezet védelmének elérni kívánt szintje; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

az, hogy a választott kockázatkezelési lehetőség hogyan tükrözi a kockázatértékelés bizonytalanságának fokát, valamint fogyasztók és állatok egészsége, továbbá a fogyasztók, az állatok egészsége és a környezet védelmének elérni kívánt szintje;

az, hogy a választott kockázatkezelési lehetőség hogyan tükrözi a kockázatértékelés bizonytalanságának fokát, valamint fogyasztók és állatok egészsége, továbbá a fogyasztók, az állatok egészsége és a környezet védelmének elérni kívánt szintje;

| ii. | a 6. cikk (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a kockázatértékelés eredményeitől eltérő azon tényezők, amelyeket a kockázatkezelők figyelembe vettek, és az, hogy e tényezőket miként vetették egymással össze; |
| --- | --- |

ii.

ii.

a 6. cikk (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a kockázatértékelés eredményeitől eltérő azon tényezők, amelyeket a kockázatkezelők figyelembe vettek, és az, hogy e tényezőket miként vetették egymással össze;

a 6. cikk (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a kockázatértékelés eredményeitől eltérő azon tényezők, amelyeket a kockázatkezelők figyelembe vettek, és az, hogy e tényezőket miként vetették egymással össze;

| d) | a kockázatelemzési eljárás nyilvánosság általi megértésének támogatása, az eredményekbe vetett bizalom növelése érdekében; |
| --- | --- |

d)

a kockázatelemzési eljárás nyilvánosság általi megértésének támogatása, az eredményekbe vetett bizalom növelése érdekében;

| d) | a kockázatelemzési eljárás nyilvánosság általi megértésének támogatása, az eredményekbe vetett bizalom növelése érdekében
  , beleértve közérthető és következetes információk biztosítását a kockázatértékelők és kockázatkezelők feladatit, hatáskörét és felelősségi köreit illetően
  ; |
| --- | --- |

d)

a kockázatelemzési eljárás nyilvánosság általi megértésének támogatása, az eredményekbe vetett bizalom növelése érdekében
  , beleértve közérthető és következetes információk biztosítását a kockázatértékelők és kockázatkezelők feladatit, hatáskörét és felelősségi köreit illetően
  ;

, beleértve közérthető és következetes információk biztosítását a kockázatértékelők és kockázatkezelők feladatit, hatáskörét és felelősségi köreit illetően

| e) | az összes érdekelt fél
  megfelelő
  bevonásának elősegítése;
  valamint |
| --- | --- |

e)

az összes érdekelt fél
  megfelelő
  bevonásának elősegítése;
  valamint

megfelelő

valamint

| e) | az összes érdekelt fél
  – köztük az élelmiszeripari lánc gazdasági szereplői, fogyasztói és egyéb civil társadalmi szervezetek – kiegyensúlyozott
  bevonásának elősegítése; |
| --- | --- |

e)

az összes érdekelt fél
  – köztük az élelmiszeripari lánc gazdasági szereplői, fogyasztói és egyéb civil társadalmi szervezetek – kiegyensúlyozott
  bevonásának elősegítése;

– köztük az élelmiszeripari lánc gazdasági szereplői, fogyasztói és egyéb civil társadalmi szervezetek – kiegyensúlyozott

| f) | az agrár-élelmiszeripari lánccal kapcsolatos kockázatokra vonatkozó információk érdekelt felekkel való
  megfelelő
  megosztásának biztosítása. |
| --- | --- |

f)

az agrár-élelmiszeripari lánccal kapcsolatos kockázatokra vonatkozó információk érdekelt felekkel való
  megfelelő
  megosztásának biztosítása.

megfelelő

| f) | az agrár-élelmiszeripari lánccal kapcsolatos kockázatokra vonatkozó információk
  az e) pontban említett
  érdekelt felekkel való
  átlátható és méltányos
  megosztásának biztosítása; |
| --- | --- |

f)

az agrár-élelmiszeripari lánccal kapcsolatos kockázatokra vonatkozó információk
  az e) pontban említett
  érdekelt felekkel való
  átlátható és méltányos
  megosztásának biztosítása;

az e) pontban említett

átlátható és méltányos

| fa) | a fogyasztók tájékoztatása a kockázatmegelőzési stratégiákkal kapcsolatban; valamint |
| --- | --- |

fa)

fa)

a fogyasztók tájékoztatása a kockázatmegelőzési stratégiákkal kapcsolatban; valamint

a fogyasztók tájékoztatása a kockázatmegelőzési stratégiákkal kapcsolatban; valamint

| fb) | a valótlan információk elterjedése és azok forrásai elleni küzdelem. |
| --- | --- |

fb)

fb)

a valótlan információk elterjedése és azok forrásai elleni küzdelem.

a valótlan információk elterjedése és azok forrásai elleni küzdelem.

Módosítás 44

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

178/2002/EK rendelet

8b. cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 8b. cikk | 8b. cikk |
| A kockázati kommunikáció általános elvei | A kockázati kommunikáció általános elvei |
| A kockázatértékelők és a kockázatkezelők szerepeinek figyelembevételével a kockázati kommunikáció: | A kockázatértékelők és a kockázatkezelők szerepeinek figyelembevételével a kockázati kommunikáció: |
| a) | az átláthatóság, a nyilvánosság és a reakcióképesség elvei alapján biztosítja a pontos,
  megfelelő
  és időszerű információk interaktív megosztását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

8b. cikk

8b. cikk

A kockázati kommunikáció általános elvei

A kockázati kommunikáció általános elvei

A kockázatértékelők és a kockázatkezelők szerepeinek figyelembevételével a kockázati kommunikáció:

A kockázatértékelők és a kockázatkezelők szerepeinek figyelembevételével a kockázati kommunikáció:

a)

az átláthatóság, a nyilvánosság és a reakcióképesség elvei alapján biztosítja a pontos,
  megfelelő
  és időszerű információk interaktív megosztását;

megfelelő

| a) | az átláthatóság, a nyilvánosság és a reakcióképesség elvei alapján biztosítja a pontos,
  teljes
  és időszerű információk interaktív megosztását
  minden érdekelt féllel
  ; |
| --- | --- |

a)

az átláthatóság, a nyilvánosság és a reakcióképesség elvei alapján biztosítja a pontos,
  teljes
  és időszerű információk interaktív megosztását
  minden érdekelt féllel
  ;

teljes

minden érdekelt féllel

| b) | átlátható információkat biztosít a kockázatelemzési eljárás minden szakaszában, a tudományos tanácsadásra vonatkozó kérelmek kidolgozásától a kockázatértékelés elvégzésén keresztül a kockázatkezelési döntések meghozataláig; |
| --- | --- |

b)

átlátható információkat biztosít a kockázatelemzési eljárás minden szakaszában, a tudományos tanácsadásra vonatkozó kérelmek kidolgozásától a kockázatértékelés elvégzésén keresztül a kockázatkezelési döntések meghozataláig;

| b) | átlátható információkat biztosít a kockázatelemzési eljárás minden szakaszában, a tudományos tanácsadásra vonatkozó kérelmek kidolgozásától a kockázatértékelés elvégzésén keresztül a kockázatkezelési döntések meghozataláig; |
| --- | --- |

b)

átlátható információkat biztosít a kockázatelemzési eljárás minden szakaszában, a tudományos tanácsadásra vonatkozó kérelmek kidolgozásától a kockázatértékelés elvégzésén keresztül a kockázatkezelési döntések meghozataláig;

| c) | figyelembe veszi
  a kockázat megítélését; |
| --- | --- |

c)

figyelembe veszi
  a kockázat megítélését;

figyelembe veszi

| c) | kezeli
  a kockázat megítélését; |
| --- | --- |

c)

kezeli
  a kockázat megítélését;

kezeli

| d) | minden érdekelt fél számára megkönnyíti a megértést és a kölcsönös párbeszédet;
  valamint |
| --- | --- |

d)

minden érdekelt fél számára megkönnyíti a megértést és a kölcsönös párbeszédet;
  valamint

valamint

| d) | minden érdekelt fél számára megkönnyíti a megértést és a kölcsönös párbeszédet; |
| --- | --- |

d)

minden érdekelt fél számára megkönnyíti a megértést és a kölcsönös párbeszédet;

| e) | hozzáférhető, azok számára is, akik az eljárásban közvetlenül nincsenek érintve, miközben figyelembe veszi a személyes adatok bizalmas jellegét és védelmét. |
| --- | --- |

e)

hozzáférhető, azok számára is, akik az eljárásban közvetlenül nincsenek érintve, miközben figyelembe veszi a személyes adatok bizalmas jellegét és védelmét.

hozzáférhető, azok számára is, akik az eljárásban közvetlenül nincsenek érintve, miközben figyelembe veszi a személyes adatok bizalmas jellegét és védelmét.

| e) | hozzáférhető, azok számára is, akik az eljárásban közvetlenül nincsenek érintve, miközben figyelembe veszi a személyes adatok bizalmas jellegét és védelmét
  ; valamint |
| --- | --- |

e)

hozzáférhető, azok számára is, akik az eljárásban közvetlenül nincsenek érintve, miközben figyelembe veszi a személyes adatok bizalmas jellegét és védelmét
  ; valamint

; valamint

| ea) | megközelítéseket alakít ki a veszély és kockázat közötti különbség jobb kommunikálása érdekében. |
| --- | --- |

ea)

ea)

megközelítéseket alakít ki a veszély és kockázat közötti különbség jobb kommunikálása érdekében.

megközelítéseket alakít ki a veszély és kockázat közötti különbség jobb kommunikálása érdekében.

Módosítás 45

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

178/2002/EK rendelet

8c. cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 8c. cikk | 8c. cikk |
| A kockázati kommunikáció általános terve | A kockázati kommunikáció általános terve |
| (1)   A Bizottság a Hatósággal és a tagállamokkal szoros együttműködésben és a megfelelő nyilvános konzultációkat követően felhatalmazást kap arra, hogy az 57a. cikknek megfelelően, illetve a 8a. és 8b. cikkekben meghatározott vonatkozó célkitűzések és általános elvek figyelembevételével felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az agrár-élelmiszerlánchoz kapcsolódó kérdésekre vonatkozó kockázati kommunikáció általános tervének
  létrehozásáról
  . | (1)   A Bizottság a Hatósággal és a tagállamokkal szoros együttműködésben és a megfelelő nyilvános konzultációkat követően felhatalmazást kap arra, hogy az 57a. cikknek megfelelően, illetve a 8a. és 8b. cikkekben meghatározott vonatkozó célkitűzések és általános elvek figyelembevételével felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  e rendelet kiegészítésére
  az agrár-élelmiszerlánchoz kapcsolódó kérdésekre vonatkozó kockázati kommunikáció általános tervének
  létrehozása révén
  . |
| (2)   A kockázati kommunikáció általános terve elősegíti a kockázati kommunikáció integrált keretének megteremtését, amelyet a kockázatértékelők és a kockázatkezelők következetes és szisztematikus módon követnek uniós és nemzeti szinten egyaránt. A kockázati kommunikáció általános terve: | (2)   A kockázati kommunikáció általános terve elősegíti a kockázati kommunikáció integrált keretének megteremtését, amelyet a kockázatértékelők és a kockázatkezelők következetes és szisztematikus módon követnek uniós és nemzeti szinten egyaránt. A kockázati kommunikáció általános terve: |
| a) | azonosítja azokat a kulcsfontosságú tényezőket, amelyeket a szükséges kockázati kommunikációs tevékenységek típusának és szintjének mérlegelésekor figyelembe vesznek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

8c. cikk

8c. cikk

A kockázati kommunikáció általános terve

A kockázati kommunikáció általános terve

(1)   A Bizottság a Hatósággal és a tagállamokkal szoros együttműködésben és a megfelelő nyilvános konzultációkat követően felhatalmazást kap arra, hogy az 57a. cikknek megfelelően, illetve a 8a. és 8b. cikkekben meghatározott vonatkozó célkitűzések és általános elvek figyelembevételével felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az agrár-élelmiszerlánchoz kapcsolódó kérdésekre vonatkozó kockázati kommunikáció általános tervének
  létrehozásáról
  .

(1)   A Bizottság a Hatósággal és a tagállamokkal szoros együttműködésben és a megfelelő nyilvános konzultációkat követően felhatalmazást kap arra, hogy az 57a. cikknek megfelelően, illetve a 8a. és 8b. cikkekben meghatározott vonatkozó célkitűzések és általános elvek figyelembevételével felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  e rendelet kiegészítésére
  az agrár-élelmiszerlánchoz kapcsolódó kérdésekre vonatkozó kockázati kommunikáció általános tervének
  létrehozása révén
  .

(2)   A kockázati kommunikáció általános terve elősegíti a kockázati kommunikáció integrált keretének megteremtését, amelyet a kockázatértékelők és a kockázatkezelők következetes és szisztematikus módon követnek uniós és nemzeti szinten egyaránt. A kockázati kommunikáció általános terve:

(2)   A kockázati kommunikáció általános terve elősegíti a kockázati kommunikáció integrált keretének megteremtését, amelyet a kockázatértékelők és a kockázatkezelők következetes és szisztematikus módon követnek uniós és nemzeti szinten egyaránt. A kockázati kommunikáció általános terve:

a)

azonosítja azokat a kulcsfontosságú tényezőket, amelyeket a szükséges kockázati kommunikációs tevékenységek típusának és szintjének mérlegelésekor figyelembe vesznek;

| a) | azonosítja azokat a kulcsfontosságú tényezőket, amelyeket a szükséges kockázati kommunikációs tevékenységek típusának és szintjének mérlegelésekor figyelembe vesznek; |
| --- | --- |

a)

azonosítja azokat a kulcsfontosságú tényezőket, amelyeket a szükséges kockázati kommunikációs tevékenységek típusának és szintjének mérlegelésekor figyelembe vesznek;

| b) | az érintett célcsoportok figyelembevételével azonosítja
  a kockázati kommunikációs célokra igénybe vett fő megfelelő eszközöket és csatornákat
  ; valamint |
| --- | --- |

b)

az érintett célcsoportok figyelembevételével azonosítja
  a kockázati kommunikációs célokra igénybe vett fő megfelelő eszközöket és csatornákat
  ; valamint

az érintett célcsoportok figyelembevételével azonosítja

; valamint

| b) | azonosítja
  a kockázati kommunikációs célokra igénybe vett fő megfelelő eszközöket és csatornákat
  , figyelembe véve valamennyi érdekelt fél, köztük az élelmiszerlánc gazdasági szereplői, fogyasztói és egyéb civil társadalmi szervezetek kiegyensúlyozott részvétele biztosításának szükségességét; |
| --- | --- |

b)

azonosítja
  a kockázati kommunikációs célokra igénybe vett fő megfelelő eszközöket és csatornákat
  , figyelembe véve valamennyi érdekelt fél, köztük az élelmiszerlánc gazdasági szereplői, fogyasztói és egyéb civil társadalmi szervezetek kiegyensúlyozott részvétele biztosításának szükségességét;

azonosítja

, figyelembe véve valamennyi érdekelt fél, köztük az élelmiszerlánc gazdasági szereplői, fogyasztói és egyéb civil társadalmi szervezetek kiegyensúlyozott részvétele biztosításának szükségességét;

| c) | a kockázatértékelők és kockázatkezelők által végzett kockázati kommunikáció következetességének megerősítése
  és az érdekelt felek közötti nyílt párbeszéd biztosítása érdekében létrehozza
  a 
  megfelelő mechanizmusokat
  . |
| --- | --- |

c)

a kockázatértékelők és kockázatkezelők által végzett kockázati kommunikáció következetességének megerősítése
  és az érdekelt felek közötti nyílt párbeszéd biztosítása érdekében létrehozza
  a 
  megfelelő mechanizmusokat
  .

és az érdekelt felek közötti nyílt párbeszéd biztosítása érdekében létrehozza

megfelelő mechanizmusokat

| c) | a kockázatértékelők és kockázatkezelők által végzett kockázati kommunikáció következetességének megerősítése
  érdekében létrehozza a megfelelő mechanizmusokat, többek között a tudományos értékelések vagy
  a 
  kockázat elfogadható szintjéről kialakított álláspontok közötti eltérések szisztematikus elismerése és kifejtése révén
  . |
| --- | --- |

c)

a kockázatértékelők és kockázatkezelők által végzett kockázati kommunikáció következetességének megerősítése
  érdekében létrehozza a megfelelő mechanizmusokat, többek között a tudományos értékelések vagy
  a 
  kockázat elfogadható szintjéről kialakított álláspontok közötti eltérések szisztematikus elismerése és kifejtése révén
  .

érdekében létrehozza a megfelelő mechanizmusokat, többek között a tudományos értékelések vagy

kockázat elfogadható szintjéről kialakított álláspontok közötti eltérések szisztematikus elismerése és kifejtése révén

| ca) | meghatározza az 55a. cikk (1) bekezdésében említett információk nyilvános hozzáférhetővé tételére vonatkozó gyakorlati intézkedéseket és határidőket. |
| --- | --- |

ca)

ca)

meghatározza az 55a. cikk (1) bekezdésében említett információk nyilvános hozzáférhetővé tételére vonatkozó gyakorlati intézkedéseket és határidőket.

meghatározza az 55a. cikk (1) bekezdésében említett információk nyilvános hozzáférhetővé tételére vonatkozó gyakorlati intézkedéseket és határidőket.

(3)   A Bizottság [e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított két éven belül] elfogadja a kockázati kommunikáció általános tervét, valamint a műszaki és tudományos fejlődés, illetve a megszerzett tapasztalatok figyelembevételével gondoskodik annak aktualizálásáról.

(3)   A Bizottság ... [e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított két éven belül]
  -ig
  elfogadja a kockázati kommunikáció általános tervét, valamint a műszaki és tudományos fejlődés, illetve a megszerzett tapasztalatok figyelembevételével gondoskodik annak aktualizálásáról.

Módosítás 46

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

178/2002/EK rendelet

8 d cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 8d. cikk




  A kockázati kommunikáció átláthatósága





  (1)
     
  A Bizottság, a Hatóság és a tagállamok magas szintű átláthatóság mellett látják el az élelmiszerjoggal kapcsolatos kockázati kommunikációra vonatkozó feladataikat.






  (2)
     
  Az Európai Bizottság vonatkozó iránymutatást adhat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

8d. cikk

A kockázati kommunikáció átláthatósága

(1)
     
  A Bizottság, a Hatóság és a tagállamok magas szintű átláthatóság mellett látják el az élelmiszerjoggal kapcsolatos kockázati kommunikációra vonatkozó feladataikat.

(2)
     
  Az Európai Bizottság vonatkozó iránymutatást adhat.

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 1 a pont (új)

178/2002/EK rendelet

9 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:

9 cikk

„9. cikk

Az állampolgárokkal folytatott konzultáció

Az állampolgárokkal folytatott konzultáció

Az élelmiszerjog egyes jogszabályainak előkészítése, értékelése és felülvizsgálata során – közvetlenül vagy érdekképviseleti szervezeteken keresztül – nyitott és átlátható, az állampolgárokkal folytatott konzultációra van szükség, kivéve, ha az ügyek sürgőssége ezt nem teszi lehetővé.

A kockázatelemzés során, valamint
  az élelmiszerjog egyes jogszabályainak előkészítése, értékelése és felülvizsgálata során – közvetlenül vagy érdekképviseleti szervezeteken keresztül – nyitott és átlátható, az állampolgárokkal folytatott konzultációra van szükség, kivéve, ha az ügyek sürgőssége ezt nem teszi lehetővé.”

A kockázatelemzés során, valamint

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 1 b pont (új)

178/2002/EK rendelet

10 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1b. | A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1b.

1b.

A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

10 cikk

„10. cikk

Az állampolgárok tájékoztatása

Az állampolgárok tájékoztatása

A Közösség és az egyes tagállamok jogszabályaiban a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül, minden olyan esetben, amikor fennáll az alapos gyanúja annak, hogy egy élelmiszer vagy takarmány veszélyt jelenthet az emberek vagy az állatok egészségére, a hatóságok a 
  kockázat jellegének, súlyának
  és
  mértékének figyelembevételével megteszik a szükséges
  intézkedéseket az állampolgárok tájékoztatására az egészséget veszélyeztető kockázat jellegéről, a lehető legpontosabban meghatározzák
  a veszélyt jelentő élelmiszert vagy takarmányt, vagy
  az
  élelmiszer vagy takarmány jellegét
  , az
  azzal
  összefüggő kockázatot, valamint megadják a kockázat megelőzésére, csökkentésére vagy felszámolására vonatkozó, már megtett vagy előkészületben lévő intézkedéseket.

kockázat jellegének, súlyának

mértékének figyelembevételével megteszik a szükséges

a veszélyt jelentő élelmiszert vagy takarmányt, vagy

élelmiszer vagy takarmány jellegét

azzal

(1)
     A Közösség és az egyes tagállamok jogszabályaiban a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül, minden olyan esetben, amikor fennáll az alapos gyanúja annak, hogy egy élelmiszer vagy takarmány veszélyt jelenthet az emberek vagy az állatok egészségére, a 
  közjogi
  hatóságok
  megteszik
  a 
  szükséges
  és
  időszerű
  intézkedéseket az állampolgárok tájékoztatására az egészséget veszélyeztető kockázat jellegéről, a lehető legpontosabban meghatározzák az
  érintett termékeket
  , az
  azokkal
  összefüggő kockázatot, valamint megadják a kockázat megelőzésére, csökkentésére vagy felszámolására vonatkozó, már megtett vagy előkészületben lévő intézkedéseket.
  Ezt a bekezdést kell alkalmazni az alkalmazandó uniós jogszabályok csalárd vagy megtévesztő gyakorlaton keresztül elkövetett, esetleges szándékos megsértéséből eredő meg nem felelés gyanúja esetén is.

(2)
     
  Az (1) bekezdés egységes végrehajtásának biztosítására a Bizottság végrehajtási rendeleteket fogad el alkalmazásának módozataira vonatkozóan ... [e módosító rendelet hatálybalépése után 12 hónappal]-ig.”

Módosítás 49

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 1 c pont (új)

178/2002/EK rendelet

22 cikk – 7 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1c. | A 22. cikk (7) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1c.

1c.

A 22. cikk (7) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

A Hatóság szorosan együttműködik a tagállamok hasonló feladatokat ellátó, illetékes testületeivel
  .

A Hatóság szorosan együttműködik a tagállamok hasonló feladatokat ellátó, illetékes testületeivel

„A többi uniós értékelő ügynökséggel együttműködve kell eljárnia
  .”

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 d pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 1 d pont (új)

178/2002/EK rendelet

23 cikk – 1 bekezdés – b pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1d. | A 23. cikk első bekezdésében a b) pont helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1d.

1d.

A 23. cikk első bekezdésében a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

| b) | a Hatóság
  küldetéséhez tartozó
  minden területen egységes kockázatértékelési módszerek kidolgozásának támogatása
  és
  összehangolása
  ; |
| --- | --- |

b)

a Hatóság
  küldetéséhez tartozó
  minden területen egységes kockázatértékelési módszerek kidolgozásának támogatása
  és
  összehangolása
  ;

a Hatóság

minden területen egységes kockázatértékelési módszerek kidolgozásának támogatása

összehangolása

| „b) | egységes kockázatértékelési módszerek kidolgozásának támogatása és koordinálása átfogó megközelítéssel a
  küldetéséhez tartozó
  területeken, figyelemmel különösen azon vegyi anyagok »koktélhatására«, amelyek hatással lehetnek az emberi egészségre
  és
  a környezetre
  ;” |
| --- | --- |

„b)

egységes kockázatértékelési módszerek kidolgozásának támogatása és koordinálása átfogó megközelítéssel a
  küldetéséhez tartozó
  területeken, figyelemmel különösen azon vegyi anyagok »koktélhatására«, amelyek hatással lehetnek az emberi egészségre
  és
  a környezetre
  ;”

egységes kockázatértékelési módszerek kidolgozásának támogatása és koordinálása átfogó megközelítéssel a

területeken, figyelemmel különösen azon vegyi anyagok »koktélhatására«, amelyek hatással lehetnek az emberi egészségre

a környezetre

Módosítás 51

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – b pont

178/2002/EK rendelet

25 cikk – 1 a bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1a)   Az (1) bekezdésben említett tagok és póttagok mellett az igazgatótanácsban helyet kap: | (1a)   Az (1) bekezdésben említett tagok és póttagok mellett az igazgatótanácsban helyet kap: |
| a) | a Bizottság által kinevezett és a Bizottságot képviselő két tag és póttag, akik szavazati joggal rendelkeznek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)   Az (1) bekezdésben említett tagok és póttagok mellett az igazgatótanácsban helyet kap:

(1a)   Az (1) bekezdésben említett tagok és póttagok mellett az igazgatótanácsban helyet kap:

a)

a Bizottság által kinevezett és a Bizottságot képviselő két tag és póttag, akik szavazati joggal rendelkeznek.

| a) | a Bizottság által kinevezett és a Bizottságot képviselő két tag és póttag, akik szavazati joggal rendelkeznek;. |
| --- | --- |

a)

a Bizottság által kinevezett és a Bizottságot képviselő két tag és póttag, akik szavazati joggal rendelkeznek;.

| b) | az Európai Parlament által kinevezett
  egy
  tag,
  aki
  szavazati joggal
  rendelkezik. |
| --- | --- |

b)

az Európai Parlament által kinevezett
  egy
  tag,
  aki
  szavazati joggal
  rendelkezik.

egy

aki

rendelkezik.

| b) | az Európai Parlament által kinevezett
  két
  tag,
  akik
  szavazati joggal
  rendelkeznek; |
| --- | --- |

b)

az Európai Parlament által kinevezett
  két
  tag,
  akik
  szavazati joggal
  rendelkeznek;

két

akik

rendelkeznek;

| c) | a civil társadalmat és az élelmiszerlánc érdekeit képviselő, szavazati joggal rendelkező
  négy
  tag: egy a fogyasztói szervezetek, egy a környezetvédelmi nem kormányzati szervezetek, egy a 
  gazdálkodói
  szervezetek, egy pedig az ipari szervezetek képviseletében. Ezeket a tagokat a Tanács nevezi ki az Európai Parlamenttel folytatott konzultáció után, a Bizottság által összeállított névjegyzékből, amely a betöltendő helyek számánál több nevet tartalmaz. A Bizottság által összeállított névjegyzéket a lényeges háttéranyagokkal együtt megküldik az Európai Parlamentnek. Az Európai Parlament a lehető leghamarabb, de legfeljebb három hónapon belül megfontolásra megküldheti véleményét a Tanácsnak, amely azt követően kinevezi a tagokat. |
| --- | --- |

c)

a civil társadalmat és az élelmiszerlánc érdekeit képviselő, szavazati joggal rendelkező
  négy
  tag: egy a fogyasztói szervezetek, egy a környezetvédelmi nem kormányzati szervezetek, egy a 
  gazdálkodói
  szervezetek, egy pedig az ipari szervezetek képviseletében. Ezeket a tagokat a Tanács nevezi ki az Európai Parlamenttel folytatott konzultáció után, a Bizottság által összeállított névjegyzékből, amely a betöltendő helyek számánál több nevet tartalmaz. A Bizottság által összeállított névjegyzéket a lényeges háttéranyagokkal együtt megküldik az Európai Parlamentnek. Az Európai Parlament a lehető leghamarabb, de legfeljebb három hónapon belül megfontolásra megküldheti véleményét a Tanácsnak, amely azt követően kinevezi a tagokat.

négy

gazdálkodói

| c) | a civil társadalmat és az élelmiszerlánc érdekeit képviselő, szavazati joggal rendelkező
  hat
  tag: egy a fogyasztói szervezetek, egy a környezetvédelmi nem kormányzati szervezetek, egy
  az egészségügyi nem kormányzati szervezetek, egy
  a 
  gazdálkodók szervezetei, egy az agrokémiai
  szervezetek, egy pedig az ipari szervezetek képviseletében. Ezeket a tagokat a Tanács nevezi ki az Európai Parlamenttel folytatott konzultáció után, a Bizottság által összeállított névjegyzékből, amely a betöltendő helyek számánál több nevet tartalmaz. A Bizottság által összeállított névjegyzéket a lényeges háttéranyagokkal együtt megküldik az Európai Parlamentnek. Az Európai Parlament a lehető leghamarabb, de legfeljebb három hónapon belül megfontolásra megküldheti véleményét a Tanácsnak, amely azt követően kinevezi a tagokat. |
| --- | --- |

c)

a civil társadalmat és az élelmiszerlánc érdekeit képviselő, szavazati joggal rendelkező
  hat
  tag: egy a fogyasztói szervezetek, egy a környezetvédelmi nem kormányzati szervezetek, egy
  az egészségügyi nem kormányzati szervezetek, egy
  a 
  gazdálkodók szervezetei, egy az agrokémiai
  szervezetek, egy pedig az ipari szervezetek képviseletében. Ezeket a tagokat a Tanács nevezi ki az Európai Parlamenttel folytatott konzultáció után, a Bizottság által összeállított névjegyzékből, amely a betöltendő helyek számánál több nevet tartalmaz. A Bizottság által összeállított névjegyzéket a lényeges háttéranyagokkal együtt megküldik az Európai Parlamentnek. Az Európai Parlament a lehető leghamarabb, de legfeljebb három hónapon belül megfontolásra megküldheti véleményét a Tanácsnak, amely azt követően kinevezi a tagokat.

hat

az egészségügyi nem kormányzati szervezetek, egy

gazdálkodók szervezetei, egy az agrokémiai

Módosítás 52

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – c pont

178/2002/EK rendelet

25 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  A tagok és a póttagok
  hivatali ideje
  négy
  év. Az (1a) bekezdés a) és
  b
  )
  pontjaiban
  említett tagok hivatali
  idejének időtartama ugyanakkor nincs korlátozva
  . Az (1a) bekezdés c) pontjában említett tagok hivatali ideje
  csak
  egyetlen alkalommal hosszabbítható meg. | (2)   
  Az (1a) bekezdés b) pontjában említett bizottsági tagok
  hivatali ideje
  legfeljebb 2,5
  év. Az (1a) bekezdés a) és
  c
  )
  pontjában
  említett tagok hivatali
  ideje öt év
  . Az (1a) bekezdés c) pontjában említett tagok hivatali ideje egyetlen alkalommal hosszabbítható meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  A tagok és a póttagok
  hivatali ideje
  négy
  év. Az (1a) bekezdés a) és
  b
  )
  pontjaiban
  említett tagok hivatali
  idejének időtartama ugyanakkor nincs korlátozva
  . Az (1a) bekezdés c) pontjában említett tagok hivatali ideje
  csak
  egyetlen alkalommal hosszabbítható meg.

(2)   
  Az (1a) bekezdés b) pontjában említett bizottsági tagok
  hivatali ideje
  legfeljebb 2,5
  év. Az (1a) bekezdés a) és
  c
  )
  pontjában
  említett tagok hivatali
  ideje öt év
  . Az (1a) bekezdés c) pontjában említett tagok hivatali ideje egyetlen alkalommal hosszabbítható meg.

Módosítás 159

Módosítás 159

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – -a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – -a pont (új)

178/2002/EK rendelet – 28 cikk – 4 bekezdés – bevezető pont

28 cikk – 1 albekezdés – bevezető pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | a) | A 28. cikk (4) bekezdésének bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:





  „(4)
     
  A tudományos testületek olyan független tudósokból állnak, akik aktív kutatást végeznek, és kutatási eredményeiket tudományos folyóiratokban publikálják.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

a)

a)

A 28. cikk (4) bekezdésének bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

A 28. cikk (4) bekezdésének bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„(4)
     
  A tudományos testületek olyan független tudósokból állnak, akik aktív kutatást végeznek, és kutatási eredményeiket tudományos folyóiratokban publikálják.”

Módosítás 53

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – a és b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – a és b pont

178/2002/EK rendelet

28 cikk – 5–5 g bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A Tudományos Bizottság azon tagjait, akik nem tagjai a tudományos testületeknek, valamint
  az (5b) bekezdésben említett kiegészítő tagokat az ügyvezető igazgató előterjesztése alapján
  az igazgatótanács nevezi ki öt év
  hivatali időre, – amely
  meghosszabbítható
  – miután pályázatot tettek közzé a tisztségek betöltésére az Európai Unió Hivatalos Lapjában
  , a 
  vezető releváns tudományos kiadványokban és a Hatóság honlapján.”, | (5)   A Tudományos Bizottság azon tagjait, akik nem tagjai a tudományos testületeknek, valamint
  a tudományos testületek tagjait
  az igazgatótanács nevezi ki öt év meghosszabbítható
  hivatali időre
  , a 
  következő eljárásnak megfelelően: |
| (5a)
     
  A tudományos testületek tagjait az igazgatótanács nevezi ki egy meghosszabbítható, öt éves hivatali időre, az alábbi eljárás szerint: | |
| a) | Az ügyvezető igazgató az igazgatótanáccsal folytatott konzultáció után
  kérelmet küld a tagállamoknak
  az
  egyes tudományos testületek multidiszciplináris szakértelemre irányuló igényeivel
  ,
  amelyben feltünteti
  a 
  tagállamok által kijelölendő szakértők számát. Az ügyvezető igazgató tájékoztatja a tagállamokat a Hatóság függetlenségre vonatkozó politikájáról és a tudományos testületek tagjaira érvényes végrehajtási szabályokról. A tagállamok pályázati felhívást tesznek közzé a szakértők kijelölésének érdekében. Az ügyvezető igazgató tájékoztatja az igazgatótanácsot a tagállamoknak küldött kérelmekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A Tudományos Bizottság azon tagjait, akik nem tagjai a tudományos testületeknek, valamint
  az (5b) bekezdésben említett kiegészítő tagokat az ügyvezető igazgató előterjesztése alapján
  az igazgatótanács nevezi ki öt év
  hivatali időre, – amely
  meghosszabbítható
  – miután pályázatot tettek közzé a tisztségek betöltésére az Európai Unió Hivatalos Lapjában
  , a 
  vezető releváns tudományos kiadványokban és a Hatóság honlapján.”,

(5)   A Tudományos Bizottság azon tagjait, akik nem tagjai a tudományos testületeknek, valamint
  a tudományos testületek tagjait
  az igazgatótanács nevezi ki öt év meghosszabbítható
  hivatali időre
  , a 
  következő eljárásnak megfelelően:

(5a)
     
  A tudományos testületek tagjait az igazgatótanács nevezi ki egy meghosszabbítható, öt éves hivatali időre, az alábbi eljárás szerint:

a)

Az ügyvezető igazgató az igazgatótanáccsal folytatott konzultáció után
  kérelmet küld a tagállamoknak
  az
  egyes tudományos testületek multidiszciplináris szakértelemre irányuló igényeivel
  ,
  amelyben feltünteti
  a 
  tagállamok által kijelölendő szakértők számát. Az ügyvezető igazgató tájékoztatja a tagállamokat a Hatóság függetlenségre vonatkozó politikájáról és a tudományos testületek tagjaira érvényes végrehajtási szabályokról. A tagállamok pályázati felhívást tesznek közzé a szakértők kijelölésének érdekében. Az ügyvezető igazgató tájékoztatja az igazgatótanácsot a tagállamoknak küldött kérelmekről.

kérelmet küld a tagállamoknak

egyes tudományos testületek multidiszciplináris szakértelemre irányuló igényeivel

amelyben feltünteti

tagállamok által kijelölendő szakértők számát. Az ügyvezető igazgató tájékoztatja a tagállamokat a Hatóság függetlenségre vonatkozó politikájáról és a tudományos testületek tagjaira érvényes végrehajtási szabályokról. A tagállamok pályázati felhívást tesznek közzé a szakértők kijelölésének érdekében. Az ügyvezető igazgató tájékoztatja az igazgatótanácsot a tagállamoknak küldött kérelmekről.

| a) | Az ügyvezető igazgató az igazgatótanáccsal folytatott konzultáció után
  pályázati felhívást tesz közzé
  az
  Európai Unió Hivatalos Lapjában
  , a 
  témával foglalkozó vezető tudományos kiadványokban és
  a Hatóság
  honlapján,
  és
  tájékoztatja a tagállamokat
  . A pályázati
  felhívás tartalmazza az egyes tudományos testületek multidiszciplináris szakértelemre irányuló igényeit, és feltünteti
  a 
  szükséges szakértők számát; |
| --- | --- |

a)

Az ügyvezető igazgató az igazgatótanáccsal folytatott konzultáció után
  pályázati felhívást tesz közzé
  az
  Európai Unió Hivatalos Lapjában
  , a 
  témával foglalkozó vezető tudományos kiadványokban és
  a Hatóság
  honlapján,
  és
  tájékoztatja a tagállamokat
  . A pályázati
  felhívás tartalmazza az egyes tudományos testületek multidiszciplináris szakértelemre irányuló igényeit, és feltünteti
  a 
  szükséges szakértők számát;

pályázati felhívást tesz közzé

Európai Unió Hivatalos Lapjában

témával foglalkozó vezető tudományos kiadványokban és

honlapján,

tájékoztatja a tagállamokat

felhívás tartalmazza az egyes tudományos testületek multidiszciplináris szakértelemre irányuló igényeit, és feltünteti

szükséges szakértők számát;

| b) | A tagállamok
  kijelölik
  a 
  szakértőket, amelyek együttes száma eléri az ügyvezető igazgató által megjelölt számot. Minden tagállam legalább 12 tudományos szakértőt jelöl ki. A tagállamok egyéb tagállamok állampolgárait is kijelölhetik. |
| --- | --- |

b)

A tagállamok
  kijelölik
  a 
  szakértőket, amelyek együttes száma eléri az ügyvezető igazgató által megjelölt számot. Minden tagállam legalább 12 tudományos szakértőt jelöl ki. A tagállamok egyéb tagállamok állampolgárait is kijelölhetik.

kijelölik

szakértőket, amelyek együttes száma eléri az ügyvezető igazgató által megjelölt számot. Minden tagállam legalább 12 tudományos szakértőt jelöl ki. A tagállamok egyéb tagállamok állampolgárait is kijelölhetik.

| b) | A tagállamok
  biztosítják
  a 
  felhívás széles körben történő terjesztését a tudományos közösségben; Kijelölhetnek továbbá szakértőket a megjelölt területekre, feltéve, ha ezt nemzeti pályázati felhívás alapján teszik; |
| --- | --- |

b)

A tagállamok
  biztosítják
  a 
  felhívás széles körben történő terjesztését a tudományos közösségben; Kijelölhetnek továbbá szakértőket a megjelölt területekre, feltéve, ha ezt nemzeti pályázati felhívás alapján teszik;

biztosítják

felhívás széles körben történő terjesztését a tudományos közösségben; Kijelölhetnek továbbá szakértőket a megjelölt területekre, feltéve, ha ezt nemzeti pályázati felhívás alapján teszik;

| c) | A
  tagállamok által végzett kijelölés
  alapján az ügyvezető igazgató minden tudományos testület számára összeállítja a szakértők névjegyzékét, amelyeken a kinevezendő tagok számánál több szakértő szerepel. Az ügyvezető igazgatónak lehetősége van arra, hogy ne állítson össze ilyen névjegyzéket, amennyiben bizonyítani tudja, hogy a d) pontban meghatározott kiválasztási kritériumok következtében a kijelölések nem teszik lehetővé számára egy bővebb névjegyzék összeállítását. Az ügyvezető igazgató kinevezés céljából az igazgatótanács elé terjeszti a névjegyzéket. |
| --- | --- |

c)

A
  tagállamok által végzett kijelölés
  alapján az ügyvezető igazgató minden tudományos testület számára összeállítja a szakértők névjegyzékét, amelyeken a kinevezendő tagok számánál több szakértő szerepel. Az ügyvezető igazgatónak lehetősége van arra, hogy ne állítson össze ilyen névjegyzéket, amennyiben bizonyítani tudja, hogy a d) pontban meghatározott kiválasztási kritériumok következtében a kijelölések nem teszik lehetővé számára egy bővebb névjegyzék összeállítását. Az ügyvezető igazgató kinevezés céljából az igazgatótanács elé terjeszti a névjegyzéket.

tagállamok által végzett kijelölés

| c) | A
  beérkezett pályázatok és a Hatóság függetlenségre vonatkozó politikája
  alapján
  , valamint a tudományos testületek tagjaira vonatkozó végrehajtási szabályoknak megfelelően
  az ügyvezető igazgató minden tudományos testület számára összeállítja a szakértők névjegyzékét, amelyeken a kinevezendő tagok számánál több szakértő szerepel. Az ügyvezető igazgatónak lehetősége van arra, hogy ne állítson össze ilyen névjegyzéket, amennyiben bizonyítani tudja, hogy a d) pontban meghatározott kiválasztási kritériumok következtében a 
  pályázatok és a
  kijelölések nem teszik lehetővé számára egy bővebb névjegyzék összeállítását. Az ügyvezető igazgató kinevezés céljából az igazgatótanács elé terjeszti a névjegyzéket; |
| --- | --- |

c)

A
  beérkezett pályázatok és a Hatóság függetlenségre vonatkozó politikája
  alapján
  , valamint a tudományos testületek tagjaira vonatkozó végrehajtási szabályoknak megfelelően
  az ügyvezető igazgató minden tudományos testület számára összeállítja a szakértők névjegyzékét, amelyeken a kinevezendő tagok számánál több szakértő szerepel. Az ügyvezető igazgatónak lehetősége van arra, hogy ne állítson össze ilyen névjegyzéket, amennyiben bizonyítani tudja, hogy a d) pontban meghatározott kiválasztási kritériumok következtében a 
  pályázatok és a
  kijelölések nem teszik lehetővé számára egy bővebb névjegyzék összeállítását. Az ügyvezető igazgató kinevezés céljából az igazgatótanács elé terjeszti a névjegyzéket;

beérkezett pályázatok és a Hatóság függetlenségre vonatkozó politikája

, valamint a tudományos testületek tagjaira vonatkozó végrehajtási szabályoknak megfelelően

pályázatok és a

| d) | A tagállamok általi kijelölés, az ügyvezető igazgató általi kiválasztás és az igazgatótanács általi kinevezés az alábbi kritériumok alapján történik: |
| --- | --- |

d)

A tagállamok általi kijelölés, az ügyvezető igazgató általi kiválasztás és az igazgatótanács általi kinevezés az alábbi kritériumok alapján történik:

| d) | A tagállamok általi kijelölés, az ügyvezető igazgató általi kiválasztás és az igazgatótanács általi kinevezés az alábbi kritériumok alapján történik: |
| --- | --- |

d)

A tagállamok általi kijelölés, az ügyvezető igazgató általi kiválasztás és az igazgatótanács általi kinevezés az alábbi kritériumok alapján történik:

| | i. | Magas szintű tudományos szakértelem; |
| --- | --- | --- |

i.

Magas szintű tudományos szakértelem;

| | i. | Magas szintű tudományos szakértelem; |
| --- | --- | --- |

i.

Magas szintű tudományos szakértelem;

| | ii. | Függetlenség és az összeférhetetlenség hiánya, a 37. cikk (2) bekezdésének, illetve a Hatóság függetlenségre vonatkozó politikájának és a tudományos testületek tagjainak függetlenségére vonatkozó végrehajtási szabályoknak megfelelően; |
| --- | --- | --- |

ii.

Függetlenség és az összeférhetetlenség hiánya, a 37. cikk (2) bekezdésének, illetve a Hatóság függetlenségre vonatkozó politikájának és a tudományos testületek tagjainak függetlenségére vonatkozó végrehajtási szabályoknak megfelelően;

| | ii. | Függetlenség és az összeférhetetlenség hiánya, a 37. cikk (2) bekezdésének, illetve a Hatóság függetlenségre vonatkozó politikájának és a tudományos testületek tagjainak függetlenségére vonatkozó végrehajtási szabályoknak megfelelően; |
| --- | --- | --- |

ii.

Függetlenség és az összeférhetetlenség hiánya, a 37. cikk (2) bekezdésének, illetve a Hatóság függetlenségre vonatkozó politikájának és a tudományos testületek tagjainak függetlenségére vonatkozó végrehajtási szabályoknak megfelelően;

| | iii. | Annak a testületnek a multidiszciplináris szakértelem iránti igénye, amelybe a szakértőt kinevezik és az alkalmazandó nyelvi rendszer. |
| --- | --- | --- |

iii.

Annak a testületnek a multidiszciplináris szakértelem iránti igénye, amelybe a szakértőt kinevezik és az alkalmazandó nyelvi rendszer.

| | iii. | Annak a testületnek a multidiszciplináris szakértelem iránti igénye, amelybe a szakértőt kinevezik és az alkalmazandó nyelvi rendszer; |
| --- | --- | --- |

iii.

Annak a testületnek a multidiszciplináris szakértelem iránti igénye, amelybe a szakértőt kinevezik és az alkalmazandó nyelvi rendszer;

| e) | Az igazgatótanács biztosítja, hogy a végső kinevezésekkel a lehető legszélesebb földrajzi képviselet valósul meg. |
| --- | --- |

e)

Az igazgatótanács biztosítja, hogy a végső kinevezésekkel a lehető legszélesebb földrajzi képviselet valósul meg.

| e) | Az igazgatótanács biztosítja, hogy a végső kinevezésekkel a lehető legszélesebb földrajzi képviselet valósul meg. |
| --- | --- |

e)

Az igazgatótanács biztosítja, hogy a végső kinevezésekkel a lehető legszélesebb földrajzi képviselet valósul meg.

(5b)
     Amikor a Hatóság egy vagy több testület esetében a szükséges szakértelem hiányát azonosítja, az ügyvezető igazgató a testület(ek)be való kinevezés céljából további tagokat javasol az igazgatótanács számára, az (5) bekezdésben meghatározott eljárás szerint.

(5a)
     Amikor a Hatóság egy vagy több testület esetében a szükséges szakértelem hiányát azonosítja, az ügyvezető igazgató a testület(ek)be való kinevezés céljából további tagokat javasol az igazgatótanács számára, az (5) bekezdésben meghatározott eljárás szerint.

(5c)
     Az igazgatótanács az ügyvezető igazgató javaslata alapján szabályokat fogad el a jelen cikk (5
  a
  ) és (5
  b
  ) bekezdéseiben meghatározott eljárások részletes szervezésére és ütemezésére vonatkozóan.

(5b)
     Az igazgatótanács az ügyvezető igazgató javaslata alapján szabályokat fogad el a jelen cikk (5) és (5
  a
  ) bekezdéseiben meghatározott eljárások részletes szervezésére és ütemezésére vonatkozóan.

(5d)
     A
  tagállamok intézkedéseket vezetnek be, amelyek lehetővé teszik a
  tudományos testületek tagjai
  számára, hogy
  a 37. cikk (2) bekezdésének és a Hatóság belső intézkedéseinek megfelelően függetlenül
  járjanak
  el, és
  ne merüljenek
  fel velük kapcsolatban összeférhetetlenségek.
  A tagállamok biztosítják, hogy a tudományos testületek tagjai számára
  olyan
  eszközök állnak rendelkezésre
  , amelyek lehetővé teszik, hogy elegendő időt és erőfeszítést fordíthassanak a Hatóság munkájához való hozzájárulásra
  . A tagállamok biztosítják
  ,
  hogy a tudományos testületek tagjai
  nem kapnak semmilyen utasítást semmilyen nemzeti szintről, és
  hogy
  az uniós szintű kockázatértékelési rendszerhez való független tudományos hozzájárulásukat elsődleges feladatként ismerik el az élelmiszerlánc védelmének és biztonságának szempontjából.

(5c)
     A tudományos testületek tagjai a 37. cikk (2) bekezdésének és a Hatóság belső intézkedéseinek megfelelően függetlenül
  járnak
  el, és
  nem merülnek
  fel velük kapcsolatban összeférhetetlenségek.
  Rendelkeznek
  olyan
  eszközökkel
  , amelyek lehetővé teszik, hogy elegendő időt és erőfeszítést fordíthassanak a Hatóság munkájához való hozzájárulásra, nem kapnak semmilyen utasítást semmilyen nemzeti szintről, és az uniós szintű kockázatértékelési rendszerhez való független tudományos hozzájárulásukat elsődleges feladatként ismerik el az élelmiszerlánc védelmének és biztonságának szempontjából.

(5e)
     
  A
  tagállamok biztosítják, hogy az ilyen tudományos szakértőket foglalkoztató állami szervek és az ilyen tudományos szakértőket foglalkoztató tudományos szervek prioritásainak meghatározásáért felelős közigazgatási szervek
  végrehajtják
  az (5
  d
  ) bekezdésben szereplő
  intézkedéseket
  .

(5d)
     
  Adott esetben a
  tagállamok biztosítják, hogy az ilyen tudományos szakértőket foglalkoztató állami szervek és az ilyen tudományos szakértőket foglalkoztató tudományos szervek prioritásainak meghatározásáért felelős közigazgatási szervek
  végrehajtsák azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek annak biztosításához, hogy teljesüljenek
  az (5
  c
  ) bekezdésben szereplő
  feltételek
  .

(5f)
     A Hatóság támogatást nyújt a testületek feladatainak elvégzéséhez azzal, hogy megszervezi a munkájukat, különösen a Hatóság alkalmazottai vagy a 36. cikkben említett kijelölt nemzeti tudományos szervezetek által végzendő előkészítő munkát, többek között azáltal, hogy adott esetben megszervezi a szakvélemények elkészítését, amelyeket a testületek elfogadás előtt szakértői vizsgálat alá vetnek.

(5e)
     A Hatóság támogatást nyújt a testületek feladatainak elvégzéséhez azzal, hogy megszervezi a munkájukat, különösen a Hatóság alkalmazottai vagy a 36. cikkben említett kijelölt nemzeti tudományos szervezetek által végzendő előkészítő munkát, többek között azáltal, hogy adott esetben megszervezi a szakvélemények elkészítését, amelyeket a testületek elfogadás előtt szakértői vizsgálat alá vetnek.

(5 g)
     Az egyes testületek legfeljebb 21 tagból állnak.

(5f)
     Az egyes testületek legfeljebb 21 tagból állnak.

(5fa)
     
  A Hatóság átfogó képzést biztosít a kockázatértékelési eljárásról a testületek tagjai számára.

Módosítás 54

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – c pont

178/2002/EK rendelet

28 cikk – 9 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az
  egyes tudományos testületek tagjainak a száma, az (5
  g
  ) bekezdésben meghatározott maximális létszámon belül.; | b) | Az
  egyes tudományos testületek tagjainak a száma, az (5
  f
  ) bekezdésben meghatározott maximális létszámon belül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az
  egyes tudományos testületek tagjainak a száma, az (5
  g
  ) bekezdésben meghatározott maximális létszámon belül.;

Az

g

b)

b)

Az
  egyes tudományos testületek tagjainak a száma, az (5
  f
  ) bekezdésben meghatározott maximális létszámon belül.

Az

f

Módosítás 55

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – c a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – c a pont (új)

178/2002/EK rendelet

28 cikk – 9 bekezdés – g a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a 28. cikk (9) bekezdése a következő ponttal egészül ki:










  „ga) | annak lehetősége a kérelmezők számára, hogy – a Hatósággal történt ellenkező megállapodás hiányában és a Hatóság szakvélemény-tervezetének közzététele előtt – legfeljebb 6 hónap alatt új adatok révén adjon megoldást a kritikusan aggályos területekre.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

a 28. cikk (9) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

a 28. cikk (9) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„ga)

„ga)

annak lehetősége a kérelmezők számára, hogy – a Hatósággal történt ellenkező megállapodás hiányában és a Hatóság szakvélemény-tervezetének közzététele előtt – legfeljebb 6 hónap alatt új adatok révén adjon megoldást a kritikusan aggályos területekre.”

annak lehetősége a kérelmezők számára, hogy – a Hatósággal történt ellenkező megállapodás hiányában és a Hatóság szakvélemény-tervezetének közzététele előtt – legfeljebb 6 hónap alatt új adatok révén adjon megoldást a kritikusan aggályos területekre.”

Módosítás 56

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 a pont (új)

178/2002/EK rendelet

29 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  A 29. cikk (6) bekezdésének végére a következő mondatot kell beilleszteni: |
| | „Nem teszik lehetővé bizonyos tudományos bizonyítékok a priori kizárását különösen akkor, ha ezeket szakmai vizsgálatot követően tették közzé.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3a.
     
  A 29. cikk (6) bekezdésének végére a következő mondatot kell beilleszteni:

„Nem teszik lehetővé bizonyos tudományos bizonyítékok a priori kizárását különösen akkor, ha ezeket szakmai vizsgálatot követően tették közzé.”

Módosítás 57

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

178/2002/EK rendelet

32 a cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az élelmiszerjogi engedélyezés potenciális kérelmezőinek kérésére a Hatóság
  alkalmazottai tanácsot nyújtanak
  a 
  vonatkozó rendelkezések
  és
  az engedélyezési kérelmek tartalmára vonatkozó követelmények tekintetében
  . A Hatóság
  alkalmazottai
  által adott tanácsok nem érintik az engedélyezési kérelmek tudományos testületek általi utólagos értékelését, és azok szempontjából nem kötelező jellegűek. | A Hatóság egy gyakran ismételt kérdéseket és válaszokat is tartalmazó útmutatót tesz közzé, amely részletesen bemutatja az engedélyezési kérelem adminisztratív és tudományos követelményeit.
  Az élelmiszerjogi engedélyezés potenciális kérelmezőinek kérésére a Hatóság
  emellett tanácsadási megbeszéléseket biztosít, amelyek során elmagyarázzák a kérelem szükséges tartalmát, valamint
  a 
  tervezett termék minőségének, biztonságosságának
  és
  hatásosságának bizonyítására szolgáló különböző vizsgálatok és tanulmányok végrehajtását
  . A Hatóság által adott tanácsok nem érintik az engedélyezési kérelmek tudományos testületek általi utólagos értékelését, és azok szempontjából nem kötelező jellegűek.
  A Hatóság azon alkalmazottai, akik tanácsot nyújtanak, nem vehetnek részt semmilyen olyan tudományos előkészítő munkában, amely közvetlenül vagy közvetetten vonatkozik a tanácsadás tárgyát képező kérelemhez. |
| | ... [E rendelet hatálybalépésétől számított 36 hónapon belül]-ig a Bizottság értékeli e cikk hatását a Hatóság működésére. Különös figyelmet kell fordítani az alkalmazottak megnövekedett munkaterhére és mobilizálására, és arra, hogy ez eredményezett-e változást a Hatóság erőforrásaiban a közérdekű tevékenységek rovására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az élelmiszerjogi engedélyezés potenciális kérelmezőinek kérésére a Hatóság
  alkalmazottai tanácsot nyújtanak
  a 
  vonatkozó rendelkezések
  és
  az engedélyezési kérelmek tartalmára vonatkozó követelmények tekintetében
  . A Hatóság
  alkalmazottai
  által adott tanácsok nem érintik az engedélyezési kérelmek tudományos testületek általi utólagos értékelését, és azok szempontjából nem kötelező jellegűek.

alkalmazottai tanácsot nyújtanak

vonatkozó rendelkezések

az engedélyezési kérelmek tartalmára vonatkozó követelmények tekintetében

alkalmazottai

A Hatóság egy gyakran ismételt kérdéseket és válaszokat is tartalmazó útmutatót tesz közzé, amely részletesen bemutatja az engedélyezési kérelem adminisztratív és tudományos követelményeit.
  Az élelmiszerjogi engedélyezés potenciális kérelmezőinek kérésére a Hatóság
  emellett tanácsadási megbeszéléseket biztosít, amelyek során elmagyarázzák a kérelem szükséges tartalmát, valamint
  a 
  tervezett termék minőségének, biztonságosságának
  és
  hatásosságának bizonyítására szolgáló különböző vizsgálatok és tanulmányok végrehajtását
  . A Hatóság által adott tanácsok nem érintik az engedélyezési kérelmek tudományos testületek általi utólagos értékelését, és azok szempontjából nem kötelező jellegűek.
  A Hatóság azon alkalmazottai, akik tanácsot nyújtanak, nem vehetnek részt semmilyen olyan tudományos előkészítő munkában, amely közvetlenül vagy közvetetten vonatkozik a tanácsadás tárgyát képező kérelemhez.

A Hatóság egy gyakran ismételt kérdéseket és válaszokat is tartalmazó útmutatót tesz közzé, amely részletesen bemutatja az engedélyezési kérelem adminisztratív és tudományos követelményeit.

emellett tanácsadási megbeszéléseket biztosít, amelyek során elmagyarázzák a kérelem szükséges tartalmát, valamint

tervezett termék minőségének, biztonságosságának

hatásosságának bizonyítására szolgáló különböző vizsgálatok és tanulmányok végrehajtását

A Hatóság azon alkalmazottai, akik tanácsot nyújtanak, nem vehetnek részt semmilyen olyan tudományos előkészítő munkában, amely közvetlenül vagy közvetetten vonatkozik a tanácsadás tárgyát képező kérelemhez.

... [E rendelet hatálybalépésétől számított 36 hónapon belül]-ig a Bizottság értékeli e cikk hatását a Hatóság működésére. Különös figyelmet kell fordítani az alkalmazottak megnövekedett munkaterhére és mobilizálására, és arra, hogy ez eredményezett-e változást a Hatóság erőforrásaiban a közérdekű tevékenységek rovására.

... [E rendelet hatálybalépésétől számított 36 hónapon belül]-ig a Bizottság értékeli e cikk hatását a Hatóság működésére. Különös figyelmet kell fordítani az alkalmazottak megnövekedett munkaterhére és mobilizálására, és arra, hogy ez eredményezett-e változást a Hatóság erőforrásaiban a közérdekű tevékenységek rovására.

Módosítás 58

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

178/2002/EK rendelet

32 b cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ezennel létrejön a vállalkozók által az uniós élelmiszerjog szerinti engedély megszerzése
  érdekében
  megrendelt tanulmányok uniós nyilvántartása. A vállalkozók késedelem nélkül bejelentik a Hatóságnál az uniós élelmiszerjog szerinti jövőbeli engedélyezési kérelmek alátámasztására megrendelt tanulmányok tárgyát. A nyilvántartást a Hatóság kezeli. | (1)   Ezennel létrejön a vállalkozók által az uniós élelmiszerjog szerinti engedély megszerzése
  vagy megújítása iránti kérelemhez kapcsolódóan
  megrendelt tanulmányok uniós nyilvántartása. A vállalkozók késedelem nélkül bejelentik a Hatóságnál az uniós élelmiszerjog szerinti jövőbeli engedélyezési
  vagy megújítási
  kérelmek alátámasztására
  az Unión belül és kívül
  megrendelt tanulmányok tárgyát. A nyilvántartást a Hatóság kezeli. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Ezennel létrejön a vállalkozók által az uniós élelmiszerjog szerinti engedély megszerzése
  érdekében
  megrendelt tanulmányok uniós nyilvántartása. A vállalkozók késedelem nélkül bejelentik a Hatóságnál az uniós élelmiszerjog szerinti jövőbeli engedélyezési kérelmek alátámasztására megrendelt tanulmányok tárgyát. A nyilvántartást a Hatóság kezeli.

(1)   Ezennel létrejön a vállalkozók által az uniós élelmiszerjog szerinti engedély megszerzése
  vagy megújítása iránti kérelemhez kapcsolódóan
  megrendelt tanulmányok uniós nyilvántartása. A vállalkozók késedelem nélkül bejelentik a Hatóságnál az uniós élelmiszerjog szerinti jövőbeli engedélyezési
  vagy megújítási
  kérelmek alátámasztására
  az Unión belül és kívül
  megrendelt tanulmányok tárgyát. A nyilvántartást a Hatóság kezeli.

Módosítás 59

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

178/2002/EK rendelet

32 b cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az összes elvégzett tanulmány figyelembe veszi a 2010/63/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet

   (1a)

  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az összes elvégzett tanulmány figyelembe veszi a 2010/63/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet

   (1a)

  .

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

178/2002/EK rendelet

32 b cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettség
  az ilyen
  tanulmányokat végző
  uniós laboratóriumokra is
  vonatkozik. | (2)   Az (1) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettség
  a
  tanulmányokat végző
  minden intézményre
  vonatkozik
  , beleértve a laboratóriumokat, intézeteket vagy egyetemeket
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettség
  az ilyen
  tanulmányokat végző
  uniós laboratóriumokra is
  vonatkozik.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettség
  a
  tanulmányokat végző
  minden intézményre
  vonatkozik
  , beleértve a laboratóriumokat, intézeteket vagy egyetemeket
  .

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

178/2002/EK rendelet

32 b cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Egy megrendelt, de nyilvántartásba nem vett tanulmányból származó adatok a kockázatértékelésnél nem használhatók fel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Egy megrendelt, de nyilvántartásba nem vett tanulmányból származó adatok a kockázatértékelésnél nem használhatók fel.

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

178/2002/EK rendelet

32 b cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  A tárgy csak abban az esetben engedélyezhető, ha a nyilvántartásba vett tanulmányok valamennyi adatát benyújtják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2b)
     
  A tárgy csak abban az esetben engedélyezhető, ha a nyilvántartásba vett tanulmányok valamennyi adatát benyújtják.

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

178/2002/EK rendelet

32 b cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Amennyiben a Hatóság egy kérelmezőtől további adatokat kér be és kap, ezeket az adatokat ilyenként megjelölve szintén fel kell venni az uniós nyilvántartásba és a nyilvánosság rendelkezésére kell bocsátani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Amennyiben a Hatóság egy kérelmezőtől további adatokat kér be és kap, ezeket az adatokat ilyenként megjelölve szintén fel kell venni az uniós nyilvántartásba és a nyilvánosság rendelkezésére kell bocsátani.

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

178/2002/EK rendelet

32 b cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A Bizottság az 57a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el abból a célból, hogy ezt a rendeletet kiegészítse a bejelentési kötelezettség megsértéséért kiszabott szankciók meghatározásával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  A Bizottság az 57a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el abból a célból, hogy ezt a rendeletet kiegészítse a bejelentési kötelezettség megsértéséért kiszabott szankciók meghatározásával.

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

178/2002/EK rendelet

32 b cikk – 4 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b)
     
  E cikk nem alkalmazandó ... [e módosító rendelet hatálybalépésének időpontja)-t megelőzően elvégzett tanulmányokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4b)
     
  E cikk nem alkalmazandó ... [e módosító rendelet hatálybalépésének időpontja)-t megelőzően elvégzett tanulmányokra.

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

178/2002/EK rendelet

32 c cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben az uniós élelmiszerjog egy engedély megújításáról rendelkezik, a megújítás potenciális kérelmezője bejelenti a Hatóságnak az ebből a célból tervezett tanulmányokat. A bejelentést követően a Hatóság a megújításhoz kapcsolódó tervezett tanulmányokról konzultációba kezd az érdekelt felekkel és a közvéleménnyel, és a beérkező észrevételek figyelembevételével tanácsot nyújt a tervezett megújítási kérelem tartalmára vonatkozóan. A Hatóság által adott tanácsok nem érintik az engedély megújítására vonatkozó kérelmek tudományos testületek általi utólagos értékelését, és azok szempontjából nem kötelező jellegűek. | (1)   Amennyiben az uniós élelmiszerjog egy engedély megújításáról rendelkezik, a megújítás potenciális kérelmezője bejelenti a Hatóságnak az ebből a célból tervezett tanulmányokat. A bejelentést követően a Hatóság a megújításhoz kapcsolódó tervezett tanulmányokról konzultációba kezd az érdekelt felekkel és a közvéleménnyel, és a 
  tervezett megújítás kockázatértékelése szempontjából releváns
  beérkező észrevételek figyelembevételével tanácsot nyújt a tervezett megújítási kérelem tartalmára vonatkozóan. A Hatóság által adott tanácsok nem érintik az engedély megújítására vonatkozó kérelmek tudományos testületek általi utólagos értékelését, és azok szempontjából nem kötelező jellegűek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Amennyiben az uniós élelmiszerjog egy engedély megújításáról rendelkezik, a megújítás potenciális kérelmezője bejelenti a Hatóságnak az ebből a célból tervezett tanulmányokat. A bejelentést követően a Hatóság a megújításhoz kapcsolódó tervezett tanulmányokról konzultációba kezd az érdekelt felekkel és a közvéleménnyel, és a beérkező észrevételek figyelembevételével tanácsot nyújt a tervezett megújítási kérelem tartalmára vonatkozóan. A Hatóság által adott tanácsok nem érintik az engedély megújítására vonatkozó kérelmek tudományos testületek általi utólagos értékelését, és azok szempontjából nem kötelező jellegűek.

(1)   Amennyiben az uniós élelmiszerjog egy engedély megújításáról rendelkezik, a megújítás potenciális kérelmezője bejelenti a Hatóságnak az ebből a célból tervezett tanulmányokat. A bejelentést követően a Hatóság a megújításhoz kapcsolódó tervezett tanulmányokról konzultációba kezd az érdekelt felekkel és a közvéleménnyel, és a 
  tervezett megújítás kockázatértékelése szempontjából releváns
  beérkező észrevételek figyelembevételével tanácsot nyújt a tervezett megújítási kérelem tartalmára vonatkozóan. A Hatóság által adott tanácsok nem érintik az engedély megújítására vonatkozó kérelmek tudományos testületek általi utólagos értékelését, és azok szempontjából nem kötelező jellegűek.

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

178/2002/EK rendelet

32 c cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Hatóság az engedélyezési kérelmeket alátámasztó tanulmányokra vonatkozóan konzultációt folytat az érdekelt felekkel és a közvéleménnyel, miután a Hatóság a 38. cikknek és a 39.–39f. cikkeknek megfelelően ezeket közzétette, annak azonosítása céljából, hogy az engedélyezési kérelem tárgyára vonatkozóan rendelkezésre állnak-e egyéb lényeges tudományos adatok vagy tanulmányok. Ez a rendelkezés nem vonatkozik azokra a kiegészítő információkra, amelyeket a kérelmezők a kockázatértékelési eljárás során nyújtanak be. | (2)   A Hatóság
  , két hónapon belül,
  az engedélyezési kérelmeket alátámasztó tanulmányokra vonatkozóan konzultációt folytat az érdekelt felekkel és a közvéleménnyel, miután a Hatóság a 38. cikknek és a 39.–39f. cikkeknek megfelelően ezeket közzétette, annak azonosítása céljából, hogy az engedélyezési kérelem tárgyára vonatkozóan rendelkezésre állnak-e egyéb
  , független szakirodalmon alapuló vagy a nemzetközi iránymutatásokkal és a helyes laboratóriumi gyakorlatokkal (GLP) összhangban elvégzett
  lényeges tudományos adatok vagy tanulmányok
  , amelyek nem érintik a Hatóság 33. cikk szerinti saját kötelezettségeit
  . Ez a rendelkezés nem vonatkozik azokra a kiegészítő információkra, amelyeket a kérelmezők a kockázatértékelési eljárás során nyújtanak be. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Hatóság az engedélyezési kérelmeket alátámasztó tanulmányokra vonatkozóan konzultációt folytat az érdekelt felekkel és a közvéleménnyel, miután a Hatóság a 38. cikknek és a 39.–39f. cikkeknek megfelelően ezeket közzétette, annak azonosítása céljából, hogy az engedélyezési kérelem tárgyára vonatkozóan rendelkezésre állnak-e egyéb lényeges tudományos adatok vagy tanulmányok. Ez a rendelkezés nem vonatkozik azokra a kiegészítő információkra, amelyeket a kérelmezők a kockázatértékelési eljárás során nyújtanak be.

(2)   A Hatóság
  , két hónapon belül,
  az engedélyezési kérelmeket alátámasztó tanulmányokra vonatkozóan konzultációt folytat az érdekelt felekkel és a közvéleménnyel, miután a Hatóság a 38. cikknek és a 39.–39f. cikkeknek megfelelően ezeket közzétette, annak azonosítása céljából, hogy az engedélyezési kérelem tárgyára vonatkozóan rendelkezésre állnak-e egyéb
  , független szakirodalmon alapuló vagy a nemzetközi iránymutatásokkal és a helyes laboratóriumi gyakorlatokkal (GLP) összhangban elvégzett
  lényeges tudományos adatok vagy tanulmányok
  , amelyek nem érintik a Hatóság 33. cikk szerinti saját kötelezettségeit
  . Ez a rendelkezés nem vonatkozik azokra a kiegészítő információkra, amelyeket a kérelmezők a kockázatértékelési eljárás során nyújtanak be.

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

178/2002/EK rendelet

32 d cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság szakértői ellenőrzéseket, többek között auditokat végeznek, amelyek útján megbizonyosodhatnak arról, hogy a kísérleteket végző intézmények eleget tesznek az uniós élelmiszerjog szerinti engedélyezési kérelem részeként a Hatósághoz benyújtott vizsgálatok és tanulmányok végzésére vonatkozó normáknak. Ezeknek az ellenőrzéseknek a megszervezése az illetékes tagállami hatóságokkal együttműködésben történik. | A Bizottság
  „Egészségügy és élelmiszer-biztonság – ellenőrzés és elemzés” Igazgatóságának
  szakértői ellenőrzéseket, többek között auditokat végeznek, amelyek útján megbizonyosodhatnak arról, hogy a kísérleteket végző
  uniós és a harmadik országbeli
  intézmények eleget tesznek az uniós élelmiszerjog szerinti engedélyezési kérelem részeként a Hatósághoz benyújtott vizsgálatok és tanulmányok végzésére vonatkozó normáknak. Ezeknek az ellenőrzéseknek a megszervezése az illetékes tagállami hatóságokkal
  vagy az érintett harmadik országokkal
  együttműködésben történik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság szakértői ellenőrzéseket, többek között auditokat végeznek, amelyek útján megbizonyosodhatnak arról, hogy a kísérleteket végző intézmények eleget tesznek az uniós élelmiszerjog szerinti engedélyezési kérelem részeként a Hatósághoz benyújtott vizsgálatok és tanulmányok végzésére vonatkozó normáknak. Ezeknek az ellenőrzéseknek a megszervezése az illetékes tagállami hatóságokkal együttműködésben történik.

A Bizottság
  „Egészségügy és élelmiszer-biztonság – ellenőrzés és elemzés” Igazgatóságának
  szakértői ellenőrzéseket, többek között auditokat végeznek, amelyek útján megbizonyosodhatnak arról, hogy a kísérleteket végző
  uniós és a harmadik országbeli
  intézmények eleget tesznek az uniós élelmiszerjog szerinti engedélyezési kérelem részeként a Hatósághoz benyújtott vizsgálatok és tanulmányok végzésére vonatkozó normáknak. Ezeknek az ellenőrzéseknek a megszervezése az illetékes tagállami hatóságokkal
  vagy az érintett harmadik országokkal
  együttműködésben történik.

„Egészségügy és élelmiszer-biztonság – ellenőrzés és elemzés” Igazgatóságának

uniós és a harmadik országbeli

vagy az érintett harmadik országokkal

Módosítás 161

Módosítás 161

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

178/2002/EK rendelet – 32 e cikk

32 e cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Anélkül, hogy sértené az élelmiszerjog szerinti engedélyek kérelmezőire háruló azon kötelezettséget, hogy bizonyítsák az engedélyezési kérelem tárgyának biztonságosságát,
  a Bizottság rendkívüli körülmények
  esetén tudományos tanulmányok megrendelésére kérheti fel a Hatóságot, a kockázatértékelési eljárásban használt bizonyítékok ellenőrzésének céljából. A megrendelt tanulmányok
  az
  ellenőrzés tárgyát képező bizonyítéktól eltérő szempontokra is kiterjedhetnek. | Anélkül, hogy sértené az élelmiszerjog szerinti engedélyek kérelmezőire háruló azon kötelezettséget, hogy bizonyítsák az engedélyezési kérelem tárgyának biztonságosságát,
  eltérő tudományos megállapítások
  esetén
  a Bizottság
  tudományos tanulmányok megrendelésére kérheti fel a Hatóságot, a kockázatértékelési eljárásban használt bizonyítékok ellenőrzésének céljából. A megrendelt tanulmányok
  a kockázatértékelés folyamán végzett
  ellenőrzés tárgyát képező bizonyítéktól eltérő szempontokra is kiterjedhetnek.
  A közös alap pályázóinak hozzájárulásával ellenőrző tanulmányokat finanszíroz. A Bizottság az 57. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el ezen alap módozatainak meghatározása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Anélkül, hogy sértené az élelmiszerjog szerinti engedélyek kérelmezőire háruló azon kötelezettséget, hogy bizonyítsák az engedélyezési kérelem tárgyának biztonságosságát,
  a Bizottság rendkívüli körülmények
  esetén tudományos tanulmányok megrendelésére kérheti fel a Hatóságot, a kockázatértékelési eljárásban használt bizonyítékok ellenőrzésének céljából. A megrendelt tanulmányok
  az
  ellenőrzés tárgyát képező bizonyítéktól eltérő szempontokra is kiterjedhetnek.

a Bizottság rendkívüli körülmények

az

Anélkül, hogy sértené az élelmiszerjog szerinti engedélyek kérelmezőire háruló azon kötelezettséget, hogy bizonyítsák az engedélyezési kérelem tárgyának biztonságosságát,
  eltérő tudományos megállapítások
  esetén
  a Bizottság
  tudományos tanulmányok megrendelésére kérheti fel a Hatóságot, a kockázatértékelési eljárásban használt bizonyítékok ellenőrzésének céljából. A megrendelt tanulmányok
  a kockázatértékelés folyamán végzett
  ellenőrzés tárgyát képező bizonyítéktól eltérő szempontokra is kiterjedhetnek.
  A közös alap pályázóinak hozzájárulásával ellenőrző tanulmányokat finanszíroz. A Bizottság az 57. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el ezen alap módozatainak meghatározása érdekében.

eltérő tudományos megállapítások

a Bizottság

a kockázatértékelés folyamán végzett

A közös alap pályázóinak hozzájárulásával ellenőrző tanulmányokat finanszíroz. A Bizottság az 57. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el ezen alap módozatainak meghatározása érdekében.

Módosítás 70

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

178/2002/EK rendelet

32 e cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A megrendelt tanulmányok figyelembe veszik a 2010/63/EU irányelvet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A megrendelt tanulmányok figyelembe veszik a 2010/63/EU irányelvet.

A megrendelt tanulmányok figyelembe veszik a 2010/63/EU irányelvet.

Módosítás 71

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

178/2002/EK rendelet

33 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  A 33. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:










  „da) | kombinatorikus és kumulált hatások.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4a.
     
  A 33. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„da)

kombinatorikus és kumulált hatások.”

Módosítás 72

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – a pont

178/2002/EK rendelet

38 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Hatóság valamennyi tevékenységét magas fokú átláthatósággal végzi. A Hatóság haladéktalanul nyilvánosságra hozza különösen a következőket: | (1)   A Hatóság valamennyi tevékenységét magas fokú átláthatósággal végzi
  , az 1367/2006/EK rendelettel összhangban és az 1049/2001/EK rendelet sérelme nélkül
  . A Hatóság haladéktalanul nyilvánosságra hozza különösen a következőket: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Hatóság valamennyi tevékenységét magas fokú átláthatósággal végzi. A Hatóság haladéktalanul nyilvánosságra hozza különösen a következőket:

(1)   A Hatóság valamennyi tevékenységét magas fokú átláthatósággal végzi
  , az 1367/2006/EK rendelettel összhangban és az 1049/2001/EK rendelet sérelme nélkül
  . A Hatóság haladéktalanul nyilvánosságra hozza különösen a következőket:

Módosítás 73

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – a pont

178/2002/EK rendelet

38 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a
  Tudományos Bizottság, a tudományos testületek és a munkacsoportok napirendjei és jegyzőkönyvei; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a
  Tudományos Bizottság, a tudományos testületek és a munkacsoportok napirendjei és jegyzőkönyvei;

a

| a) | az igazgatótanács, a tanácsadó bizottság, a
  Tudományos Bizottság, a tudományos testületek és a munkacsoportok napirendjei
  , résztvevői listái
  és jegyzőkönyvei; |
| --- | --- |

a)

az igazgatótanács, a tanácsadó bizottság, a
  Tudományos Bizottság, a tudományos testületek és a munkacsoportok napirendjei
  , résztvevői listái
  és jegyzőkönyvei;

az igazgatótanács, a tanácsadó bizottság, a

, résztvevői listái

Módosítás 74

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – a pont

178/2002/EK rendelet

38 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az uniós élelmiszerjog szerinti engedélyezési kérelmeket alátámasztó tudományos adatok, tanulmányok és egyéb információk, beleértve a kérelmezők által benyújtott kiegészítő információkat, valamint az Európai Parlament, a Bizottság és a tagállamok tudományos
  támogatás
  , többek között tudományos szakvélemény iránti kérelmeit alátámasztó egyéb tudományos adatokat és információkat, a bizalmas és a személyes adatok 39.–39f. cikkek szerinti védelmének figyelembevételével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az uniós élelmiszerjog szerinti engedélyezési kérelmeket alátámasztó tudományos adatok, tanulmányok és egyéb információk, beleértve a kérelmezők által benyújtott kiegészítő információkat, valamint az Európai Parlament, a Bizottság és a tagállamok tudományos
  támogatás
  , többek között tudományos szakvélemény iránti kérelmeit alátámasztó egyéb tudományos adatokat és információkat, a bizalmas és a személyes adatok 39.–39f. cikkek szerinti védelmének figyelembevételével.

támogatás

| c) | az uniós élelmiszerjog szerinti engedélyezési kérelmeket alátámasztó tudományos adatok, tanulmányok és egyéb információk, beleértve a kérelmezők által benyújtott kiegészítő információkat, valamint az Európai Parlament, a Bizottság és a tagállamok tudományos
  eredmények
  , többek között tudományos szakvélemény iránti kérelmeit alátámasztó egyéb tudományos adatokat és információkat,
  a közzétételhez fűződő kiemelkedően fontos közérdek, valamint
  a bizalmas és a személyes adatok 39.–39f. cikkek szerinti védelmének figyelembevételével. |
| --- | --- |

c)

az uniós élelmiszerjog szerinti engedélyezési kérelmeket alátámasztó tudományos adatok, tanulmányok és egyéb információk, beleértve a kérelmezők által benyújtott kiegészítő információkat, valamint az Európai Parlament, a Bizottság és a tagállamok tudományos
  eredmények
  , többek között tudományos szakvélemény iránti kérelmeit alátámasztó egyéb tudományos adatokat és információkat,
  a közzétételhez fűződő kiemelkedően fontos közérdek, valamint
  a bizalmas és a személyes adatok 39.–39f. cikkek szerinti védelmének figyelembevételével.

eredmények

a közzétételhez fűződő kiemelkedően fontos közérdek, valamint

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – a pont

178/2002/EK rendelet

38 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az általa
  nyújtott
  tudományos
  támogatások
  , többek között tudományos szakvélemények alapját képező információk, a bizalmas és a személyes adatok 39.–39f. cikkek szerinti védelmének figyelembevételével; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

az általa
  nyújtott
  tudományos
  támogatások
  , többek között tudományos szakvélemények alapját képező információk, a bizalmas és a személyes adatok 39.–39f. cikkek szerinti védelmének figyelembevételével;

nyújtott

támogatások

| d) | az általa
  biztosított
  tudományos
  eredmények
  , többek között tudományos szakvélemények alapját képező információk,
  a közzétételhez fűződő kiemelkedően fontos közérdek, valamint
  a bizalmas és a személyes adatok 39.–39f. cikkek szerinti védelmének figyelembevételével; |
| --- | --- |

d)

az általa
  biztosított
  tudományos
  eredmények
  , többek között tudományos szakvélemények alapját képező információk,
  a közzétételhez fűződő kiemelkedően fontos közérdek, valamint
  a bizalmas és a személyes adatok 39.–39f. cikkek szerinti védelmének figyelembevételével;

biztosított

eredmények

a közzétételhez fűződő kiemelkedően fontos közérdek, valamint

Módosítás 76

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – a pont

178/2002/EK rendelet

38 cikk – 1 bekezdés – h a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ha) | a kérelmező nevére és a kérelem címére vonatkozó információk; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ha)

ha)

a kérelmező nevére és a kérelem címére vonatkozó információk;

a kérelmező nevére és a kérelem címére vonatkozó információk;

Módosítás 77

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – a pont

178/2002/EK rendelet

38 cikk – 1 bekezdés – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i) | a Hatóság által a potenciális kérelmezőknek a benyújtás előtti szakaszban a 32a. és a 32c. cikk szerint nyújtott tanácsok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i)

a Hatóság által a potenciális kérelmezőknek a benyújtás előtti szakaszban a 32a. és a 32c. cikk szerint nyújtott tanácsok.

| i) | a Hatóság által a potenciális kérelmezőknek a benyújtás előtti szakaszban a 32a. és a 32c. cikk szerint nyújtott
  általános
  tanácsok. |
| --- | --- |

i)

a Hatóság által a potenciális kérelmezőknek a benyújtás előtti szakaszban a 32a. és a 32c. cikk szerint nyújtott
  általános
  tanácsok.

általános

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – a pont

178/2002/EK rendelet

38 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az első albekezdésben említett információk közzétételére a Hatóság weboldalának egy erre a célra fenntartott részén kerül sor. Ez a rész nyilvánosan elérhető és könnyedén meglátogatható. A lényeges információk letölthetők, kinyomtathatók és elektronikus formátumban kereshetők. | Az első albekezdésben említett információk közzétételére a Hatóság weboldalának egy erre a célra fenntartott részén kerül sor. Ez a rész nyilvánosan elérhető és könnyedén meglátogatható
  , figyelemmel az információkhoz hozzáférő szereplők elektronikusan rögzített egyértelmű kötelezettségvállalására, valamint a kereskedelmi célú felhasználás elleni hatékony, arányos és visszatartó erejű intézkedésekre és szankciókra
  . A lényeges információk letölthetők, kinyomtathatók
  , a nyomonkövethetőség érdekében vízjellel láthatók el,
  és
  gépileg olvasható
  elektronikus formátumban kereshetők.
  ” Ezek az intézkedések a dokumentumok kereskedelmi felhasználására és benyújtására összpontosítanak. Ezeket az intézkedéseket úgy kell kialakítani, hogy hatékony védelmet nyújtsanak az első albekezdésben említettek kereskedelmi célú felhasználásával szemben mind az Unióban, mind pedig a harmadik országokban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az első albekezdésben említett információk közzétételére a Hatóság weboldalának egy erre a célra fenntartott részén kerül sor. Ez a rész nyilvánosan elérhető és könnyedén meglátogatható. A lényeges információk letölthetők, kinyomtathatók és elektronikus formátumban kereshetők.

Az első albekezdésben említett információk közzétételére a Hatóság weboldalának egy erre a célra fenntartott részén kerül sor. Ez a rész nyilvánosan elérhető és könnyedén meglátogatható
  , figyelemmel az információkhoz hozzáférő szereplők elektronikusan rögzített egyértelmű kötelezettségvállalására, valamint a kereskedelmi célú felhasználás elleni hatékony, arányos és visszatartó erejű intézkedésekre és szankciókra
  . A lényeges információk letölthetők, kinyomtathatók
  , a nyomonkövethetőség érdekében vízjellel láthatók el,
  és
  gépileg olvasható
  elektronikus formátumban kereshetők.
  ” Ezek az intézkedések a dokumentumok kereskedelmi felhasználására és benyújtására összpontosítanak. Ezeket az intézkedéseket úgy kell kialakítani, hogy hatékony védelmet nyújtsanak az első albekezdésben említettek kereskedelmi célú felhasználásával szemben mind az Unióban, mind pedig a harmadik országokban.

, figyelemmel az információkhoz hozzáférő szereplők elektronikusan rögzített egyértelmű kötelezettségvállalására, valamint a kereskedelmi célú felhasználás elleni hatékony, arányos és visszatartó erejű intézkedésekre és szankciókra

, a nyomonkövethetőség érdekében vízjellel láthatók el,

gépileg olvasható

” Ezek az intézkedések a dokumentumok kereskedelmi felhasználására és benyújtására összpontosítanak. Ezeket az intézkedéseket úgy kell kialakítani, hogy hatékony védelmet nyújtsanak az első albekezdésben említettek kereskedelmi célú felhasználásával szemben mind az Unióban, mind pedig a harmadik országokban.

Módosítás 79

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

178/2002/EK rendelet

38 cikk – 1 a bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1a)   Az (1) bekezdés c) pontjában említett információ nyilvánosságra hozása nem sérti: | (1a)   Az (1) bekezdés c)
  , d) és i)
  pontjában említett információ nyilvánosságra hozása nem sérti: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)   Az (1) bekezdés c) pontjában említett információ nyilvánosságra hozása nem sérti:

(1a)   Az (1) bekezdés c)
  , d) és i)
  pontjában említett információ nyilvánosságra hozása nem sérti:

Módosítás 80

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

178/2002/EK rendelet

38 cikk – 1 a bekezdés – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a dokumentumok vagy azok tartalmának vonatkozásában meglévő szellemi tulajdonjogot; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a)

a dokumentumok vagy azok tartalmának vonatkozásában meglévő szellemi tulajdonjogot; valamint

a dokumentumok vagy azok tartalmának vonatkozásában meglévő szellemi tulajdonjogot; valamint

törölve

törölve

Módosítás 163

Módosítás 163

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – -b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – -b pont

178/2002/EK rendelet – 38 cikk – 1 a bekezdés – 2 albekezdés

38 cikk – 1 a bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az (1) bekezdés c) pontjában említett információk nyilvánosságra hozatala nem tekinthető az érintett adatokra és információkra vonatkozó kifejezett vagy hallgatólagos engedélynek vagy licencnek, és azok tartalma nem használható fel, nem sokszorosítható, illetve semmilyen más módon nem aknázható ki,
  valamint harmadik felek általi felhasználásukért
  az Európai Unió nem felelős. | Az (1) bekezdés c) pontjában említett információk nyilvánosságra hozatala nem tekinthető az érintett adatokra és információkra vonatkozó kifejezett vagy hallgatólagos engedélynek vagy licencnek, és azok tartalma
  kereskedelmi célra
  nem használható fel, nem sokszorosítható, illetve semmilyen más módon nem aknázható ki
  kereskedelmi célokra. A kételyek elkerülése érdekében a közzétett információk az eredmények nyilvános és tudományos ellenőrzése céljából felhasználhatók
  ,
  ideértve az egészségre és a környezetre gyakorolt lehetséges negatív hatások jobb megértését, valamint
  az Európai Unió nem felelős
  az információk harmadik felek általi felhasználásáért
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az (1) bekezdés c) pontjában említett információk nyilvánosságra hozatala nem tekinthető az érintett adatokra és információkra vonatkozó kifejezett vagy hallgatólagos engedélynek vagy licencnek, és azok tartalma nem használható fel, nem sokszorosítható, illetve semmilyen más módon nem aknázható ki,
  valamint harmadik felek általi felhasználásukért
  az Európai Unió nem felelős.

valamint harmadik felek általi felhasználásukért

Az (1) bekezdés c) pontjában említett információk nyilvánosságra hozatala nem tekinthető az érintett adatokra és információkra vonatkozó kifejezett vagy hallgatólagos engedélynek vagy licencnek, és azok tartalma
  kereskedelmi célra
  nem használható fel, nem sokszorosítható, illetve semmilyen más módon nem aknázható ki
  kereskedelmi célokra. A kételyek elkerülése érdekében a közzétett információk az eredmények nyilvános és tudományos ellenőrzése céljából felhasználhatók
  ,
  ideértve az egészségre és a környezetre gyakorolt lehetséges negatív hatások jobb megértését, valamint
  az Európai Unió nem felelős
  az információk harmadik felek általi felhasználásáért
  .

kereskedelmi célra

kereskedelmi célokra. A kételyek elkerülése érdekében a közzétett információk az eredmények nyilvános és tudományos ellenőrzése céljából felhasználhatók

ideértve az egészségre és a környezetre gyakorolt lehetséges negatív hatások jobb megértését, valamint

az információk harmadik felek általi felhasználásáért

Módosítás 82

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – c a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – c a pont (új)

178/2002/EK rendelet

38 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:





  „(3a)
     
  Ez a cikk nem sérti a 2003/4/EK irányelvet, valamint az 1049/2001/EK és az 1367/2006/EK rendeletet.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:

a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:

„(3a)
     
  Ez a cikk nem sérti a 2003/4/EK irányelvet, valamint az 1049/2001/EK és az 1367/2006/EK rendeletet.”

Módosítás 83

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

178/2002/EK rendelet

39 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 38. cikktől eltérve a Hatóság nem hozhatja nyilvánosságra azokat a bizalmas információkat, amelyekre vonatkozóan a jelen cikkben szereplő feltételek
  mellett
  bizalmas kezelést kérelmeztek. | (1)   A 38. cikktől eltérve
  , valamint az 1049/2001/EK rendelet és a 2003/4/EK irányelv, továbbá azon általános elv sérelme nélkül, hogy a közegészségügyi érdek mindig felülírja a magánérdeket,
  a Hatóság nem hozhatja nyilvánosságra azokat a bizalmas információkat, amelyekre vonatkozóan a jelen cikkben szereplő feltételek
  teljesítése alapján
  bizalmas kezelést kérelmeztek
  és engedélyeztek
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 38. cikktől eltérve a Hatóság nem hozhatja nyilvánosságra azokat a bizalmas információkat, amelyekre vonatkozóan a jelen cikkben szereplő feltételek
  mellett
  bizalmas kezelést kérelmeztek.

(1)   A 38. cikktől eltérve
  , valamint az 1049/2001/EK rendelet és a 2003/4/EK irányelv, továbbá azon általános elv sérelme nélkül, hogy a közegészségügyi érdek mindig felülírja a magánérdeket,
  a Hatóság nem hozhatja nyilvánosságra azokat a bizalmas információkat, amelyekre vonatkozóan a jelen cikkben szereplő feltételek
  teljesítése alapján
  bizalmas kezelést kérelmeztek
  és engedélyeztek
  .

Módosítás 84

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

178/2002/EK rendelet

39 cikk – 2 bekezdés – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | a tudományos
  támogatásra
  , többek között tudományos szakvéleményre vonatkozó kérelem tárgyának gyártásához vagy előállításához használt módszer vagy a hozzá kapcsolódó műszaki és ipari leírások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

a tudományos
  támogatásra
  , többek között tudományos szakvéleményre vonatkozó kérelem tárgyának gyártásához vagy előállításához használt módszer vagy a hozzá kapcsolódó műszaki és ipari leírások;

támogatásra

| 1. | a tudományos
  eredményekre
  , többek között tudományos szakvéleményre vonatkozó kérelem tárgyának gyártásához vagy előállításához használt módszer vagy a hozzá kapcsolódó műszaki és ipari leírások
  , kivéve, ha ezek a potenciális egészségügyi és környezeti hatás megértése szempontjából relevánsak, és feltéve, hogy a kérelmező ellenőrizhető indoklással igazolja, hogy az ilyen módszer nem von maga után környezeti kibocsátásokra és egészségi és a környezeti hatásokra vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

1.

a tudományos
  eredményekre
  , többek között tudományos szakvéleményre vonatkozó kérelem tárgyának gyártásához vagy előállításához használt módszer vagy a hozzá kapcsolódó műszaki és ipari leírások
  , kivéve, ha ezek a potenciális egészségügyi és környezeti hatás megértése szempontjából relevánsak, és feltéve, hogy a kérelmező ellenőrizhető indoklással igazolja, hogy az ilyen módszer nem von maga után környezeti kibocsátásokra és egészségi és a környezeti hatásokra vonatkozó információkat.

eredményekre

, kivéve, ha ezek a potenciális egészségügyi és környezeti hatás megértése szempontjából relevánsak, és feltéve, hogy a kérelmező ellenőrizhető indoklással igazolja, hogy az ilyen módszer nem von maga után környezeti kibocsátásokra és egészségi és a környezeti hatásokra vonatkozó információkat.

Módosítás 85

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

178/2002/EK rendelet

39 cikk – 2 bekezdés – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | a kérelmező beszerzési forrásait, piaci részesedéseit vagy üzleti stratégiáját felfedő kereskedelmi információk;
  valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

a kérelmező beszerzési forrásait, piaci részesedéseit vagy üzleti stratégiáját felfedő kereskedelmi információk;
  valamint

valamint

| 3. | a kérelmező beszerzési forrásait,
  innovatív termék-/anyagötleteit,
  piaci részesedéseit vagy üzleti stratégiáját felfedő kereskedelmi információk; |
| --- | --- |

3.

a kérelmező beszerzési forrásait,
  innovatív termék-/anyagötleteit,
  piaci részesedéseit vagy üzleti stratégiáját felfedő kereskedelmi információk;

innovatív termék-/anyagötleteit,

(E módosítás a teljes szövegre vonatkozik. Elfogadása esetén a szövegben mindenütt el kell végezni a szükséges módosításokat.)

(E módosítás a teljes szövegre vonatkozik. Elfogadása esetén a szövegben mindenütt el kell végezni a szükséges módosításokat.)

Módosítás 86

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

178/2002/EK rendelet

39 cikk – 2 bekezdés – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | a tudományos
  támogatásra
  , többek között tudományos szakvéleményre vonatkozó kérelem tárgyának mennyiségi összetétele. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

a tudományos
  támogatásra
  , többek között tudományos szakvéleményre vonatkozó kérelem tárgyának mennyiségi összetétele.

támogatásra

| 4. | a tudományos
  eredményekre
  , többek között tudományos szakvéleményre vonatkozó kérelem tárgyának mennyiségi összetétele
  , kivéve, ha az egészségre és környezetre gyakorolt lehetséges hatások megértése szempontjából releváns
  . |
| --- | --- |

4.

a tudományos
  eredményekre
  , többek között tudományos szakvéleményre vonatkozó kérelem tárgyának mennyiségi összetétele
  , kivéve, ha az egészségre és környezetre gyakorolt lehetséges hatások megértése szempontjából releváns
  .

eredményekre

, kivéve, ha az egészségre és környezetre gyakorolt lehetséges hatások megértése szempontjából releváns

Módosítás 87

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

178/2002/EK rendelet

39 cikk – 4 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | A
  mikor a közegészség, az állatok egészsége vagy a környezet védelme érdekében sürgős fellépésre van szükség, például vészhelyzetek esetén, a Hatóság nyilvánosságra hozhatja a (2) és (3) bekezdésekben említett információkat;
  valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

A
  mikor a közegészség, az állatok egészsége vagy a környezet védelme érdekében sürgős fellépésre van szükség, például vészhelyzetek esetén, a Hatóság nyilvánosságra hozhatja a (2) és (3) bekezdésekben említett információkat;
  valamint

A

valamint

| a) | a
  mikor a közegészség, az állatok egészsége vagy a környezet védelme érdekében sürgős fellépésre van szükség, például vészhelyzetek esetén, a Hatóság nyilvánosságra hozhatja a (2) és (3) bekezdésekben említett információkat;
  vagy |
| --- | --- |

a)

a
  mikor a közegészség, az állatok egészsége vagy a környezet védelme érdekében sürgős fellépésre van szükség, például vészhelyzetek esetén, a Hatóság nyilvánosságra hozhatja a (2) és (3) bekezdésekben említett információkat;
  vagy

a

vagy

Módosítás 88

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

178/2002/EK rendelet

39 cikk – 4 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a Hatóság által nyújtott és
  előrelátható egészségügyi
  hatásokhoz kapcsolódó tudományos
  támogatások
  , többek között a tudományos szakvélemények következtetéseinek részét képező információk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a Hatóság által nyújtott és
  előrelátható egészségügyi
  hatásokhoz kapcsolódó tudományos
  támogatások
  , többek között a tudományos szakvélemények következtetéseinek részét képező információk.

előrelátható egészségügyi

támogatások

| b) | a Hatóság által nyújtott és
  a közegészséget, az állatok egészségét és a környezetet érintő előrelátható
  hatásokhoz kapcsolódó tudományos
  eredmények
  , többek között a tudományos szakvélemények következtetéseinek részét képező információk; |
| --- | --- |

b)

a Hatóság által nyújtott és
  a közegészséget, az állatok egészségét és a környezetet érintő előrelátható
  hatásokhoz kapcsolódó tudományos
  eredmények
  , többek között a tudományos szakvélemények következtetéseinek részét képező információk;

a közegészséget, az állatok egészségét és a környezetet érintő előrelátható

eredmények

Módosítás 89

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

178/2002/EK rendelet

39 cikk – 4 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | amikor a közzétételhez nyomós közérdek fűződik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

amikor a közzétételhez nyomós közérdek fűződik;

amikor a közzétételhez nyomós közérdek fűződik;

Módosítás 90

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

178/2002/EK rendelet

39 cikk – 4 bekezdés – b b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | minden olyan információ, amelynek közzétételéhez az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése és az 1367/2006/EK rendelet 6. cikke szerint nyomós közérdek fűződik, különösen ha az információ környezeti kibocsátásokra vonatkozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

bb)

bb)

minden olyan információ, amelynek közzétételéhez az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése és az 1367/2006/EK rendelet 6. cikke szerint nyomós közérdek fűződik, különösen ha az információ környezeti kibocsátásokra vonatkozik.

minden olyan információ, amelynek közzétételéhez az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése és az 1367/2006/EK rendelet 6. cikke szerint nyomós közérdek fűződik, különösen ha az információ környezeti kibocsátásokra vonatkozik.

Módosítás 91

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

178/2002/EK rendelet

39 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Ez a cikk nem érinti a 2003/4/EK irányelvet, az 1049/2001/EK rendeletet és az 1367/2006/EK rendeletet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  Ez a cikk nem érinti a 2003/4/EK irányelvet, az 1049/2001/EK rendeletet és az 1367/2006/EK rendeletet.

Módosítás 92

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

178/2002/EK rendelet

39 a cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Ha egy kérelmező bizalmas kezelés iránti kérelmet nyújt be, akkor a benyújtott információkról nem bizalmas és bizalmas verziót biztosít, a 39f. cikk szerinti standard adatformátumokban, amennyiben azok léteznek. A nem bizalmas
  verzió nem tartalmazza
  azokat az információkat,
  amelyeket
  a kérelmező a 39. cikk (2) és (3)
  bekezdéseinek
  megfelelően
  bizalmasnak tekint
  . A bizalmas verzió az összes benyújtott információt tartalmazza, beleértve a kérelmező által bizalmasnak
  tekintett
  információkat is. A bizalmas verzióban egyértelműen megjelölik azokat az információkat, amelyekkel kapcsolatban bizalmas kezelést kérnek. A kérelmező egyértelműen megjelöli, hogy milyen
  alapon
  kéri
  a különböző
  információk bizalmas kezelését. | (2)   Ha egy kérelmező bizalmas kezelés iránti kérelmet nyújt be, akkor a benyújtott információkról nem bizalmas és bizalmas verziót biztosít, a 39f. cikk szerinti standard adatformátumokban, amennyiben azok léteznek. A nem bizalmas
  verzióban fekete színnel kitakarják
  azokat az információkat,
  amelyekre vonatkozóan
  a kérelmező a 39. cikk (2) és (3)
  bekezdésének
  megfelelően
  bizalmas kezelést kér
  . A bizalmas verzió az összes benyújtott információt tartalmazza, beleértve a kérelmező által bizalmasnak
  tartott
  információkat is. A bizalmas verzióban egyértelműen megjelölik azokat az információkat, amelyekkel kapcsolatban bizalmas kezelést kérnek. A kérelmező egyértelműen megjelöli, hogy milyen
  ellenőrizhető indokok és bizonyítékok alapján
  kéri
  az egyes
  információk bizalmas kezelését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Ha egy kérelmező bizalmas kezelés iránti kérelmet nyújt be, akkor a benyújtott információkról nem bizalmas és bizalmas verziót biztosít, a 39f. cikk szerinti standard adatformátumokban, amennyiben azok léteznek. A nem bizalmas
  verzió nem tartalmazza
  azokat az információkat,
  amelyeket
  a kérelmező a 39. cikk (2) és (3)
  bekezdéseinek
  megfelelően
  bizalmasnak tekint
  . A bizalmas verzió az összes benyújtott információt tartalmazza, beleértve a kérelmező által bizalmasnak
  tekintett
  információkat is. A bizalmas verzióban egyértelműen megjelölik azokat az információkat, amelyekkel kapcsolatban bizalmas kezelést kérnek. A kérelmező egyértelműen megjelöli, hogy milyen
  alapon
  kéri
  a különböző
  információk bizalmas kezelését.

(2)   Ha egy kérelmező bizalmas kezelés iránti kérelmet nyújt be, akkor a benyújtott információkról nem bizalmas és bizalmas verziót biztosít, a 39f. cikk szerinti standard adatformátumokban, amennyiben azok léteznek. A nem bizalmas
  verzióban fekete színnel kitakarják
  azokat az információkat,
  amelyekre vonatkozóan
  a kérelmező a 39. cikk (2) és (3)
  bekezdésének
  megfelelően
  bizalmas kezelést kér
  . A bizalmas verzió az összes benyújtott információt tartalmazza, beleértve a kérelmező által bizalmasnak
  tartott
  információkat is. A bizalmas verzióban egyértelműen megjelölik azokat az információkat, amelyekkel kapcsolatban bizalmas kezelést kérnek. A kérelmező egyértelműen megjelöli, hogy milyen
  ellenőrizhető indokok és bizonyítékok alapján
  kéri
  az egyes
  információk bizalmas kezelését.

Módosítás 167

Módosítás 167

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

178/2002/EK rendelet – 39b cikk – 1 bekezdés

39b cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | késedelem
  nélkül nyilvánosságra hozza a kérelmező által benyújtott nem bizalmas verziót; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

késedelem
  nélkül nyilvánosságra hozza a kérelmező által benyújtott nem bizalmas verziót;

késedelem

| a) | amint a kérelmet elfogadhatónak nyilvánították, késedelem
  nélkül nyilvánosságra hozza a kérelmező által benyújtott nem bizalmas verziót; |
| --- | --- |

a)

amint a kérelmet elfogadhatónak nyilvánították, késedelem
  nélkül nyilvánosságra hozza a kérelmező által benyújtott nem bizalmas verziót;

amint a kérelmet elfogadhatónak nyilvánították, késedelem

Módosítás 93

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

178/2002/EK rendelet

39 b cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | írásban tájékoztatja a kérelmezőt közzétételi szándékáról és annak okairól, mielőtt a Hatóság hivatalos döntést hozna a bizalmas kezelés iránti kérelmet illetően. Ha a kérelmező
  nem ért egyet
  a Hatóság
  értékelésével
  , akkor a Hatóság álláspontjának ismertetésétől számított
  két
  héten belül kifejtheti álláspontját,
  vagy
  visszavonhatja kérelmét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

írásban tájékoztatja a kérelmezőt közzétételi szándékáról és annak okairól, mielőtt a Hatóság hivatalos döntést hozna a bizalmas kezelés iránti kérelmet illetően. Ha a kérelmező
  nem ért egyet
  a Hatóság
  értékelésével
  , akkor a Hatóság álláspontjának ismertetésétől számított
  két
  héten belül kifejtheti álláspontját,
  vagy
  visszavonhatja kérelmét.

nem ért egyet

értékelésével

két

vagy

| c) | írásban tájékoztatja a kérelmezőt közzétételi szándékáról és annak okairól, mielőtt a Hatóság hivatalos döntést hozna a bizalmas kezelés iránti kérelmet illetően. Ha a kérelmező
  kifogásolja
  a Hatóság
  értékelését
  , akkor a Hatóság álláspontjának ismertetésétől számított
  négy
  héten belül
  (1)
  kifejtheti álláspontját,
  (2)
  visszavonhatja kérelmét
  , vagy (3) felülvizsgálatot kérhet a Hatóság fellebbezési tanácsánál
  .
  A kérelmező írásos értesítésben tudathatja a Hatósággal, hogy a kérelem ismételt elbírálását kívánja kérelmezni a Hatóság fellebbezési tanácsánál. Ebben az esetben a kérelmező a vélemény kézhezvételétől számított 60 napon belül írásban nyújtja be a Hatóságnak a felülvizsgálati kérelem részletes indokolását. A Hatóság fellebbezési tanácsának az indokolás kézhezvételétől számítva 60 nap áll rendelkezésére a felülvizsgálatra. |
| --- | --- |

c)

írásban tájékoztatja a kérelmezőt közzétételi szándékáról és annak okairól, mielőtt a Hatóság hivatalos döntést hozna a bizalmas kezelés iránti kérelmet illetően. Ha a kérelmező
  kifogásolja
  a Hatóság
  értékelését
  , akkor a Hatóság álláspontjának ismertetésétől számított
  négy
  héten belül
  (1)
  kifejtheti álláspontját,
  (2)
  visszavonhatja kérelmét
  , vagy (3) felülvizsgálatot kérhet a Hatóság fellebbezési tanácsánál
  .
  A kérelmező írásos értesítésben tudathatja a Hatósággal, hogy a kérelem ismételt elbírálását kívánja kérelmezni a Hatóság fellebbezési tanácsánál. Ebben az esetben a kérelmező a vélemény kézhezvételétől számított 60 napon belül írásban nyújtja be a Hatóságnak a felülvizsgálati kérelem részletes indokolását. A Hatóság fellebbezési tanácsának az indokolás kézhezvételétől számítva 60 nap áll rendelkezésére a felülvizsgálatra.

kifogásolja

értékelését

négy

(1)

(2)

, vagy (3) felülvizsgálatot kérhet a Hatóság fellebbezési tanácsánál

A kérelmező írásos értesítésben tudathatja a Hatósággal, hogy a kérelem ismételt elbírálását kívánja kérelmezni a Hatóság fellebbezési tanácsánál. Ebben az esetben a kérelmező a vélemény kézhezvételétől számított 60 napon belül írásban nyújtja be a Hatóságnak a felülvizsgálati kérelem részletes indokolását. A Hatóság fellebbezési tanácsának az indokolás kézhezvételétől számítva 60 nap áll rendelkezésére a felülvizsgálatra.

Módosítás 94

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

178/2002/EK rendelet

39 b cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a kérelmező észrevételeinek figyelembevételével engedélyezési kérelmek esetén a bizalmas kezelésre vonatkozó kérelem kézhezvételétől számított
  tíz
  héten belül, kiegészítő adatok és információk esetén pedig indokolatlan késedelem nélkül indokolt döntést hoz a bizalmas kezelés iránti kérelmet illetően, döntéséről pedig értesíti a kérelmezőt, és
  adott
  esetben tájékoztatja a Bizottságot és a tagállamokat; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a kérelmező észrevételeinek figyelembevételével engedélyezési kérelmek esetén a bizalmas kezelésre vonatkozó kérelem kézhezvételétől számított
  tíz
  héten belül, kiegészítő adatok és információk esetén pedig indokolatlan késedelem nélkül indokolt döntést hoz a bizalmas kezelés iránti kérelmet illetően, döntéséről pedig értesíti a kérelmezőt, és
  adott
  esetben tájékoztatja a Bizottságot és a tagállamokat; valamint

tíz

adott

| d) | a kérelmező észrevételeinek figyelembevételével engedélyezési kérelmek esetén a bizalmas kezelésre vonatkozó kérelem kézhezvételétől számított
  nyolc
  héten belül, kiegészítő adatok és információk esetén pedig indokolatlan késedelem nélkül indokolt döntést hoz a bizalmas kezelés iránti kérelmet illetően, döntéséről pedig értesíti a kérelmezőt, és
  minden
  esetben tájékoztatja a Bizottságot és a tagállamokat; valamint |
| --- | --- |

d)

a kérelmező észrevételeinek figyelembevételével engedélyezési kérelmek esetén a bizalmas kezelésre vonatkozó kérelem kézhezvételétől számított
  nyolc
  héten belül, kiegészítő adatok és információk esetén pedig indokolatlan késedelem nélkül indokolt döntést hoz a bizalmas kezelés iránti kérelmet illetően, döntéséről pedig értesíti a kérelmezőt, és
  minden
  esetben tájékoztatja a Bizottságot és a tagállamokat; valamint

nyolc

minden

Módosítás 140

Módosítás 140

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

178/2002/EK rendelet

39 b cikk – 1 bekezdés –1 albekezdés e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | nyilvánosságra hoz minden olyan kiegészítő adatot
  és
  információt
  ,
  amelyek esetében
  a bizalmas kezelés iránti
  kérelmet nem tekintette indokoltnak
  ,
  legkorábban két héttel azt követően
  ,
  hogy értesítette
  a 
  kérelmezőt
  a 
  d) pont szerint meghozott döntéséről
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

nyilvánosságra hoz minden olyan kiegészítő adatot
  és
  információt
  ,
  amelyek esetében
  a bizalmas kezelés iránti
  kérelmet nem tekintette indokoltnak
  ,
  legkorábban két héttel azt követően
  ,
  hogy értesítette
  a 
  kérelmezőt
  a 
  d) pont szerint meghozott döntéséről
  .

nyilvánosságra hoz minden olyan kiegészítő adatot

információt

amelyek esetében

kérelmet nem tekintette indokoltnak

legkorábban két héttel azt követően

hogy értesítette

kérelmezőt

d) pont szerint meghozott döntéséről

| e) | csak akkor teszi közzé a kérelemre vonatkozó adatokat
  és
  információkat
  ,
  amikor a Hatóság e cikk szerint meghozta
  a bizalmas kezelés iránti
  kérelemre vonatkozó végleges döntését, és a 38. cikk szerint közzétette tudományos szakvéleményének tervezetét. Ha a kérelmező visszavonja a 39. cikk c) pontja szerinti kérelmet
  ,
  mert a kérelmező a Hatóság által tervezett információk közzétételét túlságosan átfogónak tartja
  ,
  a Hatóság,
  a 
  Bizottság és
  a 
  tagállamok tartózkodnak az engedélyezési kérelmekről szóló információk közzétételétől
  . |
| --- | --- |

e)

csak akkor teszi közzé a kérelemre vonatkozó adatokat
  és
  információkat
  ,
  amikor a Hatóság e cikk szerint meghozta
  a bizalmas kezelés iránti
  kérelemre vonatkozó végleges döntését, és a 38. cikk szerint közzétette tudományos szakvéleményének tervezetét. Ha a kérelmező visszavonja a 39. cikk c) pontja szerinti kérelmet
  ,
  mert a kérelmező a Hatóság által tervezett információk közzétételét túlságosan átfogónak tartja
  ,
  a Hatóság,
  a 
  Bizottság és
  a 
  tagállamok tartózkodnak az engedélyezési kérelmekről szóló információk közzétételétől
  .

csak akkor teszi közzé a kérelemre vonatkozó adatokat

információkat

amikor a Hatóság e cikk szerint meghozta

kérelemre vonatkozó végleges döntését, és a 38. cikk szerint közzétette tudományos szakvéleményének tervezetét. Ha a kérelmező visszavonja a 39. cikk c) pontja szerinti kérelmet

mert a kérelmező a Hatóság által tervezett információk közzétételét túlságosan átfogónak tartja

a Hatóság,

Bizottság és

tagállamok tartózkodnak az engedélyezési kérelmekről szóló információk közzétételétől

Módosítás 96

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

178/2002/EK rendelet

39 b cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Hatóság által a jelen cikk szerint meghozott döntések ellen keresetet lehet benyújtani az Európai Unió
  Bíróságánál
  , a Szerződés 263.
  és 278. cikkeiben
  rögzített feltételek szerint. | A Hatóság által a jelen cikk szerint meghozott döntések ellen keresetet lehet benyújtani
  a Hatóság fellebbezési tanácsánál, amelyet a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktussal hoz létre. Ezeket a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat e rendelet 57a. cikkének megfelelően kell elfogadni. A fellebbezés e bekezdés szerinti benyújtása halasztó hatályú. A kérelmező írásos értesítésben tudathatja a Hatósággal, hogy a kérelem ismételt elbírálását kívánja kérelmezni a Hatóság fellebbezési tanácsánál. Ebben az esetben a kérelmező a vélemény kézhezvételétől számított 60 napon belül írásban nyújtja be a Hatóságnak a felülvizsgálati kérelem részletes indokolását. A Hatóság fellebbezési tanácsának az indokolás kézhezvételétől számítva 60 nap áll rendelkezésére a felülvizsgálatra. A Hatóság fellebbezési tanácsa által hozott döntés vitatása esetén az ügyet
  az Európai Unió
  Bírósága elé lehet terjeszteni
  , a Szerződés 263.
  cikkében
  rögzített feltételek szerint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Hatóság által a jelen cikk szerint meghozott döntések ellen keresetet lehet benyújtani az Európai Unió
  Bíróságánál
  , a Szerződés 263.
  és 278. cikkeiben
  rögzített feltételek szerint.

Bíróságánál

és 278. cikkeiben

A Hatóság által a jelen cikk szerint meghozott döntések ellen keresetet lehet benyújtani
  a Hatóság fellebbezési tanácsánál, amelyet a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktussal hoz létre. Ezeket a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat e rendelet 57a. cikkének megfelelően kell elfogadni. A fellebbezés e bekezdés szerinti benyújtása halasztó hatályú. A kérelmező írásos értesítésben tudathatja a Hatósággal, hogy a kérelem ismételt elbírálását kívánja kérelmezni a Hatóság fellebbezési tanácsánál. Ebben az esetben a kérelmező a vélemény kézhezvételétől számított 60 napon belül írásban nyújtja be a Hatóságnak a felülvizsgálati kérelem részletes indokolását. A Hatóság fellebbezési tanácsának az indokolás kézhezvételétől számítva 60 nap áll rendelkezésére a felülvizsgálatra. A Hatóság fellebbezési tanácsa által hozott döntés vitatása esetén az ügyet
  az Európai Unió
  Bírósága elé lehet terjeszteni
  , a Szerződés 263.
  cikkében
  rögzített feltételek szerint.

a Hatóság fellebbezési tanácsánál, amelyet a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktussal hoz létre. Ezeket a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat e rendelet 57a. cikkének megfelelően kell elfogadni. A fellebbezés e bekezdés szerinti benyújtása halasztó hatályú. A kérelmező írásos értesítésben tudathatja a Hatósággal, hogy a kérelem ismételt elbírálását kívánja kérelmezni a Hatóság fellebbezési tanácsánál. Ebben az esetben a kérelmező a vélemény kézhezvételétől számított 60 napon belül írásban nyújtja be a Hatóságnak a felülvizsgálati kérelem részletes indokolását. A Hatóság fellebbezési tanácsának az indokolás kézhezvételétől számítva 60 nap áll rendelkezésére a felülvizsgálatra. A Hatóság fellebbezési tanácsa által hozott döntés vitatása esetén az ügyet

Bírósága elé lehet terjeszteni

cikkében

Módosítás 97

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

178/2002/EK rendelet

39 d cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság és a tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az uniós élelmiszerjog alapján tudomásukra hozott olyan információk, amelyekre vonatkozóan bizalmas kezelés iránti kérelmet nyújtottak be, ne kerüljenek nyilvánosságra, amíg a Hatóság meg nem hozza a bizalmas kezelés iránti kérelemre vonatkozó döntését és az véglegessé nem válik. A Bizottság és a tagállamok meghozzák továbbá a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy azok az információk, amelyek esetében a Hatóság jóváhagyta a bizalmas kezelés iránti kérelmet, ne kerüljenek nyilvánosságra. | (2)   A Bizottság és a tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az uniós élelmiszerjog alapján tudomásukra hozott olyan információk, amelyekre vonatkozóan bizalmas kezelés iránti kérelmet nyújtottak be, ne kerüljenek nyilvánosságra, amíg a Hatóság meg nem hozza a bizalmas kezelés iránti kérelemre vonatkozó döntését és az véglegessé nem válik
  , kivéve, ha az információkhoz való hozzáférést a 2003/4/EK irányelvvel vagy a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó nemzeti joggal összhangban kérik
  . A Bizottság és a tagállamok meghozzák továbbá a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy azok az információk, amelyek esetében a Hatóság jóváhagyta a bizalmas kezelés iránti kérelmet, ne kerüljenek nyilvánosságra
  , kivéve, ha az információkhoz való hozzáférést a 2003/4/EK irányelvvel vagy a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó nemzeti joggal összhangban kérik
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság és a tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az uniós élelmiszerjog alapján tudomásukra hozott olyan információk, amelyekre vonatkozóan bizalmas kezelés iránti kérelmet nyújtottak be, ne kerüljenek nyilvánosságra, amíg a Hatóság meg nem hozza a bizalmas kezelés iránti kérelemre vonatkozó döntését és az véglegessé nem válik. A Bizottság és a tagállamok meghozzák továbbá a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy azok az információk, amelyek esetében a Hatóság jóváhagyta a bizalmas kezelés iránti kérelmet, ne kerüljenek nyilvánosságra.

(2)   A Bizottság és a tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az uniós élelmiszerjog alapján tudomásukra hozott olyan információk, amelyekre vonatkozóan bizalmas kezelés iránti kérelmet nyújtottak be, ne kerüljenek nyilvánosságra, amíg a Hatóság meg nem hozza a bizalmas kezelés iránti kérelemre vonatkozó döntését és az véglegessé nem válik
  , kivéve, ha az információkhoz való hozzáférést a 2003/4/EK irányelvvel vagy a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó nemzeti joggal összhangban kérik
  . A Bizottság és a tagállamok meghozzák továbbá a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy azok az információk, amelyek esetében a Hatóság jóváhagyta a bizalmas kezelés iránti kérelmet, ne kerüljenek nyilvánosságra
  , kivéve, ha az információkhoz való hozzáférést a 2003/4/EK irányelvvel vagy a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó nemzeti joggal összhangban kérik
  .

Módosítás 98

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

178/2002/EK rendelet

39 d cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Ha egy engedélyezési eljárás keretében egy kérelmező visszavonja vagy visszavonta a kérelmét, akkor a Hatóság, a Bizottság és a tagállamok megőrzik a kereskedelmi és ipari információk bizalmas jellegét, ahogy azt a Hatóság a 39–39f. cikkek alapján elfogadta. A kérelem attól a pillanattól tekinthető visszavontnak, hogy az eredeti kérelem címzettjének számító illetékes hatósághoz megérkezik az ez irányú írásos kérelem.
  Ha a kérelem visszavonására azt megelőzően kerül sor, hogy
  a Hatóság
  meghozta volna a
  bizalmas
  kezelés iránti kérelemre vonatkozó döntését
  ,
  akkor
  a 
  Hatóság,
  a 
  Bizottság és a tagállamok nem hozzák nyilvánosságra azokat az információkat, amelyekre vonatkozóan bizalmas kezelés iránti kérelmet nyújtottak be
  . | (3)   Ha egy engedélyezési eljárás keretében egy kérelmező visszavonja vagy visszavonta a kérelmét, akkor a Hatóság, a Bizottság és a tagállamok megőrzik a kereskedelmi és ipari információk bizalmas jellegét, ahogy azt a Hatóság a 39–39f. cikkek alapján elfogadta. A kérelem attól a pillanattól tekinthető visszavontnak, hogy az eredeti kérelem címzettjének számító illetékes hatósághoz megérkezik az ez irányú írásos kérelem. A Hatóság
  nem tesz közzé semmilyen
  bizalmas
  vagy nem bizalmas információt
  ,
  ha
  a 
  kérelmező
  a 
  kérelem visszavonása mellett döntött
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Ha egy engedélyezési eljárás keretében egy kérelmező visszavonja vagy visszavonta a kérelmét, akkor a Hatóság, a Bizottság és a tagállamok megőrzik a kereskedelmi és ipari információk bizalmas jellegét, ahogy azt a Hatóság a 39–39f. cikkek alapján elfogadta. A kérelem attól a pillanattól tekinthető visszavontnak, hogy az eredeti kérelem címzettjének számító illetékes hatósághoz megérkezik az ez irányú írásos kérelem.
  Ha a kérelem visszavonására azt megelőzően kerül sor, hogy
  a Hatóság
  meghozta volna a
  bizalmas
  kezelés iránti kérelemre vonatkozó döntését
  ,
  akkor
  a 
  Hatóság,
  a 
  Bizottság és a tagállamok nem hozzák nyilvánosságra azokat az információkat, amelyekre vonatkozóan bizalmas kezelés iránti kérelmet nyújtottak be
  .

(3)   Ha egy engedélyezési eljárás keretében egy kérelmező visszavonja vagy visszavonta a kérelmét, akkor a Hatóság, a Bizottság és a tagállamok megőrzik a kereskedelmi és ipari információk bizalmas jellegét, ahogy azt a Hatóság a 39–39f. cikkek alapján elfogadta. A kérelem attól a pillanattól tekinthető visszavontnak, hogy az eredeti kérelem címzettjének számító illetékes hatósághoz megérkezik az ez irányú írásos kérelem. A Hatóság
  nem tesz közzé semmilyen
  bizalmas
  vagy nem bizalmas információt
  ,
  ha
  a 
  kérelmező
  a 
  kérelem visszavonása mellett döntött
  .

Módosítás 99

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

178/2002/EK rendelet

39 e cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a Tudományos Bizottság, a tudományos testületek és a 
  munkacsoportok
  ülésein részt vevő személyek neve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a Tudományos Bizottság, a tudományos testületek és a 
  munkacsoportok
  ülésein részt vevő személyek neve.

munkacsoportok

| c) | a Tudományos Bizottság, a tudományos testületek
  , a munkacsoportok
  és a 
  témával foglalkozó más ad hoc csoport
  ülésein részt vevő személyek
  és megfigyelők
  neve. |
| --- | --- |

c)

a Tudományos Bizottság, a tudományos testületek
  , a munkacsoportok
  és a 
  témával foglalkozó más ad hoc csoport
  ülésein részt vevő személyek
  és megfigyelők
  neve.

, a munkacsoportok

témával foglalkozó más ad hoc csoport

és megfigyelők

Módosítás 101

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

178/2002/EK rendelet

39 f cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 38. cikk (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásában, és a Hatóságnak benyújtott, tudományos támogatásra vonatkozó kérelmek hatékony feldolgozásának biztosítása érdekében standard adatformátumok és szoftvercsomagok elfogadása szükséges, amelyek lehetővé teszik dokumentumok benyújtását, keresését, másolását és kinyomtatását, miközben biztosítják az uniós élelmiszerjogban meghatározott szabályozási követelményeknek való megfelelést. Ezek a standard adatformátum és szoftvercsomag tervezetek nem alapulhatnak jogvédett szabványokra, és a lehető legnagyobb interoperabilitást kell biztosítaniuk a meglévő adatszolgáltatási megközelítésekkel. | (1)   A 38. cikk (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásában, és a Hatóságnak benyújtott, tudományos támogatásra vonatkozó kérelmek hatékony feldolgozásának biztosítása érdekében standard adatformátumok és szoftvercsomagok elfogadása szükséges, amelyek lehetővé teszik dokumentumok benyújtását, keresését, másolását és kinyomtatását, miközben biztosítják az uniós élelmiszerjogban meghatározott szabályozási követelményeknek való megfelelést
  és a kis- és középvállalkozások általi megvalósíthatóságot
  . Ezek a standard adatformátum és szoftvercsomag tervezetek nem alapulhatnak jogvédett szabványokra, és a lehető legnagyobb interoperabilitást kell biztosítaniuk a meglévő adatszolgáltatási megközelítésekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 38. cikk (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásában, és a Hatóságnak benyújtott, tudományos támogatásra vonatkozó kérelmek hatékony feldolgozásának biztosítása érdekében standard adatformátumok és szoftvercsomagok elfogadása szükséges, amelyek lehetővé teszik dokumentumok benyújtását, keresését, másolását és kinyomtatását, miközben biztosítják az uniós élelmiszerjogban meghatározott szabályozási követelményeknek való megfelelést. Ezek a standard adatformátum és szoftvercsomag tervezetek nem alapulhatnak jogvédett szabványokra, és a lehető legnagyobb interoperabilitást kell biztosítaniuk a meglévő adatszolgáltatási megközelítésekkel.

(1)   A 38. cikk (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásában, és a Hatóságnak benyújtott, tudományos támogatásra vonatkozó kérelmek hatékony feldolgozásának biztosítása érdekében standard adatformátumok és szoftvercsomagok elfogadása szükséges, amelyek lehetővé teszik dokumentumok benyújtását, keresését, másolását és kinyomtatását, miközben biztosítják az uniós élelmiszerjogban meghatározott szabályozási követelményeknek való megfelelést
  és a kis- és középvállalkozások általi megvalósíthatóságot
  . Ezek a standard adatformátum és szoftvercsomag tervezetek nem alapulhatnak jogvédett szabványokra, és a lehető legnagyobb interoperabilitást kell biztosítaniuk a meglévő adatszolgáltatási megközelítésekkel.

Módosítás 102

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

178/2002/EK rendelet

39 f cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A standard adatformátumok és szoftvercsomagok csak azokra az adatokra alkalmazandók, amelyeket a végrehajtási jogi aktusok a (2) bekezdés b) pontjával összhangban történő elfogadása után hoztak létre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A standard adatformátumok és szoftvercsomagok csak azokra az adatokra alkalmazandók, amelyeket a végrehajtási jogi aktusok a (2) bekezdés b) pontjával összhangban történő elfogadása után hoztak létre.

Módosítás 103

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

178/2002/EK rendelet

39 g cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Hatóság által adatok, többek között bizalmas és személyes adatok tárolására használt információs rendszereket
  a jelen
  rendelet 39-39f. cikkeinek figyelembevételével úgy kell kialakítani, hogy a fennálló biztonsági kockázatoknak megfelelő
  magas
  biztonsági
  szintet biztosítsanak
  . A hozzáférésnek legalább kéttényezős hitelesítést szükségessé tevő vagy azzal egyenértékű biztonsági szintet nyújtó rendszeren kell alapulnia. A rendszernek biztosítania kell a hozzáférések teljes körű ellenőrizhetőségét. | A Hatóság által adatok, többek között bizalmas és személyes adatok tárolására használt információs rendszereket
  e
  rendelet 39–39f. cikkeinek figyelembevételével úgy kell kialakítani, hogy
  garantálni lehessen
  a fennálló biztonsági kockázatoknak megfelelő
  legmagasabb szintű
  biztonsági
  előírások érvényesülését
  . A hozzáférésnek legalább kéttényezős hitelesítést szükségessé tevő vagy azzal egyenértékű biztonsági szintet nyújtó rendszeren kell alapulnia. A rendszernek biztosítania kell a hozzáférések teljes körű ellenőrizhetőségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Hatóság által adatok, többek között bizalmas és személyes adatok tárolására használt információs rendszereket
  a jelen
  rendelet 39-39f. cikkeinek figyelembevételével úgy kell kialakítani, hogy a fennálló biztonsági kockázatoknak megfelelő
  magas
  biztonsági
  szintet biztosítsanak
  . A hozzáférésnek legalább kéttényezős hitelesítést szükségessé tevő vagy azzal egyenértékű biztonsági szintet nyújtó rendszeren kell alapulnia. A rendszernek biztosítania kell a hozzáférések teljes körű ellenőrizhetőségét.

a jelen

magas

szintet biztosítsanak

A Hatóság által adatok, többek között bizalmas és személyes adatok tárolására használt információs rendszereket
  e
  rendelet 39–39f. cikkeinek figyelembevételével úgy kell kialakítani, hogy
  garantálni lehessen
  a fennálló biztonsági kockázatoknak megfelelő
  legmagasabb szintű
  biztonsági
  előírások érvényesülését
  . A hozzáférésnek legalább kéttényezős hitelesítést szükségessé tevő vagy azzal egyenértékű biztonsági szintet nyújtó rendszeren kell alapulnia. A rendszernek biztosítania kell a hozzáférések teljes körű ellenőrizhetőségét.

e

garantálni lehessen

legmagasabb szintű

előírások érvényesülését

Módosítás 104

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

178/2002/EK rendelet

41 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Környezetvédelmi információk esetén az Európai Parlament és a Tanács 1367/2006/EK rendelet
  6
  . és
  7. cikkét

   (39)

  szintén alkalmazni
  kell. | A Hatóság széleskörű hozzáférést biztosít a birtokában levő dokumentumokhoz.
  Környezetvédelmi információk esetén az Európai Parlament és a Tanács 1367/2006/EK
  rendeletét

   (39)

  szintén alkalmazni kell. E
  rendelet
  38–39
  .
  cikkét az 1049/2001/EK
  és
  az 1367/2006/EK rendelet alkalmazásának sérelme nélkül
  kell
  alkalmazni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Környezetvédelmi információk esetén az Európai Parlament és a Tanács 1367/2006/EK rendelet
  6
  . és
  7. cikkét

   (39)

  szintén alkalmazni
  kell.

6

7. cikkét

39

szintén alkalmazni

A Hatóság széleskörű hozzáférést biztosít a birtokában levő dokumentumokhoz.
  Környezetvédelmi információk esetén az Európai Parlament és a Tanács 1367/2006/EK
  rendeletét

   (39)

  szintén alkalmazni kell. E
  rendelet
  38–39
  .
  cikkét az 1049/2001/EK
  és
  az 1367/2006/EK rendelet alkalmazásának sérelme nélkül
  kell
  alkalmazni
  .

A Hatóság széleskörű hozzáférést biztosít a birtokában levő dokumentumokhoz.

rendeletét

39

szintén alkalmazni kell. E

38–39

cikkét az 1049/2001/EK

az 1367/2006/EK rendelet alkalmazásának sérelme nélkül

alkalmazni

Módosítás 106

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 9 b pont (új)

178/2002/EK rendelet

51 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9b. | Az 51. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(1a)
     
  A Bizottság az 57a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, hogy kialakítsa az élelmiszerekre vonatkozó sürgősségi riasztási hálózat harmonizált irányítási rendszerét a Bizottság és a tagállamok között.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9b.

9b.

Az 51. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  A Bizottság az 57a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, hogy kialakítsa az élelmiszerekre vonatkozó sürgősségi riasztási hálózat harmonizált irányítási rendszerét a Bizottság és a tagállamok között.”

Módosítás 107

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont

178/2002/EK rendelet

57 a cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság a 8. cikk c) pontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására [e rendelet hatálybalépésének napja]-tól/től
  , határozatlan időre
  kap felhatalmazást. | (2)   A Bizottság a 8. cikk c) pontja
  és a 32b. cikk (4a) bekezdése, a 39b. cikk (1) bekezdésének 2. albekezdése és az 51. cikk (1a) bekezdése
  szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására ... [e rendelet hatálybalépésének napja]-tól/től
  ötéves időtartamra
  kap felhatalmazást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság a 8. cikk c) pontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására [e rendelet hatálybalépésének napja]-tól/től
  , határozatlan időre
  kap felhatalmazást.

(2)   A Bizottság a 8. cikk c) pontja
  és a 32b. cikk (4a) bekezdése, a 39b. cikk (1) bekezdésének 2. albekezdése és az 51. cikk (1a) bekezdése
  szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására ... [e rendelet hatálybalépésének napja]-tól/től
  ötéves időtartamra
  kap felhatalmazást.

Módosítás 108

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

178/2002/EK rendelet

61 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 61 cikk | 61 cikk |
| Felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezés | Felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezés |
| (1)   A Bizottságnak biztosítania kell e rendelet alkalmazásának rendszeres felülvizsgálatát. | (1)   A Bizottságnak biztosítania kell e rendelet alkalmazásának rendszeres felülvizsgálatát. |
| (2)   
  A Bizottság legkésőbb
  a cikkben említett dátumot [az általános élelmiszerjogot módosító rendelet hatálybalépése] követő öt éven belül, azt követően pedig ötévente
  értékeli
  a 
  Hatóság
  teljesítményét a 
  célkitűzések
  , a 
  megbízatás
  , a feladatok, az eljárások és a 
  hely
  tekintetében, a 
  bizottsági iránymutatásokkal összhangban
  . Az értékelés
  azt vizsgálja meg
  , hogy kell-e esetleg módosítani a Hatóság megbízatását,
  és
  hogy milyen költségvetési vonzatai lennének egy ilyen módosításnak. | (2)   
  Legkésőbb
  a cikkben említett dátumot [az általános élelmiszerjogot módosító rendelet hatálybalépése] követő öt éven belül, azt követően pedig ötévente
  a Hatóság
  a 
  Bizottsággal közösen független külső értékelésre ad megbízást, amely értékeli a
  teljesítményét
  és eredményeit
  a 
  célkitűzései
  , a 
  megbízatásai
  , a feladatok, az eljárások és a 
  helyszínek
  tekintetében
  . Az értékelés
  a 
  Bizottsággal egyetértésben az igazgatótanács munkaprogramján alapul
  . Az értékelés
  a munkagyakorlatokat és a Hatóság hatását értékeli, és megvizsgálja
  , hogy kell-e esetleg módosítani a Hatóság megbízatását,
  többek között
  hogy milyen költségvetési vonzatai lennének egy ilyen módosításnak.
  Ezenkívül foglalkozik azzal a kérdéssel is, hogy a tagállami illetékes szervek és más uniós ügynökségek tevékenységeivel szorosabban össze kell-e hangolni, illetve össze kell-e kapcsolni a Hatóság tevékenységeit. Az értékelés során figyelembe kell venni az érdekcsoportok véleményét uniós és tagállami szinten egyaránt. |
| | (2a)
     
  A Hatóság igazgatótanácsa megvizsgálja az értékelés következtetéseit, és ajánlásokat tesz a Bizottságnak, melyek a Hatóságnál szükséges változtatásokat is érinthetnek. |
| (3)
     
  Amennyiben a Bizottság megítélése szerint a Hatóság fenntartása a hozzárendelt célkitűzésekre, megbízatásra és feladatokra tekintettel a továbbiakban nem indokolt, javasolhatja e rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő módosítását vagy hatályon kívül helyezését. | |
| (4)   
  A Bizottság az értékelés megállapításairól jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek
  , a Tanácsnak és az igazgatótanácsnak. Az értékelés megállapításait
  nyilvánosságra
  kell
  hozni
  . | (4)   
  Az (2) és (2a) bekezdésben említett értékeléseket és ajánlásokat elküldik a Bizottságnak
  , a Tanácsnak
  az Európai Parlamentnek
  és az igazgatótanácsnak. Az értékelés megállapításait
  és az ajánlásokat közzé
  kell
  tenni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

61 cikk

61 cikk

Felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezés

Felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezés

(1)   A Bizottságnak biztosítania kell e rendelet alkalmazásának rendszeres felülvizsgálatát.

(1)   A Bizottságnak biztosítania kell e rendelet alkalmazásának rendszeres felülvizsgálatát.

(2)   
  A Bizottság legkésőbb
  a cikkben említett dátumot [az általános élelmiszerjogot módosító rendelet hatálybalépése] követő öt éven belül, azt követően pedig ötévente
  értékeli
  a 
  Hatóság
  teljesítményét a 
  célkitűzések
  , a 
  megbízatás
  , a feladatok, az eljárások és a 
  hely
  tekintetében, a 
  bizottsági iránymutatásokkal összhangban
  . Az értékelés
  azt vizsgálja meg
  , hogy kell-e esetleg módosítani a Hatóság megbízatását,
  és
  hogy milyen költségvetési vonzatai lennének egy ilyen módosításnak.

(2)   
  Legkésőbb
  a cikkben említett dátumot [az általános élelmiszerjogot módosító rendelet hatálybalépése] követő öt éven belül, azt követően pedig ötévente
  a Hatóság
  a 
  Bizottsággal közösen független külső értékelésre ad megbízást, amely értékeli a
  teljesítményét
  és eredményeit
  a 
  célkitűzései
  , a 
  megbízatásai
  , a feladatok, az eljárások és a 
  helyszínek
  tekintetében
  . Az értékelés
  a 
  Bizottsággal egyetértésben az igazgatótanács munkaprogramján alapul
  . Az értékelés
  a munkagyakorlatokat és a Hatóság hatását értékeli, és megvizsgálja
  , hogy kell-e esetleg módosítani a Hatóság megbízatását,
  többek között
  hogy milyen költségvetési vonzatai lennének egy ilyen módosításnak.
  Ezenkívül foglalkozik azzal a kérdéssel is, hogy a tagállami illetékes szervek és más uniós ügynökségek tevékenységeivel szorosabban össze kell-e hangolni, illetve össze kell-e kapcsolni a Hatóság tevékenységeit. Az értékelés során figyelembe kell venni az érdekcsoportok véleményét uniós és tagállami szinten egyaránt.

(2a)
     
  A Hatóság igazgatótanácsa megvizsgálja az értékelés következtetéseit, és ajánlásokat tesz a Bizottságnak, melyek a Hatóságnál szükséges változtatásokat is érinthetnek.

(3)
     
  Amennyiben a Bizottság megítélése szerint a Hatóság fenntartása a hozzárendelt célkitűzésekre, megbízatásra és feladatokra tekintettel a továbbiakban nem indokolt, javasolhatja e rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő módosítását vagy hatályon kívül helyezését.

(4)   
  A Bizottság az értékelés megállapításairól jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek
  , a Tanácsnak és az igazgatótanácsnak. Az értékelés megállapításait
  nyilvánosságra
  kell
  hozni
  .

(4)   
  Az (2) és (2a) bekezdésben említett értékeléseket és ajánlásokat elküldik a Bizottságnak
  , a Tanácsnak
  az Európai Parlamentnek
  és az igazgatótanácsnak. Az értékelés megállapításait
  és az ajánlásokat közzé
  kell
  tenni
  .

Módosítás 109

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

2001/18/EK irányelv

24 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | A 24. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(2a)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében a jelen irányelv 25. cikkel és a 178/2002/EK rendelet 38. és 39. cikkével összhangban meghatározott információk proaktív terjesztésére vonatkozó kötelezettség nem sérti a természetes vagy jogi személyek azon jogát, hogy az 1049/2001/EK és az 1367/2006/EK rendeletben foglaltak szerint dokumentumokhoz kérésre hozzáférhessenek.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

A 24. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében a jelen irányelv 25. cikkel és a 178/2002/EK rendelet 38. és 39. cikkével összhangban meghatározott információk proaktív terjesztésére vonatkozó kötelezettség nem sérti a természetes vagy jogi személyek azon jogát, hogy az 1049/2001/EK és az 1367/2006/EK rendeletben foglaltak szerint dokumentumokhoz kérésre hozzáférhessenek.”

Módosítás 110

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

1829/2003/EK rendelet

29 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Hatóság a 178/2002/EK rendelet 38., 39–39f. és 40. cikkeinek megfelelően, valamint a jelen rendelet 30. cikkének figyelembevételével nyilvánosságra hozza a kérelmező által benyújtott engedélyezési kérelmet, a vonatkozó alátámasztó információkat és a kiegészítő információkat, valamint tudományos szakvéleményeit és az illetékes hatóságoknak a 2001/18/EK irányelv 4. cikkében említett véleményeit. | (1)   A Hatóság a 178/2002/EK rendelet 38., 39–39f. és 40. cikkeinek megfelelően, valamint a jelen rendelet 30. cikkének figyelembevételével nyilvánosságra hozza a kérelmező által benyújtott engedélyezési kérelmet, a vonatkozó alátámasztó információkat és a kiegészítő információkat,
  a nyomon követési jelentéseket,
  valamint tudományos szakvéleményeit és az illetékes hatóságoknak a 2001/18/EK irányelv 4. cikkében említett véleményeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Hatóság a 178/2002/EK rendelet 38., 39–39f. és 40. cikkeinek megfelelően, valamint a jelen rendelet 30. cikkének figyelembevételével nyilvánosságra hozza a kérelmező által benyújtott engedélyezési kérelmet, a vonatkozó alátámasztó információkat és a kiegészítő információkat, valamint tudományos szakvéleményeit és az illetékes hatóságoknak a 2001/18/EK irányelv 4. cikkében említett véleményeit.

(1)   A Hatóság a 178/2002/EK rendelet 38., 39–39f. és 40. cikkeinek megfelelően, valamint a jelen rendelet 30. cikkének figyelembevételével nyilvánosságra hozza a kérelmező által benyújtott engedélyezési kérelmet, a vonatkozó alátámasztó információkat és a kiegészítő információkat,
  a nyomon követési jelentéseket,
  valamint tudományos szakvéleményeit és az illetékes hatóságoknak a 2001/18/EK irányelv 4. cikkében említett véleményeit.

Módosítás 111

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

1829/2003/EK rendelet

29 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében a jelen irányelv 30. cikkel és a 178/2002/EK rendelet 38. és 39. cikkével összhangban meghatározott információk proaktív terjesztésére vonatkozó kötelezettség nem sérti a természetes vagy jogi személyek azon jogát, hogy az 1049/2001/EK és az 1367/2006/EK rendeletben foglaltak szerint dokumentumokhoz kérésre hozzáférhessenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében a jelen irányelv 30. cikkel és a 178/2002/EK rendelet 38. és 39. cikkével összhangban meghatározott információk proaktív terjesztésére vonatkozó kötelezettség nem sérti a természetes vagy jogi személyek azon jogát, hogy az 1049/2001/EK és az 1367/2006/EK rendeletben foglaltak szerint dokumentumokhoz kérésre hozzáférhessenek.

Módosítás 112

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 1 a pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – 1 a pont (új)

1831/2003/EK rendelet

17 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | A 17. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(2a)
     
  Az e cikkben a 178/2002/EK rendelet 38. és 39. cikkével összhangban meghatározott információk proaktív terjesztésére vonatkozó kötelezettség nem sérti a természetes vagy jogi személyek azon jogát, hogy az 1049/2001/EK és az 1367/2006/EK rendeletben foglaltak szerint kérésre hozzáférhessenek dokumentumokhoz.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

A 17. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  Az e cikkben a 178/2002/EK rendelet 38. és 39. cikkével összhangban meghatározott információk proaktív terjesztésére vonatkozó kötelezettség nem sérti a természetes vagy jogi személyek azon jogát, hogy az 1049/2001/EK és az 1367/2006/EK rendeletben foglaltak szerint kérésre hozzáférhessenek dokumentumokhoz.”

Módosítás 113

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

4 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1831/2003/EK rendelet

18 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)
     
  A 178/2002/EK rendelet 39. cikke (2) bekezdésén túlmenően és a rendelet 39. cikke (3) bekezdése szerint a Hatóság az alábbi információkra vonatkozóan is dönthet a bizalmas kezelés mellett, mivel ezek ellenőrizhető indoklás esetén olyan információknak nyilváníthatók, amelyek közzététele súlyosan sérti az érintett érdekeket: | törölve |
| a) | a takarmány-adalékanyagok hatékonyságát a 6. cikk (1) bekezdésében és a jelen rendelet I. mellékletében meghatározott tervezett felhasználások céljainak tekintetében igazoló tanulmányok vizsgálati terve; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)
     
  A 178/2002/EK rendelet 39. cikke (2) bekezdésén túlmenően és a rendelet 39. cikke (3) bekezdése szerint a Hatóság az alábbi információkra vonatkozóan is dönthet a bizalmas kezelés mellett, mivel ezek ellenőrizhető indoklás esetén olyan információknak nyilváníthatók, amelyek közzététele súlyosan sérti az érintett érdekeket:

törölve

törölve

a)

a)

a takarmány-adalékanyagok hatékonyságát a 6. cikk (1) bekezdésében és a jelen rendelet I. mellékletében meghatározott tervezett felhasználások céljainak tekintetében igazoló tanulmányok vizsgálati terve; valamint

a takarmány-adalékanyagok hatékonyságát a 6. cikk (1) bekezdésében és a jelen rendelet I. mellékletében meghatározott tervezett felhasználások céljainak tekintetében igazoló tanulmányok vizsgálati terve; valamint

| b) | a hatóanyagban található szennyező anyagok specifikációja és a kérelmező által belsőleg kidolgozott kapcsolódó elemzési módszerek, azoknak a szennyező anyagoknak a kivételével, amelyek káros hatást fejthetnek ki az állati egészségre, az emberi egészségre vagy a környezetre. |
| --- | --- |

b)

b)

a hatóanyagban található szennyező anyagok specifikációja és a kérelmező által belsőleg kidolgozott kapcsolódó elemzési módszerek, azoknak a szennyező anyagoknak a kivételével, amelyek káros hatást fejthetnek ki az állati egészségre, az emberi egészségre vagy a környezetre.

a hatóanyagban található szennyező anyagok specifikációja és a kérelmező által belsőleg kidolgozott kapcsolódó elemzési módszerek, azoknak a szennyező anyagoknak a kivételével, amelyek káros hatást fejthetnek ki az állati egészségre, az emberi egészségre vagy a környezetre.

Módosítás 114

Módosítás 114

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

4 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1831/2003/EK rendelet

18 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A Hatóság a birtokában lévő dokumentumokhoz való hozzáférésre irányuló kérelmek kezelésekor alkalmazza az 1049/2001/EK rendelet alapelveit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A Hatóság a birtokában lévő dokumentumokhoz való hozzáférésre irányuló kérelmek kezelésekor alkalmazza az 1049/2001/EK rendelet alapelveit.

Módosítás 115

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

4 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1831/2003/EK rendelet

18 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  A tagállamok, a Bizottság, és a Hatóság bizalmasan kezelik az e cikk (2) bekezdése alapján bizalmasnak minősített valamennyi információt, kivéve, ha az ilyen információk nyilvánosságra hozatala az emberi egészség, az állati egészség vagy a környezet védelme érdekében helyénvaló. A tagállamok az 1049/2001/EK rendelet 5. cikkével összhangban kezelik az e rendelet alapján átvett dokumentumokhoz való hozzáférésre irányuló kérelmeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  A tagállamok, a Bizottság, és a Hatóság bizalmasan kezelik az e cikk (2) bekezdése alapján bizalmasnak minősített valamennyi információt, kivéve, ha az ilyen információk nyilvánosságra hozatala az emberi egészség, az állati egészség vagy a környezet védelme érdekében helyénvaló. A tagállamok az 1049/2001/EK rendelet 5. cikkével összhangban kezelik az e rendelet alapján átvett dokumentumokhoz való hozzáférésre irányuló kérelmeket.

Módosítás 116

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

5 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2065/2003/EK rendelet

14 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében a 178/2002/EK rendelet 38. és 39. cikkével összhangban meghatározott információk proaktív terjesztésére vonatkozó kötelezettség nem sérti a természetes vagy jogi személyek azon jogát, hogy az 1049/2001/EK és az 1367/2006/EK rendeletben foglaltak szerint kérésre hozzáférhessenek dokumentumokhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében a 178/2002/EK rendelet 38. és 39. cikkével összhangban meghatározott információk proaktív terjesztésére vonatkozó kötelezettség nem sérti a természetes vagy jogi személyek azon jogát, hogy az 1049/2001/EK és az 1367/2006/EK rendeletben foglaltak szerint kérésre hozzáférhessenek dokumentumokhoz.

Módosítás 117

Módosítás 117

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

6 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

1935/2004/EK rendelet

19 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | A 19. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(2a)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében, az e rendelet 20. cikkét is ideértve, és a 178/2002/EK rendelet 38. és 39. cikkében meghatározott kötelezettség, hogy proaktívan terjeszteni kell az információkat, nem sérti a természetes és jogi személyek azon jogát, hogy az 1049/2001/EK rendeletben és az 1367/2006/EK rendeletben meghatározottak szerint kérésre hozzáférjenek a dokumentumokhoz.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

A 19. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében, az e rendelet 20. cikkét is ideértve, és a 178/2002/EK rendelet 38. és 39. cikkében meghatározott kötelezettség, hogy proaktívan terjeszteni kell az információkat, nem sérti a természetes és jogi személyek azon jogát, hogy az 1049/2001/EK rendeletben és az 1367/2006/EK rendeletben meghatározottak szerint kérésre hozzáférjenek a dokumentumokhoz.”

Módosítás 119

Módosítás 119

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

1935/2004/EK rendelet

20 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | adott esetben az a védjegy, amely alatt az anyagot forgalomba hozzák, valamint azoknak a készítményeknek, anyagoknak vagy árucikkeknek a kereskedelmi megnevezése, amelyekben felhasználják; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

b)

adott esetben az a védjegy, amely alatt az anyagot forgalomba hozzák, valamint azoknak a készítményeknek, anyagoknak vagy árucikkeknek a kereskedelmi megnevezése, amelyekben felhasználják; valamint

adott esetben az a védjegy, amely alatt az anyagot forgalomba hozzák, valamint azoknak a készítményeknek, anyagoknak vagy árucikkeknek a kereskedelmi megnevezése, amelyekben felhasználják; valamint

törölve

törölve

Módosítás 120 és 121

Módosítás 120 és 121

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

7 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1331/2008/EK rendelet

11 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében az e rendelet 12. cikkel és a 178/2002/EK rendelet 38. és 39. cikkével összhangban meghatározott információk proaktív terjesztésére vonatkozó kötelezettség nem sérti a természetes vagy jogi személyek azon jogát, hogy az 1049/2001/EK és az 1367/2006/EK rendeletben foglaltak szerint dokumentumokhoz kérésre hozzáférhessenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében az e rendelet 12. cikkel és a 178/2002/EK rendelet 38. és 39. cikkével összhangban meghatározott információk proaktív terjesztésére vonatkozó kötelezettség nem sérti a természetes vagy jogi személyek azon jogát, hogy az 1049/2001/EK és az 1367/2006/EK rendeletben foglaltak szerint dokumentumokhoz kérésre hozzáférhessenek.

Módosítás 122

Módosítás 122

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

7 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

1331/2008/EK rendelet

12 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Az e rendelet 11. és 12. cikkében, valamint a 178/2002/EK rendelet 38. és 39. cikkében az információk aktív terjesztésére meghatározott rendelkezések nem sértik azt az 1049/2001/EK rendeletben rögzített jogot, hogy kérelmezni lehet a dokumentumokhoz való hozzáférést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Az e rendelet 11. és 12. cikkében, valamint a 178/2002/EK rendelet 38. és 39. cikkében az információk aktív terjesztésére meghatározott rendelkezések nem sértik azt az 1049/2001/EK rendeletben rögzített jogot, hogy kérelmezni lehet a dokumentumokhoz való hozzáférést.

Módosítás 170

Módosítás 170

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

8 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1107/2009/EK rendelet

16 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Hatóság késedelem nélkül értékeli a bizalmas kezelés iránti kérelmeket, és nyilvánosságra hozza a kérelmező által a 15. cikk szerint szolgáltatott információkat, valamint a kérelmező által benyújtott kiegészítő információkat, azoknak az információknak a kivételével, amelyekre vonatkozóan a 178/2002/EK rendelet értelemszerűen alkalmazandó 38., 39–39f. és 40. cikkeinek, valamint a jelen rendelet 63. cikkének megfelelően bizalmas kezelés iránti kérelmet nyújtottak be, amelyet a Hatóság jóváhagyott.; | A Hatóság késedelem nélkül értékeli a bizalmas kezelés iránti kérelmeket, és nyilvánosságra hozza a kérelmező által a 15. cikk szerint szolgáltatott információkat, valamint a kérelmező által benyújtott kiegészítő információkat, azoknak az információknak a kivételével, amelyekre vonatkozóan a 178/2002/EK rendelet értelemszerűen alkalmazandó 38., 39–39f. és 40. cikkeinek, valamint a jelen rendelet 63. cikkének megfelelően bizalmas kezelés iránti kérelmet nyújtottak be, amelyet a Hatóság jóváhagyott
  , kivéve, ha közzétételüket magasabb rendű közérdek indokolja
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Hatóság késedelem nélkül értékeli a bizalmas kezelés iránti kérelmeket, és nyilvánosságra hozza a kérelmező által a 15. cikk szerint szolgáltatott információkat, valamint a kérelmező által benyújtott kiegészítő információkat, azoknak az információknak a kivételével, amelyekre vonatkozóan a 178/2002/EK rendelet értelemszerűen alkalmazandó 38., 39–39f. és 40. cikkeinek, valamint a jelen rendelet 63. cikkének megfelelően bizalmas kezelés iránti kérelmet nyújtottak be, amelyet a Hatóság jóváhagyott.;

A Hatóság késedelem nélkül értékeli a bizalmas kezelés iránti kérelmeket, és nyilvánosságra hozza a kérelmező által a 15. cikk szerint szolgáltatott információkat, valamint a kérelmező által benyújtott kiegészítő információkat, azoknak az információknak a kivételével, amelyekre vonatkozóan a 178/2002/EK rendelet értelemszerűen alkalmazandó 38., 39–39f. és 40. cikkeinek, valamint a jelen rendelet 63. cikkének megfelelően bizalmas kezelés iránti kérelmet nyújtottak be, amelyet a Hatóság jóváhagyott
  , kivéve, ha közzétételüket magasabb rendű közérdek indokolja
  .

, kivéve, ha közzétételüket magasabb rendű közérdek indokolja

Módosítás 123

Módosítás 123

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

8 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

1107/2009/EK rendelet

23 cikk – 1 bekezdés – utolsó mondat

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. | A 23. cikk (1) bekezdésének utolsó mondata helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

4a.

4a.

A 23. cikk (1) bekezdésének utolsó mondata helyébe a következő szöveg lép:

E rendelet alkalmazásában a 178/2002/EK rendelet 2. cikkében meghatározott élelmiszernek minősülő hatóanyagokat is egyszerű anyagnak kell tekinteni.

| | „E rendelet alkalmazásában a 178/2002/EK rendelet 2. cikkében meghatározott élelmiszernek minősülő hatóanyagokat is
  jóváhagyott
  egyszerű anyagnak kell tekinteni.
  ” |
| --- | --- |

„E rendelet alkalmazásában a 178/2002/EK rendelet 2. cikkében meghatározott élelmiszernek minősülő hatóanyagokat is
  jóváhagyott
  egyszerű anyagnak kell tekinteni.
  ”

Módosítás 124

Módosítás 124

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

8 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

1107/2009/EK rendelet

63 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 178/2002/EK rendelet 39. cikkében meghatározott feltételekkel és eljárásokkal, illetve a jelen cikkel összhangban a kérelmező kérheti a jelen rendelet szerint benyújtott egyes információk bizalmas kezelését, és ebben az esetben ellenőrizhető indoklást mellékel; | (1)   A 178/2002/EK rendelet 39. cikkében meghatározott feltételekkel és eljárásokkal, illetve a jelen cikkel összhangban a kérelmező kérheti a jelen rendelet szerint benyújtott egyes információk bizalmas kezelését,
  kivéve a toxikológiai, ökotoxikológiai vagy környezetvédelmi szempontból fontosnak minősülő információkat,
  és ebben az esetben
  megfelelő és
  ellenőrizhető indoklást mellékel
  . Az indokolásban ellenőrizhető bizonyítékot kell benyújtani annak alátámasztására, hogy az információk közzététele kereskedelmi érdekeit, illetve a magánélet védelmét és az egyének személyi sérthetetlenségét veszélyeztetheti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 178/2002/EK rendelet 39. cikkében meghatározott feltételekkel és eljárásokkal, illetve a jelen cikkel összhangban a kérelmező kérheti a jelen rendelet szerint benyújtott egyes információk bizalmas kezelését, és ebben az esetben ellenőrizhető indoklást mellékel;

(1)   A 178/2002/EK rendelet 39. cikkében meghatározott feltételekkel és eljárásokkal, illetve a jelen cikkel összhangban a kérelmező kérheti a jelen rendelet szerint benyújtott egyes információk bizalmas kezelését,
  kivéve a toxikológiai, ökotoxikológiai vagy környezetvédelmi szempontból fontosnak minősülő információkat,
  és ebben az esetben
  megfelelő és
  ellenőrizhető indoklást mellékel
  . Az indokolásban ellenőrizhető bizonyítékot kell benyújtani annak alátámasztására, hogy az információk közzététele kereskedelmi érdekeit, illetve a magánélet védelmét és az egyének személyi sérthetetlenségét veszélyeztetheti.

Módosítás 126

Módosítás 126

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – 5 a pont (új)

8 cikk – 1 bekezdés – 5 a pont (új)

1107/2009/EK rendelet

63 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  A 63. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |
| (3)   E cikk nem sérti a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet. | „(3)   E cikk nem sérti a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet
  , valamint az 1049/2001/EK és az 1367/2006/EK rendeletet.” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

5a.
     
  A 63. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(3)   E cikk nem sérti a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet.

„(3)   E cikk nem sérti a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet
  , valamint az 1049/2001/EK és az 1367/2006/EK rendeletet.”

Módosítás 127

Módosítás 127

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – a pont

9 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – a pont

(EU) 2015/2283 rendelet

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az új élelmiszerek Unión belüli forgalomba hozatalának engedélyezését és az uniós jegyzéknek az e rendelet 9. cikkében előírt naprakésszé tételét szolgáló eljárás vagy a Bizottság saját kezdeményezésére, vagy a kérelmező Bizottsághoz intézett, a 178/2002/EK rendelet 39f. cikke szerinti standard adatformátumoknak megfelelő kérelme alapján indul, amennyiben azok léteznek. A Bizottság a kérelmet késedelem nélkül a tagállamok rendelkezésére bocsátja. | (1)   Az új élelmiszerek Unión belüli forgalomba hozatalának engedélyezését és az uniós jegyzéknek az e rendelet 9. cikkében előírt naprakésszé tételét szolgáló eljárás vagy a Bizottság saját kezdeményezésére, vagy a kérelmező Bizottsághoz intézett, a 178/2002/EK rendelet 39f. cikke szerinti standard adatformátumoknak megfelelő kérelme alapján indul, amennyiben azok léteznek. A Bizottság a kérelmet késedelem nélkül a tagállamok rendelkezésére bocsátja
  , és nyilvánosságra hozza a kérelem összefoglalóját
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az új élelmiszerek Unión belüli forgalomba hozatalának engedélyezését és az uniós jegyzéknek az e rendelet 9. cikkében előírt naprakésszé tételét szolgáló eljárás vagy a Bizottság saját kezdeményezésére, vagy a kérelmező Bizottsághoz intézett, a 178/2002/EK rendelet 39f. cikke szerinti standard adatformátumoknak megfelelő kérelme alapján indul, amennyiben azok léteznek. A Bizottság a kérelmet késedelem nélkül a tagállamok rendelkezésére bocsátja.

(1)   Az új élelmiszerek Unión belüli forgalomba hozatalának engedélyezését és az uniós jegyzéknek az e rendelet 9. cikkében előírt naprakésszé tételét szolgáló eljárás vagy a Bizottság saját kezdeményezésére, vagy a kérelmező Bizottsághoz intézett, a 178/2002/EK rendelet 39f. cikke szerinti standard adatformátumoknak megfelelő kérelme alapján indul, amennyiben azok léteznek. A Bizottság a kérelmet késedelem nélkül a tagállamok rendelkezésére bocsátja
  , és nyilvánosságra hozza a kérelem összefoglalóját
  .

Módosítás 128

Módosítás 128

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

9 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

(EU) 2015/2283 rendelet

23 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Az e rendelet 23. cikkében, valamint a 178/2002/EK rendelet 38. és 39. cikkében az információk aktív terjesztésére meghatározott rendelkezések nem sértik azt az 1049/2001/EK rendeletben rögzített jogot, hogy kérelmezni lehet a dokumentumokhoz való hozzáférést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  Az e rendelet 23. cikkében, valamint a 178/2002/EK rendelet 38. és 39. cikkében az információk aktív terjesztésére meghatározott rendelkezések nem sértik azt az 1049/2001/EK rendeletben rögzített jogot, hogy kérelmezni lehet a dokumentumokhoz való hozzáférést.

Módosítás 129

Módosítás 129

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

9 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

(EU) 2015/2283 rendelet

23 cikk – 4 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b)
     
  A Bizottság végrehajtási jog aktusok révén elfogadhatja az e cikk (1)–(4) bekezdésének végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 30. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4b)
     
  A Bizottság végrehajtási jog aktusok révén elfogadhatja az e cikk (1)–(4) bekezdésének végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 30. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Módosítás 130

Módosítás 130

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

9 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

(EU) 2015/2283 rendelet

25 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  A 25. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:






  „(1a)
     
  Az e rendeletben a 178/2002/EK rendelet 38. és 39. cikkével összhangban meghatározott információk proaktív terjesztésére vonatkozó kötelezettség nem sérti a természetes vagy jogi személyek azon jogát, hogy az 1049/2001/EK és az 1367/2006/EK rendeletben foglaltak szerint kérésre hozzáférhessenek dokumentumokhoz.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4a.
     
  A 25. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  Az e rendeletben a 178/2002/EK rendelet 38. és 39. cikkével összhangban meghatározott információk proaktív terjesztésére vonatkozó kötelezettség nem sérti a természetes vagy jogi személyek azon jogát, hogy az 1049/2001/EK és az 1367/2006/EK rendeletben foglaltak szerint kérésre hozzáférhessenek dokumentumokhoz.”

Módosítás 131

Módosítás 131

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 a cikk (új)

9 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a. cikk |
| | A kockázatkezelés átláthatósága |
| | (1)
     
  A Bizottság és a tagállamok az élelmiszerjog keretében az 1–9. cikkben említett jogi aktusok összefüggésében nagyfokú átláthatóság mellett végzik kockázatkezelési tevékenységeiket. Haladéktalanul nyilvánosságra hozzák különösen a következőket: |
| | a) | a kockázatkezelési folyamat korai szakaszában bármely tervezett kockázatkezelési intézkedésekre vonatkozó tervezete; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9a. cikk

9a. cikk

A kockázatkezelés átláthatósága

A kockázatkezelés átláthatósága

(1)
     
  A Bizottság és a tagállamok az élelmiszerjog keretében az 1–9. cikkben említett jogi aktusok összefüggésében nagyfokú átláthatóság mellett végzik kockázatkezelési tevékenységeiket. Haladéktalanul nyilvánosságra hozzák különösen a következőket:

a)

a)

a kockázatkezelési folyamat korai szakaszában bármely tervezett kockázatkezelési intézkedésekre vonatkozó tervezete;

a kockázatkezelési folyamat korai szakaszában bármely tervezett kockázatkezelési intézkedésekre vonatkozó tervezete;

| b) | azon ülések napirendjei és eljárásai, részletes összefoglaló jelentései, illetve a felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási aktusok révén elfogadandó intézkedéstervezetek, többek között az egyes tagállamok által leadott szavazatok eredményei és indokolása a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  értelmében vett bizottságokban, ideértve a fellebbviteli bizottságokat is, amelyek támogatják a Bizottságot a [178/2002/EK rendelet, a 2001/18/EK irányelv, az 1829/2003/EK rendelet, az 1831/2003/EK rendelet, a 2065/2003/EK rendelet, az 1935/2004/EK rendelet, az 1331/2008/EK rendelet, az 1107/2009/EK rendelet és a 2015/2283/EK rendelet] végrehajtásában, amelyek keretében a kockázatkezelési intézkedéseket megvitatták és szavazásra bocsátották; valamint |
| --- | --- |

b)

b)

azon ülések napirendjei és eljárásai, részletes összefoglaló jelentései, illetve a felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási aktusok révén elfogadandó intézkedéstervezetek, többek között az egyes tagállamok által leadott szavazatok eredményei és indokolása a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  értelmében vett bizottságokban, ideértve a fellebbviteli bizottságokat is, amelyek támogatják a Bizottságot a [178/2002/EK rendelet, a 2001/18/EK irányelv, az 1829/2003/EK rendelet, az 1831/2003/EK rendelet, a 2065/2003/EK rendelet, az 1935/2004/EK rendelet, az 1331/2008/EK rendelet, az 1107/2009/EK rendelet és a 2015/2283/EK rendelet] végrehajtásában, amelyek keretében a kockázatkezelési intézkedéseket megvitatták és szavazásra bocsátották; valamint

azon ülések napirendjei és eljárásai, részletes összefoglaló jelentései, illetve a felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási aktusok révén elfogadandó intézkedéstervezetek, többek között az egyes tagállamok által leadott szavazatok eredményei és indokolása a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

1a

értelmében vett bizottságokban, ideértve a fellebbviteli bizottságokat is, amelyek támogatják a Bizottságot a [178/2002/EK rendelet, a 2001/18/EK irányelv, az 1829/2003/EK rendelet, az 1831/2003/EK rendelet, a 2065/2003/EK rendelet, az 1935/2004/EK rendelet, az 1331/2008/EK rendelet, az 1107/2009/EK rendelet és a 2015/2283/EK rendelet] végrehajtásában, amelyek keretében a kockázatkezelési intézkedéseket megvitatták és szavazásra bocsátották; valamint

| c) | a tagállami munkacsoportok üléseinek napirendjei és részletes jegyzőkönyvei, amelyek keretében az adott kockázatkezelési intézkedéseket megvitatják; |
| --- | --- |

c)

c)

a tagállami munkacsoportok üléseinek napirendjei és részletes jegyzőkönyvei, amelyek keretében az adott kockázatkezelési intézkedéseket megvitatják;

a tagállami munkacsoportok üléseinek napirendjei és részletes jegyzőkönyvei, amelyek keretében az adott kockázatkezelési intézkedéseket megvitatják;

(2)
     
  az e cikk (1) bekezdése alkalmazásában a Bizottság minden, az [általános élelmiszerjogi rendelet] 58. cikkével, a 2001/18/EK irányelv 30. cikkével, az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkével, az 1831/2003/EK rendelet 22. cikkével, a 2065/2003/EK rendelet 19. cikkével, az 1935/2004/EK rendelet 23. cikkével, az 1331/2008/EK rendelet 14. cikkével, az 1107/2009/EK rendelet 79. cikkével, valamint a 2015/2283 rendelet 30. és 32. cikkével összhangban elfogadás céljából előterjesztett intézkedéstervezethez csatolja az alábbiakat tartalmazó indokolást:

| a) | az intézkedés indokai és céljai; |
| --- | --- |

a)

a)

az intézkedés indokai és céljai;

az intézkedés indokai és céljai;

| b) | az intézkedés indokolása a szükségességgel és arányossággal kapcsolatos megfontolások alapján; |
| --- | --- |

b)

b)

az intézkedés indokolása a szükségességgel és arányossággal kapcsolatos megfontolások alapján;

az intézkedés indokolása a szükségességgel és arányossággal kapcsolatos megfontolások alapján;

| c) | az intézkedés közegészségügyre, állategészségügyre, a környezetre, a társadalomra és az élelmiszeripari vállalkozásokra gyakorolt hatása, ahogy az a hatásvizsgálat eredményeiből kitűnik; valamint |
| --- | --- |

c)

c)

az intézkedés közegészségügyre, állategészségügyre, a környezetre, a társadalomra és az élelmiszeripari vállalkozásokra gyakorolt hatása, ahogy az a hatásvizsgálat eredményeiből kitűnik; valamint

az intézkedés közegészségügyre, állategészségügyre, a környezetre, a társadalomra és az élelmiszeripari vállalkozásokra gyakorolt hatása, ahogy az a hatásvizsgálat eredményeiből kitűnik; valamint

| d) | a nyilvánossággal folytatott konzultáció eredménye, ideértve [az általános élelmiszerjogi rendelet] 9. cikke szerint folytatott konzultáció eredményét is. |
| --- | --- |

d)

d)

a nyilvánossággal folytatott konzultáció eredménye, ideértve [az általános élelmiszerjogi rendelet] 9. cikke szerint folytatott konzultáció eredményét is.

a nyilvánossággal folytatott konzultáció eredménye, ideértve [az általános élelmiszerjogi rendelet] 9. cikke szerint folytatott konzultáció eredményét is.

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0417/2018).

1

(22)  
  https://europa.eu/european-union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_hu.pdf

22

https://europa.eu/european-union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_hu.pdf

(23)  A Bizottság közleménye a „Tiltsák be a glifozátot, és védjék meg az embereket és a környezetet a mérgező növényvédő szerektől!”, C(2017)8414
  final
  .

23

final

(23)  A Bizottság közleménye a „Tiltsák be a glifozátot, és védjék meg az embereket és a környezetet a mérgező növényvédő szerektől!”, C(2017)8414.

23

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

25

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

25

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

26

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

26

(1)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1367/2006/EK rendelete (2006. szeptember 6.) a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról (HL L 264., 2006.9.25., 13. o.).

1

Az Európai Parlament és a Tanács 1367/2006/EK rendelete (2006. szeptember 6.) a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról (HL L 264., 2006.9.25., 13. o.).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/63/EU irányelve (2010. szeptember 22.) a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről (HL L 276., 2010.10.20., 33. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2010/63/EU irányelve (2010. szeptember 22.) a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről (HL L 276., 2010.10.20., 33. o.).

(39)  Az Európai Parlament és a Tanács 1367/2006/EK rendelete (2006. szeptember 6.) a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról (HL L 264., 2006.9.25., 13. o.).

39

(39)  Az Európai Parlament és a Tanács 1367/2006/EK rendelete (2006. szeptember 6.) a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról (HL L 264., 2006.9.25., 13. o.).

39

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/274 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/274

---

P8_TA(2018)0490

Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop) ***I

Az Európai Parlament 2018. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop) létrehozásáról és a 337/75/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 388/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0532), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0532),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 166. cikkének (4) bekezdésére, 165. cikkének (4) bekezdésére, valamint 149. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C8-0343/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 166. cikkének (4) bekezdésére, 165. cikkének (4) bekezdésére, valamint 149. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C8-0343/2016),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. március 30-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. március 30-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. november 9-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. november 9-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0273/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0273/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 209., 2017.6.30., 49. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0257

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. december 11-én került elfogadásra az Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop) létrehozásáról és a 337/75/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2019/128 rendelettel.)

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/275 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/275

---

P8_TA(2018)0491

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) ***I

Az Európai Parlament 2018. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) létrehozásáról és a 2062/94/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 388/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0528), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0528),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 153. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0344/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 153. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0344/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. március 30-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. március 30-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. november 9-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. november 9-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0274/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0274/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 209., 2017.6.30., 49. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0254

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. december 11-én került elfogadásra az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) létrehozásáról és a 2062/94/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2019/126 rendelettel.)

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/276 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/276

---

P8_TA(2018)0492

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) ***I

Az Európai Parlament 2018. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) létrehozásáról és az 1365/75/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 388/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0531), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0531),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 153. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0342/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 153. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0342/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. március 30-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. március 30-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. november 9-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. november 9-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0275/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0275/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 209., 2017.6.30., 49. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0256

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. december 11-én került elfogadásra az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) létrehozásáról és az 1365/75/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU)2019/127 rendelettel.)

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/277 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/277

---

P8_TA(2018)0493

Az EU-típusjóváhagyási jogszabályoknak az Egyesült Királyság Unióból való kilépésére figyelemmel történő kiegészítése ***I

Az Európai Parlament 2018. december 11-i jogalkotási állásfoglalása az EU-típusjóváhagyási jogszabályoknak az Egyesült Királyság Unióból való kilépésére figyelemmel történő kiegészítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 388/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0397), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0397),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0250/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0250/2018),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. szeptember 19-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. szeptember 19-i véleményére (1),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. november 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. november 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0359/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0359/2018),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 440., 2018.12.6., 95. o.

---

P8_TC1-COD(2018)0220

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. december 11-én került elfogadásra az uniós típusjóváhagyási jogszabályoknak az Egyesült Királyság Unióból való kilépésére figyelemmel történő kiegészítéséről szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2019/26 rendelettel.)

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/278 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/278

---

P8_TA(2018)0495

Vízumkódex ***I

Az Európai Parlament 2018. december 11-én elfogadott módosításai a Közösségi Vízumkódex (vízumkódex) létrehozásáról szóló 810/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 388/28)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Az Európai Unió rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó közös politikája szerves részét képezi a belső határok nélküli térség kialakításának.
  A vízumpolitikának a turizmust
  és az
  üzleti tevékenységet előmozdító alapvető eszköznek
  kell
  maradnia
  , miközben
  hozzá kell járulnia
  a 
  biztonsági kockázatokkal
  és az
  EU-ba irányuló irreguláris migráció kockázatával szembeni fellépéshez
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Az Európai Unió rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó közös politikája szerves részét képezi a belső határok nélküli térség kialakításának.
  A vízumpolitikának a turizmust
  és az
  üzleti tevékenységet előmozdító alapvető eszköznek
  kell
  maradnia
  , miközben
  hozzá kell járulnia
  a 
  biztonsági kockázatokkal
  és az
  EU-ba irányuló irreguláris migráció kockázatával szembeni fellépéshez
  .

| (1) | Az Európai Unió rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó közös politikája szerves részét képezi a belső határok nélküli térség kialakításának. 
  Az emberi jogokat
  és az
  alapvető szabadságokat tiszteletben tartó vízumpolitikának meg
  kell
  könnyítenie a harmadik országok állampolgárai számára az EU-ba való utazást
  , miközben
  az Unió területén biztosítania kell
  a 
  személyek szabad mozgását
  és
  fenn kell tartania
  az
  emberek biztonságát. A közös vízumpolitikának összhangban kell lennie más Uniós szakpolitikákkal, beleértve azokat, amelyek a személyek szabad mozgásához, tartózkodásához és mobilitásához kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó közös politikája szerves részét képezi a belső határok nélküli térség kialakításának. 
  Az emberi jogokat
  és az
  alapvető szabadságokat tiszteletben tartó vízumpolitikának meg
  kell
  könnyítenie a harmadik országok állampolgárai számára az EU-ba való utazást
  , miközben
  az Unió területén biztosítania kell
  a 
  személyek szabad mozgását
  és
  fenn kell tartania
  az
  emberek biztonságát. A közös vízumpolitikának összhangban kell lennie más Uniós szakpolitikákkal, beleértve azokat, amelyek a személyek szabad mozgásához, tartózkodásához és mobilitásához kapcsolódnak.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | A tagállamoknak e rendelet alkalmazása során tiszteletben kell tartaniuk azon kötelezettségeiket, amelyek a nemzetközi jog – különösen a menekültek jogállásáról szóló ENSZ-egyezmény, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni egyezménye, a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és más vonatkozó nemzetközi jogi eszközök – értelmében rájuk hárulnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

A tagállamoknak e rendelet alkalmazása során tiszteletben kell tartaniuk azon kötelezettségeiket, amelyek a nemzetközi jog – különösen a menekültek jogállásáról szóló ENSZ-egyezmény, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni egyezménye, a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és más vonatkozó nemzetközi jogi eszközök – értelmében rájuk hárulnak.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A vízumkérelmezési eljárásnak a lehető legegyszerűbbnek kell
  lenniük
  a kérelmezők számára. Egyértelművé kell tenni, hogy mely tagállam rendelkezik hatáskörrel a vízumkérelem megvizsgálására, különösen akkor, ha a tervezett látogatás több tagállamot érint. A tagállamoknak a 
  lehetséges mértékben
  lehetővé kell tenniük a kérelemnyomtatvány elektronikus kitöltését és benyújtását. Meg kell állapítani az eljárás különböző lépéseire vonatkozó határidőket, különösen annak érdekében, hogy az utazók előre tervezhessenek, és elkerülhessék a konzulátusok csúcsidőszakait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A vízumkérelmezési eljárásnak a lehető legegyszerűbbnek kell
  lenniük
  a kérelmezők számára. Egyértelművé kell tenni, hogy mely tagállam rendelkezik hatáskörrel a vízumkérelem megvizsgálására, különösen akkor, ha a tervezett látogatás több tagállamot érint. A tagállamoknak a 
  lehetséges mértékben
  lehetővé kell tenniük a kérelemnyomtatvány elektronikus kitöltését és benyújtását. Meg kell állapítani az eljárás különböző lépéseire vonatkozó határidőket, különösen annak érdekében, hogy az utazók előre tervezhessenek, és elkerülhessék a konzulátusok csúcsidőszakait.

| (4) | A vízumkérelmezési eljárásnak a lehető legegyszerűbbnek
  és elfogadható költségűnek
  kell
  lennie
  a kérelmezők számára. Egyértelművé kell tenni, hogy mely tagállam rendelkezik hatáskörrel a vízumkérelem megvizsgálására, különösen akkor, ha a tervezett látogatás több tagállamot érint. A tagállamoknak a lehetővé kell tenniük a kérelemnyomtatvány elektronikus kitöltését és benyújtását. Meg kell állapítani az eljárás különböző lépéseire vonatkozó határidőket, különösen annak érdekében, hogy az utazók
  észszerű időben
  előre tervezhessenek, és elkerülhessék a konzulátusok csúcsidőszakait.
  Az uniós vívmányok valóban közös vízumpolitika felé történő továbbfejlesztésének részeként tovább kell harmonizálni a vízumkiadásra vonatkozó eljárásokat és feltételeket, valamint meg kell erősíteni azok egységes alkalmazását. |
| --- | --- |

(4)

A vízumkérelmezési eljárásnak a lehető legegyszerűbbnek
  és elfogadható költségűnek
  kell
  lennie
  a kérelmezők számára. Egyértelművé kell tenni, hogy mely tagállam rendelkezik hatáskörrel a vízumkérelem megvizsgálására, különösen akkor, ha a tervezett látogatás több tagállamot érint. A tagállamoknak a lehetővé kell tenniük a kérelemnyomtatvány elektronikus kitöltését és benyújtását. Meg kell állapítani az eljárás különböző lépéseire vonatkozó határidőket, különösen annak érdekében, hogy az utazók
  észszerű időben
  előre tervezhessenek, és elkerülhessék a konzulátusok csúcsidőszakait.
  Az uniós vívmányok valóban közös vízumpolitika felé történő továbbfejlesztésének részeként tovább kell harmonizálni a vízumkiadásra vonatkozó eljárásokat és feltételeket, valamint meg kell erősíteni azok egységes alkalmazását.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | A vízumkérelmeket a konzulátusok bírálják el és azokról ők hoznak döntést. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a vízumkötelezettség alá tartozó harmadik országokban képviselettel rendelkezzenek vagy egy másik tagállam képviselje őket, és hogy a konzulátusok megfelelő ismeretekkel rendelkezzenek a helyi helyzetről a vízumkérelem folyamatának integritása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

A vízumkérelmeket a konzulátusok bírálják el és azokról ők hoznak döntést. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a vízumkötelezettség alá tartozó harmadik országokban képviselettel rendelkezzenek vagy egy másik tagállam képviselje őket, és hogy a konzulátusok megfelelő ismeretekkel rendelkezzenek a helyi helyzetről a vízumkérelem folyamatának integritása érdekében.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Nem kell kötelezővé tenni a tagállamoknak, hogy fenntartsák a kérelem konzulátuson történő közvetlen benyújtásának lehetőségét olyan helyeken, ahol külső szolgáltatót bíztak meg a vízumkérelmeknek a konzulátus nevében történő átvételével, nem érintve a 2004/38/EK irányelvben

   (18)

  , és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésében meghatározott tagállami kötelezettségeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Nem kell kötelezővé tenni a tagállamoknak, hogy fenntartsák a kérelem konzulátuson történő közvetlen benyújtásának lehetőségét olyan helyeken, ahol külső szolgáltatót bíztak meg a vízumkérelmeknek a konzulátus nevében történő átvételével, nem érintve a 2004/38/EK irányelvben

   (18)

  , és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésében meghatározott tagállami kötelezettségeket.

törölve

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | A kérelmezőknek a rövid távú tartózkodásra irányuló kérelem benyújtásakor nem kell felmutatniuk utazási egészségbiztosítást. Ez ugyanis aránytalan terhet jelentene a vízumkérelmezők számára, és nincs bizonyíték arra, hogy a tagállamok egészségügyi kiadásai tekintetében a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok birtokosai nagyobb kockázatot jelentenének, mint a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

A kérelmezőknek a rövid távú tartózkodásra irányuló kérelem benyújtásakor nem kell felmutatniuk utazási egészségbiztosítást. Ez ugyanis aránytalan terhet jelentene a vízumkérelmezők számára, és nincs bizonyíték arra, hogy a tagállamok egészségügyi kiadásai tekintetében a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok birtokosai nagyobb kockázatot jelentenének, mint a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A vízumdíjnak biztosítania kell, hogy elegendő pénzügyi forrás álljon rendelkezésre a vízumfeldolgozás – ezen belül a 
  vízumkérelmek minőségének
  és
  integritásának vizsgálatához szükséges
  megfelelő struktúrák és elegendő személyzet – költségeinek fedezéséhez. A vízumdíj összegét
  két évente
  objektív kritériumok alapján felül kell vizsgálni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A vízumdíjnak biztosítania kell, hogy elegendő pénzügyi forrás álljon rendelkezésre a vízumfeldolgozás – ezen belül a 
  vízumkérelmek minőségének
  és
  integritásának vizsgálatához szükséges
  megfelelő struktúrák és elegendő személyzet – költségeinek fedezéséhez. A vízumdíj összegét
  két évente
  objektív kritériumok alapján felül kell vizsgálni.

| (6) | A vízumdíjnak biztosítania kell, hogy elegendő pénzügyi forrás álljon rendelkezésre a vízumfeldolgozás – ezen belül a 
  vízumkérelem elbírálásának minőségét, gyorsaságát
  és
  integritását biztosító
  megfelelő struktúrák és elegendő személyzet – költségeinek fedezéséhez. A vízumdíj összegét
  kétévente
  objektív
  értékelési
  kritériumok alapján felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(6)

A vízumdíjnak biztosítania kell, hogy elegendő pénzügyi forrás álljon rendelkezésre a vízumfeldolgozás – ezen belül a 
  vízumkérelem elbírálásának minőségét, gyorsaságát
  és
  integritását biztosító
  megfelelő struktúrák és elegendő személyzet – költségeinek fedezéséhez. A vízumdíj összegét
  kétévente
  objektív
  értékelési
  kritériumok alapján felül kell vizsgálni.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | A vízumkérelmezők fogadására vonatkozó rendelkezéseknek tiszteletben kell tartaniuk az emberi méltóságot és az alapvető jogokat az Európai Unió Alapjogi Chartájában és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményben leírtak szerint. A vízumkérelmek feldolgozását megkülönböztetés nélkül, szakszerű módon, a kérelmezők tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

A vízumkérelmezők fogadására vonatkozó rendelkezéseknek tiszteletben kell tartaniuk az emberi méltóságot és az alapvető jogokat az Európai Unió Alapjogi Chartájában és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményben leírtak szerint. A vízumkérelmek feldolgozását megkülönböztetés nélkül, szakszerű módon, a kérelmezők tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Annak biztosítására, hogy a vízumkötelezettség alá eső harmadik országbeli állampolgárok
  akkor is
  a 
  lakóhelyükön
  nyújthassák be vízumkérelmüket,
  ha egyetlen tagállam sem rendelkezik ott a kérelmek átvétele céljából jelenléttel,
  lehetővé kell tenni külső szolgáltatók számára
  a szükséges szolgáltatás nyújtását
  az általános maximális szintet meghaladó összegű díj
  mellett
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Annak biztosítására, hogy a vízumkötelezettség alá eső harmadik országbeli állampolgárok
  akkor is
  a 
  lakóhelyükön
  nyújthassák be vízumkérelmüket,
  ha egyetlen tagállam sem rendelkezik ott a kérelmek átvétele céljából jelenléttel,
  lehetővé kell tenni külső szolgáltatók számára
  a szükséges szolgáltatás nyújtását
  az általános maximális szintet meghaladó összegű díj
  mellett
  .

| (7) | Annak biztosítására, hogy a vízumkötelezettség alá eső harmadik országbeli állampolgárok
  a lakóhelyükhöz
  a 
  lehető legközelebb
  nyújthassák be vízumkérelmüket, lehetővé kell tenni külső szolgáltatók számára
  , hogy
  az általános maximális szintet meghaladó összegű díj
  feletti összegért feldolgozásra átvegyék a kérelmeket
  . |
| --- | --- |

(7)

Annak biztosítására, hogy a vízumkötelezettség alá eső harmadik országbeli állampolgárok
  a lakóhelyükhöz
  a 
  lehető legközelebb
  nyújthassák be vízumkérelmüket, lehetővé kell tenni külső szolgáltatók számára
  , hogy
  az általános maximális szintet meghaladó összegű díj
  feletti összegért feldolgozásra átvegyék a kérelmeket
  .

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A képviseleti megállapodásokat észszerűsíteni kell, és a tagállamok közötti ilyen megállapodások megkötése előtti akadályokat ki kell küszöbölni. A képviselő tagállamnak kell felelnie a vízumkérelmek teljes feldolgozásáért, a képviselt tagállam bevonása nélkül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A képviseleti megállapodásokat észszerűsíteni kell, és a tagállamok közötti ilyen megállapodások megkötése előtti akadályokat ki kell küszöbölni. A képviselő tagállamnak kell felelnie a vízumkérelmek teljes feldolgozásáért, a képviselt tagállam bevonása nélkül.

| (8) | A képviseleti megállapodásokat észszerűsíteni kell
  és meg kell könnyíteni
  , és a tagállamok közötti ilyen megállapodások megkötése előtti akadályokat ki kell küszöbölni. A képviselő tagállamnak kell felelnie a vízumkérelmek teljes feldolgozásáért, a képviselt tagállam bevonása nélkül. |
| --- | --- |

(8)

A képviseleti megállapodásokat észszerűsíteni kell
  és meg kell könnyíteni
  , és a tagállamok közötti ilyen megállapodások megkötése előtti akadályokat ki kell küszöbölni. A képviselő tagállamnak kell felelnie a vízumkérelmek teljes feldolgozásáért, a képviselt tagállam bevonása nélkül.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Amennyiben
  egyes harmadik országok
  nem tanúsítanak
  együttműködést az elfogott, rendezetlen jogállású állampolgáraik visszafogadása terén, illetve
  nem működnek együtt hatékonyan
  a visszatérési eljárásban, objektív kritériumokon alapuló átlátható mechanizmus alapján a 810/2009/EK rendelet egyes rendelkezéseinek korlátozóbb ideiglenes alkalmazását kell bevezetni annak érdekében, hogy az adott harmadik ország
  megfelelőbb
  együttműködést folytasson az irreguláris migránsok visszafogadását illetően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Amennyiben
  egyes harmadik országok
  nem tanúsítanak
  együttműködést az elfogott, rendezetlen jogállású állampolgáraik visszafogadása terén, illetve
  nem működnek együtt hatékonyan
  a visszatérési eljárásban, objektív kritériumokon alapuló átlátható mechanizmus alapján a 810/2009/EK rendelet egyes rendelkezéseinek korlátozóbb ideiglenes alkalmazását kell bevezetni annak érdekében, hogy az adott harmadik ország
  megfelelőbb
  együttműködést folytasson az irreguláris migránsok visszafogadását illetően.

| (11) | Annak függvényében, hogy
  egyes harmadik országok
  megfelelő
  együttműködést
  tanúsítanak-e vagy sem
  az elfogott, rendezetlen jogállású állampolgáraik visszafogadása terén, illetve
  hatékonyan együttműködnek-e vagy sem
  a visszatérési eljárásban, objektív kritériumokon alapuló átlátható mechanizmus alapján a 810/2009/EK rendelet egyes rendelkezéseinek korlátozóbb ideiglenes alkalmazását kell bevezetni annak érdekében, hogy az adott harmadik ország
  jobb
  együttműködést folytasson az irreguláris migránsok visszafogadását illetően
  , illetve azt a jövőben is folytassa
  . |
| --- | --- |

(11)

Annak függvényében, hogy
  egyes harmadik országok
  megfelelő
  együttműködést
  tanúsítanak-e vagy sem
  az elfogott, rendezetlen jogállású állampolgáraik visszafogadása terén, illetve
  hatékonyan együttműködnek-e vagy sem
  a visszatérési eljárásban, objektív kritériumokon alapuló átlátható mechanizmus alapján a 810/2009/EK rendelet egyes rendelkezéseinek korlátozóbb ideiglenes alkalmazását kell bevezetni annak érdekében, hogy az adott harmadik ország
  jobb
  együttműködést folytasson az irreguláris migránsok visszafogadását illetően
  , illetve azt a jövőben is folytassa
  .

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | A kérelmező, akinek vízumkérelmét elutasították, jogorvoslattal élhet, amelynek
  az eljárás valamely szakaszában
  biztosítania kell a bíróság előtti hatékony jogorvoslat lehetőségét. Az elutasításról szóló értesítésben részletesebb tájékoztatást kell nyújtani az elutasítás indokairól és az elutasító határozatokkal szembeni jogorvoslat eljárásairól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

A kérelmező, akinek vízumkérelmét elutasították, jogorvoslattal élhet, amelynek
  az eljárás valamely szakaszában
  biztosítania kell a bíróság előtti hatékony jogorvoslat lehetőségét. Az elutasításról szóló értesítésben részletesebb tájékoztatást kell nyújtani az elutasítás indokairól és az elutasító határozatokkal szembeni jogorvoslat eljárásairól.

| (12) | A kérelmező, akinek vízumkérelmét elutasították, jogorvoslattal élhet, amelynek
  a lehető legrövidebb időn belül
  biztosítania kell a bíróság előtti hatékony jogorvoslat lehetőségét. Az elutasításról szóló értesítésben részletesebb tájékoztatást kell nyújtani az elutasítás indokairól és az elutasító határozatokkal szembeni jogorvoslat eljárásairól. |
| --- | --- |

(12)

A kérelmező, akinek vízumkérelmét elutasították, jogorvoslattal élhet, amelynek
  a lehető legrövidebb időn belül
  biztosítania kell a bíróság előtti hatékony jogorvoslat lehetőségét. Az elutasításról szóló értesítésben részletesebb tájékoztatást kell nyújtani az elutasítás indokairól és az elutasító határozatokkal szembeni jogorvoslat eljárásairól.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és szem előtt tartja különösen a nemzetközi egyezmények és az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert jogokat és elveket. E rendelet célja különösen, hogy biztosítsa az EUMSZ 16. cikkében megállapított, a személyes adatok védelméhez fűződő jog, a Charta 7. cikkében megállapított, a magán- és a családi élethez fűződő jog, a 18. cikkében megállapított menedékjog és a 24. cikkében megállapított, a gyermekeket megillető jogok teljes körű tiszteletben tartását és a kiszolgáltatott csoportok védelmét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és szem előtt tartja különösen a nemzetközi egyezmények és az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert jogokat és elveket. E rendelet célja különösen, hogy biztosítsa az EUMSZ 16. cikkében megállapított, a személyes adatok védelméhez fűződő jog, a Charta 7. cikkében megállapított, a magán- és a családi élethez fűződő jog, a 18. cikkében megállapított menedékjog és a 24. cikkében megállapított, a gyermekeket megillető jogok teljes körű tiszteletben tartását és a kiszolgáltatott csoportok védelmét.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Rugalmas szabályokat kell meghatározni annak érdekében, hogy a tagállamok optimálisan kiaknázhassák az erőforrások megosztását, és fokozódjon a konzuli lefedettség. A tagállamok közötti együttműködés (schengeni vízumközpontok) bármilyen formát ölthet a helyi körülményekhez igazítva, a földrajzi konzuli lefedettség fokozása, a tagállami költségek csökkentése, az Unió láthatóságának fokozása, valamint a vízumkérelmezőknek nyújtott szolgáltatások javítása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Rugalmas szabályokat kell meghatározni annak érdekében, hogy a tagállamok optimálisan kiaknázhassák az erőforrások megosztását, és fokozódjon a konzuli lefedettség. A tagállamok közötti együttműködés (schengeni vízumközpontok) bármilyen formát ölthet a helyi körülményekhez igazítva, a földrajzi konzuli lefedettség fokozása, a tagállami költségek csökkentése, az Unió láthatóságának fokozása, valamint a vízumkérelmezőknek nyújtott szolgáltatások javítása céljából.

| (16) | Rugalmas szabályokat kell meghatározni annak érdekében, hogy a tagállamok optimálisan kiaknázhassák az erőforrások megosztását, és fokozódjon a konzuli lefedettség. A tagállamok közötti együttműködés (schengeni vízumközpontok) bármilyen formát ölthet a helyi körülményekhez igazítva, a földrajzi konzuli lefedettség fokozása, a tagállami költségek csökkentése, az Unió láthatóságának fokozása, valamint a vízumkérelmezőknek nyújtott szolgáltatások javítása céljából.
  A közös vízumpolitikának elő kell mozdítania a növekedést, és koherensnek kell lennie más uniós szakpolitikákkal, így a külkapcsolatok, a kereskedelem, az oktatás, a kultúra és a turizmus területén meglévő szakpolitikákkal. |
| --- | --- |

(16)

Rugalmas szabályokat kell meghatározni annak érdekében, hogy a tagállamok optimálisan kiaknázhassák az erőforrások megosztását, és fokozódjon a konzuli lefedettség. A tagállamok közötti együttműködés (schengeni vízumközpontok) bármilyen formát ölthet a helyi körülményekhez igazítva, a földrajzi konzuli lefedettség fokozása, a tagállami költségek csökkentése, az Unió láthatóságának fokozása, valamint a vízumkérelmezőknek nyújtott szolgáltatások javítása céljából.
  A közös vízumpolitikának elő kell mozdítania a növekedést, és koherensnek kell lennie más uniós szakpolitikákkal, így a külkapcsolatok, a kereskedelem, az oktatás, a kultúra és a turizmus területén meglévő szakpolitikákkal.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | A tagállamok által kifejlesztett elektronikus vízumkérelmezési rendszerek
  hozzájárulnak
  ahhoz, hogy a kérelmezési eljárások könnyebbé váljanak a kérelmezők és a konzulátusok számára. A teljes digitalizálást lehetővé tevő közös megoldást kell kidolgozni, teljes mértékben kiaknázva az aktuális jogi fejleményeket és technológiai fejlesztéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

A tagállamok által kifejlesztett elektronikus vízumkérelmezési rendszerek
  hozzájárulnak
  ahhoz, hogy a kérelmezési eljárások könnyebbé váljanak a kérelmezők és a konzulátusok számára. A teljes digitalizálást lehetővé tevő közös megoldást kell kidolgozni, teljes mértékben kiaknázva az aktuális jogi fejleményeket és technológiai fejlesztéseket.

| (17) | A tagállamok által kifejlesztett elektronikus vízumkérelmezési rendszerek
  nélkülözhetetlenek
  ahhoz, hogy a kérelmezési eljárások könnyebbé váljanak a kérelmezők és a konzulátusok számára.
  Egy digitális platform és az uniós e-vízum formájában 2025-ig
  a teljes digitalizálást lehetővé tevő közös megoldást kell kidolgozni, teljes mértékben kiaknázva az aktuális jogi fejleményeket és technológiai fejlesztéseket
  annak érdekében, hogy a kérelmezők interneten nyújthassák be a vízumkérelmeket, ami jobban illeszkedik a kérelmezők szükségleteihez és további látogatókat vonz a schengeni térségbe. Az elektronikus vízumkérelmezési rendszert teljes mértékben hozzáférhetővé kell tenni a fogyatékossággal élő személyek számára. Az egyértelmű és korszerűbb eljárási garanciákat meg kell erősíteni és egységesen kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(17)

A tagállamok által kifejlesztett elektronikus vízumkérelmezési rendszerek
  nélkülözhetetlenek
  ahhoz, hogy a kérelmezési eljárások könnyebbé váljanak a kérelmezők és a konzulátusok számára.
  Egy digitális platform és az uniós e-vízum formájában 2025-ig
  a teljes digitalizálást lehetővé tevő közös megoldást kell kidolgozni, teljes mértékben kiaknázva az aktuális jogi fejleményeket és technológiai fejlesztéseket
  annak érdekében, hogy a kérelmezők interneten nyújthassák be a vízumkérelmeket, ami jobban illeszkedik a kérelmezők szükségleteihez és további látogatókat vonz a schengeni térségbe. Az elektronikus vízumkérelmezési rendszert teljes mértékben hozzáférhetővé kell tenni a fogyatékossággal élő személyek számára. Az egyértelmű és korszerűbb eljárási garanciákat meg kell erősíteni és egységesen kell alkalmazni.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17a) | A tagállamoknak a 810/2009/EK rendelet alkalmazása során tiszteletben kell tartaniuk azon kötelezettségeiket, amelyek a nemzetközi jog – különösen a menekültek jogállásáról szóló ENSZ-egyezmény, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni egyezménye, a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és más vonatkozó nemzetközi jogi eszközök – értelmében rájuk hárulnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

A tagállamoknak a 810/2009/EK rendelet alkalmazása során tiszteletben kell tartaniuk azon kötelezettségeiket, amelyek a nemzetközi jog – különösen a menekültek jogállásáról szóló ENSZ-egyezmény, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni egyezménye, a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és más vonatkozó nemzetközi jogi eszközök – értelmében rájuk hárulnak.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

27 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (27a) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket el kell fogadni. A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet mellékleteinek technikai jellegű módosítása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27a)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket el kell fogadni. A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet mellékleteinek technikai jellegű módosítása céljából.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

27 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (27b) | Megfelelő intézkedéseket kell hozni e rendelet nyomon követésére és értékelésére a vízumkérelmek egységes feldolgozásának tekintetében. A nyomon követésnek és az értékelésnek azt is ellenőriznie kell, hogy a kérelmek feldolgozása során a tagállamok tiszteletben tartják az alapvető jogokat, valamint a megkülönböztetésmentesség elvét és a személyes adatok védelmét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27b)

Megfelelő intézkedéseket kell hozni e rendelet nyomon követésére és értékelésére a vízumkérelmek egységes feldolgozásának tekintetében. A nyomon követésnek és az értékelésnek azt is ellenőriznie kell, hogy a kérelmek feldolgozása során a tagállamok tiszteletben tartják az alapvető jogokat, valamint a megkülönböztetésmentesség elvét és a személyes adatok védelmét.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

810/2009/EK rendelet

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ez a rendelet létrehozza a tagállamok területén bármely 180 napos időszakban 90 napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízumok kiadására vonatkozó eljárásokat és feltételeket.; | (1)   Ez a rendelet létrehozza a tagállamok területén bármely 180 napos időszakban
  egyazon tagállam területén
  90 napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra
  , valamint a hivatásos sportolók és kulturális szakemberek – bármely 180 napos időszakban egyazon tagállam területén 90 napot meg nem haladó és összességében – egy évet meg nem haladó tervezett tartózkodására
  jogosító vízumok kiadására vonatkozó eljárásokat és feltételeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ez a rendelet létrehozza a tagállamok területén bármely 180 napos időszakban 90 napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízumok kiadására vonatkozó eljárásokat és feltételeket.;

(1)   Ez a rendelet létrehozza a tagállamok területén bármely 180 napos időszakban
  egyazon tagállam területén
  90 napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra
  , valamint a hivatásos sportolók és kulturális szakemberek – bármely 180 napos időszakban egyazon tagállam területén 90 napot meg nem haladó és összességében – egy évet meg nem haladó tervezett tartózkodására
  jogosító vízumok kiadására vonatkozó eljárásokat és feltételeket.

Módosítás 24

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 1 a pont (új)

810/2009/EK rendelet

1 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(3a)
     
  E rendelet alkalmazásakor a tagállamok a vonatkozó uniós jog, többek között az Európai Unió Alapjogi Chartája (Charta), a vonatkozó nemzetközi jog, többek között a menekültek helyzetéről szóló ENSZ-egyezmény (a genfi egyezmény), a nemzetközi védelem biztosításával kapcsolatos kötelezettségek, különösen a visszaküldés tilalmának elve, valamint az alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartásával járnak el. Az uniós jog általános elveivel összhangban az e rendelet alapján meghozott határozatokat eseti alapon kell meghozni.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)
     
  E rendelet alkalmazásakor a tagállamok a vonatkozó uniós jog, többek között az Európai Unió Alapjogi Chartája (Charta), a vonatkozó nemzetközi jog, többek között a menekültek helyzetéről szóló ENSZ-egyezmény (a genfi egyezmény), a nemzetközi védelem biztosításával kapcsolatos kötelezettségek, különösen a visszaküldés tilalmának elve, valamint az alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartásával járnak el. Az uniós jog általános elveivel összhangban az e rendelet alapján meghozott határozatokat eseti alapon kell meghozni.”

Módosítás 25

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 1 b pont (új)

810/2009/EK rendelet

1 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1b. | Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(3b)
     
  Az Európai Bizottság 2025-ig előterjeszti az elektromos vízumkérelmet, az e-vízumot.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1b.

1b.

Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3b)
     
  Az Európai Bizottság 2025-ig előterjeszti az elektromos vízumkérelmet, az e-vízumot.”

Módosítás 26

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – d pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – d pont

810/2009/EK rendelet

2 cikk – 12 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12a. | Hivatásos sportolók és kulturális szakemberek: Olyan harmadik országbeli állampolgárok, akik a Szerződés 20. cikkének (1) bekezdése értelmében nem uniós polgárok, és a következő kategóriák valamelyikébe tartoznak: előadóművészek és élsportolók – illetve a hozzájuk tartozó személyzet, valamint adott esetben az e kategóriákba tartozó családtagok –, akik nyilvánvaló módon igazolni tudták, hogy a schengeni térség több tagállamát érintő, három hónapnál hosszabb körút vagy verseny szervezése kapcsán adminisztratív és logisztikai akadályokba ütköztek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12a.

12a.

Hivatásos sportolók és kulturális szakemberek: Olyan harmadik országbeli állampolgárok, akik a Szerződés 20. cikkének (1) bekezdése értelmében nem uniós polgárok, és a következő kategóriák valamelyikébe tartoznak: előadóművészek és élsportolók – illetve a hozzájuk tartozó személyzet, valamint adott esetben az e kategóriákba tartozó családtagok –, akik nyilvánvaló módon igazolni tudták, hogy a schengeni térség több tagállamát érintő, három hónapnál hosszabb körút vagy verseny szervezése kapcsán adminisztratív és logisztikai akadályokba ütköztek.

Módosítás 27

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – a pont (új)

810/2009/EK rendelet

3 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | a
  3. cikk (5) bekezdésének b) és c) pontjának helyébe a következő szöveg lép: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

a
  3. cikk (5) bekezdésének b) és c) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

a

| 3. | A
  3. cikk (5) bekezdésének b) és c) pontjának helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

3.

A
  3. cikk (5) bekezdésének b) és c) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

A

| | „b) | azok a harmadik országbeli állampolgárok, akik az e rendelet elfogadásából kimaradó vagy a schengeni vívmányokat még nem teljes mértékben alkalmazó tagállam által kibocsátott, érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkeznek, vagy azok a harmadik országbeli állampolgárok, akik Andorra, Kanada, Japán, San Marino vagy az Amerikai Egyesült Államok által kiadott olyan érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkeznek, amely birtokosának feltétel nélküli visszatérést biztosít, és amely szerepel az V. mellékletben található jegyzékben, vagy tartózkodási engedéllyel rendelkeznek a Holland Királyság karibi területeire (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius és Saba); |
| --- | --- | --- |

„b)

„b)

azok a harmadik országbeli állampolgárok, akik az e rendelet elfogadásából kimaradó vagy a schengeni vívmányokat még nem teljes mértékben alkalmazó tagállam által kibocsátott, érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkeznek, vagy azok a harmadik országbeli állampolgárok, akik Andorra, Kanada, Japán, San Marino vagy az Amerikai Egyesült Államok által kiadott olyan érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkeznek, amely birtokosának feltétel nélküli visszatérést biztosít, és amely szerepel az V. mellékletben található jegyzékben, vagy tartózkodási engedéllyel rendelkeznek a Holland Királyság karibi területeire (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius és Saba);

azok a harmadik országbeli állampolgárok, akik az e rendelet elfogadásából kimaradó vagy a schengeni vívmányokat még nem teljes mértékben alkalmazó tagállam által kibocsátott, érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkeznek, vagy azok a harmadik országbeli állampolgárok, akik Andorra, Kanada, Japán, San Marino vagy az Amerikai Egyesült Államok által kiadott olyan érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkeznek, amely birtokosának feltétel nélküli visszatérést biztosít, és amely szerepel az V. mellékletben található jegyzékben, vagy tartózkodási engedéllyel rendelkeznek a Holland Királyság karibi területeire (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius és Saba);

| | c) | azok a harmadik országbeli állampolgárok, akik az e rendelet elfogadásában részt nem vevő vagy a schengeni vívmányok rendelkezéseit még nem teljes mértékben alkalmazó tagállam területére, vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás részes felét képező országba, vagy az Amerikai Egyesült Államokba, Kanadába vagy Japánba, vagy a Holland Királyság karibi területeire (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius és Saba) érvényes vízummal rendelkeznek, abban az esetben, amikor a kibocsátó országba vagy egyéb harmadik országba utaznak, illetve amikor a vízum felhasználását követően visszatérnek a kibocsátó országból;” |
| --- | --- | --- |

c)

c)

azok a harmadik országbeli állampolgárok, akik az e rendelet elfogadásában részt nem vevő vagy a schengeni vívmányok rendelkezéseit még nem teljes mértékben alkalmazó tagállam területére, vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás részes felét képező országba, vagy az Amerikai Egyesült Államokba, Kanadába vagy Japánba, vagy a Holland Királyság karibi területeire (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius és Saba) érvényes vízummal rendelkeznek, abban az esetben, amikor a kibocsátó országba vagy egyéb harmadik országba utaznak, illetve amikor a vízum felhasználását követően visszatérnek a kibocsátó országból;”

azok a harmadik országbeli állampolgárok, akik az e rendelet elfogadásában részt nem vevő vagy a schengeni vívmányok rendelkezéseit még nem teljes mértékben alkalmazó tagállam területére, vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás részes felét képező országba, vagy az Amerikai Egyesült Államokba, Kanadába vagy Japánba, vagy a Holland Királyság karibi területeire (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius és Saba) érvényes vízummal rendelkeznek, abban az esetben, amikor a kibocsátó országba vagy egyéb harmadik országba utaznak, illetve amikor a vízum felhasználását követően visszatérnek a kibocsátó országból;”

Módosítás 28

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

810/2009/EK rendelet

5 cikk – 1 b bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | amennyiben a látogatásnak egynél több úti célja van, vagy ha két hónapon belül több különálló látogatást is terveznek,
  azon
  tagállam, amelynek területe a tartózkodás napokban számolt hosszát vagy célját tekintve a látogatás(ok) fő úti célját képezi; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

amennyiben a látogatásnak egynél több úti célja van, vagy ha két hónapon belül több különálló látogatást is terveznek,
  azon
  tagállam, amelynek területe a tartózkodás napokban számolt hosszát vagy célját tekintve a látogatás(ok) fő úti célját képezi; vagy

azon

| b) | amennyiben a látogatásnak egynél több úti célja van, vagy ha két hónapon belül több különálló látogatást is terveznek,
  akkor adott esetben vagy az a tagállam, ahol a fogadó szervezet vagy vállalat található, vagy az a
  tagállam, amelynek területe a tartózkodás napokban számolt hosszát vagy célját tekintve a látogatás(ok) fő úti célját képezi, vagy
  – amennyiben a fő úti cél nem határozható meg – az a tagállam, amelynek külső határán a kérelmező a tagállamok területére be kíván lépni; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a látogatásnak egynél több úti célja van, vagy ha két hónapon belül több különálló látogatást is terveznek,
  akkor adott esetben vagy az a tagállam, ahol a fogadó szervezet vagy vállalat található, vagy az a
  tagállam, amelynek területe a tartózkodás napokban számolt hosszát vagy célját tekintve a látogatás(ok) fő úti célját képezi, vagy
  – amennyiben a fő úti cél nem határozható meg – az a tagállam, amelynek külső határán a kérelmező a tagállamok területére be kíván lépni;

akkor adott esetben vagy az a tagállam, ahol a fogadó szervezet vagy vállalat található, vagy az a

– amennyiben a fő úti cél nem határozható meg – az a tagállam, amelynek külső határán a kérelmező a tagállamok területére be kíván lépni;

Módosítás 29

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 5 a pont (új)

810/2009/EK rendelet

5 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a. | Az 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5a.

5a.

Az 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  Amennyiben az (1) bekezdés a) vagy b) pontja szerint illetékes tagállam nincs jelen vagy nem rendelkezik képviselettel abban a harmadik országban, amelyben a kérelmező a kérelmet a 10. cikk szerint benyújtja, a kérelmező jogosult arra, hogy kérelmét az alábbi helyszíneken nyújtsa be:

| a) | a tervezett látogatás úti célját képező valamely tagállam konzulátusán, |
| --- | --- |

a)

a)

a tervezett látogatás úti célját képező valamely tagállam konzulátusán,

a tervezett látogatás úti célját képező valamely tagállam konzulátusán,

| b) | az első beutazás helye szerinti tagállam konzulátusán, amennyiben az a) pont nem alkalmazandó, |
| --- | --- |

b)

b)

az első beutazás helye szerinti tagállam konzulátusán, amennyiben az a) pont nem alkalmazandó,

az első beutazás helye szerinti tagállam konzulátusán, amennyiben az a) pont nem alkalmazandó,

| c) | minden egyéb esetben azon tagállamok bármelyikének a konzulátusán, amelyekben a kérelmező benyújtja kérelmét. |
| --- | --- |

c)

c)

minden egyéb esetben azon tagállamok bármelyikének a konzulátusán, amelyekben a kérelmező benyújtja kérelmét.

minden egyéb esetben azon tagállamok bármelyikének a konzulátusán, amelyekben a kérelmező benyújtja kérelmét.

Amennyiben az (1) bekezdés értelmében illetékes tagállam konzulátusa vagy az e bekezdés első albekezdésében említett tagállam konzulátusa a kérelmező tartózkodási helyétől több mint 500 km-es távolságra található, vagy ha a kérelmező tartózkodási helyétől tömegközlekedéssel történő menettérti utazás éjszakai megszállást tesz szükségessé, és valamely másik tagállam konzulátusa közelebb található a kérelmező tartózkodási helyéhez, a kérelmezőnek joga van kérelmét ezen utóbbi tagállam konzulátusán benyújtani.

Amennyiben az (1) bekezdés értelmében illetékes tagállam konzulátusa vagy az e bekezdés első albekezdésében említett tagállam konzulátusa a kérelmező tartózkodási helyétől több mint 500 km-es távolságra található, vagy ha a kérelmező tartózkodási helyétől tömegközlekedéssel történő menettérti utazás éjszakai megszállást tesz szükségessé, és valamely másik tagállam konzulátusa közelebb található a kérelmező tartózkodási helyéhez, a kérelmezőnek joga van kérelmét ezen utóbbi tagállam konzulátusán benyújtani.

Módosítás 30

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 5 b pont (új)

810/2009/EK rendelet

5 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5b. | Az 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(2b)
     
  Ha az (1) vagy (2) bekezdése értelmében illetékes tagállam a 8. cikkel összhangban képviseleti megállapodást köt egy másik tagállammal abból célból, hogy a másik tagállam nevében a kérelmeket megvizsgálja és a vízumokat kiadja, a kérelmezőnek a képviselő tagállam konzulátusához kell benyújtania kérelmét.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5b.

5b.

Az 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2b)
     
  Ha az (1) vagy (2) bekezdése értelmében illetékes tagállam a 8. cikkel összhangban képviseleti megállapodást köt egy másik tagállammal abból célból, hogy a másik tagállam nevében a kérelmeket megvizsgálja és a vízumokat kiadja, a kérelmezőnek a képviselő tagállam konzulátusához kell benyújtania kérelmét.”

Módosítás 31

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont – -a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont – -a pont (új)

810/2009/EK rendelet

8 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Egy tagállam megállapodást köthet arról, hogy egy másik, az 5. cikk szerint illetékes tagállamot képvisel abból a célból, hogy az adott tagállam nevében a kérelmeket megvizsgálja és a vízumokat kiadja. A tagállamok kizárólag a kérelmek átvétele és a biometrikus azonosítók felvétele céljából, korlátozott mértékben is képviselhetnek más tagállamokat. | „(1)   
  A 6. cikk sérelme nélkül
  , egy tagállam megállapodást köthet arról, hogy egy másik, az 5. cikk szerint illetékes tagállamot képvisel abból a célból, hogy az adott tagállam nevében a kérelmeket megvizsgálja és a vízumokat kiadja. A tagállamok kizárólag a kérelmek átvétele és a biometrikus azonosítók felvétele céljából, korlátozott mértékben is képviselhetnek más tagállamokat.” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Egy tagállam megállapodást köthet arról, hogy egy másik, az 5. cikk szerint illetékes tagállamot képvisel abból a célból, hogy az adott tagállam nevében a kérelmeket megvizsgálja és a vízumokat kiadja. A tagállamok kizárólag a kérelmek átvétele és a biometrikus azonosítók felvétele céljából, korlátozott mértékben is képviselhetnek más tagállamokat.

„(1)   
  A 6. cikk sérelme nélkül
  , egy tagállam megállapodást köthet arról, hogy egy másik, az 5. cikk szerint illetékes tagállamot képvisel abból a célból, hogy az adott tagállam nevében a kérelmeket megvizsgálja és a vízumokat kiadja. A tagállamok kizárólag a kérelmek átvétele és a biometrikus azonosítók felvétele céljából, korlátozott mértékben is képviselhetnek más tagállamokat.”

Módosítás 32

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont – b a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont – b a pont (új)

810/2009/EK rendelet

8 cikk – 6 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a 8. cikk (6) bekezdése a következőképpen módosul |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a 8. cikk (6) bekezdése a következőképpen módosul

a 8. cikk (6) bekezdése a következőképpen módosul

(6)   Annak biztosítása céljából, hogy egy adott régióban vagy földrajzi területen a fejletlen közlekedési infrastruktúra vagy a nagy távolságok miatt a vízumkérelmezőknek ne kelljen aránytalanul nagy erőfeszítést tenniük a konzulátus igénybevételéhez, az ilyen régiókban vagy területeken saját konzulátussal nem rendelkező tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy képviseleti megállapodásokat kössenek azokkal a tagállamokkal, amelyek az adott régiókban vagy területeken rendelkeznek konzulátussal.

„(6)   Annak biztosítása céljából, hogy egy adott régióban vagy földrajzi területen a fejletlen közlekedési infrastruktúra vagy a nagy távolságok miatt a vízumkérelmezőknek ne kelljen aránytalanul nagy erőfeszítést tenniük a konzulátus igénybevételéhez, az ilyen régiókban vagy területeken saját konzulátussal nem rendelkező tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy képviseleti megállapodásokat kössenek azokkal a tagállamokkal, amelyek az adott régiókban vagy területeken rendelkeznek konzulátussal
  a harmadik országok állampolgárai közötti konzuli szolgálatokhoz való egyenlőtlen hozzáférésből eredő megkülönböztetés leküzdése érdekében
  .

Az ilyen típusú megállapodást az érintett harmadik országgal szomszédos Uniós tagállam képviseletével is meg lehet kötni, ha az közelebb van a kérelmező lakóhelyéhez.”

Az ilyen típusú megállapodást az érintett harmadik országgal szomszédos Uniós tagállam képviseletével is meg lehet kötni, ha az közelebb van a kérelmező lakóhelyéhez.”

Módosítás 33

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – a pont

810/2009/EK rendelet

9 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A kérelmet a kérelmezők legfeljebb
  hat hónappal, a tengerészek a feladataik ellátása keretében legfeljebb
  kilenc hónappal, és főszabályként legalább 15 naptári nappal a tervezett látogatás megkezdése előtt nyújthatják be.; | A kérelmet a kérelmezők legfeljebb kilenc hónappal, és főszabályként legalább 15 naptári nappal a tervezett látogatás megkezdése előtt nyújthatják be.
  Indokoltan sürgős esetekben, többek között amikor az szakmai okokból, humanitárius alapon, nemzeti érdekből vagy nemzetközi kötelezettségek miatt szükséges, a konzulátus eltekinthet a fent említett határidő betartásától. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A kérelmet a kérelmezők legfeljebb
  hat hónappal, a tengerészek a feladataik ellátása keretében legfeljebb
  kilenc hónappal, és főszabályként legalább 15 naptári nappal a tervezett látogatás megkezdése előtt nyújthatják be.;

hat hónappal, a tengerészek a feladataik ellátása keretében legfeljebb

A kérelmet a kérelmezők legfeljebb kilenc hónappal, és főszabályként legalább 15 naptári nappal a tervezett látogatás megkezdése előtt nyújthatják be.
  Indokoltan sürgős esetekben, többek között amikor az szakmai okokból, humanitárius alapon, nemzeti érdekből vagy nemzetközi kötelezettségek miatt szükséges, a konzulátus eltekinthet a fent említett határidő betartásától.

Indokoltan sürgős esetekben, többek között amikor az szakmai okokból, humanitárius alapon, nemzeti érdekből vagy nemzetközi kötelezettségek miatt szükséges, a konzulátus eltekinthet a fent említett határidő betartásától.

Módosítás 34

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – a a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – a a pont (új)

810/2009/EK rendelet

9 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a 9. cikk (3) bekezdése a következőképpen módosul |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a 9. cikk (3) bekezdése a következőképpen módosul

a 9. cikk (3) bekezdése a következőképpen módosul

Igazoltan sürgős esetben a konzulátus lehetővé teheti a kérelmezők számára, hogy személyes meghallgatás nélkül is benyújthassák kérelmüket, vagy a meghallgatást azonnal meg kell tartani.

„Igazoltan sürgős esetben a konzulátus lehetővé teheti a kérelmezők számára, hogy személyes meghallgatás nélkül is benyújthassák kérelmüket, vagy a meghallgatást azonnal meg kell tartani.

Amennyiben elektronikus eljárás esetén a kérelem benyújtását követő hónapban nem érkezik válasz, akkor egy olyan jogorvoslati lehetőséggel lehet élni, amely minden esetben megvizsgálja a tanulmányozott kérelmet.”;

Amennyiben elektronikus eljárás esetén a kérelem benyújtását követő hónapban nem érkezik válasz, akkor egy olyan jogorvoslati lehetőséggel lehet élni, amely minden esetben megvizsgálja a tanulmányozott kérelmet.”;

Módosítás 35

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – b pont

810/2009/EK rendelet

9 cikk – 4 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a kérelmező jogi képviselői által |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a kérelmező jogi képviselői által

a kérelmező jogi képviselői által

Módosítás 36

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont – a pont

810/2009/EK rendelet

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  kérelmezőnek
   a 13.
  cikk (2)
  és
  (3) bekezdése, valamint (7) bekezdésének b) pontja szerint a kérelem benyújtásakor személyesen kell megjelennie ujjnyomatvételre
  .; | A
  kérelmező –
  a 13.
  , 42., 43.
  és
  45. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül – személyesen vagy elektronikus úton nyújthatja be kérelmét
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A
  kérelmezőnek
   a 13.
  cikk (2)
  és
  (3) bekezdése, valamint (7) bekezdésének b) pontja szerint a kérelem benyújtásakor személyesen kell megjelennie ujjnyomatvételre
  .;

kérelmezőnek

cikk (2)

(3) bekezdése, valamint (7) bekezdésének b) pontja szerint a kérelem benyújtásakor személyesen kell megjelennie ujjnyomatvételre

A
  kérelmező –
  a 13.
  , 42., 43.
  és
  45. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül – személyesen vagy elektronikus úton nyújthatja be kérelmét
  .

kérelmező –

, 42., 43.

45. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül – személyesen vagy elektronikus úton nyújthatja be kérelmét

Módosítás 37

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 9 a pont (új)

810/2009/EK rendelet

13 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a. | A 13. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:



  „A (3) bekezdés sérelme nélkül, egy külső szolgáltató nem kérheti fel a kérelmezőt arra, hogy minden egyes kérelem esetében minden alkalommal személyesen jelenjen meg a biometrikus azonosítók felvétele céljából. Annak érdekében, hogy a külső szolgáltatók meggyőződhessenek a biometrikus azonosítók felvételének megtörténtéről, a biometrikus azonosítók felvételét követően átvételi elismervényt kell kiállítani a kérelmező számára.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9a.

9a.

A 13. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A (3) bekezdés sérelme nélkül, egy külső szolgáltató nem kérheti fel a kérelmezőt arra, hogy minden egyes kérelem esetében minden alkalommal személyesen jelenjen meg a biometrikus azonosítók felvétele céljából. Annak érdekében, hogy a külső szolgáltatók meggyőződhessenek a biometrikus azonosítók felvételének megtörténtéről, a biometrikus azonosítók felvételét követően átvételi elismervényt kell kiállítani a kérelmező számára.”

„A (3) bekezdés sérelme nélkül, egy külső szolgáltató nem kérheti fel a kérelmezőt arra, hogy minden egyes kérelem esetében minden alkalommal személyesen jelenjen meg a biometrikus azonosítók felvétele céljából. Annak érdekében, hogy a külső szolgáltatók meggyőződhessenek a biometrikus azonosítók felvételének megtörténtéről, a biometrikus azonosítók felvételét követően átvételi elismervényt kell kiállítani a kérelmező számára.”

Módosítás 38

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – a pont

810/2009/EK rendelet

14 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamok előírhatják a kérelmezők számára, hogy
  az egyes tagállamok
  által megadott formanyomtatvány kitöltésével nyújtsanak be igazolást a költségviselésről, a magánszállás-adásról vagy mindkettőről. A formanyomtatványon fel kell tüntetni különösen: | (4)   A tagállamok előírhatják a kérelmezők számára, hogy
  a Bizottság
  által megadott formanyomtatvány kitöltésével nyújtsanak be igazolást a költségviselésről, a magánszállás-adásról vagy mindkettőről. A formanyomtatványon fel kell tüntetni különösen: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A tagállamok előírhatják a kérelmezők számára, hogy
  az egyes tagállamok
  által megadott formanyomtatvány kitöltésével nyújtsanak be igazolást a költségviselésről, a magánszállás-adásról vagy mindkettőről. A formanyomtatványon fel kell tüntetni különösen:

(4)   A tagállamok előírhatják a kérelmezők számára, hogy
  a Bizottság
  által megadott formanyomtatvány kitöltésével nyújtsanak be igazolást a költségviselésről, a magánszállás-adásról vagy mindkettőről. A formanyomtatványon fel kell tüntetni különösen:

Módosítás 39

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – a pont

810/2009/EK rendelet

14 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A formanyomtatványt a tagállam hivatalos nyelve(i) mellett az Unió intézményeinek legalább egy másik hivatalos nyelvén is el kell készíteni.
  A formanyomtatvány mintáját meg kell küldeni a Bizottságnak. | Az 52. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálati eljárásnak megfelelően a Bizottság végrehajtási aktusok révén elfogadja a formanyomtatványt. A formanyomtatványt arra kell felhasználni, hogy tájékoztassa a szponzort vagy meghívó személyt személyes adatainak feldolgozásáról és az alkalmazandó szabályokról.
   A formanyomtatványt a tagállam hivatalos nyelve(i) mellett az Unió intézményeinek legalább egy másik hivatalos nyelvén is el kell készíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A formanyomtatványt a tagállam hivatalos nyelve(i) mellett az Unió intézményeinek legalább egy másik hivatalos nyelvén is el kell készíteni.
  A formanyomtatvány mintáját meg kell küldeni a Bizottságnak.

A formanyomtatvány mintáját meg kell küldeni a Bizottságnak.

Az 52. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálati eljárásnak megfelelően a Bizottság végrehajtási aktusok révén elfogadja a formanyomtatványt. A formanyomtatványt arra kell felhasználni, hogy tájékoztassa a szponzort vagy meghívó személyt személyes adatainak feldolgozásáról és az alkalmazandó szabályokról.
   A formanyomtatványt a tagállam hivatalos nyelve(i) mellett az Unió intézményeinek legalább egy másik hivatalos nyelvén is el kell készíteni.

Az 52. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálati eljárásnak megfelelően a Bizottság végrehajtási aktusok révén elfogadja a formanyomtatványt. A formanyomtatványt arra kell felhasználni, hogy tájékoztassa a szponzort vagy meghívó személyt személyes adatainak feldolgozásáról és az alkalmazandó szabályokról.

Módosítás 40

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

810/2009/EK rendelet

15 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 11. | A 15. cikk a következőképpen módosul: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

11.

11.

A 15. cikk a következőképpen módosul:

A 15. cikket el kell hagyni.

A 15. cikket el kell hagyni.

| | a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:





  „(1)
     
  Az egyszeri beutazásra jogosító egységes vízumot kérelmezők bizonyítják, hogy megfelelő és érvényes utazási egészségbiztosítással rendelkeznek, amely fedez minden olyan költséget, amely az egészségügyi okból, sürgősségi orvosi ellátás és/vagy sürgősségi kórházi kezelés, vagy elhalálozás miatt történő hazaszállítás kapcsán a tagállamok területén történő tervezett tartózkodásuk során felmerülhet.;” |
| --- | --- | --- |

a)

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  Az egyszeri beutazásra jogosító egységes vízumot kérelmezők bizonyítják, hogy megfelelő és érvényes utazási egészségbiztosítással rendelkeznek, amely fedez minden olyan költséget, amely az egészségügyi okból, sürgősségi orvosi ellátás és/vagy sürgősségi kórházi kezelés, vagy elhalálozás miatt történő hazaszállítás kapcsán a tagállamok területén történő tervezett tartózkodásuk során felmerülhet.;”

Utazási egészségbiztosítás törlése

Utazási egészségbiztosítás törlése

| | b) | a (2) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:





  „(2)
     
  A többszöri beutazásra jogosító egységes vízumot kérelmezőknek bizonyítaniuk kell, hogy rendelkeznek az első tervezett tartózkodásuk időtartamára szóló, megfelelő és érvényes utazási egészségbiztosítással.;” |
| --- | --- | --- |

b)

b)

a (2) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

a (2) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  A többszöri beutazásra jogosító egységes vízumot kérelmezőknek bizonyítaniuk kell, hogy rendelkeznek az első tervezett tartózkodásuk időtartamára szóló, megfelelő és érvényes utazási egészségbiztosítással.;”

Módosítás 41

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

810/2009/EK rendelet

16 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép: |
| 16. cikk | 16. cikk |
| A vízumdíj | „A vízumdíj |
| (1)   A kérelmezőnek 80 EUR vízumdíjat kell lerónia. | (1)   A kérelmezőnek 80 EUR vízumdíjat kell lerónia. |
| | (1a)
     
  Azoknak a kérelmezőknek, akiknek az adatait már regisztrálták a vízuminformációs rendszerben, és akiknek a biometrikus azonosítóit a 13. cikkel összhangban begyűjtötték, 60 EUR vízumdíjat kell leróniuk. |
| (2)   A
  hatodik
  életévüket betöltött és
  12
  évesnél fiatalabb gyermekeknek 40 EUR vízumdíjat kell leróniuk.; | (2)   A
  tizenkettedik
  életévüket betöltött és
  18
  évesnél fiatalabb gyermekeknek 40 EUR vízumdíjat kell leróniuk. |
| | (2a)
     
  A sport-, kulturális vagy oktatási céllal utazó csoportba tartozó kérelmezőknek 60 eurós vízumdíjat kell fizetniük. |
| (4)   A vízumdíjat a következő kategóriák valamelyikéhez tartozó kérelmezők esetében nem kell leróni: | (4)   A vízumdíjat a következő kategóriák valamelyikéhez tartozó kérelmezők esetében nem kell leróni: |
| a) | hat
  év alatti gyermekek; |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:

A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:

16. cikk

16. cikk

A vízumdíj

„A vízumdíj

(1)   A kérelmezőnek 80 EUR vízumdíjat kell lerónia.

(1)   A kérelmezőnek 80 EUR vízumdíjat kell lerónia.

(1a)
     
  Azoknak a kérelmezőknek, akiknek az adatait már regisztrálták a vízuminformációs rendszerben, és akiknek a biometrikus azonosítóit a 13. cikkel összhangban begyűjtötték, 60 EUR vízumdíjat kell leróniuk.

(2)   A
  hatodik
  életévüket betöltött és
  12
  évesnél fiatalabb gyermekeknek 40 EUR vízumdíjat kell leróniuk.;

(2)   A
  tizenkettedik
  életévüket betöltött és
  18
  évesnél fiatalabb gyermekeknek 40 EUR vízumdíjat kell leróniuk.

(2a)
     
  A sport-, kulturális vagy oktatási céllal utazó csoportba tartozó kérelmezőknek 60 eurós vízumdíjat kell fizetniük.

(4)   A vízumdíjat a következő kategóriák valamelyikéhez tartozó kérelmezők esetében nem kell leróni:

(4)   A vízumdíjat a következő kategóriák valamelyikéhez tartozó kérelmezők esetében nem kell leróni:

a)

hat
  év alatti gyermekek;

hat

| a) | tizenkét
  év alatti gyermekek; |
| --- | --- |

a)

tizenkét
  év alatti gyermekek;

tizenkét

| b) | tanulmányi célból vagy ismeretterjesztő képzés céljából tartózkodó tanulók, hallgatók, posztgraduális képzésben részt vevő hallgatók és kísérőtanárok; |
| --- | --- |

b)

tanulmányi célból vagy ismeretterjesztő képzés céljából tartózkodó tanulók, hallgatók, posztgraduális képzésben részt vevő hallgatók és kísérőtanárok;

| b) | tanulmányi célból vagy ismeretterjesztő képzés céljából tartózkodó tanulók, hallgatók, posztgraduális képzésben részt vevő hallgatók és kísérőtanárok; |
| --- | --- |

b)

tanulmányi célból vagy ismeretterjesztő képzés céljából tartózkodó tanulók, hallgatók, posztgraduális képzésben részt vevő hallgatók és kísérőtanárok;

| c) | harmadik országok kutatói, akik
  a 
  rövid távú tartózkodásra jogosító egységes vízumok kiadásának a Közösségbe tudományos kutatás céljával
  harmadik
  országokból érkező
  kutatók
  esetében történő megkönnyítéséről szóló
  ,
  2005. szeptember 28-i 2005/761/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásban

   (27)

  meghatározottak szerinti tudományos kutatás végzése
  céljából utaznak; |
| --- | --- |

c)

harmadik országok kutatói, akik
  a 
  rövid távú tartózkodásra jogosító egységes vízumok kiadásának a Közösségbe tudományos kutatás céljával
  harmadik
  országokból érkező
  kutatók
  esetében történő megkönnyítéséről szóló
  ,
  2005. szeptember 28-i 2005/761/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásban

   (27)

  meghatározottak szerinti tudományos kutatás végzése
  céljából utaznak;

harmadik országok kutatói, akik

rövid távú tartózkodásra jogosító egységes vízumok kiadásának a Közösségbe tudományos kutatás céljával

országokból érkező

esetében történő megkönnyítéséről szóló

2005. szeptember 28-i 2005/761/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásban

27

meghatározottak szerinti tudományos kutatás végzése

| c) | a
  2005/71/EK tanácsi irányelvben meghatározottak szerinti
  harmadik
  országbeli
  kutatók (27),
  akik tudományos kutatás vagy tudományos szemináriumon vagy konferencián való részvétel
  céljából utaznak; |
| --- | --- |

c)

a
  2005/71/EK tanácsi irányelvben meghatározottak szerinti
  harmadik
  országbeli
  kutatók (27),
  akik tudományos kutatás vagy tudományos szemináriumon vagy konferencián való részvétel
  céljából utaznak;

2005/71/EK tanácsi irányelvben meghatározottak szerinti

országbeli

27

akik tudományos kutatás vagy tudományos szemináriumon vagy konferencián való részvétel

| d) | a nonprofit szervezetek azon 25 éves, vagy fiatalabb képviselői, akik nonprofit szervezetek által szervezett szemináriumokon, konferenciákon, sport-, kulturális vagy oktatási eseményeken vesznek részt. |
| --- | --- |

d)

a nonprofit szervezetek azon 25 éves, vagy fiatalabb képviselői, akik nonprofit szervezetek által szervezett szemináriumokon, konferenciákon, sport-, kulturális vagy oktatási eseményeken vesznek részt.

| d) | a nonprofit szervezetek azon 25 éves, vagy fiatalabb képviselői, akik nonprofit szervezetek által szervezett szemináriumokon, konferenciákon, sport-, kulturális vagy oktatási eseményeken vesznek részt. |
| --- | --- |

d)

a nonprofit szervezetek azon 25 éves, vagy fiatalabb képviselői, akik nonprofit szervezetek által szervezett szemináriumokon, konferenciákon, sport-, kulturális vagy oktatási eseményeken vesznek részt.

| e) | az uniós polgárok családtagjai, a 2004/38/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint; |
| --- | --- |

e)

e)

az uniós polgárok családtagjai, a 2004/38/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint;

az uniós polgárok családtagjai, a 2004/38/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint;

(5)   A vízumdíjtól el lehet tekinteni az alábbiak esetében:

(5)   A vízumdíjtól el lehet tekinteni az alábbiak esetében:

| a) | a
  hatodik
  életévüket betöltött és
  tizenkét
  évesnél fiatalabb gyermekek; |
| --- | --- |

a)

a
  hatodik
  életévüket betöltött és
  tizenkét
  évesnél fiatalabb gyermekek;

hatodik

tizenkét

| a) | a
  tizenkettedik
  életévüket betöltött és
  tizennyolc
  évesnél fiatalabb gyermekek; |
| --- | --- |

a)

a
  tizenkettedik
  életévüket betöltött és
  tizennyolc
  évesnél fiatalabb gyermekek;

tizenkettedik

tizennyolc

| b) | a diplomata- és szolgálati útlevelek birtokosai; |
| --- | --- |

b)

a diplomata- és szolgálati útlevelek birtokosai;

| b) | a diplomata- és szolgálati útlevelek birtokosai; |
| --- | --- |

b)

a diplomata- és szolgálati útlevelek birtokosai;

| c) | a nonprofit szervezetek által szervezett szemináriumok, konferenciák, sport-, kulturális vagy oktatási események 25 éves vagy fiatalabb résztvevői. |
| --- | --- |

c)

a nonprofit szervezetek által szervezett szemináriumok, konferenciák, sport-, kulturális vagy oktatási események 25 éves vagy fiatalabb résztvevői.

| c) | a nonprofit szervezetek által szervezett szemináriumok, konferenciák, sport-, kulturális vagy oktatási események 25 éves vagy fiatalabb résztvevői. |
| --- | --- |

c)

a nonprofit szervezetek által szervezett szemináriumok, konferenciák, sport-, kulturális vagy oktatási események 25 éves vagy fiatalabb résztvevői.

| d) | a humanitárius okokból, nemzeti érdekből vagy nemzetközi kötelezettségből eredően, illetve uniós áttelepítési programok, valamint áthelyezési intézkedések kedvezményezettjei részére kiállított, korlátozott területi érvényességű vízum kérelmezői. |
| --- | --- |

d)

d)

a humanitárius okokból, nemzeti érdekből vagy nemzetközi kötelezettségből eredően, illetve uniós áttelepítési programok, valamint áthelyezési intézkedések kedvezményezettjei részére kiállított, korlátozott területi érvényességű vízum kérelmezői.

a humanitárius okokból, nemzeti érdekből vagy nemzetközi kötelezettségből eredően, illetve uniós áttelepítési programok, valamint áthelyezési intézkedések kedvezményezettjei részére kiállított, korlátozott területi érvényességű vízum kérelmezői.

| e) | a korlátozott területi érvényességű vízumkérelmezők |
| --- | --- |

e)

e)

a korlátozott területi érvényességű vízumkérelmezők

a korlátozott területi érvényességű vízumkérelmezők

(6)   Egyedi esetekben a felszámítandó vízumdíj összege elengedhető vagy csökkenthető, ha ez az intézkedés kulturális, sporttal kapcsolatos, külpolitikai és fejlesztési politikai érdekeket vagy más alapvetően fontos közérdeket vagy humanitárius célokat szolgál.

(6)   Egyedi esetekben a felszámítandó vízumdíj összege elengedhető vagy csökkenthető, ha ez az intézkedés kulturális, sporttal kapcsolatos, külpolitikai és fejlesztési politikai érdekeket vagy más alapvetően fontos közérdeket vagy humanitárius célokat szolgál,
  vagy nemzetközi kötelezettségek ezt indokolják
  .”;

Módosítás 42

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

810/2009/EK rendelet

17 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 13. | A 17. cikk a következőképpen módosul: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

13.

13.

A 17. cikk a következőképpen módosul:

17. cikk

17. cikk

A szolgáltatási díj

A szolgáltatási díj

(1)   Külső szolgáltató a 43. cikkben foglaltaknak megfelelően szolgáltatási díjat számíthat fel. A szolgáltatási díjnak arányban kell állnia a külső szolgáltató részéről a 43. cikk (6) bekezdésében említett egy vagy több feladat ellátása során felmerült költségekkel.

(1)   Külső szolgáltató a 43. cikkben foglaltaknak megfelelően szolgáltatási díjat számíthat fel. A szolgáltatási díjnak arányban kell állnia a külső szolgáltató részéről a 43. cikk (6) bekezdésében említett egy vagy több feladat ellátása során felmerült költségekkel.

(2)   A szolgáltatási díjat a 43. cikk (2) bekezdésében említett jogi eszköz határozza meg pontosan.

(2)   A szolgáltatási díjat a 43. cikk (2) bekezdésében említett jogi eszköz határozza meg pontosan.

(3)
     
  A helyi schengeni együttműködés keretében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kérelmezőkkel szemben felszámított szolgáltatási díjak megfelelően tükrözzék a külső szolgáltató által nyújtott szolgáltatásokat, és igazodjanak a helyi körülményekhez. Ezenfelül a tagállamoknak törekedniük kell a szolgáltatási díjak összehangolására.

(4)   A szolgáltatási díj nem haladhatja meg a 16. cikk (1) bekezdésében meghatározott vízumdíj felét, függetlenül a 16. cikk (2), (4), (5) és (6) bekezdése szerinti esetleges vízumdíj-kedvezményektől vagy a vízumdíj fizetése alóli esetleges mentességektől.

(4)   A szolgáltatási díj nem haladhatja meg a 16. cikk (1) bekezdésében meghatározott vízumdíj felét, függetlenül a 16. cikk (2), (4), (5) és (6) bekezdése szerinti esetleges vízumdíj-kedvezményektől vagy a vízumdíj fizetése alóli esetleges mentességektől.
  Magában kell foglalnia a vízumkérelem benyújtásával kapcsolatos valamennyi költséget, ideértve a kérelem és az úti okmány külső szolgáltatótól a konzulátusra való továbbítását, valamint az úti okmány külső szolgáltatóhoz való visszajuttatását is.

(5)   Az érintett tagállam(ok) fenntartják annak lehetőségét, hogy konzulátusaikon minden kérelmező közvetlenül benyújthassa kérelmét.

(5)   Az érintett tagállam(ok) fenntartják annak lehetőségét, hogy konzulátusaikon
  – vagy, a 40. cikkel összhangban, annak a tagállamnak a konzulátusán, amellyel képviseleti megállapodással rendelkezik –
  minden kérelmező közvetlenül benyújthassa kérelmét.

(5a)
     
  A kérelmező a megfizetett vízumdíjról elismervényt kap.

Módosítás 43

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 13 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 13 a pont (új)

810/2009/EK rendelet

19 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 13a. | 19 cikk – 3 bekezdés |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

13a.

13a.

19 cikk – 3 bekezdés

Amennyiben az illetékes konzulátus úgy találja, hogy az (1) bekezdésben említett feltételek nem teljesültek, a kérelem nem befogadható és a konzulátus késedelem nélkül:

„Amennyiben az illetékes konzulátus úgy találja, hogy az (1) bekezdésben említett feltételek nem teljesültek,
  szükség esetén értesítenie kell a kérelmezőt, tájékoztatnia kell a hiányosságokról és lehetővé kell tennie számára azok orvoslását. A hiányosságok pótlásának elmaradása esetén
  a kérelem nem befogadható, és a konzulátus késedelem nélkül:

szükség esetén értesítenie kell a kérelmezőt, tájékoztatnia kell a hiányosságokról és lehetővé kell tennie számára azok orvoslását. A hiányosságok pótlásának elmaradása esetén

| — | visszajuttatja a kérelmező által benyújtott vízumkérdőívet és egyéb dokumentumokat, |
| --- | --- |

—

visszajuttatja a kérelmező által benyújtott vízumkérdőívet és egyéb dokumentumokat,

| — | visszajuttatja a kérelmező által benyújtott vízumkérdőívet és egyéb dokumentumokat, |
| --- | --- |

—

visszajuttatja a kérelmező által benyújtott vízumkérdőívet és egyéb dokumentumokat,

| — | megsemmisíti a felvett biometrikus adatokat, |
| --- | --- |

—

megsemmisíti a felvett biometrikus adatokat,

| — | megsemmisíti a felvett biometrikus adatokat, |
| --- | --- |

—

megsemmisíti a felvett biometrikus adatokat,

| — | visszatéríti a vízumdíjat, és |
| --- | --- |

—

visszatéríti a vízumdíjat, és

| — | visszatéríti a vízumdíjat, és |
| --- | --- |

—

visszatéríti a vízumdíjat, és

| — | nem vizsgálja meg a kérelmet. |
| --- | --- |

—

nem vizsgálja meg a kérelmet.

| — | nem vizsgálja meg a kérelmet.” |
| --- | --- |

—

nem vizsgálja meg a kérelmet.”

Módosítás 44

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 13 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 13 a pont (új)

810/2009/EK rendelet

19 cikk – 4 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 13a. | A 19. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

13a.

13a.

A 19. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(4)   Az előzőektől eltérve, humanitárius okokból vagy
  nemzeti érdek
  miatt befogadhatónak tekinthető az (1) bekezdésben foglalt követelményeket nem teljesítő kérelem is.

„(4)   az előzőektől eltérve, humanitárius okokból
  , nemzeti érdek
  vagy
  nemzetközi kötelezettségek
  miatt befogadhatónak tekinthető az (1) bekezdésben foglalt követelményeket nem teljesítő kérelem is.”;

Módosítás 45

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – a pont

810/2009/EK rendelet

21 cikk – 3 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a (3)
  bekezdés
  e)
  pontja helyébe a következő szöveg lép: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a (3)
  bekezdés
  e)
  pontja helyébe a következő szöveg lép:

bekezdés

pontja helyébe a következő szöveg lép:

| a) | a (3)
  bekezdésben az
  e)
  pontot el kell hagyni. |
| --- | --- |

a)

a (3)
  bekezdésben az
  e)
  pontot el kell hagyni.

bekezdésben az

pontot el kell hagyni.

Módosítás 46

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – c pont

810/2009/EK rendelet

21 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   A kérelem vizsgálata során a konzulátusok indokolt esetben elbeszélgetést folytathatnak a kérelmezővel, és további dokumentumokat kérhetnek. | (8)   A kérelem vizsgálata során a konzulátusok indokolt esetben elbeszélgetést folytathatnak a kérelmezővel, és további dokumentumokat kérhetnek.
  A konzulátusok ezeket az elbeszélgetéseket modern digitális eszközöket és távolsági kommunikációs megoldásokat, így például internetes hang- és videohívásokat használva is lefolytathatják. A kérelmezők alapvető jogait ezek során tiszteletben kell tartani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8)   A kérelem vizsgálata során a konzulátusok indokolt esetben elbeszélgetést folytathatnak a kérelmezővel, és további dokumentumokat kérhetnek.

(8)   A kérelem vizsgálata során a konzulátusok indokolt esetben elbeszélgetést folytathatnak a kérelmezővel, és további dokumentumokat kérhetnek.
  A konzulátusok ezeket az elbeszélgetéseket modern digitális eszközöket és távolsági kommunikációs megoldásokat, így például internetes hang- és videohívásokat használva is lefolytathatják. A kérelmezők alapvető jogait ezek során tiszteletben kell tartani.

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – a a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – a a pont (új)

810/2009/EK rendelet

22 cikk – 4 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

(4)   A Bizottság
  tájékoztatja a tagállamokat
  az említett
  értesítésekről
  .

| | „(4)   A Bizottság az említett
  értesítéseket közzéteszi
  .”; |
| --- | --- |

„(4)   A Bizottság az említett
  értesítéseket közzéteszi
  .”;

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 16 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 16 pont – a pont

810/2009/EK rendelet

23 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 19. cikk értelmében befogadható kérelmekről a kérelem benyújtásától számított 10 naptári napon belül határozni kell. | A 19. cikk értelmében befogadható kérelmekről a kérelem benyújtásától számított 10 naptári napon belül határozni kell
  vagy öt naptári napon belül az olyan vízumkérelmezők esetében, akiknek az adatait már regisztrálták a vízuminformációs rendszerben, és akiknek a biometrikus azonosítóit a 13. cikkel összhangban már begyűjtötték
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 19. cikk értelmében befogadható kérelmekről a kérelem benyújtásától számított 10 naptári napon belül határozni kell.

A 19. cikk értelmében befogadható kérelmekről a kérelem benyújtásától számított 10 naptári napon belül határozni kell
  vagy öt naptári napon belül az olyan vízumkérelmezők esetében, akiknek az adatait már regisztrálták a vízuminformációs rendszerben, és akiknek a biometrikus azonosítóit a 13. cikkel összhangban már begyűjtötték
  .

vagy öt naptári napon belül az olyan vízumkérelmezők esetében, akiknek az adatait már regisztrálták a vízuminformációs rendszerben, és akiknek a biometrikus azonosítóit a 13. cikkel összhangban már begyűjtötték

Módosítás 49

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 16 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 16 pont – a pont

810/2009/EK rendelet

23 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A fenti időtartam egyéni esetekben – különösen amikor a kérelem további vizsgálatára van szükség – legfeljebb
  45
  naptári napra meghosszabbítható. | A fenti időtartam egyéni esetekben – különösen amikor a kérelem további vizsgálatára van szükség – legfeljebb
  30
  naptári napra meghosszabbítható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A fenti időtartam egyéni esetekben – különösen amikor a kérelem további vizsgálatára van szükség – legfeljebb
  45
  naptári napra meghosszabbítható.

45

A fenti időtartam egyéni esetekben – különösen amikor a kérelem további vizsgálatára van szükség – legfeljebb
  30
  naptári napra meghosszabbítható.

30

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 16 pont – a a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 16 pont – a a pont (új)

810/2009/EK rendelet

23 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | A cikk szövege a következő bekezdéssel egészül ki:





  „(2a)
     
  Indokolt egyedi sürgősségi esetekben, például amikor szakmai okokból, humanitárius okokból, nemzeti érdekből vagy nemzetközi kötelezettségek miatt szükséges, a kérelmekről haladéktalanul dönteni kell.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

A cikk szövege a következő bekezdéssel egészül ki:

A cikk szövege a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  Indokolt egyedi sürgősségi esetekben, például amikor szakmai okokból, humanitárius okokból, nemzeti érdekből vagy nemzetközi kötelezettségek miatt szükséges, a kérelmekről haladéktalanul dönteni kell.”;

Módosítás 51

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont – a a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont – a a pont (új)

810/2009/EK rendelet

24 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Azon kérelmezők, akik tekintetében a konzulátus úgy véli, hogy a belépési feltételek teljesülnek, és akikkel kapcsolatban nem áll fenn a 32. cikkben említett elutasítási indokok egyike sem, e cikknek megfelelően vízumot kapnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Azon kérelmezők, akik tekintetében a konzulátus úgy véli, hogy a belépési feltételek teljesülnek, és akikkel kapcsolatban nem áll fenn a 32. cikkben említett elutasítási indokok egyike sem, e cikknek megfelelően vízumot kapnak.

Módosítás 52

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont – b pont

810/2009/EK rendelet

24 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | egy éves érvényességi időtartamra, amennyiben a kérelmező az előző két éven belül három alkalommal vízumot szerzett, és azokat jogszerűen használta fel; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

egy éves érvényességi időtartamra, amennyiben a kérelmező az előző két éven belül három alkalommal vízumot szerzett, és azokat jogszerűen használta fel;

| a) | egy éves érvényességi időtartamra, amennyiben a kérelmező az előző két éven belül három alkalommal vízumot szerzett, és azokat jogszerűen használta fel
  , és egy éves érvényességi időtartamra tengerészek esetében feladataik ellátása érdekében, amennyiben a kérelmező az előző két éven belül két alkalommal vízumot szerzett, és azokat jogszerűen használta fel
  ; |
| --- | --- |

a)

egy éves érvényességi időtartamra, amennyiben a kérelmező az előző két éven belül három alkalommal vízumot szerzett, és azokat jogszerűen használta fel
  , és egy éves érvényességi időtartamra tengerészek esetében feladataik ellátása érdekében, amennyiben a kérelmező az előző két éven belül két alkalommal vízumot szerzett, és azokat jogszerűen használta fel
  ;

, és egy éves érvényességi időtartamra tengerészek esetében feladataik ellátása érdekében, amennyiben a kérelmező az előző két éven belül két alkalommal vízumot szerzett, és azokat jogszerűen használta fel

Módosítás 53

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont – b pont

810/2009/EK rendelet

24 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | két éves érvényességi időtartamra, amennyiben a kérelmező
  ezt megelőzően
  egy éves érvényességi idejű, többszöri beutazásra jogosító vízumot szerzett
  , és azt jogszerűen használta fel
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

két éves érvényességi időtartamra, amennyiben a kérelmező
  ezt megelőzően
  egy éves érvényességi idejű, többszöri beutazásra jogosító vízumot szerzett
  , és azt jogszerűen használta fel
  ;

ezt megelőzően

, és azt jogszerűen használta fel

| b) | két éves érvényességi időtartamra, amennyiben a kérelmező
  az előző két éven belül
  egy éves érvényességi idejű, többszöri beutazásra jogosító vízumot szerzett; |
| --- | --- |

b)

két éves érvényességi időtartamra, amennyiben a kérelmező
  az előző két éven belül
  egy éves érvényességi idejű, többszöri beutazásra jogosító vízumot szerzett;

az előző két éven belül

Módosítás 54

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont – b pont

810/2009/EK rendelet

24 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | öt éves érvényességi időtartamra, amennyiben a kérelmező
  ezt megelőzően
  két éves érvényességi idejű, többszöri beutazásra jogosító vízumot szerzett
  , és azt jogszerűen használta fel.
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

öt éves érvényességi időtartamra, amennyiben a kérelmező
  ezt megelőzően
  két éves érvényességi idejű, többszöri beutazásra jogosító vízumot szerzett
  , és azt jogszerűen használta fel.
  ;

ezt megelőzően

, és azt jogszerűen használta fel.

| c) | öt éves érvényességi időtartamra, amennyiben a kérelmező
  az előző három éven belül
  két éves érvényességi idejű, többszöri beutazásra jogosító vízumot szerzett; |
| --- | --- |

c)

öt éves érvényességi időtartamra, amennyiben a kérelmező
  az előző három éven belül
  két éves érvényességi idejű, többszöri beutazásra jogosító vízumot szerzett;

az előző három éven belül

Módosítás 55

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont – c pont

810/2009/EK rendelet

24 cikk – 2 c bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2c)   A (2) bekezdés sérelme nélkül, legfeljebb 5 évig érvényes, többszöri beutazásra jogosító
  vízum adható ki
  az olyan kérelmező számára, aki igazolja, hogy gyakran és/vagy rendszeresen kell utaznia vagy szándékozik utazni, feltéve, hogy a kérelmező igazolja feddhetetlenségét és megbízhatóságát, különösen a korábbi vízumok jogszerű felhasználását, a származási országában fennálló gazdasági helyzetét, valamint azt, hogy valóban szándékában áll az általa kérelmezett vízum lejárta előtt elhagyni a tagállamok területét. | (2c)   A (2) bekezdés sérelme nélkül, legfeljebb 5 évig érvényes, többszöri beutazásra jogosító
  vízumot kell kiadni
  az olyan kérelmező számára, aki igazolja, hogy gyakran és/vagy rendszeresen kell utaznia vagy szándékozik utazni
  , különösen a foglalkozásából eredő vagy családi okból – ilyenek például az üzletemberek és üzletasszonyok, a tagállamokkal és az uniós intézményekkel rendszeres hivatalos kapcsolatban álló köztisztviselők, a civil társadalmi szervezetek képzések, szemináriumok és konferenciák céljából utazó képviselői, uniós polgárok családtagjai, a tagállamokban jogszerűen lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok családtagjai és a tengerészek –
  , feltéve, hogy a kérelmező igazolja feddhetetlenségét és megbízhatóságát, különösen a korábbi vízumok jogszerű felhasználását, a származási országában fennálló gazdasági helyzetét, valamint azt, hogy valóban szándékában áll az általa kérelmezett vízum lejárta előtt elhagyni a tagállamok területét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2c)   A (2) bekezdés sérelme nélkül, legfeljebb 5 évig érvényes, többszöri beutazásra jogosító
  vízum adható ki
  az olyan kérelmező számára, aki igazolja, hogy gyakran és/vagy rendszeresen kell utaznia vagy szándékozik utazni, feltéve, hogy a kérelmező igazolja feddhetetlenségét és megbízhatóságát, különösen a korábbi vízumok jogszerű felhasználását, a származási országában fennálló gazdasági helyzetét, valamint azt, hogy valóban szándékában áll az általa kérelmezett vízum lejárta előtt elhagyni a tagállamok területét.

(2c)   A (2) bekezdés sérelme nélkül, legfeljebb 5 évig érvényes, többszöri beutazásra jogosító
  vízumot kell kiadni
  az olyan kérelmező számára, aki igazolja, hogy gyakran és/vagy rendszeresen kell utaznia vagy szándékozik utazni
  , különösen a foglalkozásából eredő vagy családi okból – ilyenek például az üzletemberek és üzletasszonyok, a tagállamokkal és az uniós intézményekkel rendszeres hivatalos kapcsolatban álló köztisztviselők, a civil társadalmi szervezetek képzések, szemináriumok és konferenciák céljából utazó képviselői, uniós polgárok családtagjai, a tagállamokban jogszerűen lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok családtagjai és a tengerészek –
  , feltéve, hogy a kérelmező igazolja feddhetetlenségét és megbízhatóságát, különösen a korábbi vízumok jogszerű felhasználását, a származási országában fennálló gazdasági helyzetét, valamint azt, hogy valóban szándékában áll az általa kérelmezett vízum lejárta előtt elhagyni a tagállamok területét.

Módosítás 57

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 18 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 18 pont

810/2009/EK rendelet

25 a cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| „25a. cikk | „25a. cikk |
| Együttműködés a visszafogadás terén | Együttműködés a visszafogadás terén |
| (1)   
  A 14. cikk (6) bekezdése,
  a 16. cikk
  (1) bekezdése és
  (5) bekezdésének b)
  pontja, a 23. cikk (1) bekezdése
  és a 24. cikk (2)
  bekezdése nem alkalmazandó az olyan harmadik ország állampolgárai közé tartozó kérelmezőkre vagy azok kategóriáira, amely e cikkel összhangban, releváns és objektív adatok alapján nem minősül a tagállamokkal kellő mértékben együttműködőnek az irreguláris migránsok visszafogadása terén.
  E cikk nem érinti a 24. cikk (2d) bekezdése által a Bizottságra ruházott hatásköröket. | (1)   
  A harmadik országok kormányainak a tagállamokkal való, az irreguláris migránsok visszafogadása terén folytatott, releváns és objektív adatok alapján értékelt együttműködése függvényébe
  n a 16. cikk
  (1a) bekezdését,
  (5) bekezdésének b)
  pontját
  és a 24. cikk (2)
  bekezdését a jövőben ki lehet terjeszteni az adott harmadik ország állampolgárságával rendelkező kérelmezők a (4) bekezdésben említett egyes csoportjaira, vagy az összes kérelmezőre. |
| | E cikk nem érinti a 24. cikk (2d) bekezdése által a Bizottságra ruházott hatásköröket. |
| (2)   A Bizottság rendszeresen értékeli a harmadik országok által a visszafogadás terén folytatott együttműködést, figyelembe véve különösen a következő mutatókat. | (2)   A Bizottság rendszeresen,
  legalább évente egyszer
  értékeli az
  érintett
  harmadik országok által a visszafogadás terén folytatott együttműködést, figyelembe véve különösen a következő mutatókat: |
| a) | az adott
  harmadik
  országból származó, a tagállamok területén illegálisan tartózkodó személyek számára kiadott kiutasítási határozatok
  száma; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

„25a. cikk

„25a. cikk

„25a. cikk

Együttműködés a visszafogadás terén

Együttműködés a visszafogadás terén

Együttműködés a visszafogadás terén

(1)   
  A 14. cikk (6) bekezdése,
  a 16. cikk
  (1) bekezdése és
  (5) bekezdésének b)
  pontja, a 23. cikk (1) bekezdése
  és a 24. cikk (2)
  bekezdése nem alkalmazandó az olyan harmadik ország állampolgárai közé tartozó kérelmezőkre vagy azok kategóriáira, amely e cikkel összhangban, releváns és objektív adatok alapján nem minősül a tagállamokkal kellő mértékben együttműködőnek az irreguláris migránsok visszafogadása terén.
  E cikk nem érinti a 24. cikk (2d) bekezdése által a Bizottságra ruházott hatásköröket.

(1)   
  A harmadik országok kormányainak a tagállamokkal való, az irreguláris migránsok visszafogadása terén folytatott, releváns és objektív adatok alapján értékelt együttműködése függvényébe
  n a 16. cikk
  (1a) bekezdését,
  (5) bekezdésének b)
  pontját
  és a 24. cikk (2)
  bekezdését a jövőben ki lehet terjeszteni az adott harmadik ország állampolgárságával rendelkező kérelmezők a (4) bekezdésben említett egyes csoportjaira, vagy az összes kérelmezőre.

E cikk nem érinti a 24. cikk (2d) bekezdése által a Bizottságra ruházott hatásköröket.

(2)   A Bizottság rendszeresen értékeli a harmadik országok által a visszafogadás terén folytatott együttműködést, figyelembe véve különösen a következő mutatókat.

(2)   A Bizottság rendszeresen,
  legalább évente egyszer
  értékeli az
  érintett
  harmadik országok által a visszafogadás terén folytatott együttműködést, figyelembe véve különösen a következő mutatókat:

a)

az adott
  harmadik
  országból származó, a tagállamok területén illegálisan tartózkodó személyek számára kiadott kiutasítási határozatok
  száma;

az adott

országból származó, a tagállamok területén illegálisan tartózkodó személyek számára kiadott kiutasítási határozatok

| a) | azon
  harmadik
  országbeli állampolgárok
  száma
  , akik a 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban közigazgatási vagy bírósági határozat vagy intézkedés hatálya alatt állnak; |
| --- | --- |

a)

azon
  harmadik
  országbeli állampolgárok
  száma
  , akik a 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban közigazgatási vagy bírósági határozat vagy intézkedés hatálya alatt állnak;

azon

országbeli állampolgárok

, akik a 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban közigazgatási vagy bírósági határozat vagy intézkedés hatálya alatt állnak;

| b) | azon személyek száma, akik számára kiutasítási határozatot adtak ki és ténylegesen visszatértek, az adott harmadik ország állampolgárai számára kiadott kiutasítási határozatok számának százalékában kifejezve, beleértve adott esetben uniós vagy kétoldalú visszafogadási egyezmény alapján a területén áthaladó harmadik országbeli állampolgárok számát is; |
| --- | --- |

b)

azon személyek száma, akik számára kiutasítási határozatot adtak ki és ténylegesen visszatértek, az adott harmadik ország állampolgárai számára kiadott kiutasítási határozatok számának százalékában kifejezve, beleértve adott esetben uniós vagy kétoldalú visszafogadási egyezmény alapján a területén áthaladó harmadik országbeli állampolgárok számát is;

azon személyek száma, akik számára kiutasítási határozatot adtak ki és ténylegesen visszatértek, az adott harmadik ország állampolgárai számára kiadott kiutasítási határozatok számának százalékában kifejezve, beleértve adott esetben uniós vagy kétoldalú visszafogadási egyezmény alapján a területén áthaladó harmadik országbeli állampolgárok számát is;

| c) | a harmadik ország által elfogadott visszafogadási kérelmek száma, a számára benyújtott ilyen kérelmek számának százalékában kifejezve. |
| --- | --- |

c)

c)

a harmadik ország által elfogadott visszafogadási kérelmek száma, a számára benyújtott ilyen kérelmek számának százalékában kifejezve.

| b) | a harmadik ország által elfogadott
  tagállamonkénti
  visszafogadási kérelmek száma, a számára benyújtott ilyen kérelmek számának százalékában kifejezve; |
| --- | --- |

b)

a harmadik ország által elfogadott
  tagállamonkénti
  visszafogadási kérelmek száma, a számára benyújtott ilyen kérelmek számának százalékában kifejezve;

tagállamonkénti

| c) | a visszaküldési eljárás különböző szakaszaiban a visszaküldés területén folyó gyakorlati együttműködés szintje, például: |
| --- | --- |

c)

c)

a visszaküldési eljárás különböző szakaszaiban a visszaküldés területén folyó gyakorlati együttműködés szintje, például:

a visszaküldési eljárás különböző szakaszaiban a visszaküldés területén folyó gyakorlati együttműködés szintje, például:

| | i. | az azonosítási eljárások időben történő lebonyolítása; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

az azonosítási eljárások időben történő lebonyolítása;

az azonosítási eljárások időben történő lebonyolítása;

| ii. | az előírt úti okmányok kiadása és elfogadása; |
| --- | --- |

ii.

ii.

az előírt úti okmányok kiadása és elfogadása;

az előírt úti okmányok kiadása és elfogadása;

A Bizottság értékeléséről beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyek a kérdést megvitatják, különös tekintettel a harmadik országgal az irreguláris migránsok visszafogadása terén folytatott együttműködés szintjére.

A Bizottság értékeléséről beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyek a kérdést megvitatják, különös tekintettel a harmadik országgal az irreguláris migránsok visszafogadása terén folytatott együttműködés szintjére.

Különösen a következő elemeket kell figyelembe venni az ország visszafogadással kapcsolatos együttműködésének értékeléséhez:

Különösen a következő elemeket kell figyelembe venni az ország visszafogadással kapcsolatos együttműködésének értékeléséhez:

| a) | a munkaerő-migrációval kapcsolatos kísérleti projektekben való részvétel, hozzájárulva ezáltal az illegális migráció csökkentéséhez; |
| --- | --- |

a)

a)

a munkaerő-migrációval kapcsolatos kísérleti projektekben való részvétel, hozzájárulva ezáltal az illegális migráció csökkentéséhez;

a munkaerő-migrációval kapcsolatos kísérleti projektekben való részvétel, hozzájárulva ezáltal az illegális migráció csökkentéséhez;

| b) | a visszatérő személyek visszailleszkedésére és a visszatérések fenntarthatóságának biztosítására irányuló törekvés; |
| --- | --- |

b)

b)

a visszatérő személyek visszailleszkedésére és a visszatérések fenntarthatóságának biztosítására irányuló törekvés;

a visszatérő személyek visszailleszkedésére és a visszatérések fenntarthatóságának biztosítására irányuló törekvés;

| c) | az emberkereskedelemmel és az embercsempészettel, valamint az érintett személyek jogainak ezekből fakadó megsértésével szembeni egyértelmű fellépés (a kapacitásépítésben és többek között a visszaélések és a kizsákmányolás megelőzésével kapcsolatos képzési tevékenységekben való részvétel); |
| --- | --- |

c)

c)

az emberkereskedelemmel és az embercsempészettel, valamint az érintett személyek jogainak ezekből fakadó megsértésével szembeni egyértelmű fellépés (a kapacitásépítésben és többek között a visszaélések és a kizsákmányolás megelőzésével kapcsolatos képzési tevékenységekben való részvétel);

az emberkereskedelemmel és az embercsempészettel, valamint az érintett személyek jogainak ezekből fakadó megsértésével szembeni egyértelmű fellépés (a kapacitásépítésben és többek között a visszaélések és a kizsákmányolás megelőzésével kapcsolatos képzési tevékenységekben való részvétel);

A Bizottság tájékoztatja a Parlamentet az értékelés megállapításairól.

A Bizottság tájékoztatja a Parlamentet az értékelés megállapításairól.

(3)   Egy tagállam értesítheti a Bizottságot akkor is, ha jelentős és tartós gyakorlati nehézségeket tapasztal egy harmadik
  országgal
  az irreguláris migránsok visszafogadása terén
  folytatott együttműködésben
  , a (2) bekezdésben felsorolt mutatók alapján.

(3)   Egy tagállam értesítheti a Bizottságot akkor is, ha jelentős és tartós gyakorlati nehézségeket
  , továbbá jelentős együttműködésbeli javulást
  tapasztal egy harmadik ország vonatkozásában az irreguláris migránsok visszafogadása terén, a (2) bekezdésben felsorolt mutatók alapján.

(4)
     A Bizottság
  a (3) bekezdés alapján tett
  minden értesítést
  egy hónapon
  belül megvizsgál.

A Bizottság minden értesítést
  15 napon
  belül megvizsgál
  A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Parlamentet vizsgálatának eredményéről.

15 napon

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Parlamentet vizsgálatának eredményéről.

(5)
     Amennyiben a (2) és
  (4)
  bekezdésben említett elemzés alapján a Bizottság úgy
  dönt
  , hogy
  az
  ország
  nem kielégítően működik együtt, és ezért intézkedésre van szükség, az Unió és az érintett harmadik ország közötti általános kapcsolatokat is figyelembe véve végrehajtási jogi aktust fogadhat el, az 52. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében
  :

(4)
     Amennyiben a (2) és
  (3)
  bekezdésben említett elemzés alapján
  , figyelembe véve az Unió és az érintett harmadik ország közötti általános – és különösen a visszafogadás terén folytatott együttműködés keretében folytatott – kapcsolatokat, valamint tekintettel a (2) bekezdésben említett értékelés és megbeszélések megállapításaira
  , a Bizottság úgy
  határoz
  , hogy
  egy
  ország:

| a) | a 14. cikk (6) bekezdése, a 16. cikk (5) bekezdése b) pontja, a 23. cikk (1) bekezdése vagy a 24. cikk (2) bekezdése, vagy e rendelkezések némelyike vagy mindegyike alkalmazásának ideiglenes felfüggesztéséről az érintett harmadik ország valamennyi állampolgára esetében, vagy azok egyes kategóriái esetében, vagy |
| --- | --- |

a)

a 14. cikk (6) bekezdése, a 16. cikk (5) bekezdése b) pontja, a 23. cikk (1) bekezdése vagy a 24. cikk (2) bekezdése, vagy e rendelkezések némelyike vagy mindegyike alkalmazásának ideiglenes felfüggesztéséről az érintett harmadik ország valamennyi állampolgára esetében, vagy azok egyes kategóriái esetében, vagy

| a) | megfelelően együttműködik, az 52. cikk (2a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban végrehajtási jogi aktust fogad el a harmadik ország állampolgárainak bizonyos kategóriáira vagy valamennyi olyan állampolgárára vonatkozóan, aki az adott harmadik ország területén vízumot kérelmez: |
| --- | --- |

a)

a)

megfelelően együttműködik, az 52. cikk (2a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban végrehajtási jogi aktust fogad el a harmadik ország állampolgárainak bizonyos kategóriáira vagy valamennyi olyan állampolgárára vonatkozóan, aki az adott harmadik ország területén vízumot kérelmez:

megfelelően együttműködik, az 52. cikk (2a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban végrehajtási jogi aktust fogad el a harmadik ország állampolgárainak bizonyos kategóriáira vagy valamennyi olyan állampolgárára vonatkozóan, aki az adott harmadik ország területén vízumot kérelmez:

| | i. | a 16. cikk (2a) bekezdésével összhangban csökkenti a vízumdíjat; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

a 16. cikk (2a) bekezdésével összhangban csökkenti a vízumdíjat;

a 16. cikk (2a) bekezdésével összhangban csökkenti a vízumdíjat;

| ii. | a 23. cikk (1a) bekezdésével összhangban csökkenti a kérelmekre vonatkozó határozatok meghozatalának időtartamát; |
| --- | --- |

ii.

ii.

a 23. cikk (1a) bekezdésével összhangban csökkenti a kérelmekre vonatkozó határozatok meghozatalának időtartamát;

a 23. cikk (1a) bekezdésével összhangban csökkenti a kérelmekre vonatkozó határozatok meghozatalának időtartamát;

| iii. | a 24. cikk (2) bekezdésének utolsó albekezdésével összhangban meghosszabbítja a többszöri beutazásra jogosító vízumok érvényességi idejét; és/vagy |
| --- | --- |

iii.

iii.

a 24. cikk (2) bekezdésének utolsó albekezdésével összhangban meghosszabbítja a többszöri beutazásra jogosító vízumok érvényességi idejét; és/vagy

a 24. cikk (2) bekezdésének utolsó albekezdésével összhangban meghosszabbítja a többszöri beutazásra jogosító vízumok érvényességi idejét; és/vagy

| iv. | elősegíti aa munkaerő-migrációval kapcsolatos projektekben való részvételt; |
| --- | --- |

iv.

iv.

elősegíti aa munkaerő-migrációval kapcsolatos projektekben való részvételt;

elősegíti aa munkaerő-migrációval kapcsolatos projektekben való részvételt;

| b) | a 16. cikk (2a) bekezdésében meghatározott vízumdíj alkalmazásáról az érintett harmadik ország valamennyi állampolgára esetében, vagy azok egyes kategóriái esetében. |
| --- | --- |

b)

b)

a 16. cikk (2a) bekezdésében meghatározott vízumdíj alkalmazásáról az érintett harmadik ország valamennyi állampolgára esetében, vagy azok egyes kategóriái esetében.

a 16. cikk (2a) bekezdésében meghatározott vízumdíj alkalmazásáról az érintett harmadik ország valamennyi állampolgára esetében, vagy azok egyes kategóriái esetében.

| b) | nem működik együtt kielégítően, az Unió és az érintett harmadik ország közötti általános kapcsolatokat is figyelembe véve végrehajtási jogi aktust fogadhat el, az 52. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében: |
| --- | --- |

b)

b)

nem működik együtt kielégítően, az Unió és az érintett harmadik ország közötti általános kapcsolatokat is figyelembe véve végrehajtási jogi aktust fogadhat el, az 52. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében:

nem működik együtt kielégítően, az Unió és az érintett harmadik ország közötti általános kapcsolatokat is figyelembe véve végrehajtási jogi aktust fogadhat el, az 52. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében:

| | i. | ideiglenesen
  módosíthatja a 14. cikk (6) bekezdésének vagy a 23. cikk (1) bekezdésének alkalmazását, vagy ideiglenesen felfüggesztheti
  a 16. cikk (5b) bekezdésének, a 23. cikk (1) bekezdésének illetve egyes rendelkezéseiknek, vagy a 24. cikk (2) bekezdésének alkalmazását.” |
| --- | --- | --- |

i.

ideiglenesen
  módosíthatja a 14. cikk (6) bekezdésének vagy a 23. cikk (1) bekezdésének alkalmazását, vagy ideiglenesen felfüggesztheti
  a 16. cikk (5b) bekezdésének, a 23. cikk (1) bekezdésének illetve egyes rendelkezéseiknek, vagy a 24. cikk (2) bekezdésének alkalmazását.”

módosíthatja a 14. cikk (6) bekezdésének vagy a 23. cikk (1) bekezdésének alkalmazását, vagy ideiglenesen felfüggesztheti

(6)
     
  A Bizottság a (2) bekezdésben meghatározott mutatók alapján folyamatosan értékeli, hogy megállapítható-e jelentős javulás az adott harmadik ország által az irreguláris migránsok visszafogadása tekintetében folytatott együttműködés terén, és – az Unió és az érintett harmadik ország közötti általános kapcsolatokat is figyelembe véve – úgy határozhat, hogy hatályon kívül helyezi vagy módosítja az (5) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktust.

(7)
     
  Az (5) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktus hatálybalépése után legkésőbb hat hónappal a Bizottság jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az adott harmadik ország visszafogadás tekintetében folytatott együttműködése terén elért előrelépésről.”

Módosítás 58

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 pont – a a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 pont – a a pont (új)

810/2009/EK rendelet

32 cikk – 1 bekezdés – a pont – vii alpont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a 32. cikk (1) bekezdésének vii. pontját el kell hagyni. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a 32. cikk (1) bekezdésének vii. pontját el kell hagyni.

a 32. cikk (1) bekezdésének vii. pontját el kell hagyni.

| vii. | adott esetben nem szolgál bizonyítékkal arra, hogy megfelelő és érvényes utazási egészségbiztosítása van; |
| --- | --- |

vii.

vii.

adott esetben nem szolgál bizonyítékkal arra, hogy megfelelő és érvényes utazási egészségbiztosítása van;

adott esetben nem szolgál bizonyítékkal arra, hogy megfelelő és érvényes utazási egészségbiztosítása van;

Módosítás 59

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 pont – a b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 pont – a b pont (új)

810/2009/EK rendelet

32 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

ab)

ab)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

(2)   Az elutasításról szóló döntést és annak indokait a VI. mellékletben található formanyomtatványon kell közölni a kérelmezővel.

| | „(2)   Az elutasításról szóló döntést és annak indokait a VI. mellékletben található formanyomtatványon kell közölni a kérelmezővel
  , olyan nyelven, amelyet a kérelmező ért vagy amelyről indokoltan feltételezhető, hogy érti
  .”; |
| --- | --- |

„(2)   Az elutasításról szóló döntést és annak indokait a VI. mellékletben található formanyomtatványon kell közölni a kérelmezővel
  , olyan nyelven, amelyet a kérelmező ért vagy amelyről indokoltan feltételezhető, hogy érti
  .”;

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 22 pont – b pont

810/2009/EK rendelet

32 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Azon kérelmezőket, akiknek elutasították a vízumkérelmét, megilleti a jogorvoslati eljárásához való jog, amely eljárás valamely szakaszában biztosítania kell a bíróság előtti hatékony jogorvoslat lehetőségét. A jogorvoslati eljárást a kérelemmel kapcsolatos végső döntést meghozó tagállammal szemben, és ezen tagállam nemzeti jogának megfelelően kell megindítani. A tagállamok részletesen tájékoztatják a kérelmezőket a jogorvoslat esetén követendő, a VI. mellékletben meghatározott eljárásról.; | (3)   Azon kérelmezőket, akiknek elutasították a vízumkérelmét, megilleti a jogorvoslati eljárásához való jog, amely eljárás valamely szakaszában biztosítania kell a bíróság előtti hatékony jogorvoslat lehetőségét. A jogorvoslati eljárást a kérelemmel kapcsolatos végső döntést meghozó tagállammal szemben, és ezen tagállam nemzeti jogának megfelelően kell megindítani.
  A jogorvoslati határidő legalább 30 naptári nap. A
  tagállamok részletesen tájékoztatják a kérelmezőket a jogorvoslat esetén követendő, a VI. mellékletben meghatározott eljárásról
  , olyan nyelven, amelyet a kérelmező ért vagy amelyről indokoltan feltételezhető, hogy érti
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Azon kérelmezőket, akiknek elutasították a vízumkérelmét, megilleti a jogorvoslati eljárásához való jog, amely eljárás valamely szakaszában biztosítania kell a bíróság előtti hatékony jogorvoslat lehetőségét. A jogorvoslati eljárást a kérelemmel kapcsolatos végső döntést meghozó tagállammal szemben, és ezen tagállam nemzeti jogának megfelelően kell megindítani. A tagállamok részletesen tájékoztatják a kérelmezőket a jogorvoslat esetén követendő, a VI. mellékletben meghatározott eljárásról.;

(3)   Azon kérelmezőket, akiknek elutasították a vízumkérelmét, megilleti a jogorvoslati eljárásához való jog, amely eljárás valamely szakaszában biztosítania kell a bíróság előtti hatékony jogorvoslat lehetőségét. A jogorvoslati eljárást a kérelemmel kapcsolatos végső döntést meghozó tagállammal szemben, és ezen tagállam nemzeti jogának megfelelően kell megindítani.
  A jogorvoslati határidő legalább 30 naptári nap. A
  tagállamok részletesen tájékoztatják a kérelmezőket a jogorvoslat esetén követendő, a VI. mellékletben meghatározott eljárásról
  , olyan nyelven, amelyet a kérelmező ért vagy amelyről indokoltan feltételezhető, hogy érti
  .

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 22 pont – b pont

810/2009/EK rendelet

32 cikk – 3 a bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A vízum visszautasításának, megsemmisítésének vagy visszavonásának indokairól szóló VI. mellékletben szereplő formanyomtatványnak legalább a következő nyelveken kell rendelkezésre állnia: |
| | a) | azon tagállam hivatalos nyelve(i), amely esetében vízumkötelezettség áll fenn; és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A vízum visszautasításának, megsemmisítésének vagy visszavonásának indokairól szóló VI. mellékletben szereplő formanyomtatványnak legalább a következő nyelveken kell rendelkezésre állnia:

a)

a)

azon tagállam hivatalos nyelve(i), amely esetében vízumkötelezettség áll fenn; és

azon tagállam hivatalos nyelve(i), amely esetében vízumkötelezettség áll fenn; és

| b) | a fogadó ország hivatalos nyelve(i). |
| --- | --- |

b)

b)

a fogadó ország hivatalos nyelve(i).

a fogadó ország hivatalos nyelve(i).

Az a) pontban említett nyelv(ek) mellett a formanyomtatványt hozzáférhetővé lehet tenni az Európai Unió intézményeinek bármely más hivatalos nyelvén is;

Az a) pontban említett nyelv(ek) mellett a formanyomtatványt hozzáférhetővé lehet tenni az Európai Unió intézményeinek bármely más hivatalos nyelvén is;

A kérdőívnek a fogadó ország hivatalos nyelvére/nyelveire történő fordítását a 48. cikk szerinti helyi schengeni együttműködés keretein belül kell elvégezni.

A kérdőívnek a fogadó ország hivatalos nyelvére/nyelveire történő fordítását a 48. cikk szerinti helyi schengeni együttműködés keretein belül kell elvégezni.

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 c pont (új)

810/2009/EK rendelet

34 cikk – 7 pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22c. | A 34. cikk (7) bekezdése a következőképpen módosul |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

22c.

22c.

A 34. cikk (7) bekezdése a következőképpen módosul

(7)   A megsemmisített vagy visszavont vízum birtokosa jogorvoslattal élhet, kivéve ha a vízumot a (3) bekezdéssel összhangban az ő kérésére vonták vissza. A jogorvoslati eljárást a megsemmisítésről vagy visszavonásról szóló döntést meghozó tagállammal szemben, és ezen tagállam nemzeti jogának megfelelően kell lefolytatni. A tagállamok tájékoztatják a kérelmezőket a jogorvoslat esetén követendő, a VI. mellékletben meghatározott eljárásról.

„(7)   A megsemmisített vagy visszavont vízum birtokosa jogorvoslattal élhet, kivéve ha a vízumot a (3) bekezdéssel összhangban az ő kérésére vonták vissza.A jogorvoslati eljárást a megsemmisítésről vagy visszavonásról szóló döntést meghozó tagállammal szemben, és ezen tagállam nemzeti jogának megfelelően kell lefolytatni. A tagállamok tájékoztatják a kérelmezőket a jogorvoslat esetén követendő, a VI. mellékletben meghatározott eljárásról.
  Ha a megsemmisített vízum kedvezményezettje már valamely tagállam területén tartózkodik, az nem képezheti kiutasítási határozat tárgyát mindaddig, amíg a fellebbezési időszak le nem jár, vagy amíg a fellebbezésről nem értesítették megfelelően a kedvezményezettet.”

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 b pont (új)

810/2009/EK rendelet

35 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22b. | A 35. cikk (2) bekezdését el kell hagyni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

22b.

22b.

A 35. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 24 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 24 pont

810/2009/EK rendelet

36a cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az érintett tagállam megfelelő struktúrákat alakít ki és szakképzett alkalmazottakat rendel ki a vízumkérelmek feldolgozása és a 21. cikkben meghatározott összes ellenőrzés és kockázatelemzés elvégzése céljából. | (3)   Az érintett tagállam megfelelő struktúrákat alakít ki és szakképzett alkalmazottakat rendel ki a vízumkérelmek feldolgozása és a 21. cikkben meghatározott összes ellenőrzés és kockázatelemzés elvégzése céljából.
  A személyzetet képzés keretében fel kell készíteni a digitális aktakezelésre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az érintett tagállam megfelelő struktúrákat alakít ki és szakképzett alkalmazottakat rendel ki a vízumkérelmek feldolgozása és a 21. cikkben meghatározott összes ellenőrzés és kockázatelemzés elvégzése céljából.

(3)   Az érintett tagállam megfelelő struktúrákat alakít ki és szakképzett alkalmazottakat rendel ki a vízumkérelmek feldolgozása és a 21. cikkben meghatározott összes ellenőrzés és kockázatelemzés elvégzése céljából.
  A személyzetet képzés keretében fel kell készíteni a digitális aktakezelésre.

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 24 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 24 b pont (új)

810/2009/EK rendelet

37 cikk – 2 pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 24b. | A 37. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

24b.

24b.

A 37. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul

(2)   A csalások és eltűnések megelőzése érdekében a vízumbélyegek tárolására és kezelésére megfelelő biztonsági intézkedéseket kell alkalmazni. Minden konzulátus nyilvántartást vezet a vízumbélyeg-készletéről, és feljegyzi minden egyes vízumbélyeg felhasználási módját.

„(2)   A csalások és eltűnések megelőzése érdekében a vízumbélyegek tárolására és kezelésére megfelelő biztonsági intézkedéseket kell alkalmazni. Minden konzulátus nyilvántartást vezet a vízumbélyeg-készletéről, és feljegyzi minden egyes vízumbélyeg felhasználási módját.
  Bármely komoly csalást vagy veszteséget jelenteni kell a Bizottságnak.”

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 25 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 25 pont

810/2009/EK rendelet

37 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az egyéni kérelmeket a kérelemre vonatkozó, a 23. cikk (1) bekezdésében említett döntés időpontjától számított legalább
  egy
  évig, vagy jogorvoslat esetén a jogorvoslati eljárás végéig meg kell őrizni. | Az egyéni kérelmeket a kérelemre vonatkozó, a 23. cikk (1) bekezdésében említett döntés időpontjától számított legalább
  két
  évig, vagy jogorvoslat esetén a jogorvoslati eljárás végéig meg kell őrizni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az egyéni kérelmeket a kérelemre vonatkozó, a 23. cikk (1) bekezdésében említett döntés időpontjától számított legalább
  egy
  évig, vagy jogorvoslat esetén a jogorvoslati eljárás végéig meg kell őrizni.

egy

Az egyéni kérelmeket a kérelemre vonatkozó, a 23. cikk (1) bekezdésében említett döntés időpontjától számított legalább
  két
  évig, vagy jogorvoslat esetén a jogorvoslati eljárás végéig meg kell őrizni.

két

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 26 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 26 a pont (új)

810/2009/EK rendelet

38 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26a. | A 38. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(4a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a konzulátusok panasztételi eljárással rendelkezzenek a vízumkérelmezők számára. Az ezen eljárásra vonatkozó információkat a konzulátusnak és adott esetben a külső szolgáltatónak közzé kell tennie honlapján. A tagállamok biztosítják a panaszok nyilvántartását.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

26a.

26a.

A 38. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a konzulátusok panasztételi eljárással rendelkezzenek a vízumkérelmezők számára. Az ezen eljárásra vonatkozó információkat a konzulátusnak és adott esetben a külső szolgáltatónak közzé kell tennie honlapján. A tagállamok biztosítják a panaszok nyilvántartását.”;

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 26 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 26 b pont (új)

810/2009/EK rendelet

39 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26b. | A 39. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

26b.

26b.

A 39. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul

(1)   A tagállamok konzulátusai biztosítják, hogy a kérelmezők udvarias bánásmódban részesüljenek.

„(1)   A tagállamok konzulátusai biztosítják, hogy a kérelmezők udvarias bánásmódban részesüljenek.
  A vízumkérelmezők fogadására és kérelmeik feldolgozására vonatkozó rendelkezéseknek tiszteletben kell tartaniuk az emberi méltóságot és az alapvető jogokat az Európai Unió Alapjogi Chartájában és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményben leírtak szerint. A vízumkérelmek feldolgozását megkülönböztetés nélkül, szakszerű módon, a kérelmezők tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani.”

Módosítás 88

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 26 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 26 c pont (új)

810/2009/EK rendelet

39 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26c. | A 39. cikk (3) bekezdése a következőképpen módosul: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

26c.

26c.

A 39. cikk (3) bekezdése a következőképpen módosul:

(3)   Feladatai ellátása során a konzuli személyzet senkivel szemben nem alkalmazhat megkülönböztetést neme,
  faji vagy etnikai származása, vallása vagy
  meggyőződése, fogyatékossága, kora vagy szexuális irányultsága alapján.

„Feladatai ellátása során a konzulátusi személyzet senkivel szemben nem alkalmazhat megkülönböztetést
  nemzetisége,
  neme,
  családi állapota, származása, vélt vagy valós vallása,
  meggyőződése, fogyatékossága, kora vagy szexuális irányultsága alapján.”

Módosítás 70

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 29 pont – d pont

1 cikk – 1 bekezdés – 29 pont – d pont

810/2009/EK rendelet

43 cikk – 9 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9)   
  A
  tagállamok felelnek a 
  személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok betartásáért
  , és biztosítják, hogy a külső szolgáltatót nyomon kövessék az (EU) 2016/679 rendelet 51. cikkének (1) bekezdése szerinti adatvédelmi felügyeleti hatóságok. | (9)   
  Az érintett tagállam vagy
  tagállamok
  továbbra is
  felelnek a 
  szabályok betartásáért, különös tekintettel az alapvető jogok tiszteletben tartására és különösen a megkülönböztetésmentesség elvére, valamint a személyes adatok védelmére
  , és biztosítják, hogy a külső szolgáltatót nyomon kövessék az (EU) 2016/679 rendelet 51. cikkének (1) bekezdése szerinti adatvédelmi felügyeleti hatóságok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(9)   
  A
  tagállamok felelnek a 
  személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok betartásáért
  , és biztosítják, hogy a külső szolgáltatót nyomon kövessék az (EU) 2016/679 rendelet 51. cikkének (1) bekezdése szerinti adatvédelmi felügyeleti hatóságok.

(9)   
  Az érintett tagállam vagy
  tagállamok
  továbbra is
  felelnek a 
  szabályok betartásáért, különös tekintettel az alapvető jogok tiszteletben tartására és különösen a megkülönböztetésmentesség elvére, valamint a személyes adatok védelmére
  , és biztosítják, hogy a külső szolgáltatót nyomon kövessék az (EU) 2016/679 rendelet 51. cikkének (1) bekezdése szerinti adatvédelmi felügyeleti hatóságok.

Módosítás 71

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 33 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 33 pont – b pont

810/2009/EK rendelet

48 cikk – 1 a bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | adott esetben a kérelemnyomtatvány közös fordításának biztosítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

adott esetben a kérelemnyomtatvány közös fordításának biztosítása;

| c) | adott esetben a kérelemnyomtatvány
  és a formanyomtatvány
  közös fordításának biztosítása
  a vízum elutasításáról, megsemmisítéséről vagy visszavonásáról szóló értesítés és indokolás végett
  ; |
| --- | --- |

c)

adott esetben a kérelemnyomtatvány
  és a formanyomtatvány
  közös fordításának biztosítása
  a vízum elutasításáról, megsemmisítéséről vagy visszavonásáról szóló értesítés és indokolás végett
  ;

és a formanyomtatvány

a vízum elutasításáról, megsemmisítéséről vagy visszavonásáról szóló értesítés és indokolás végett

Módosítás 72

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 33 pont – d pont

1 cikk – 1 bekezdés – 33 pont – d pont

810/2009/EK rendelet

48 cikk – 3 bekezdés – b pont – vi alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| vi. | az elutasítások tendenciáiról; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

vi.

az elutasítások tendenciáiról;

| vi. | az elutasítások tendenciáiról
  és okairól
  ; |
| --- | --- |

vi.

az elutasítások tendenciáiról
  és okairól
  ;

és okairól

Módosítás 73

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 33 pont – d pont

1 cikk – 1 bekezdés – 33 pont – d pont

810/2009/EK rendelet

48 cikk – 3 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | információ a megfelelő utazási egészségbiztosítást nyújtó biztosítótársaságokról, ideértve a biztosítási típusok és az esetleges többletösszegek ellenőrzését is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

d)

információ a megfelelő utazási egészségbiztosítást nyújtó biztosítótársaságokról, ideértve a biztosítási típusok és az esetleges többletösszegek ellenőrzését is.

információ a megfelelő utazási egészségbiztosítást nyújtó biztosítótársaságokról, ideértve a biztosítási típusok és az esetleges többletösszegek ellenőrzését is.

törölve

törölve

Módosítás 74

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 34 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 34 a pont (új)

810/2009/EK rendelet

49 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 34a. | A 49. cikk a következőképpen módosul |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

34a.

34a.

A 49. cikk a következőképpen módosul

49. cikk

„49. cikk

Az olimpiai játékokra és paralimpiai játékokra vonatkozó kivételes rendelkezések

Az olimpiai játékokra és paralimpiai játékokra
  , valamint más magas szintű nemzetközi sportversenyekre
  vonatkozó kivételes rendelkezések

, valamint más magas szintű nemzetközi sportversenyekre

Az olimpiai játékokat és paralimpiai játékokat rendező tagállamok a XI. mellékletben meghatározott, a vízumkiadás megkönnyítését szolgáló különös eljárásokat és feltételeket alkalmazzák.

Az olimpiai játékokat és paralimpiai játékokat
  , valamint más magas szintű nemzetközi sportversenyeket
  rendező tagállamok a XI. mellékletben meghatározott, a vízumkiadás megkönnyítését szolgáló különös eljárásokat és feltételeket alkalmazzák.”

, valamint más magas szintű nemzetközi sportversenyeket

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 35 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 35 pont

810/2009/EK rendelet

50 b cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók mindaddig, amíg az Európai Parlament vagy a Tanács a (2) bekezdésnek megfelelően nem emel ellenük kifogást. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását. | (1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók mindaddig, amíg az Európai Parlament vagy a Tanács a (2) bekezdésnek megfelelően nem emel ellenük kifogást. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
  haladéktalanul és egyidejűleg
  küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók mindaddig, amíg az Európai Parlament vagy a Tanács a (2) bekezdésnek megfelelően nem emel ellenük kifogást. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását.

(1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók mindaddig, amíg az Európai Parlament vagy a Tanács a (2) bekezdésnek megfelelően nem emel ellenük kifogást. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
  haladéktalanul és egyidejűleg
  küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását.

Módosítás 76

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés

2 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság [e rendelet hatálybalépésének időpontja] után
  három
  évvel értékeli e rendelet alkalmazását. Az átfogó értékelésnek tartalmaznia kell az elért eredményeknek a célkitűzések fényében történő vizsgálatát, valamint e rendelet rendelkezései végrehajtásának a vizsgálatát. | (1)   A Bizottság ... [e rendelet hatálybalépésének időpontja] után
  két
  évvel értékeli e rendelet alkalmazását. Az átfogó értékelésnek tartalmaznia kell az elért eredményeknek a célkitűzések fényében történő vizsgálatát, valamint e rendelet rendelkezései végrehajtásának a vizsgálatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság [e rendelet hatálybalépésének időpontja] után
  három
  évvel értékeli e rendelet alkalmazását. Az átfogó értékelésnek tartalmaznia kell az elért eredményeknek a célkitűzések fényében történő vizsgálatát, valamint e rendelet rendelkezései végrehajtásának a vizsgálatát.

(1)   A Bizottság ... [e rendelet hatálybalépésének időpontja] után
  két
  évvel értékeli e rendelet alkalmazását. Az átfogó értékelésnek tartalmaznia kell az elért eredményeknek a célkitűzések fényében történő vizsgálatát, valamint e rendelet rendelkezései végrehajtásának a vizsgálatát.

Módosítás 77

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 a bekezdés (új)

2 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Legkésőbb egy évvel ... [e rendelet hatálybalépésének időpontját] követően a Bizottság értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a vízumbélyegek eltörléséről és a digitális vízum létrehozásáról, amely lehetővé teszi a schengeni vízum kiadását egy a VIS-ben történő egyszerű regisztráció és a kérelmezőnek küldött elektronikus bejelentés formájában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Legkésőbb egy évvel ... [e rendelet hatálybalépésének időpontját] követően a Bizottság értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a vízumbélyegek eltörléséről és a digitális vízum létrehozásáról, amely lehetővé teszi a schengeni vízum kiadását egy a VIS-ben történő egyszerű regisztráció és a kérelmezőnek küldött elektronikus bejelentés formájában.

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV a melléklet (új)

IV a melléklet (új)

810/2009/EK rendelet

XI melléklet

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| AZ OLIMPIAI ÉS PARALIMPIAI JÁTÉKOKBAN RÉSZT VEVŐ
  OLIMPIAI CSALÁD TAGJAINAK
  SZÓLÓ VÍZUMOK KIADÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK MEGKÖNNYÍTÉSÉT SZOLGÁLÓ KÜLÖNÖS ELJÁRÁSOK ÉS FELTÉTELEK | „XI.
   
  MELLÉKLET
  AZ OLIMPIAI ÉS PARALIMPIAI JÁTÉKOKBAN
  , VALAMINT MÁS MAGAS SZINTŰ SPORTVERSENYEKEN
  RÉSZT VEVŐ
  SPORTOLÓKNAK ÉS CSALÁDTAGJAIKNAK
  SZÓLÓ VÍZUMOK KIADÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK MEGKÖNNYÍTÉSÉT SZOLGÁLÓ KÜLÖNÖS ELJÁRÁSOK ÉS FELTÉTELEK” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

AZ OLIMPIAI ÉS PARALIMPIAI JÁTÉKOKBAN RÉSZT VEVŐ
  OLIMPIAI CSALÁD TAGJAINAK
  SZÓLÓ VÍZUMOK KIADÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK MEGKÖNNYÍTÉSÉT SZOLGÁLÓ KÜLÖNÖS ELJÁRÁSOK ÉS FELTÉTELEK

OLIMPIAI CSALÁD TAGJAINAK

„XI.
   
  MELLÉKLET
  AZ OLIMPIAI ÉS PARALIMPIAI JÁTÉKOKBAN
  , VALAMINT MÁS MAGAS SZINTŰ SPORTVERSENYEKEN
  RÉSZT VEVŐ
  SPORTOLÓKNAK ÉS CSALÁDTAGJAIKNAK
  SZÓLÓ VÍZUMOK KIADÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK MEGKÖNNYÍTÉSÉT SZOLGÁLÓ KÜLÖNÖS ELJÁRÁSOK ÉS FELTÉTELEK”

„XI.

MELLÉKLET

, VALAMINT MÁS MAGAS SZINTŰ SPORTVERSENYEKEN

SPORTOLÓKNAK ÉS CSALÁDTAGJAIKNAK

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0434/2018).

1

(18)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 38/2004/EK irányelve (2004. április 29.) az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, HL L 229., 2004.6.29., 35. o.

18

Az Európai Parlament és a Tanács 38/2004/EK irányelve (2004. április 29.) az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, HL L 229., 2004.6.29., 35. o.

(27)  A Tanács 2005/71/EK irányelve (2005. október 12.) a harmadik országbeli állampolgároknak az Európai Közösség területén folytatott tudományos kutatás céljából való fogadására vonatkozó külön eljárásról (HL L 289., 2005.11.3., 15. o.).

27

(27)  A Tanács 2005/71/EK irányelve (2005. október 12.) a harmadik országbeli állampolgároknak az Európai Közösség területén folytatott tudományos kutatás céljából való fogadására vonatkozó külön eljárásról (HL L 289., 2005.11.3., 15. o.).

27

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/310 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/310

---

P8_TA(2018)0496

Közös hozzáadottértékadó-rendszer az általános fordított adózási mechanizmusnak termékek és szolgáltatások egy bizonyos határértéket meghaladó értékesítésére vonatkozó ideiglenes alkalmazása tekintetében *

Az Európai Parlament 2018. december 11-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek az általános fordított adózási mechanizmusnak termékek és szolgáltatások egy bizonyos határértéket meghaladó értékesítésére vonatkozó ideiglenes alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás– konzultáció)

(2020/C 388/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0811), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0811),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0023/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0023/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0418/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0418/2018),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A csalások tagállamok közötti átterelődésével kapcsolatos kockázat korlátozásának érdekében indokolt engedélyezni, hogy minden, a csalások szintje – különösen a körhintacsalások – tekintetében bizonyos kritériumoknak megfelelő tagállam, amelyik igazolni tudja, hogy más ellenőrzési intézkedések nem elegendőek az ilyen csalások elleni küzdelemhez, alkalmazhassa a 
  GRCM-et
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A csalások tagállamok közötti átterelődésével kapcsolatos kockázat korlátozásának érdekében indokolt engedélyezni, hogy minden, a csalások szintje – különösen a körhintacsalások – tekintetében bizonyos kritériumoknak megfelelő tagállam, amelyik igazolni tudja, hogy más ellenőrzési intézkedések nem elegendőek az ilyen csalások elleni küzdelemhez, alkalmazhassa a 
  GRCM-et
  .

| (4) | A csalások tagállamok közötti átterelődésével kapcsolatos kockázat korlátozásának érdekében indokolt engedélyezni, hogy minden, a csalások szintje – különösen a körhintacsalások – tekintetében bizonyos kritériumoknak megfelelő tagállam, amelyik igazolni tudja, hogy más ellenőrzési intézkedések nem elegendőek az ilyen csalások elleni küzdelemhez, alkalmazhassa
  az ÁFAM-ot. Ezen tagállamokat továbbá fel kell kérni annak kimutatására, hogy az adózási fegyelemnek és az adóbehajtásnak az ÁFAM bevezetése nyomán várható javulásából fakadó becsült előnyök meghaladják a vállalkozásokra és az adóhatóságokra háruló teljes többletterhet, valamint a vállalkozások és az adóhatóságok számára nem keletkeznek nagyobb költségek, mint amilyenek más ellenőrző intézkedések alkalmazása nyomán keletkeznének. |
| --- | --- |

(4)

A csalások tagállamok közötti átterelődésével kapcsolatos kockázat korlátozásának érdekében indokolt engedélyezni, hogy minden, a csalások szintje – különösen a körhintacsalások – tekintetében bizonyos kritériumoknak megfelelő tagállam, amelyik igazolni tudja, hogy más ellenőrzési intézkedések nem elegendőek az ilyen csalások elleni küzdelemhez, alkalmazhassa
  az ÁFAM-ot. Ezen tagállamokat továbbá fel kell kérni annak kimutatására, hogy az adózási fegyelemnek és az adóbehajtásnak az ÁFAM bevezetése nyomán várható javulásából fakadó becsült előnyök meghaladják a vállalkozásokra és az adóhatóságokra háruló teljes többletterhet, valamint a vállalkozások és az adóhatóságok számára nem keletkeznek nagyobb költségek, mint amilyenek más ellenőrző intézkedések alkalmazása nyomán keletkeznének.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Ezen felül azon szomszédos tagállamok számára, amelyek esetében az említett mechanizmusnak valamely másik tagállamban történő engedélyezése miatt fennáll a csalások területére történő átterelődésének kockázata, lehetővé kell tenni a GRCM használatát, ha más ellenőrző intézkedések nem elégségesek az ilyen csalás kockázatának leküzdéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Ezen felül azon szomszédos tagállamok számára, amelyek esetében az említett mechanizmusnak valamely másik tagállamban történő engedélyezése miatt fennáll a csalások területére történő átterelődésének kockázata, lehetővé kell tenni a GRCM használatát, ha más ellenőrző intézkedések nem elégségesek az ilyen csalás kockázatának leküzdéséhez.

törölve

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Ha
  egy
  tagállamok
  a GRCM
  alkalmazása mellett
  dönt
  , akkor azt egy bizonyos
  számlánkénti
  küszöbértéket meghaladó minden
  áru és szolgáltatás tekintetében alkalmaznia
  kell. A GRCM nem korlátozható valamely konkrét ágazatra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Ha
  egy
  tagállamok
  a GRCM
  alkalmazása mellett
  dönt
  , akkor azt egy bizonyos
  számlánkénti
  küszöbértéket meghaladó minden
  áru és szolgáltatás tekintetében alkalmaznia
  kell. A GRCM nem korlátozható valamely konkrét ágazatra.

| (6) | Ha
  a
  tagállamok
  az ÁFAM
  alkalmazása mellett
  döntenek
  , akkor azt
  az
  egy bizonyos
  ügyletenkénti
  küszöbértéket meghaladó
  áruk, illetve szolgáltatások tekintetében
  minden
  belföldi vásárlás, illetve igénybevétel esetében alkalmazniuk
  kell. A GRCM nem korlátozható valamely konkrét ágazatra. |
| --- | --- |

(6)

Ha
  a
  tagállamok
  az ÁFAM
  alkalmazása mellett
  döntenek
  , akkor azt
  az
  egy bizonyos
  ügyletenkénti
  küszöbértéket meghaladó
  áruk, illetve szolgáltatások tekintetében
  minden
  belföldi vásárlás, illetve igénybevétel esetében alkalmazniuk
  kell. A GRCM nem korlátozható valamely konkrét ágazatra.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | Annak érdekében, hogy meg lehessen ítélni, hogy az ÁFAM egyik tagállamban való bevezetése azt eredményezi, hogy a csalás más tagállamokba helyeződik át, és fel lehessen mérni a belső piac működésében esetlegesen bekövetkező zavarok mértékét, célszerű külön információcsere-kötelezettséget előírni az ÁFAM-ot alkalmazó tagállamok és a többi tagállam között. Az említett információcserére minden esetben alkalmazandók a személyes adatok védelmére és a titoktartásra vonatkozó rendelkezések. E rendelkezések a tagállamok és az Unió adózás területén fennálló érdekeinek védelmét biztosító mentességeket és korlátozásokat tartalmaznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

Annak érdekében, hogy meg lehessen ítélni, hogy az ÁFAM egyik tagállamban való bevezetése azt eredményezi, hogy a csalás más tagállamokba helyeződik át, és fel lehessen mérni a belső piac működésében esetlegesen bekövetkező zavarok mértékét, célszerű külön információcsere-kötelezettséget előírni az ÁFAM-ot alkalmazó tagállamok és a többi tagállam között. Az említett információcserére minden esetben alkalmazandók a személyes adatok védelmére és a titoktartásra vonatkozó rendelkezések. E rendelkezések a tagállamok és az Unió adózás területén fennálló érdekeinek védelmét biztosító mentességeket és korlátozásokat tartalmaznak.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

2006/112/EK irányelv

199 c cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2022. június 30-ig a tagállamok – általános fordított adózási mechanizmusként (
  GRCM
  ) – rendelkezhetnek úgy, hogy a héa megfizetésére kötelezett személy a 193. cikktől eltérve az az adóalany, aki számlánként
  10 000
  EUR értékhatár felett árukat vásárol vagy szolgáltatásokat vesz igénybe. | 2022. június 30-ig a tagállamok – általános fordított adózási mechanizmusként (
  ÁFAM
  ) – rendelkezhetnek úgy, hogy a héa megfizetésére kötelezett személy a 193. cikktől eltérve az az adóalany, aki számlánként
  25 000
  EUR értékhatár felett árukat vásárol vagy szolgáltatásokat vesz igénybe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2022. június 30-ig a tagállamok – általános fordított adózási mechanizmusként (
  GRCM
  ) – rendelkezhetnek úgy, hogy a héa megfizetésére kötelezett személy a 193. cikktől eltérve az az adóalany, aki számlánként
  10 000
  EUR értékhatár felett árukat vásárol vagy szolgáltatásokat vesz igénybe.

2022. június 30-ig a tagállamok – általános fordított adózási mechanizmusként (
  ÁFAM
  ) – rendelkezhetnek úgy, hogy a héa megfizetésére kötelezett személy a 193. cikktől eltérve az az adóalany, aki számlánként
  25 000
  EUR értékhatár felett árukat vásárol vagy szolgáltatásokat vesz igénybe.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

2006/112/EK irányelv

199 c cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a teljes
  héafizetési
  kötelezettség százalékában kifejezett héabevétel-kiesése legalább
  5
  százalékponttal
  meghaladja
  a héabevétel-kiesés közösségi medián értékét; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a teljes
  héafizetési
  kötelezettség százalékában kifejezett héabevétel-kiesése legalább
  5
  százalékponttal
  meghaladja
  a héabevétel-kiesés közösségi medián értékét;

| a) | a
  Bizottság által a héabevétel-kiesésről közzétett 2016. évi, 2016. augusztus 23-i végleges jelentésben foglalt módszerek és számadatok alapján 2014-ben a
  teljes
  héabefizetési
  kötelezettség százalékában kifejezett héabevétel-kiesése legalább
  15
  százalékponttal
  meghaladta
  a héabevétel-kiesés közösségi medián értékét; |
| --- | --- |

a)

a
  Bizottság által a héabevétel-kiesésről közzétett 2016. évi, 2016. augusztus 23-i végleges jelentésben foglalt módszerek és számadatok alapján 2014-ben a
  teljes
  héabefizetési
  kötelezettség százalékában kifejezett héabevétel-kiesése legalább
  15
  százalékponttal
  meghaladta
  a héabevétel-kiesés közösségi medián értékét;

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

2006/112/EK irányelv

199 c cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a
  körhintacsalás aránya a teljes héabevétel-kiesésen belül meghaladja a 25 %-ot; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a
  körhintacsalás aránya a teljes héabevétel-kiesésen belül meghaladja a 25 %-ot;

| b) | az e cikkre vonatkozó jogalkotási javaslatot kísérő hatásvizsgálat alapján az a) pontban említett jelentés tárgyévében a
  körhintacsalás aránya a teljes héabevétel-kiesésen belül meghaladja a 25 %-ot;
  továbbá |
| --- | --- |

b)

az e cikkre vonatkozó jogalkotási javaslatot kísérő hatásvizsgálat alapján az a) pontban említett jelentés tárgyévében a
  körhintacsalás aránya a teljes héabevétel-kiesésen belül meghaladja a 25 %-ot;
  továbbá

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

2006/112/EK irányelv

199 c cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | megállapítja, hogy területén a körhintacsalás elleni küzdelemhez más ellenőrző intézkedések nem elegendőek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

megállapítja, hogy területén a körhintacsalás elleni küzdelemhez más ellenőrző intézkedések nem elegendőek.

| c) | megállapítja, hogy területén a körhintacsalás elleni küzdelemhez más ellenőrző intézkedések nem elegendőek
  , különös tekintettel annak pontos meghatározására, hogy milyen ellenőrző intézkedések alkalmazására került sor, és konkrétan mik az okai azok eredménytelenségének, valamint hogy miért nem bizonyult elegendőnek a héára irányuló közigazgatási együttműködés; továbbá |
| --- | --- |

c)

megállapítja, hogy területén a körhintacsalás elleni küzdelemhez más ellenőrző intézkedések nem elegendőek
  , különös tekintettel annak pontos meghatározására, hogy milyen ellenőrző intézkedések alkalmazására került sor, és konkrétan mik az okai azok eredménytelenségének, valamint hogy miért nem bizonyult elegendőnek a héára irányuló közigazgatási együttműködés; továbbá

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

2006/112/EK irányelv

199 c cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | megállapítja, hogy az adózási fegyelemnek és az adóbehajtásnak az ÁFAM bevezetése nyomán várható javulásából fakadó becsült előnyök legalább 25 %-kal meghaladják a várhatóan a vállalkozásokra és az adóhatóságokra háruló teljes többletterhet; továbbá |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ca)

megállapítja, hogy az adózási fegyelemnek és az adóbehajtásnak az ÁFAM bevezetése nyomán várható javulásából fakadó becsült előnyök legalább 25 %-kal meghaladják a várhatóan a vállalkozásokra és az adóhatóságokra háruló teljes többletterhet; továbbá

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

2006/112/EK irányelv

199 c cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – c b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cb) | megállapítja, hogy a vállalkozásokra és az adóhatóságokra az ÁFAM bevezetéséből fakadóan nem fog több költség hárulni, mint amilyen költségekkel más ellenőrző intézkedések alkalmazása jár. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

cb)

megállapítja, hogy a vállalkozásokra és az adóhatóságokra az ÁFAM bevezetéséből fakadóan nem fog több költség hárulni, mint amilyen költségekkel más ellenőrző intézkedések alkalmazása jár.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

2006/112/EK irányelv

199 c cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállam a (4) bekezdésben említett kérelemhez csatolja a héabevétel-kiesésnek a Bizottság által közzétett, a héabevétel-kiesésről szóló
  legutóbbi
  jelentésben szereplő módszer és számadatok alapján történő kiszámítását. | A tagállam a (4) bekezdésben említett kérelemhez csatolja a héabevétel-kiesésnek a Bizottság által közzétett, a héabevétel-kiesésről szóló jelentésben szereplő módszer és számadatok alapján történő kiszámítását
  a második albekezdés a) pontjának értelmében
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállam a (4) bekezdésben említett kérelemhez csatolja a héabevétel-kiesésnek a Bizottság által közzétett, a héabevétel-kiesésről szóló
  legutóbbi
  jelentésben szereplő módszer és számadatok alapján történő kiszámítását.

A tagállam a (4) bekezdésben említett kérelemhez csatolja a héabevétel-kiesésnek a Bizottság által közzétett, a héabevétel-kiesésről szóló jelentésben szereplő módszer és számadatok alapján történő kiszámítását
  a második albekezdés a) pontjának értelmében
  .

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

2006/112/EK irányelv

199 c cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)
     
  2022. június 30-ig a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a héa megfizetésére kötelezett személy az az adóalany, aki számlánként 10 000 EUR értékhatár felett árukat vásárol vagy szolgáltatásokat vesz igénybe, amennyiben az adott tagállam: | törölve |
| a) | közös határral rendelkezik egy olyan tagállammal, amely jogosult a GRCM alkalmazására; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)
     
  2022. június 30-ig a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a héa megfizetésére kötelezett személy az az adóalany, aki számlánként 10 000 EUR értékhatár felett árukat vásárol vagy szolgáltatásokat vesz igénybe, amennyiben az adott tagállam:

törölve

törölve

a)

a)

közös határral rendelkezik egy olyan tagállammal, amely jogosult a GRCM alkalmazására;

közös határral rendelkezik egy olyan tagállammal, amely jogosult a GRCM alkalmazására;

| b) | megállapítja, hogy a GRCM-nek az említett szomszédos tagállamban történő engedélyezése miatt fennáll a komoly kockázata annak, hogy a csalások az ő területére terelődnek át; |
| --- | --- |

b)

b)

megállapítja, hogy a GRCM-nek az említett szomszédos tagállamban történő engedélyezése miatt fennáll a komoly kockázata annak, hogy a csalások az ő területére terelődnek át;

megállapítja, hogy a GRCM-nek az említett szomszédos tagállamban történő engedélyezése miatt fennáll a komoly kockázata annak, hogy a csalások az ő területére terelődnek át;

| c) | megállapítja, hogy területén a csalás elleni küzdelemhez más ellenőrző intézkedések nem elegendőek. |
| --- | --- |

c)

c)

megállapítja, hogy területén a csalás elleni küzdelemhez más ellenőrző intézkedések nem elegendőek.

megállapítja, hogy területén a csalás elleni küzdelemhez más ellenőrző intézkedések nem elegendőek.

Módosítás 13

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

1 cikk – 1 bekezdés

2006/112/EK irányelv

199 c cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   
  A GRCM-et
  alkalmazó tagállamok megfelelő és hatékony elektronikus jelentéstételi kötelezettségeket vezetnek be valamennyi adóalany
  részére
  , és különösen azon
  adóalanyoknak
  , akik a mechanizmus hatálya alá tartozó árukat vagy szolgáltatásokat értékesítik vagy igénybe veszik. | (3)   
  Annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az ÁFAM alkalmazásának hatékony működését és nyomon követését az ÁFAM-ot
  alkalmazó tagállamok megfelelő és hatékony elektronikus jelentéstételi kötelezettségeket vezetnek be valamennyi adóalany, és különösen azon
  adóalanyok részére
  , akik a mechanizmus hatálya alá tartozó árukat vagy szolgáltatásokat értékesítik vagy igénybe veszik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   
  A GRCM-et
  alkalmazó tagállamok megfelelő és hatékony elektronikus jelentéstételi kötelezettségeket vezetnek be valamennyi adóalany
  részére
  , és különösen azon
  adóalanyoknak
  , akik a mechanizmus hatálya alá tartozó árukat vagy szolgáltatásokat értékesítik vagy igénybe veszik.

(3)   
  Annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az ÁFAM alkalmazásának hatékony működését és nyomon követését az ÁFAM-ot
  alkalmazó tagállamok megfelelő és hatékony elektronikus jelentéstételi kötelezettségeket vezetnek be valamennyi adóalany, és különösen azon
  adóalanyok részére
  , akik a mechanizmus hatálya alá tartozó árukat vagy szolgáltatásokat értékesítik vagy igénybe veszik.

Módosítás 14

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

1 cikk – 1 bekezdés

2006/112/EK irányelv

199 c cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az (1)
  vagy (2)
  bekezdésben említett feltételek teljesülésének részletes indokolása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az (1)
  vagy (2)
  bekezdésben említett feltételek teljesülésének részletes indokolása;

vagy (2)

| a) | az (1) bekezdésben említett feltételek teljesülésének részletes indokolása;
  továbbá |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdésben említett feltételek teljesülésének részletes indokolása;
  továbbá

továbbá

Módosítás 15

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

1 cikk – 1 bekezdés

2006/112/EK irányelv

199 c cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a GRCM alkalmazása megkezdésének időpontja és az alkalmazási időszak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a GRCM alkalmazása megkezdésének időpontja és az alkalmazási időszak;

| b) | a GRCM alkalmazása megkezdésének időpontja és az alkalmazási időszak;
  továbbá |
| --- | --- |

b)

a GRCM alkalmazása megkezdésének időpontja és az alkalmazási időszak;
  továbbá

továbbá

Módosítás 16

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

1 cikk – 1 bekezdés

2006/112/EK irányelv

199 c cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az adóalanyoknak a GRCM alkalmazásának bevezetéséről való tájékoztatása érdekében meghozandó intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az adóalanyoknak a GRCM alkalmazásának bevezetéséről való tájékoztatása érdekében meghozandó intézkedések;

| c) | az adóalanyoknak a GRCM alkalmazásának bevezetéséről való tájékoztatása érdekében meghozandó intézkedések;
  továbbá |
| --- | --- |

c)

az adóalanyoknak a GRCM alkalmazásának bevezetéséről való tájékoztatása érdekében meghozandó intézkedések;
  továbbá

továbbá

Módosítás 17

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

1 cikk – 1 bekezdés

2006/112/EK irányelv

199 c cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a (
  3
  ) bekezdésben említett kísérő intézkedések részletes leírása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a (
  3
  ) bekezdésben említett kísérő intézkedések részletes leírása.

3

| d) | a (
  2
  ) bekezdésben említett kísérő intézkedések részletes leírása. |
| --- | --- |

d)

a (
  2
  ) bekezdésben említett kísérő intézkedések részletes leírása.

2

Módosítás 18

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

1 cikk – 1 bekezdés

2006/112/EK irányelv

199 c cikk – 7 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A GRCM-et
  alkalmazó tagállamok
  legkésőbb két évvel a GRCM alkalmazásának megkezdését követően időközi jelentést nyújtanak be a Bizottságnak. A jelentésnek részletes értékelést kell tartalmaznia a GRCM eredményességéről. | Az ÁFAM-ot alkalmazó tagállamok minden tagállam számára elektronikus formában rendelkezésre bocsátják: |
| | a) | mindazon személyek nevét, akikre vonatkozóan az ÁFAM alkalmazásának kezdő időpontját megelőző tizenkét hónap folyamán héacsalás gyanúja miatt akár büntetőjogi, akár közigazgatási eljárás volt folyamatban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A GRCM-et
  alkalmazó tagállamok
  legkésőbb két évvel a GRCM alkalmazásának megkezdését követően időközi jelentést nyújtanak be a Bizottságnak. A jelentésnek részletes értékelést kell tartalmaznia a GRCM eredményességéről.

A GRCM-et

legkésőbb két évvel a GRCM alkalmazásának megkezdését követően időközi jelentést nyújtanak be a Bizottságnak. A jelentésnek részletes értékelést kell tartalmaznia a GRCM eredményességéről.

Az ÁFAM-ot alkalmazó tagállamok minden tagállam számára elektronikus formában rendelkezésre bocsátják:

Az ÁFAM-ot alkalmazó tagállamok minden tagállam számára elektronikus formában rendelkezésre bocsátják:

a)

a)

mindazon személyek nevét, akikre vonatkozóan az ÁFAM alkalmazásának kezdő időpontját megelőző tizenkét hónap folyamán héacsalás gyanúja miatt akár büntetőjogi, akár közigazgatási eljárás volt folyamatban;

mindazon személyek nevét, akikre vonatkozóan az ÁFAM alkalmazásának kezdő időpontját megelőző tizenkét hónap folyamán héacsalás gyanúja miatt akár büntetőjogi, akár közigazgatási eljárás volt folyamatban;

| b) | mindazon személyek nevét – ideértve jogi személyek esetében azok igazgatóinak a nevét is –, akiknek a héaalanyként történő nyilvántartása az adott tagállamban az ÁFAM bevezetése következtében megszűnt; továbbá |
| --- | --- |

b)

b)

mindazon személyek nevét – ideértve jogi személyek esetében azok igazgatóinak a nevét is –, akiknek a héaalanyként történő nyilvántartása az adott tagállamban az ÁFAM bevezetése következtében megszűnt; továbbá

mindazon személyek nevét – ideértve jogi személyek esetében azok igazgatóinak a nevét is –, akiknek a héaalanyként történő nyilvántartása az adott tagállamban az ÁFAM bevezetése következtében megszűnt; továbbá

| c) | mindazon személyek nevét – ideértve jogi személyek esetében azok igazgatóinak a nevét is –, akik az ÁFAM bevezetését követő két egymást követő adómegállapítási időszak során elmulasztottak benyújtani héabevallást. |
| --- | --- |

c)

c)

mindazon személyek nevét – ideértve jogi személyek esetében azok igazgatóinak a nevét is –, akik az ÁFAM bevezetését követő két egymást követő adómegállapítási időszak során elmulasztottak benyújtani héabevallást.

mindazon személyek nevét – ideértve jogi személyek esetében azok igazgatóinak a nevét is –, akik az ÁFAM bevezetését követő két egymást követő adómegállapítási időszak során elmulasztottak benyújtani héabevallást.

Az a) és b) pontban említett adatokat legkésőbb az ÁFAM bevezetését követő három hónapon belül kell rendelkezésre bocsátani, és ezt követően háromhavonta frissíteni kell. A c) pontban említett adatokat legkésőbb az ÁFAM bevezetését követő kilenc hónapon belül kell rendelkezésre bocsátani, és ezt követően háromhavonta frissíteni kell.

Az a) és b) pontban említett adatokat legkésőbb az ÁFAM bevezetését követő három hónapon belül kell rendelkezésre bocsátani, és ezt követően háromhavonta frissíteni kell. A c) pontban említett adatokat legkésőbb az ÁFAM bevezetését követő kilenc hónapon belül kell rendelkezésre bocsátani, és ezt követően háromhavonta frissíteni kell.

Az ÁFAM-ot alkalmazó tagállamok legkésőbb egy évvel az ÁFAM alkalmazásának megkezdését követően időközi jelentést nyújtanak be a Bizottságnak. A jelentésnek részletes értékelést kell tartalmaznia a GRCM eredményességéről.

Az ÁFAM-ot alkalmazó tagállamok legkésőbb egy évvel az ÁFAM alkalmazásának megkezdését követően időközi jelentést nyújtanak be a Bizottságnak. A jelentésnek részletes értékelést kell tartalmaznia a GRCM eredményességéről.

Módosítás 19

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

1 cikk – 1 bekezdés

2006/112/EK irányelv

199 c cikk – 8 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Azok a tagállamok, amelyek nem alkalmazzák a mechanizmust,
  legkésőbb 2019. június 30-ig
  időközi jelentést nyújtanak be a Bizottságnak
  a GRCM
  más tagállamok általi alkalmazásának a saját területükön érzékelhető hatásairól
  , amennyiben a GRCM-et
  az
  említett időpontig
  valamely tagállamban
  legalább egy évig alkalmazták
  . | Azok a tagállamok, amelyek nem alkalmazzák a mechanizmust, időközi jelentést nyújtanak be a Bizottságnak
  az ÁFAM
  más tagállamok általi alkalmazásának a saját területükön érzékelhető hatásairól
  . Az említett jelentés
  az
  ÁFAM –
  valamely tagállamban
  való – egyéves alkalmazását követő három hónapon belül nyújtandó be a Bizottságnak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Azok a tagállamok, amelyek nem alkalmazzák a mechanizmust,
  legkésőbb 2019. június 30-ig
  időközi jelentést nyújtanak be a Bizottságnak
  a GRCM
  más tagállamok általi alkalmazásának a saját területükön érzékelhető hatásairól
  , amennyiben a GRCM-et
  az
  említett időpontig
  valamely tagállamban
  legalább egy évig alkalmazták
  .

legkésőbb 2019. június 30-ig

a GRCM

, amennyiben a GRCM-et

említett időpontig

legalább egy évig alkalmazták

Azok a tagállamok, amelyek nem alkalmazzák a mechanizmust, időközi jelentést nyújtanak be a Bizottságnak
  az ÁFAM
  más tagállamok általi alkalmazásának a saját területükön érzékelhető hatásairól
  . Az említett jelentés
  az
  ÁFAM –
  valamely tagállamban
  való – egyéves alkalmazását követő három hónapon belül nyújtandó be a Bizottságnak
  .

az ÁFAM

. Az említett jelentés

ÁFAM –

való – egyéves alkalmazását követő három hónapon belül nyújtandó be a Bizottságnak

Módosítás 20

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

1 cikk – 1 bekezdés

2006/112/EK irányelv

199 c cikk – 10 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a héabevétel-kiesés alakulása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a)

a héabevétel-kiesés alakulása;

a héabevétel-kiesés alakulása;

törölve

törölve

Módosítás 21

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés

2 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezt az irányelvet 2022.
  szeptember
  30-ig kell alkalmazni. | Ezt az irányelvet 2022.
  június
  30-ig kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ezt az irányelvet 2022.
  szeptember
  30-ig kell alkalmazni.

szeptember

Ezt az irányelvet 2022.
  június
  30-ig kell alkalmazni.

június

---

2018. december 12., szerda

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/319 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/319

---

P8_TA(2018)0500

6/2018. sz. költségvetés-módosítási tervezet: A kifizetési és kötelezettségvállalási előirányzatok csökkentése (saját források)

Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása az Európai Unió 2018. évi pénzügyi évre vonatkozó, 6/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról: a kifizetési és kötelezettségvállalási előirányzatok csökkentése a kiadásokra vonatkozó aktualizált előrejelzéseknek és a bevételek aktualizálásának megfelelően (saját források) (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD))

(2020/C 388/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 44. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 44. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2018. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (3), amelyet 2017. november 30-án fogadtak el véglegesen, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2018. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (3), amelyet 2017. november 30-án fogadtak el véglegesen,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (5),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (6),

| — | tekintettel a Bizottság által 2018. október 12-én elfogadott, 6/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2018)0704), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2018. október 12-én elfogadott, 6/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2018)0704),

| — | tekintettel a Tanács által 2018. november 26-án elfogadott, és a Parlamentnek ugyanazon a napon továbbított, a 6/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (13961/2018 – C8-0488/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2018. november 26-án elfogadott, és a Parlamentnek ugyanazon a napon továbbított, a 6/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (13961/2018 – C8-0488/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0399/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0399/2018),

| A. | mivel a 6/2018. számú költségvetés-módosítási tervezet célja a költségvetés kiadási és bevételi oldalának naprakésszé tétele a legutóbbi fejlemények figyelembevétele céljából; |
| --- | --- |

A.

mivel a 6/2018. számú költségvetés-módosítási tervezet célja a költségvetés kiadási és bevételi oldalának naprakésszé tétele a legutóbbi fejlemények figyelembevétele céljából;

| B. | mivel a 6/2018 sz. költségvetés-módosítási tervezet a kiadási oldalon a költségvetési sorok kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatait 48,7 millió EUR-val, illetve 44,7 millió EUR-val csökkenti a „Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért” című 1a fejezetben, illetve a „Fenntartható növekedés – természeti erőforrások” című 2. fejezetben; |
| --- | --- |

B.

mivel a 6/2018 sz. költségvetés-módosítási tervezet a kiadási oldalon a költségvetési sorok kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatait 48,7 millió EUR-val, illetve 44,7 millió EUR-val csökkenti a „Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért” című 1a fejezetben, illetve a „Fenntartható növekedés – természeti erőforrások” című 2. fejezetben;

| C. | mivel a 6/2018 sz. költségvetés-módosítási tervezet a bevételi oldalon a tradicionális saját forrásokra (vagyis a vámokra és a cukorilletékekre), valamint a hozzáadottérték-adón (héa) és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját források alapjára vonatkozó előrejelzések felülvizsgálatára, továbbá a megfelelő brit korrekciók és azok finanszírozásának költségvetésbe állítására vonatkozik, amelyek mindegyike érinti a tagállamok uniós költségvetésbe befizetett sajátforrás-hozzájárulásainak megoszlását; |
| --- | --- |

C.

mivel a 6/2018 sz. költségvetés-módosítási tervezet a bevételi oldalon a tradicionális saját forrásokra (vagyis a vámokra és a cukorilletékekre), valamint a hozzáadottérték-adón (héa) és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját források alapjára vonatkozó előrejelzések felülvizsgálatára, továbbá a megfelelő brit korrekciók és azok finanszírozásának költségvetésbe állítására vonatkozik, amelyek mindegyike érinti a tagállamok uniós költségvetésbe befizetett sajátforrás-hozzájárulásainak megoszlását;

| 1. | üdvözli, hogy a 2014–2020-as programok végrehajtása végül teljes kapacitáson halad, és hogy a 2016-ban és 2017-ben elfogadott igen jelentős költségvetés-módosításhoz képest a kiadási oldal csupán csekély mértékű kiigazítását igényel; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzák be az elmúlt három évben felhalmozódott jelentős késedelmeket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi a saját források egyensúlyának helyreállítására irányuló technikai folyamatot, amelyet a tradicionális saját források és a héa-előrejelzések felülvizsgálata, valamint a brit korrekció naprakésszé tétele tesz szükségessé; |
| --- | --- |

2.

| 3. | jóváhagyja a 6/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 6/2018. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 193., 2018.7.30., 1. o.

(3)  HL L 57., 2018.2.28., 1. o.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(5)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(6)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/321 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/321

---

P8_TA(2018)0501

A Rugalmassági Eszköznek a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések finanszírozása céljából történő igénybevétele

Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása a Rugalmassági Eszköznek a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések finanszírozása céljából történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD))

(2020/C 388/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0901 – C8-0492/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0901 – C8-0492/2018),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2) és különösen annak 12. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2) és különösen annak 12. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Unió 2019. pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének a Bizottság által az EUMSZ 314. cikkének (8) bekezdésével összhangban 2018. november 30-án elfogadott új tervezetére (COM(2018)0900), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2019. pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének a Bizottság által az EUMSZ 314. cikkének (8) bekezdésével összhangban 2018. november 30-án elfogadott új tervezetére (COM(2018)0900),

| — | tekintettel a 2018. december 4-i háromoldalú költségvetési egyeztetés következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2018. december 4-i háromoldalú költségvetési egyeztetés következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Unió 2019-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének második tervezetéről a Tanács által 2018. december 11-én elfogadott és a Parlamentnek ugyanezen a napon megküldött álláspontra (15205/2018 – C8-0499/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2019-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének második tervezetéről a Tanács által 2018. december 11-én elfogadott és a Parlamentnek ugyanezen a napon megküldött álláspontra (15205/2018 – C8-0499/2018),

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0455/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0455/2018),

| A. | mivel a Rugalmassági Eszköz arra szolgál, hogy az adott pénzügyi évben fedezze azon pontosan meghatározott kiadásokat, amelyeket egy vagy több más fejezet felső határán belül nem lehetne finanszírozni; |
| --- | --- |

A.

mivel a Rugalmassági Eszköz arra szolgál, hogy az adott pénzügyi évben fedezze azon pontosan meghatározott kiadásokat, amelyeket egy vagy több más fejezet felső határán belül nem lehetne finanszírozni;

| B. | mivel a Bizottság javasolta a Rugalmassági Eszköz igénybevételét annak érdekében, hogy a 3. fejezet felső határértékén felül 985 629 138 EUR-val egészítsék ki az Európai Unió 2019. évi általános költségvetésében elérhető forrásokat a migráció, a menekültügy és a biztonság területén hozott intézkedések finanszírozására; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság javasolta a Rugalmassági Eszköz igénybevételét annak érdekében, hogy a 3. fejezet felső határértékén felül 985 629 138 EUR-val egészítsék ki az Európai Unió 2019. évi általános költségvetésében elérhető forrásokat a migráció, a menekültügy és a biztonság területén hozott intézkedések finanszírozására;

| C. | mivel a Parlament és a Tanács képviselői a 2018. december 4-i háromoldalú költségvetési egyeztetés során megállapodtak abban, hogy további 178 715 475 EUR-t biztosítanak a Rugalmassági Eszköznek az 1a. alfejezeten belül a Horizont 2020 és az Erasmus+ programok megerősítésének eredményeképpen; |
| --- | --- |

C.

mivel a Parlament és a Tanács képviselői a 2018. december 4-i háromoldalú költségvetési egyeztetés során megállapodtak abban, hogy további 178 715 475 EUR-t biztosítanak a Rugalmassági Eszköznek az 1a. alfejezeten belül a Horizont 2020 és az Erasmus+ programok megerősítésének eredményeképpen;

| 1. | egyetért a Rugalmassági Eszköz 1 164 344 613 EUR összegű, kötelezettségvállalási előirányzatok formájában történő igénybevételével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ismételten hangsúlyozza, hogy ezen eszköznek a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 11. cikke szerinti igénybevétele újra rávilágít arra a döntő fontosságú igényre, hogy az uniós költségvetésnek rugalmasabbnak kell lennie; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ismételten hangot ad annak a régóta képviselt álláspontjának, hogy a Rugalmassági Eszköz révén korábban igénybe vett kötelezettségvállalásokból származó kifizetéseket csak a többéves pénzügyi keret felső határértékein túlmenően lehessen bevezetni a költségvetésbe; |
| --- | --- |

3.

| 4. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

5.

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(2)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

a Rugalmassági Eszköznek az EU versenyképessége szempontjából kulcsfontosságú programok megerősítése, valamint a migráció, a menekültek beáramlása és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések finanszírozása céljából történő igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2019/276 határozattal.)

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/324 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/324

---

P8_TA(2018)0502

Az EU Szolidaritási Alapjának az Unió 2019. évi általános költségvetéséből folyósítandó előlegkifizetések biztosítása céljára történő igénybevétele

Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Unió 2019. évi általános költségvetéséből folyósítandó előlegfizetések biztosítása céljára történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD))

(2020/C 388/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0281 – C8-0221/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0281 – C8-0221/2018),

| — | tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 10. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 11. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 11. pontjára,

| — | tekintettel a 2018. december 4-i háromoldalú egyeztetés eredményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2018. december 4-i háromoldalú egyeztetés eredményére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0453/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0453/2018),

| A. | mivel a 2012/2002/EK rendeletet módosító 661/2014/EU rendelettel összhangban 50 000 000 EUR összeg érhető el az előlegek kifizetésére az Unió általános költségvetésének előirányzatai révén; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2012/2002/EK rendeletet módosító 661/2014/EU rendelettel összhangban 50 000 000 EUR összeg érhető el az előlegek kifizetésére az Unió általános költségvetésének előirányzatai révén;

| 1. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Európai Unió 2019. évi általános költségvetéséből folyósítandó előlegfizetések biztosítása céljából történő igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2019/277 határozattal.)

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/326 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/326

---

P8_TA(2018)0503

Az Európai Unió új általános költségvetése a 2019. évi pénzügyi évre

Az Európai Parlament 2018. december 12-i állásfoglalása az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének második tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD))

(2020/C 388/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),) |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),)

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (4) (a továbbiakban: „a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (4) (a továbbiakban: „a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet”),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (5),

| — | tekintettel a költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló 2018. március 15-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló 2018. március 15-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2019-es pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló 2018. április 19-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2019-es pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló 2018. április 19-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Európai Unió 2019-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetére, amelyet a Bizottság 2018. június 21-én fogadott el (COM(2018)0600), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2019-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetére, amelyet a Bizottság 2018. június 21-én fogadott el (COM(2018)0600),

| — | tekintettel az Európai Unió 2019-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló, 2018. szeptember 4-én elfogadott, és az Európai Parlamentnek 2018. szeptember 13-án továbbított tanácsi álláspontra (11737/2018 – C8-0410/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2019-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló, 2018. szeptember 4-én elfogadott, és az Európai Parlamentnek 2018. szeptember 13-án továbbított tanácsi álláspontra (11737/2018 – C8-0410/2018),

| — | tekintettel a 2019. évi költségvetés tervezetéről folytatandó háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról szóló, 2018. július 5-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2019. évi költségvetés tervezetéről folytatandó háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról szóló, 2018. július 5-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetési tervezetéről szóló tanácsi álláspontról szóló, 2018. október 24-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetési tervezetéről szóló tanácsi álláspontról szóló, 2018. október 24-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel arra, hogy az egyeztetőbizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (6) bekezdésében említett huszonegy napos határidőn belül nem állapodott meg közös szövegtervezetben, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az egyeztetőbizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (6) bekezdésében említett huszonegy napos határidőn belül nem állapodott meg közös szövegtervezetben,

| — | tekintettel az Európai Unió 2019. pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének a Bizottság által az EUMSZ 314. cikkének (8) bekezdésével összhangban 2018. november 30-án elfogadott második tervezetére (COM(2018)0900), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2019. pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének a Bizottság által az EUMSZ 314. cikkének (8) bekezdésével összhangban 2018. november 30-án elfogadott második tervezetére (COM(2018)0900),

| — | tekintettel a 2018. december 4-i háromoldalú költségvetési egyeztetés következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2018. december 4-i háromoldalú költségvetési egyeztetés következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének második tervezetéről a Tanács által 2018. december 11-én elfogadott álláspontra (15205/2018 – C8-0499/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének második tervezetéről a Tanács által 2018. december 11-én elfogadott álláspontra (15205/2018 – C8-0499/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0454/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0454/2018),

| 1. | emlékeztet, hogy a 2018. december 4-én, a háromoldalú egyeztetések során a Parlament és a Tanács által nehéz és intenzív tárgyalásokat követően megállapodott tervezet-csomag két elemből áll: a 2019. évi uniós költségvetés, amelynek összege a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok tekintetében 165 795,6 millió EUR-t, illetve 148 198,9 millió EUR-t, valamint négy együttes nyilatkozat és egy egyoldalú nyilatkozat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rámutat, hogy bár a Tanács által módosított költségvetési tervezet nem felel meg maradéktalanul egy fenntartható, egységes és hatékony európai uniós költségvetés feltételeinek, a Parlament célja az, hogy az Uniónak olyan költségvetése legyen, amely kézzelfoghatóan a polgárok és a vállalkozások javát szolgálja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli a kötelezettségvállalási előirányzatok elfogadott szintjét, ami 1 728 millió EUR-s növelést jelent a Tanács első olvasatához képest; üdvözli, hogy a tárgyalások során elért 943 millió EUR-s növekedés megfelel a Parlament fő politikai prioritásainak, nevezetesen a kutatók, a fiatalok és a kkv-k támogatásának, a migráció kiváltó okai kezelésének és az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek, továbbá az uniós polgárok biztonsága fokozásának és a honvédelemnek; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli, hogy a 2019-re jóváhagyott kifizetési előirányzatok általános szintje a 2018. évi költségvetéshez képest 2,4 %-kal magasabb; megjegyzi azonban, hogy a kifizetések szintje az uniós GNI mindössze 0,9 %-át teszi ki; hangsúlyozza a kifizetési előirányzatokról szóló közös nyilatkozat fontosságát, amelyben a Parlament és a Tanács kötelezettséget vállal arra, hogy meghozza a kellően indokolt fellépések fedezéséhez szükséges döntéseket; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy azzal az ürüggyel, hogy nem kapott elég időt a költségvetés tanulmányozására, a 2019. évi költségvetési eljárás keretében a Tanács elvből visszautasított minden tárgyalást a költségvetési rendelet új, 15. cikke (3) bekezdésének alkalmazásáról, ami lehetővé teszi, hogy a visszavont kutatási összegeket ismét rendelkezésre bocsássák az éves költségvetési eljárás keretében; ezért felkéri a Bizottságot, hogy legalább évente kétszer számoljon be konkrétan a kutatási programok visszavont összegeiről, adja meg a 15. cikk (3) bekezdésének alkalmazásához szükséges összes releváns információt és adatot, és tegyen javaslatot annak alkalmazására a 2020. évi költségvetési eljárás keretében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ismételten sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Parlament – amely a költségvetési hatóság egyik ága – nem volt megfelelő mértékben bevonva a Tanácsnak és a Bizottságnak a törökországi menekülteket támogató eszköz meghosszabbításáról folytatott megbeszéléseibe; sajnálja, hogy a Tanács nem ért egyet a törökországi menekülteket támogató eszköz második részletének finanszírozásával kapcsolatban, amelyhez az uniós költségvetés 2 milliárd euróval, míg a tagállamok 1 milliárd euróval járulnának hozzá; megismétli azt a régóta képviselt álláspontját, hogy az új kezdeményezések nem finanszírozhatók a már meglévő uniós külső projektek kárára; emlékeztet arra, hogy a Tanács vonakodása miatt a jelenlegi többéves pénzügyi keret felső határait nem emelték be a félidős felülvizsgálat alkalmával, és a többéves pénzügyi keret nem rendelkezik kellő rugalmassággal az előre nem látható körülményekre való reagáláshoz; hangsúlyozza, hogy le kell vonni a tanulságokat és a 2021 utáni többéves pénzügyi keretet már úgy kell kialakítani, hogy egyebek mellett elkerülhető legyen a törökországi menekülteket támogató eszközhöz hasonló külön költségvetések beállítása; |
| --- | --- |

6.

| 7. | összhangban a Parlament, a Tanács és a Bizottság által elfogadott közös nyilatkozattal ragaszkodik ahhoz, hogy a Horizont 2020 és az Erasmus+ program 2019. évi költségvetés-módosításban szereplő, 100 millió EUR összegű kiegészítő előirányzatait ne más programokból, hanem új előirányzatokból finanszírozzák; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tekintettel arra, hogy az Europol fokozott támogatást nyújt a tagállamoknak a bűnüldözési együttműködés és a terrorizmus és a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemben való részvétele keretében, üdvözli, hogy tíz további álláshelyet hoztak létre az Europol számára, és hogy a vonatkozó előirányzatokat ennek megfelelően növelték; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli az 5 új álláshelyet és hogy a Bizottság ennek megfelelően növelte a 2019. évi költségvetési tervezet előirányzatait minden olyan szűkösség megelőzése érdekében, amely hátráltathatná a bíróságok teljesítőképességét a Bíróság által felvállalt új tevékenységek és az elsősorban a brexit miatt folyamatosan növekvő munkateher tekintetében; rámutat azonban, hogy az Európai Unió Bíróságának a támogatási szolgálatok betöltéséhez valójában 16 új állandó álláshelyre lett volna szüksége; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli, hogy a stratégiai kommunikációs képességre vonatkozó költségvetési soron több előirányzatot állítottak be az EKSZ számára annak érdekében, hogy az Unió határozottabban adhasson egységes választ a félretájékoztatás jelentette kihívásra; |
| --- | --- |

10.

| 11. | jóváhagyja az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének második tervezetéről szóló tanácsi álláspontot, valamint az ehhez az állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatokat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetését véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

12.

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi intézménynek és az érintett szerveknek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

(2)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(3)  HL L 193., 2018.7.30., 1. o.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(5)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(6)  E napon elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0089.

(7)  E napon elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0182.

(8)  E napon elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0311.

(9)  E napon elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0404.

---

MELLÉKLET

TERVEZETCSOMAG

2019. évi költségvetés – Együttes megállapítások

Ezek az együttes megállapítások a következő szakaszokat foglalják magukban:

| 1. | 2019. évi költségvetés |
| --- | --- |

1.

2019. évi költségvetés

| 2. | Nyilatkozatok |
| --- | --- |

2.

Nyilatkozatok

Összefoglaló áttekintés

Az együttes következtetések elemei értelmében:

| — | A kötelezettségvállalási előirányzatok teljes összege a 2019. évi költségvetésben 165 795,6 millió EUR. A többéves pénzügyi keret 2019-re vonatkozó felső határai alatt így összesen 1 291,1 millió EUR mozgástér marad a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében. |
| --- | --- |

—

A kötelezettségvállalási előirányzatok teljes összege a 2019. évi költségvetésben 165 795,6 millió EUR. A többéves pénzügyi keret 2019-re vonatkozó felső határai alatt így összesen 1 291,1 millió EUR mozgástér marad a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében.

| — | A kifizetési előirányzatok teljes összege a 2019. évi költségvetésben 148 198,9 millió EUR. |
| --- | --- |

—

A kifizetési előirányzatok teljes összege a 2019. évi költségvetésben 148 198,9 millió EUR.

| — | A Rugalmassági Eszközből 2019-ben 1 164,3 millió EUR összeget vesznek igénybe kötelezettségvállalási előirányzatokban az 1a. fejezet (Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért) és a 3. fejezet céljára (Biztonság és uniós polgárság). |
| --- | --- |

—

A Rugalmassági Eszközből 2019-ben 1 164,3 millió EUR összeget vesznek igénybe kötelezettségvállalási előirányzatokban az 1a. fejezet (Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért) és a 3. fejezet céljára (Biztonság és uniós polgárság).

| — | A kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékból 1 476,0 millió EUR összeget használnak fel az 1a. fejezetre (Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért), az 1b. alfejezetre (Gazdasági, társadalmi és területi kohézió) és a 4. fejezetre (Globális Európa). |
| --- | --- |

—

A kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékból 1 476,0 millió EUR összeget használnak fel az 1a. fejezetre (Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért), az 1b. alfejezetre (Gazdasági, társadalmi és területi kohézió) és a 4. fejezetre (Globális Európa).

| — | A 2017-ben igénybe vett rendkívüli tartalékot 253,9 millió EUR értékben ellentételezik az 5. fejezet (Igazgatás) lekötetlen mozgástereiből. |
| --- | --- |

—

A 2017-ben igénybe vett rendkívüli tartalékot 253,9 millió EUR értékben ellentételezik az 5. fejezet (Igazgatás) lekötetlen mozgástereiből.

| — | A Rugalmassági Eszköz 2016., 2017., 2018. és 2019. évi igénybevételéhez kapcsolódó 2019. évi kifizetési előirányzatok összegét a Bizottság 961,9 millió euróra becsli. |
| --- | --- |

—

A Rugalmassági Eszköz 2016., 2017., 2018. és 2019. évi igénybevételéhez kapcsolódó 2019. évi kifizetési előirányzatok összegét a Bizottság 961,9 millió euróra becsli.

1.   2019. évi költségvetés

Az Európai Parlament és a Tanács megállapodott a lenti 1.1–1.6. pontban foglalt megállapításokról.

1.1.   Horizontális kérdések

Decentralizált ügynökségek

A decentralizált ügynökségek költségvetéséhez való uniós hozzájárulás (kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban) és álláshelyeik száma a Bizottság által a 2017. évi második költségvetési tervezetben javasolt szinten került megállapításra.

Végrehajtó ügynökségek

A végrehajtó ügynökségnek (kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban) nyújtott uniós hozzájárulás mértéke és az álláshelyek száma a Bizottság által a második költségvetési tervezetben javasolt szinten kerül megállapításra.

Kísérleti projektek / előkészítő intézkedések

Elfogadásra került egy 75 kísérleti projektből / előkészítő intézkedésből álló átfogó csomag a Bizottság által a második költségvetési tervezetben javasoltaknak megfelelően. Amennyiben egy kísérleti projektet vagy előkészítő intézkedést meglévő jogalap fedez, a Bizottság javasolhatja előirányzatok átcsoportosítását a megfelelő jogalaphoz az intézkedés végrehajtásának megkönnyítése érdekében.

Ez az eredeti költségvetési tervezetnek az Európai Parlament általi olvasatában javasolt csomag teljes mértékben tiszteletben tartja a kísérleti projektek / előkészítő intézkedések vonatkozásában a költségvetési rendeletben foglalt felső határokat.

1.2.   A pénzügyi keret kiadási fejezetei – kötelezettségvállalási előirányzatok

1a. fejezet

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által a második költségvetési tervezetben javasolt szinten kerültek megállapításra, az alábbi táblázatban részletezett kiigazításokkal.

| EUR-ban |
| --- |
| Költségvetési sor / Program | Elnevezés | A kötelezettségvállalási előirányzatok változása |
| 2019. évi második költségvetési tervezet | 2019. évi költségvetés | Különbözet |
| 1.1.31




  Horizont 2020 | | | 150 000 000 |
| 08 02 03 04 | Erőforrás-hatékony, környezetbarát, biztonságos és fennakadások nélküli európai közlekedési rendszer megvalósítása | 252 946 905 | 260 946 905 | 8 000 000 |
| 08 02 08 | A kkv-kat támogató eszköz | 541 589 527 | 641 589 527 | 100 000 000 |
| 09 04 01 01 | A kutatás erősítése a jövőbeni és a feltörekvő technológiák területén | 429 937 089 | 442 937 089 | 13 000 000 |
| 15 03 01 01 | Marie Skłodowska-Curie-cselekvések – Új készségek, a tudás és az innováció kialakítása, kibontakoztatása és átadása | 916 586 364 | 945 586 364 | 29 000 000 |
| 1.1.5




  Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | | | 40 000 000 |
| 15 02 01 01 | A kiválóság előmozdítása és együttműködés az európai oktatás, képzés és ifjúságügy területén, valamint annak jelentősége a munkaerőpiac szempontjából | 2 411 836 200 | 2 441 036 200 | 29 200 000 |
| 15 02 01 02 | A kiválóság előmozdítása és együttműködés az európai ifjúságügy területén és a fiatalok részvétele Európa demokratikus életében | 175 070 000 | 185 870 000 | 10 800 000 |
| Összesen | | | 190 000 000 |

EUR-ban

Költségvetési sor / Program

Elnevezés

A kötelezettségvállalási előirányzatok változása

2019. évi második költségvetési tervezet

2019. évi költségvetés

Különbözet

1.1.31

Horizont 2020

150 000 000

08 02 03 04

Erőforrás-hatékony, környezetbarát, biztonságos és fennakadások nélküli európai közlekedési rendszer megvalósítása

252 946 905

260 946 905

8 000 000

08 02 08

A kkv-kat támogató eszköz

541 589 527

641 589 527

100 000 000

09 04 01 01

A kutatás erősítése a jövőbeni és a feltörekvő technológiák területén

429 937 089

442 937 089

13 000 000

15 03 01 01

Marie Skłodowska-Curie-cselekvések – Új készségek, a tudás és az innováció kialakítása, kibontakoztatása és átadása

916 586 364

945 586 364

29 000 000

1.1.5

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

40 000 000

15 02 01 01

A kiválóság előmozdítása és együttműködés az európai oktatás, képzés és ifjúságügy területén, valamint annak jelentősége a munkaerőpiac szempontjából

2 411 836 200

2 441 036 200

29 200 000

15 02 01 02

A kiválóság előmozdítása és együttműködés az európai ifjúságügy területén és a fiatalok részvétele Európa demokratikus életében

175 070 000

185 870 000

10 800 000

Összesen

190 000 000

Ebből következően a kötelezettségvállalási előirányzatok elfogadott szintje 23 335,4 millió EUR összegben került megállapításra. Az 1a. fejezet kifizetési felső határa alatt így nem marad mozgástér, 74,7 millió EUR összeget fel kell használni a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékból, a Rugalmassági Eszközből pedig 178,7 millió EUR összeget kell igénybe venni.

1b. fejezet

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által a második költségvetési tervezetben javasolt szinten kerülnek megállapításra.

Ebből következően a kötelezettségvállalási előirányzatok elfogadott szintje 57 192,0 millió EUR összegben került megállapításra. Az 1b. fejezet kifizetési felső határa alatt így nem marad mozgástér, és 350,0 millió EUR összeget fel kell használni a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékból.

2. 
  fejezet

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által a második költségvetési tervezetben javasolt szinten kerülnek megállapításra.

Ennek következtében a kötelezettségvállalási előirányzatok elfogadott szintje 59 642,1 millió EUR összegben került megállapításra, ami 701,9 millió EUR mozgásteret hagy.

3. 
  fejezet

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által a második költségvetési tervezetben javasolt szinten kerülnek megállapításra.

Ennek következtében a kötelezettségvállalási előirányzatok egyeztetett szintje 3 786,6 millió euróban kerül megállapításra, ami nem hagy mozgásteret a 3. fejezet kiadási felső határa alatt, továbbá a Rugalmassági Eszközön át 985,6 millió EUR kerül igénybevételre.

4. 
  fejezet

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által a második költségvetési tervezetben javasolt szinten kerülnek megállapításra.

Ebből következően a kötelezettségvállalási előirányzatok elfogadott szintje 11 319,3 millió EUR összegben került megállapításra. A 4. fejezet kifizetési felső határa alatt így nem marad mozgástér, és 1 051,3 millió EUR összeget fel kell használni a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékból.

5. 
  fejezet

Az intézmények létszámtervében szereplő álláshelyek száma és az előirányzatok a Bizottság által a második költségvetési tervezetben javasolt szinten kerültek megállapításra.

Ennek következtében a fenti 1.1. szakaszban javasolt kísérleti projektek és előkészítő intézkedések (4,1 millió EUR)figyelembevétele után a kötelezettségvállalási előirányzatok egyeztetett szintje 9 943,0 millió euróban kerül megállapításra, ami 589,1 millió eurós mozgásteret hagy az 5. fejezet kiadási felső határa alatt, a rendkívüli tartalék 2017-es igénybevételének ellentételezésére szolgáló mozgástérből 253,9 millió EUR felhasználása után.

Egyedi eszközök: EGAA, sürgősségisegély-tartalék és EUSZA

A kötelezettségvállalási előirányzatok az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA), a sürgősségisegély-tartalék és az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) tekintetében a Bizottság által második költségvetési tervezetben javasolt szinten kerülnek megállapításra.

1.3.   Kifizetési előirányzatok

A kifizetési előirányzatok összesített szintje a 2019. évi költségvetésben a Bizottság által a második költségvetési tervezetben javasolt szinten került megállapításra.

1.4.   Költségvetési megjegyzések

Jóváhagyásra kerültek a Bizottság által a második költségvetési tervezetben javasolt költségvetési megjegyzések, kivéve az alábbi költségvetési sorok esetében:

| — | 08 02 08 jogcímcsoport — az Európai Bizottság szakaszában (A kkv-kat támogató eszköz), amelynek szövege az eredeti költségvetési tervezetben javasoltak szerint került jóváhagyásra; |
| --- | --- |

—

08 02 08 jogcímcsoport — az Európai Bizottság szakaszában (A kkv-kat támogató eszköz), amelynek szövege az eredeti költségvetési tervezetben javasoltak szerint került jóváhagyásra;

| — | 2 2 1 4 jogcím —az Európai Külügyi Szolgálatra vonatkozó szakaszban (Stratégiai Kommunikációs Kapacitás), amelynek szövege az eredeti költségvetési tervezetnek az Európai Parlament általi olvasatában került jóváhagyásra. |
| --- | --- |

—

2 2 1 4 jogcím —az Európai Külügyi Szolgálatra vonatkozó szakaszban (Stratégiai Kommunikációs Kapacitás), amelynek szövege az eredeti költségvetési tervezetnek az Európai Parlament általi olvasatában került jóváhagyásra.

1.5.   Nómenklatúra

Jóváhagyásra került a Bizottság által a második költségvetési tervezetben javasolt költségvetési nómenklatúra.

1.6.   Tartalékalapok

Jóváhagyásra kerültek a Bizottság által a második költségvetési tervezetben javasolt tartalékok. Emellett a 2018. szeptember 12-i (COM(2018)0632) bizottsági javaslat elfogadásáig 19 321 000 EUR összeg kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban egyaránt tartalékba kerül a 18 02 03. jogcímcsoport (Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex)) számára.

2.   Nyilatkozatok

2.1.   Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata a kifizetési előirányzatokról

Az Európai Parlament és a Tanács emlékeztet arra, hogy a végrehajtást tekintve biztosítani kell a kötelezettségvállalási előirányzatokhoz kapcsolódó kifizetések rendezett lebonyolítását, hogy elkerülhető legyen a kifizetetlen számlaállomány rendellenesen magas szintje.

Az Európai Parlament és a Tanács felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is szorosan és tevékenyen kísérje figyelemmel a 2014–2020-as időszak programjainak végrehajtását. Ennek érdekében felkérik a Bizottságot, hogy 2019 során kellő időben terjesszen elő aktualizált számadatokat a kifizetési előirányzatokra vonatkozó követelmények végrehajtásáról és tervezéséről.

Amennyiben az adatok szerint a 2019. évi költségvetésben szereplő előirányzatok összege nem elég a szükségletek fedezéséhez, az Európai Parlament és a Tanács felkéri a Bizottságot, hogy mielőbb terjesszen elő megfelelő megoldást – többek között költségvetés-módosítást – annak érdekében, hogy a költségvetési hatóság a megfelelően indokolt igényekkel kapcsolatban időben meghozhassa a szükséges döntéseket. Az Európai Parlament és a Tanács adott esetben megfelelően figyelembe fogja venni az ügy sürgősségét.

2.2.   A Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésről

A Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésről

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság emlékeztet arra, hogy az ifjúsági munkanélküliség csökkentése továbbra is kiemelt politikai prioritás mindannyiuk számára, és megerősítik azzal kapcsolatos elkötelezettségüket, hogy e cél elérése érdekében a lehető legjobban kihasználják a költségvetési erőforrásokat, elsősorban az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés révén.

Az Európai Parlament és a Tanács nyugtázza a korábbi tapasztalatokat az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre elkülönített forrás megnövelésével kapcsolatban, ami azt eredményezte, hogy számos módosítást kellett eszközölni a programokon, hogy az Európai Szociális Alapból nyújtott összegek megegyezzenek az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre elkülönített forrásból nyújtott támogatás szintjével.

Az Európai Parlament és a Tanács ezért felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson be jogalkotási javaslatot annak érdekében, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre irányuló megnövelt költségvetési erőforrások tekintetében gördülékeny legyen a végrehajtás. Az Európai Parlament és a Tanács megállapodik abban, hogy ezt a javaslatot mielőbb megvizsgálja majd, figyelembe véve a soron következő európai parlamenti választásokat, hogy ezáltal 2019-ben az átprogramozás a lehető leggördülékenyebb legyen.

2.3.   A Bizottság egyoldalú nyilatkozata az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésről

A Bizottság egyoldalú nyilatkozata az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésről

A Bizottság a költségvetési hatóság hatásköreinek sérelme nélkül megerősíti, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre szánt források 2019 tekintetében elfogadott megnövelését nem tekinti majd a jelenleg 2020-ra előirányzott összegek előreütemezésének, amikor előterjeszti a pénzügyi programozás aktualizált változatát és a közös rendelkezésekről szóló rendelet felülvizsgálatára vonatkozó jogalkotási javaslatát.

2.4.   Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata az éghajlati szempontok érvényesítéséről

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata az éghajlati szempontok érvényesítéséről

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság emlékeztet arra, hogy igen fontos megvalósítani, hogy gazdaságunk alacsony szén-dioxid kibocsátású, erőforrás-hatékony és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens legyen. A Tanács és az Európai Parlament ebből a célból megállapodott arról, hogy az uniós költségvetés legalább 20 %-át éghajlatpolitikai kiadásokra fordítja a 2014–20-as időszak során. Ugyan a 2019. évi költségvetés esetében a 20 %-os célkitűzés megvalósul, a teljes 2014–20-as időszakra vonatkozó jelenlegi előrejelzés szerint ebben az időszakban az uniós költségvetés átlagosan 19,3 %-a lesz éghajlatpolitikai célokhoz rendelve, legfőképpen azért, mert az időszak elején az európai strukturális és beruházási alapok végrehajtása terén késések voltak tapasztalhatók.

A Tanács és az Európai Parlament nyugtázza ezt a fejleményt, és felkéri a Bizottságot, hogy tegyen meg minden erőfeszítést annak érdekében, hogy a 2014–20-as időszak vonatkozásában megvalósuljon a 20 %-os célkitűzés.

2.5.   Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata az 1a. alfejezetnek egy költségvetés-módosítás révén történő megerősítéséről

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata az 1a. alfejezetnek egy költségvetés-módosítás révén történő megerősítéséről

A Rugalmassági Eszközben és a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékban korlátozottan rendelkezésre álló összegekre tekintettel az Európai Parlament és a Tanács megállapodott arról, hogy egy költségvetés-módosítás révén 100 millió eurót kell beállítani a 2019. évi költségvetésbe a Horizont 2020 és az Erasmus+ megerősítésére. A Bizottság azt követően fogja benyújtani ezt a más tételt nem tartalmazó költségvetés-módosítást, hogy 2019 tavaszán lezárul a többéves pénzügyi keret 2020-ra vonatkozó technikai kiigazítása, a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék kiszámításával együtt. Ez nem sérti azokat a szokásos technikai korrekciókat, amelyeket a Bizottság felkérésre végez a 2019-es költségvetés rendezett végrehajtása érdekében.

A Tanács és az Európai Parlament vállalja a Bizottság által előterjesztett 2019. évi költségvetés-módosítási tervezet gyors feldolgozását.

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/334 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/334

---

P8_TA(2018)0504

EU–Japán gazdasági partnerségi megállapodás ***

Az Európai Parlament 2018. december 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 388/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07964/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07964/2018),

| — | tekintettel az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás tervezetére (07965/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás tervezetére (07965/2018),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkével, a 100. cikk (2) bekezdésével, a 207. cikk (4) bekezdésének első albekezdésével, a 218. cikk (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával, valamint a 218. cikk (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0382/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkével, a 100. cikk (2) bekezdésével, a 207. cikk (4) bekezdésének első albekezdésével, a 218. cikk (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával, valamint a 218. cikk (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0382/2018),

| — | tekintettel a határozattervezetről szóló, 2018. december 12-i nem jogalkotási állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határozattervezetről szóló, 2018. december 12-i nem jogalkotási állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére, valamint a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság levél formájában megfogalmazott véleményére (A8–0366/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére, valamint a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság levél formájában megfogalmazott véleményére (A8–0366/2018),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Japán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0505.

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/335 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/335

---

P8_TA(2018)0505

EU–Japán gazdasági partnerségi megállapodás (állásfoglalás)

Az Európai Parlament 2018. december 12-i nem jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE))

(2020/C 388/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07964/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07964/2018),

| — | tekintettel az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodásra (07965/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodásra (07965/2018),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 91. cikkével, a 100. cikk (2) bekezdésével, a 207. cikk (4) bekezdésének első albekezdésével, a 218. cikk (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával, valamint a 218. cikk (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0382/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 91. cikkével, a 100. cikk (2) bekezdésével, a 207. cikk (4) bekezdésének első albekezdésével, a 218. cikk (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával, valamint a 218. cikk (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0382/2018),

| — | tekintettel a 2018. július 17-én rendezett, 25. EU–Japán csúcstalálkozó együttes nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2018. július 17-én rendezett, 25. EU–Japán csúcstalálkozó együttes nyilatkozatára,

| — | tekintettel a 2018. július 17-én aláírt EU–Japán stratégiai partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2018. július 17-én aláírt EU–Japán stratégiai partnerségi megállapodásra,

| — | tekintettel a Japánnal kötendő szabadkereskedelmi megállapodásra vonatkozóan a Tanács által 2012. november 29-én elfogadott és 2017. szeptember 14-én közzétett tárgyalási irányelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Japánnal kötendő szabadkereskedelmi megállapodásra vonatkozóan a Tanács által 2012. november 29-én elfogadott és 2017. szeptember 14-én közzétett tárgyalási irányelvekre,

| — | tekintettel az EU és Japán közötti kereskedelmi tárgyalásokról szóló, 2012. október 25-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Japán közötti kereskedelmi tárgyalásokról szóló, 2012. október 25-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Bizottsághoz intézett, a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásra (TiSA) irányuló tárgyalásokról szóló európai parlamenti ajánlásokat tartalmazó, 2016. február 3-i állásfoglalására (2) és „A digitális kereskedelmi stratégia felé” című, 2017. december 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottsághoz intézett, a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásra (TiSA) irányuló tárgyalásokról szóló európai parlamenti ajánlásokat tartalmazó, 2016. február 3-i állásfoglalására (2) és „A digitális kereskedelmi stratégia felé” című, 2017. december 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az EU és Japán közötti szabadkereskedelmi megállapodás kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálatának 2016. áprilisi zárójelentésére és a Bizottság Kereskedelmi Főigazgatósága által 2018 júniusában készített, az EU–Japán gazdasági partnerségi megállapodás gazdasági hatásáról szóló elemzésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Japán közötti szabadkereskedelmi megállapodás kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálatának 2016. áprilisi zárójelentésére és a Bizottság Kereskedelmi Főigazgatósága által 2018 júniusában készített, az EU–Japán gazdasági partnerségi megállapodás gazdasági hatásáról szóló elemzésre,

| — | tekintettel a 2018. május 10-i, 38. EU–Japán parlamentközi ülés közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2018. május 10-i, 38. EU–Japán parlamentközi ülés közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre, amelyet az ENSZ fenntartható fejlődéssel foglalkozó csúcstalálkozóján fogadtak el 2015 szeptemberében, New Yorkban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre, amelyet az ENSZ fenntartható fejlődéssel foglalkozó csúcstalálkozóján fogadtak el 2015 szeptemberében, New Yorkban,

| — | tekintettel „A mindenki számára előnyös kereskedelem. A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. októberi bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A mindenki számára előnyös kereskedelem. A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. októberi bizottsági közleményre,

| — | tekintettel a Bizottság szolgálatainak az EU szabadkereskedelmi megállapodásai kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetei végrehajtásának és érvényesítésének javításával kapcsolatos visszajelzésről és további lehetőségekről szóló, 2018. február 26-i informális dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szolgálatainak az EU szabadkereskedelmi megállapodásai kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetei végrehajtásának és érvényesítésének javításával kapcsolatos visszajelzésről és további lehetőségekről szóló, 2018. február 26-i informális dokumentumára,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A civil társadalom szerepe az EU–Japán szabadkereskedelmi megállapodásban” című, 2014. október 15-i véleményére és „A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokban” című, 2018. február 14-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A civil társadalom szerepe az EU–Japán szabadkereskedelmi megállapodásban” című, 2014. október 15-i véleményére és „A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokban” című, 2018. február 14-i véleményére,

| — | tekintettel a Bizottság 15 pontból álló, az uniós kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek eredményesebbé tételét szolgáló, 2018. február 26-i tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 15 pontból álló, az uniós kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek eredményesebbé tételét szolgáló, 2018. február 26-i tervére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának az EUMSZ 218. cikkének (11) bekezdése értelmében adott, 2017. május 16-i 2/15. sz. véleményére, amelyet a Bizottság kért 2015. július 10-én; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának az EUMSZ 218. cikkének (11) bekezdése értelmében adott, 2017. május 16-i 2/15. sz. véleményére, amelyet a Bizottság kért 2015. július 10-én;

| — | tekintettel az EUMSZ-hez csatolt, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ-hez csatolt, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 21. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ 168–191. cikkére és különösen az EUMSZ 191. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 168–191. cikkére és különösen az EUMSZ 191. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az EUMSZ 91. cikkére, 100. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, valamint az EUMSZ 218. cikkére, különösen pedig annak (10) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 91. cikkére, 100. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, valamint az EUMSZ 218. cikkére, különösen pedig annak (10) bekezdésére,

| — | tekintettel a tanácsi határozattervezetről szóló, 2018. december 12-i jogalkotási állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozattervezetről szóló, 2018. december 12-i jogalkotási állásfoglalására (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0367/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0367/2018),

| A. | mivel az Unió és Japán egyetért az alapvető értékekben, így az emberi jogok tiszteletben tartásában, a demokráciában és a jogállamiságban, és komolyan elkötelezte magát a fenntartható fejlődés és a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályokon alapuló rendszere mellett; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió és Japán egyetért az alapvető értékekben, így az emberi jogok tiszteletben tartásában, a demokráciában és a jogállamiságban, és komolyan elkötelezte magát a fenntartható fejlődés és a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályokon alapuló rendszere mellett;

| B. | mivel az EU–Japán gazdasági partnerségi megállapodás stratégiai dimenzióval rendelkezik, és az Unió által valaha megkötött legfontosabb kétoldalú kereskedelmi megállapodás, minthogy a világ GDP-jének közel egyharmadát lefedi, és a világkereskedelem csaknem 40 százalékára és több mint 600 millió emberre terjed ki; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU–Japán gazdasági partnerségi megállapodás stratégiai dimenzióval rendelkezik, és az Unió által valaha megkötött legfontosabb kétoldalú kereskedelmi megállapodás, minthogy a világ GDP-jének közel egyharmadát lefedi, és a világkereskedelem csaknem 40 százalékára és több mint 600 millió emberre terjed ki;

| C. | mivel Japán a világ harmadik legnagyobb fogyasztói piaca, de az Unió számára csak a hatodik legfőbb exportpiac, ami a kétoldalú kereskedelemben rejlő kiaknázatlan lehetőségeket mutatja; |
| --- | --- |

C.

mivel Japán a világ harmadik legnagyobb fogyasztói piaca, de az Unió számára csak a hatodik legfőbb exportpiac, ami a kétoldalú kereskedelemben rejlő kiaknázatlan lehetőségeket mutatja;

| D. | mivel az EU-Japán gazdasági partnerségi megállapodás hatásaival kapcsolatban több előzetes tanulmány és elemzés jelzi, hogy a megállapodás mind az Unióban, mind pedig Japánban pozitív hatást gyakorolhat a GDP-re, a jövedelmekre, a kereskedelemre, a termelékenységre és a foglalkoztatásra, ugyanakkor az „intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés” célkitűzést szem előtt tartja; mivel a megállapodás emellett előnyökkel járhat a fogyasztók számára is az árak csökkentése, valamint a fogyasztók rendelkezésére álló áruk és szolgáltatások választékának bővülése révén; mivel az Uniónak és tagállamainak javítaniuk kell azokon a meglévő eszközökön, amelyek segítik a munkavállalókat és a vállalatokat az új lehetőségekhez, illetve a globalizáció és a kereskedelmi megállapodások esetleges negatív hatásaihoz való alkalmazkodásban; mivel a megállapodás potenciális sikerességét az ENSZ 2030-ra szóló fenntartható fejlesztési célkitűzéseinek eléréséhez való hozzájárulás alapján is kellene értékelni; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU-Japán gazdasági partnerségi megállapodás hatásaival kapcsolatban több előzetes tanulmány és elemzés jelzi, hogy a megállapodás mind az Unióban, mind pedig Japánban pozitív hatást gyakorolhat a GDP-re, a jövedelmekre, a kereskedelemre, a termelékenységre és a foglalkoztatásra, ugyanakkor az „intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés” célkitűzést szem előtt tartja; mivel a megállapodás emellett előnyökkel járhat a fogyasztók számára is az árak csökkentése, valamint a fogyasztók rendelkezésére álló áruk és szolgáltatások választékának bővülése révén; mivel az Uniónak és tagállamainak javítaniuk kell azokon a meglévő eszközökön, amelyek segítik a munkavállalókat és a vállalatokat az új lehetőségekhez, illetve a globalizáció és a kereskedelmi megállapodások esetleges negatív hatásaihoz való alkalmazkodásban; mivel a megállapodás potenciális sikerességét az ENSZ 2030-ra szóló fenntartható fejlesztési célkitűzéseinek eléréséhez való hozzájárulás alapján is kellene értékelni;

| E. | mivel a Parlament a kezdetektől fogva nyomon követte e tárgyalásokat, átláthatóságot várt el, és kérte, hogy a tárgyaló felek vegyék tekintetbe a polgárok, a civil társadalom és a vállalkozások érdekeit, ami a dokumentumokhoz való jobb hozzáférést, a tárgyalásokról való rendszeres jelentéstételt és jobb kommunikációt eredményezett;, mivel a jövőben tovább lehetne javítani a kereskedelmi megállapodásokra vonatkozó eljárást, különösen az uniós javaslatok megosztása és annak biztosítása révén, hogy a Tanács a tárgyalások előtt következesen nyilvánosságra hozza a tárgyalási irányelveket; |
| --- | --- |

E.

mivel a Parlament a kezdetektől fogva nyomon követte e tárgyalásokat, átláthatóságot várt el, és kérte, hogy a tárgyaló felek vegyék tekintetbe a polgárok, a civil társadalom és a vállalkozások érdekeit, ami a dokumentumokhoz való jobb hozzáférést, a tárgyalásokról való rendszeres jelentéstételt és jobb kommunikációt eredményezett;, mivel a jövőben tovább lehetne javítani a kereskedelmi megállapodásokra vonatkozó eljárást, különösen az uniós javaslatok megosztása és annak biztosítása révén, hogy a Tanács a tárgyalások előtt következesen nyilvánosságra hozza a tárgyalási irányelveket;

| F. | mivel elengedhetetlen, hogy a megállapodás által biztosított kereskedelmi preferenciák és lehetőségek hozzáférhetőek legyenek, és maradéktalanul kihasználják őket; |
| --- | --- |

F.

mivel elengedhetetlen, hogy a megállapodás által biztosított kereskedelmi preferenciák és lehetőségek hozzáférhetőek legyenek, és maradéktalanul kihasználják őket;

| 1. | úgy ítéli meg, hogy e megállapodás a két fél számára és globálisan kiemelt stratégiai jelentőséggel bír, és a nyílt, tisztességes és értékeken és szabályokon alapuló kereskedelmet támogató, időben adott jelzésnek minősül, ugyanakkor a nemzetközi rend előtt álló, erőteljesen protekcionista kihívások idején a magas szintű normákat mozdítja elő, nevezetesen a környezetvédelem, az élelmiszer-biztonság, a fogyasztóvédelem és a munkavállalói jogok terén; figyelmeztet arra, hogy az efféle protekcionizmus ne járható út, és hogy a kereskedelempolitika aktuális állása nem tartható fenn tovább; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli a gazdasági partnerségi megállapodás ambiciózus és átfogó jellegét, amely megfelel az EU és Japán közötti kereskedelmi tárgyalásokról szóló, 2012. október 25-i parlamenti állásfoglalásban meghatározott prioritásoknak; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiemeli különösen a vámtarifák liberalizációjának a gazdasági partnerségi megállapodásban elfogadott magas szintjét, amely teljes körű végrehajtását követően az uniós tarifacsoportok 99 %-át, a japán tarifacsoportok 97 %-át liberalizálását jelenti majd, többek között azon ágazatok ipari termékei esetében, amelyekben az EU igen versenyképes, és ehhez az érzékeny termékek vámmentes kontingensek, csökkentett vámok vagy átmeneti időszakok általi védelmét célzó intézkedések társulnak; hangsúlyozza, hogy a gazdasági partnerségi megállapodás csalás elleni záradékot tartalmaz, amely lehetővé teszi az EU számára, hogy a kereskedelmi kedvezményeket csalás és a vámügyi együttműködés megtagadása esetén visszavonja, biztosítva ugyanakkor, hogy a jogszerűen eljáró kereskedőket ne érje hátrányos hatás; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rámutat, hogy a gépjárművekre vonatkozó uniós vámtarifa hét év alatt fokozatosan megszűnik; kéri a Bizottságot, hogy továbbra is éberen figyelje ebben az időszakban a gépjárművekre vonatkozó kereskedelmi forgalom alakulását az európai piac mindennemű destabilizálásának elkerülése és orvoslása érdekében; hangsúlyozza azonban, hogy az Unióban értékesített, japán márkájú járművek jelentős részét az Unióban gyártják; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rámutat arra, hogy Japán számos ágazatban, például a járművek, az élelmiszer-adalékanyagok, az egészségügyi és növényegészségügyi intézkedések, az élelmiszer-címkézés és a kozmetikai termékek terén kezelte a szükségtelen nem vámjellegű intézkedéseket, ezáltal csökkentve a megfelelés költségeit, és kiszámíthatóbb szabályozási keretet teremtve; emlékeztet arra, hogy az országnak jogában áll a nemzetközi normákhoz képest magasabb szintű nemzeti normákat megállapítani, amennyiben az a megfelelő egészség-, biztonság- vagy fogyasztóvédelem érdekében indokolt; megjegyzi továbbá, hogy Japán kötelezettséget vállalt arra, hogy a gépjárműipari szabványait összehangolja az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságéival, amelyeket az uniós gépkocsigyártók is alkalmaznak; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli, hogy Japán konkrétan megkülönböztetésmentes hozzáférést biztosít az uniós beszállítók számára 54 jelentős város közbeszerzési piacaihoz, és a városok körét esetleg tovább bővíti, eltörli a „működésbiztonsági záradékot”, amely a gyakorlatban megakadályozta, hogy az uniós vasúti beszállítók hozzáférjenek a japán piachoz, továbbá maximalizálja a közbeszerzési pályázatok átláthatóságát; kéri a Bizottságot, hogy irányozzon elő az ennek végrehajtására vonatkozó pontos nyomon követést annak érdekében, hogy a közbeszerzések nyitottsága és az azokhoz való egyenlő hozzáférés tekintetében vállalt kötelezettségeket teljesítsék; hangsúlyozza, hogy a közbeszerzési szerződések odaítélésénél társadalmi és környezeti kritériumokat is figyelembe kell venni; hangsúlyozza, hogy a közbeszerzéseknek mind az Unióban, mind Japánban továbbra is a polgárok mindenek felett álló érdekét kell szolgálniuk; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy Japán rendkívül értékes piac az európai gazdálkodók és élelmiszergyártók számára, és megjegyzi, hogy az agrár-élelmiszeripari termékeknek mintegy 85 %-a vámmentesen léphet majd be Japánba; rámutat arra, hogy egy átmeneti időszakot követően a feldolgozott mezőgazdasági termékek szintén vámmentesen juttathatók a japán piacra; üdvözli, hogy a megállapodás jelentős exportlehetőségeket biztosít az uniós agrár-élelmiszeripari termékek – például a bor, a marhahús, a sertéshús és a sajt – számára, és hogy 205 európai földrajzi jelzést részesít védelemben, és lehetőség van további földrajzi jelzések felvételére, ami a korábbi kereskedelmi megállapodásokhoz képest jelentős előrelépést jelent, és az élelmiszer-ágazatban különösen fontos a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára; kéri a tárgyalások három év múlva történő folytatását az oltalom alatt álló földrajzi jelzések listájának bővítésére vonatkozó lehetőségek értékelése céljából, és elvárja, hogy mindkét fél a lehető legnagyobb figyelmet fordítsa a fenntartható mezőgazdaságra, ideértve a kisüzemi élelmiszer-termelést és a vidékfejlesztést is; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a megállapodás előmozdítja a biztonságos és kiváló minőségű élelmiszerek és termékek fogyasztók számára való biztosításának bevált gyakorlatait; hangsúlyozza, hogy a megállapodás nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely megakadályozza az elővigyázatosság elvének az EU-n belüli, az EUMSZ-ben foglaltak szerinti alkalmazását. hogy a megállapodásba egyértelmű hivatkozást foglaltak bele az elővigyázatossági megközelítésre; hangsúlyozza, hogy a megállapodás semmilyen körülmények között nem veszélyeztetheti az élelmiszerek pontos, érthető és az uniós előírásoknak megfelelő címkézését; felhívja mindkét partnert, hogy a megállapodás végrehajtása során növelje a fogyasztóvédelmet, a fogyasztók jólétét és az élelmiszer-biztonságot, a Bizottságot pedig arra, hogy valamennyi jövőbeli uniós kereskedelmi megállapodásba foglaljon bele konkrét és szigorú fogyasztóvédelmi rendelkezéseket; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy mindkét fél elkötelezett a magas szintű környezetvédelem és munkavédelem biztosítása mellett, és hogy e magas szintű normákat nem szabad kereskedelmi akadályoknak tekinteni, ugyanakkor megjegyzi, hogy a megállapodás egyértelművé teszi, hogy a munkaügyi és környezetvédelmi normákat nem szabad lazítani vagy enyhíteni a kereskedelem és a beruházások odavonzása céljából; emlékeztet az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjének 5. fenntartható fejlesztési céljára; üdvözli, hogy Japán és az Unió egyaránt csatlakozott a kereskedelemről és a nőkről szóló Buenos Aires-i nyilatkozathoz, és felhívja mindkét felet, hogy határozottan erősítse meg a nemekkel és a kereskedelemmel kapcsolatban e megállapodásban vállalt kötelezettségeit, ideértve az egyenlő díjazáshoz való jogot; elvárja, hogy az Unió és Japán valamennyi tevékenységében minden szükséges lépést tegyen meg a fenntartható fejlesztési célok eléréséért, többek között e megállapodás révén is; kéri a Bizottságot, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásáról végezzen utólagos fenntarthatósági hatásvizsgálatot; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli a Párizsi Megállapodás és más többoldalú környezetvédelmi megállapodások hatékony végrehajtása melletti elkötelezettséget az éghajlatváltozás elleni fellépés, valamint a fenntartható erdőgazdálkodás (és a jogellenes fakivágás elleni küzdelem) és halászat (a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni fellépés) érdekében; hangsúlyozza, hogy az uniós piacra behozott termékekere továbbra is az uniós jogszabályokat és normákat kell alkalmazni, és hogy konkrétan az uniós fakitermelési rendelet (a 995/2010/EU rendelet) tiltja a jogellenesen kitermelt fa uniós piacon való forgalmazását, és kötelező átvilágítási rendszert hoz létre; felhívja mindkét felet arra, hogy szorosan működjön együtt a fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezet keretében a bevált gyakorlatok megosztása és az ilyen tárgyú jogszabályok végrehajtásának megerősítése érdekében, többek között a jogellenes fakitermelés elleni leghatékonyabb intézkedésekre és a jogellenesen kitermelt fa Unióból Japánba való kivitelének megakadályozásának kiemelt kezelésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kiemeli, hogy a megállapodás magában foglalja a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető egyezményei ratifikálásának folytatására irányuló egyértelmű kötelezettségvállalást is; hangsúlyozza, hogy Japánnak még ratifikálnia kell két alapvető ILO-egyezményt (a megkülönböztetésről és a kényszermunka felszámolásáról), és a gazdasági partnerségi megállapodás rendelkezéseivel összhangban észszerű időn belül konkrét eredményeket vár Japántól ezen egyezmények ratifikációja és hatékony végrehajtása irányában; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli, hogy Japán minisztériumközi keretet hozott létre a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kötelezettségvállalások teljesítésének, többek az alapvető ILO-egyezmények ratifikálásának biztosítása érdekében, és hogy a megállapodásban előirányzott kereskedelmi és fenntartható fejlesztési bizottság egyik feladata a civil társadalommal a fenntartható fejlődésről szóló fejezet végrehajtásával kapcsolatban folytatott együttműködés; |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió Bírósága az EU-Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodásról szóló, 2017. május 16-i 2/15. számú véleményének 161. pontjában megállapította, hogy a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek közvetlen és azonnali hatást gyakorolnak a kereskedelemre, és hogy a fenntartható fejlődésre vonatkozó rendelkezések megsértése feljogosítja a másik felet a szabadkereskedelmi megállapodás egyéb rendelkezései által előírt liberalizáció megszüntetésére vagy felfüggesztésére; üdvözli a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetbe beillesztett felülvizsgálati záradékot, és felhívja mindkét felet, hogy időben éljenek e záradékkal a vállalások betartása, illetve a munkaügyi és környezetvédelmi rendelkezések végrehajthatóságának és hatékonyságának megerősítése érdekében, beleértve – egyéb végrehajtási módszerek mellett – egy végső megoldásként szolgáló, szankcióalapú mechanizmus bevezetésének fontolóra vételét is; felszólítja mindkét felet arra, hogy a hatékony végrehajtás felé tett lépésekkel ne várják meg a felülvizsgálati záradék életbelépését, ezáltal biztosítva, hogy e gazdasági partnerségi megállapodás a lehető legmagasabb szintű védelmet nyújtó, élenjáró megállapodás legyen; felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetben vállalt egyéb kötelezettségeket, valamint a végrehajtás során működjön együtt Japánnal, a fenntartható fejlődésről szóló fejezet végrehajtásáról szóló 15 pontos informális bizottsági dokumentummal összhangban; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági partnerségi megállapodás megerősíti a tagállami hatóságok azon jogát, hogy a közszolgáltatásokat teljes mértékben helyi, regionális vagy nemzeti szinten határozzák meg, nyújtsák és szabályozzák, és hogy az e megállapodásban rögzített negatív lista nem akadályozza meg a kormányokat abban, hogy bármilyen privatizált szolgáltatást visszahozzanak a közszférába, vagy teljesen új közüzemeket hozzanak létre; úgy véli, hogy a pozitív listán alapuló megközelítést – mint a WTO szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezménye (GATS) esetében is – általános elvként előnyben kell részesíteni; tudomásul veszi, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásban mindkét fél kötelezettséget vállalt arra, hogy a közületi vízgazdálkodást az általános közszolgáltatásokra vonatkozó mentesség részeként védelemben részesíti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy a határokon átnyúló szolgáltatások – többek között az e-kereskedelem, a tengeri szállítás, a postai szolgáltatások, az energia és a távközlés – terén a piaci hozzáférésre vonatkozó kötelezettségvállalások jelentős lendületet adhatnak a szolgáltatások kereskedelmének; úgy véli, hogy a megállapodás megkönnyíti majd az uniós vállalkozások számára, hogy a japán piacon tisztességesebb elbánás mellett nyújtsanak szolgáltatásokat; emlékeztet arra, hogy a közpolitikai célokat fenn kell tartani, ideértve a kiberbiztonság területét is, és hogy a jövőbeli szabályozási kihívások kezelése érdekében kell hagyni politikai mozgásteret; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rámutat arra, hogy a gazdasági partnerségi megállapodás előírja a szakemberek határokon átnyúló ideiglenes mozgását („a 4. módot”), mindkét felet elkötelezve a vállalatokon belüli áthelyezések mellett mintegy 40 ágazatban, valamint a független szakemberek esetében körülbelül 20 ágazatban, megkönnyítve ezáltal az EU és Japán közötti közvetlen külföldi beruházási kapcsolatokat; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy a megállapodás fenntartja a felek szuverén jogát arra, hogy pénzügyi és bankágazatukat prudenciális és felügyeleti okokból szabályozzák; felhívja mindkét partnert arra, hogy a pénzügyi szabályozási fórumot használják fel a globális pénzügyi rendszer javítására; |
| --- | --- |

17.

| 18. | üdvözli a kulcsfontosságú innovatív elemeket, például a Párizsi Megállapodásra, a kkv-kra és a vállalatirányításra vonatkozó külön fejezeteket vagy rendelkezéseket, amelyek célja a vállalati társadalmi felelősségvállalás előmozdítása a G20-ak és az Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) elvei alapján; nyomatékosan felhívja a feleket, hogy tevékenyen munkálkodjanak a vállalati társadalmi felelősségvállaláson; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy a szabályozási együttműködés önkéntes, és semmilyen módon nem korlátozza a szabályozáshoz való jogot; emlékeztet arra, hogy a megfelelő rendelkezéseket a társjogalkotók előjogainak maradéktalan tiszteletben tartásával kell végrehajtani; üdvözli, hogy a szabályozási együttműködésről szóló fejezet egyértelműen leszögezi, hogy az EUMSZ-ben rögzített elveket, például az elővigyázatosság elvét, maradéktalanul tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kéri a szabályozási együttműködési bizottság működésének átláthatóságát, és valamennyi érdekelt fél, különösen a szakszervezetek és a civil társadalmi szervezetek megfelelő bevonását, ezt ugyanis előfeltételnek kell tekinteni annak eléréséhez, hogy a megállapodást és következményeit a közvélemény bizalom övezze; hangsúlyozza, hogy a Parlamentet rendszeresen tájékoztatni kell a szabályozási együttműködési bizottságban hozott döntésekről; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tudomásul veszi, hogy a külön beruházási megállapodásról folytatódnak a tárgyalások, amelyeket az Európai Parlament szorosan nyomon követ majd; megállapítja, hogy a Bizottság más partnerekkel kötött megállapodásokban egy multilaterális beruházási bíróság létrehozásáig bevezette a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszert; ismételten hangsúlyozza, hogy a beruházó és állam közötti vitarendezésről szóló, régi mechanizmus elfogadhatatlan, és az ahhoz való visszatérésre nincs felhatalmazás; |
| --- | --- |

21.

| 22. | üdvözli, hogy az EU és Japán 2018. július 17-én sikeresen lezárták a kölcsönös elismerési határozatról szóló tárgyalásokat, és megállapodtak abban, hogy „egyenértékűnek” ismerik el egymás adatvédelmi rendszereit, ami lehetővé teszi majd az adatok biztonságosabb áramlását az Unió és Japán között; rámutat arra, hogy az érintett adatvédelmi hatóságok fontos szerepet játszanak az adatvédelem megfelelő szintjének biztosításában; megállapítja, hogy a megállapodás tartalmaz egy felülvizsgálati záradékot a határokon átnyúló adattovábbításról szóló rendelkezések három éven belüli értékelése céljából, és elismeri a digitális gazdaság növekvő jelentőségét a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából; emlékeztet arra, hogy valamennyi kereskedelmi megállapodásnak maradéktalanul tiszteletben kell tartania az adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó uniós vívmányokat, ideértve az általános adatvédelmi rendeletet ((EU) 2016/679 rendelet), és hangsúlyozza, hogy minden jövőbeli eredményt a Parlament egyetértésétől kell függővé tenni, és tiszteletben kell tartani az uniós polgárok alapvető jogait; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a Bizottságot, hogy más stratégiai partnerek szoros bevonása mellett erősítse meg a Japánnal folytatott együttműködést és koordinációt a többoldalú kérdésekben annak érdekében, hogy megvédje és továbbfejlessze a nemzetközi normákat és a WTO szabályainak és más nemzetközi normák tiszteletben tartásán alapuló nyitott, tisztességes és erős, multilaterális kereskedelmi rendszert; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rámutat arra, hogy a Japánba exportáló uniós vállalatok 78 %-a kisebb vállalkozás, és üdvözli, hogy a gazdasági partnerségi megállapodás külön fejezetet tartalmaz a kkv-kra vonatkozóan, hogy lehetővé tegye számukra a megállapodás előnyeinek maximális kihasználását, nevezetesen olyan feltételek révén, amelyek mindkét felet a piaci hozzáféréssel kapcsolatos átláthatóságra és a vonatkozó információk megosztására kötelezik; kéri a kkv-kapcsolattartó pontok és weboldalak mielőbbi létrehozatalát annak biztosítása érdekében, hogy a piacra jutásra vonatkozó információkat a kkv-k rendelkezésére bocsássák; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a nem vámjellegű intézkedések megállapodás szerinti megszüntetésének megfelelő végrehajtását, valamint a mezőgazdasági termékekre vonatkozó vámkontingensek kezelését, és arról tegyen jelentést a Parlamentnek; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nyomatékosan felszólítja a feleket, hogy biztosítsák a szociális partnerek és a civil társadalom aktív részvételét, többek között a civil társadalommal és a hazai tanácsadó csoporttal folytatott közös párbeszéd révén; felhívja a Bizottságot, hogy aktívan állapítsa meg és ossza meg Japánnal a hazai tanácsadó csoportok működése és a közös párbeszéd tekintetében bevált gyakorlatokat; felhívja a feleket, hogy biztosítsa a megfelelő magatartási kódexszel rendelkező, jól működő, hatékony és kiegyensúlyozott belföldi tanácsadó csoportok mielőbbi létrehozását, és biztosítsa, hogy az álláspontjukat átlátható módon vegyék figyelembe a kormány által a megállapodásban előirányzott kormányzati konzultációk során; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kéri a Bizottságot, hogy az EU Japánban működő küldöttségét vonja be a megállapodás végrehajtásába, annak elejétől a végéig; emlékeztet arra, hogy az uniós küldöttségek gyors és közvetlen fellépést tesznek lehetővé a kereskedelemre vonatkozó rendelkezések helyes végrehajtásának, valamint az akadályok gyors felismerésének és hatékony elhárításának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

27.

| 28. | elvárja, hogy mind a Parlament, mind a széles körű nyilvánosság számára teljes legyen az átláthatóság a megállapodás alapján létrehozandó ágazati bizottságok működése tekintetében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vállalja, hogy szorosan nyomon követi a megállapodás végrehajtását, a Bizottsággal, az érdekelt felekkel és a japán partnerekkel szoros együttműködésben; |
| --- | --- |

29.

| 30. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Japán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  HL C 72. E, 2014.3.11., 16. o.

(2)  HL C 35., 2018.1.31., 21. o.

(3)  HL C 369., 2018.10.11., 22. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0504.

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/341 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/341

---

P8_TA(2018)0506

EU–Japán stratégiai partnerségi megállapodás ***

Az Európai Parlament 2018. december 12-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Japán közötti stratégiai partnerségi megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 388/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (08462/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (08462/2018),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Japán közötti stratégiai partnerségi megállapodás tervezetére (08463/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Japán közötti stratégiai partnerségi megállapodás tervezetére (08463/2018),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 37. cikkével, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 212. cikkének (1) bekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 37. cikkével, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 212. cikkének (1) bekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0417/2018),

| — | tekintettel a határozati javaslatról szóló, 2018. december 12-i nem jogalkotási állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határozati javaslatról szóló, 2018. december 12-i nem jogalkotási állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0383/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0383/2018),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Japán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0507.

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/342 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/342

---

P8_TA(2018)0507

EU–Japán stratégiai partnerségi megállapodás (állásfoglalás)

Az Európai Parlament 2018. december 12-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Japán közötti stratégiai partnerségi megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE))

(2020/C 388/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (08462/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (08462/2018),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Japán közötti stratégiai partnerségi megállapodás tervezetére (1) (08463/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Japán közötti stratégiai partnerségi megállapodás tervezetére (1) (08463/2018),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 37. cikkével, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 212. cikkének (1) bekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 37. cikkével, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 212. cikkének (1) bekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0417/2018),

| — | tekintettel a 2018. július 17-én, Tokióban aláírt EU-Japán stratégiai partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2018. július 17-én, Tokióban aláírt EU-Japán stratégiai partnerségi megállapodásra,

| — | tekintettel a 2018. július 17-én, Tokióban aláírt EU–Japán stratégiai partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2018. július 17-én, Tokióban aláírt EU–Japán stratégiai partnerségi megállapodásra,

| — | tekintettel a 2018. július 17-én, Tokióban rendezett 25. kétoldalú csúcstalálkozóra és annak közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2018. július 17-én, Tokióban rendezett 25. kétoldalú csúcstalálkozóra és annak közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel az 1991-ben Hágában megrendezett első kétoldalú csúcstalálkozóra, valamint az Európai Közösség és Japán közötti kapcsolatokról szóló közös nyilatkozat elfogadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1991-ben Hágában megrendezett első kétoldalú csúcstalálkozóra, valamint az Európai Közösség és Japán közötti kapcsolatokról szóló közös nyilatkozat elfogadására,

| — | tekintettel a 2010-ben rendezett, 20. EU–Japán csúcstalálkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010-ben rendezett, 20. EU–Japán csúcstalálkozóra,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, a Régiók Bizottságához és az Európai Beruházási Bankhoz intézett, „Az Európa és Ázsia összekapcsolása – Az uniós stratégia építőelemei” című, 2018. szeptember 19-i közös közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, a Régiók Bizottságához és az Európai Beruházási Bankhoz intézett, „Az Európa és Ázsia összekapcsolása – Az uniós stratégia építőelemei” című, 2018. szeptember 19-i közös közleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozóan az alelnök/főképviselő által 2016 júniusában közzétett globális stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozóan az alelnök/főképviselő által 2016 júniusában közzétett globális stratégiára,

| — | tekintettel a Tanács által 2012. június 15-én jóváhagyott, az EU Kelet-Ázsiával kapcsolatos kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2012. június 15-én jóváhagyott, az EU Kelet-Ázsiával kapcsolatos kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó iránymutatásokra,

| — | tekintettel az Európai Közösség és Japán közötti, 2009-ben aláírt tudományos és technológiai együttműködési megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és Japán közötti, 2009-ben aláírt tudományos és technológiai együttműködési megállapodásra (2),

| — | tekintettel a 2001. évi EU–Japán cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2001. évi EU–Japán cselekvési tervre,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság eseti küldöttségének 2018. április 3–6. között Tokióban, Japánban és Dél-Koreában tett látogatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság eseti küldöttségének 2018. április 3–6. között Tokióban, Japánban és Dél-Koreában tett látogatására,

| — | tekintettel a 2018. május 9–10-én Tokióban tartott 38. EU–Japán parlamentközi ülésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2018. május 9–10-én Tokióban tartott 38. EU–Japán parlamentközi ülésre,

| — | tekintettel a Biztonság- és Védelempolitikai Albizottság eseti küldöttségének 2017. május 22–25. között Tokióban tett látogatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Biztonság- és Védelempolitikai Albizottság eseti küldöttségének 2017. május 22–25. között Tokióban tett látogatására,

| — | tekintettel 2014. április 17-i állásfoglalására (3), amely tartalmazza a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett ajánlásait az EU és Japán közötti stratégiai partnerségi megállapodásról folytatott tárgyalásokról, |
| --- | --- |

—

tekintettel 2014. április 17-i állásfoglalására (3), amely tartalmazza a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett ajánlásait az EU és Japán közötti stratégiai partnerségi megállapodásról folytatott tárgyalásokról,

| — | tekintettel a határozattervezetről szóló, 2018. december 12-i jogalkotási állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határozattervezetről szóló, 2018. december 12-i jogalkotási állásfoglalására (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0385/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0385/2018),

| A. | mivel az EU és Japán 2003 óta egymás stratégiai partnerei, és számos többoldalú fórumon továbbra is szorosan együttműködnek egymással; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU és Japán 2003 óta egymás stratégiai partnerei, és számos többoldalú fórumon továbbra is szorosan együttműködnek egymással;

| B. | mivel az EU és Japán egymás hasonló felfogású, globális partnereként egyaránt különleges felelősséggel tartozik a béke, a stabilitás, a multilateralizmus, az emberi jogok tiszteletben tartása és a jólét előmozdításáért és a szabályokon alapuló rend védelméért a gyorsan változó világban; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU és Japán egymás hasonló felfogású, globális partnereként egyaránt különleges felelősséggel tartozik a béke, a stabilitás, a multilateralizmus, az emberi jogok tiszteletben tartása és a jólét előmozdításáért és a szabályokon alapuló rend védelméért a gyorsan változó világban;

| C. | mivel az EU és Japán közötti stratégiai partnerségi/szabadkereskedelmi megállapodás a globális gazdasági termelés mintegy harmadára kiterjed majd; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU és Japán közötti stratégiai partnerségi/szabadkereskedelmi megállapodás a globális gazdasági termelés mintegy harmadára kiterjed majd;

| D. | mivel a japán kormány olyan biztonságpolitikai reformokat vezetett be, amelyek magukban foglalják a védelmi képességek megerősítését, az USA-val való szövetség átalakítását és más demokráciákkal való együttműködést a régióban és azon túl; |
| --- | --- |

D.

mivel a japán kormány olyan biztonságpolitikai reformokat vezetett be, amelyek magukban foglalják a védelmi képességek megerősítését, az USA-val való szövetség átalakítását és más demokráciákkal való együttműködést a régióban és azon túl;

| E. | mivel Japán növelte a nemzetközi biztonsághoz és stabilitáshoz való hozzájárulását; mivel Japán 2013-as nemzetbiztonsági stratégiája „a békéhez való proaktív”, a nemzetközi együttműködés elvén alapuló, hozzájárulás politikájára hivatkozik; |
| --- | --- |

E.

mivel Japán növelte a nemzetközi biztonsághoz és stabilitáshoz való hozzájárulását; mivel Japán 2013-as nemzetbiztonsági stratégiája „a békéhez való proaktív”, a nemzetközi együttműködés elvén alapuló, hozzájárulás politikájára hivatkozik;

| F. | mivel Japán a NATO legrégebbi partnere, és együttműködési megállapodásokat írt alá a minősített információkra, a kiberbiztonságra, a kalózkodás elleni küzdelemre, a katasztrófasegélyre és a humanitárius segítségnyújtásra vonatkozóan; |
| --- | --- |

F.

mivel Japán a NATO legrégebbi partnere, és együttműködési megállapodásokat írt alá a minősített információkra, a kiberbiztonságra, a kalózkodás elleni küzdelemre, a katasztrófasegélyre és a humanitárius segítségnyújtásra vonatkozóan;

| G. | mivel az elmúlt évtizedek során Japán nemzetközi elismerést vívott ki katonai önkorlátozó politikájával, amely egyáltalán nem gátolta az országot abban, hogy a világ egyik legjelentősebb gazdasági és politikai szereplőjévé váljon; |
| --- | --- |

G.

mivel az elmúlt évtizedek során Japán nemzetközi elismerést vívott ki katonai önkorlátozó politikájával, amely egyáltalán nem gátolta az országot abban, hogy a világ egyik legjelentősebb gazdasági és politikai szereplőjévé váljon;

| H. | mivel az Egyesült Államok visszalépése után Japán vezette a transzatlanti partnerség felülvizsgálatára irányuló erőfeszítéseket, és 2018. júliusban ratifikálta a felülvizsgált megállapodást, a csendes-óceáni partnerségről szóló átfogó és progresszív megállapodást (CPTPP vagy TPP-11); mivel Japán érdeklődést mutatott a Kínát is magában foglaló regionális átfogó gazdasági partnerség (RCEP) iránt is; |
| --- | --- |

H.

mivel az Egyesült Államok visszalépése után Japán vezette a transzatlanti partnerség felülvizsgálatára irányuló erőfeszítéseket, és 2018. júliusban ratifikálta a felülvizsgált megállapodást, a csendes-óceáni partnerségről szóló átfogó és progresszív megállapodást (CPTPP vagy TPP-11); mivel Japán érdeklődést mutatott a Kínát is magában foglaló regionális átfogó gazdasági partnerség (RCEP) iránt is;

| I. | mivel Japán aktív tagja az Ázsiai Fejlesztési Banknak (ADB), az Afrikai Fejlesztési Banknak (AFDB), az Amerika-közi Fejlesztési Banknak (IADB), az Ázsiai és Csendes-óceáni Gazdasági és Szociális Bizottságnak (UNESCAP), valamint egyéb szakosodott ENSZ-ügynökségeknek, továbbá az Ázsia–Európa találkozónak és az Ázsiai Együttműködési Párbeszédnek (ACD); mivel Japán tagja a Kereskedelmi Világszervezetnek (WTO), a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek (OECD), az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Banknak (EBRD), a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Banknak (IBRD), a Nemzetközi Valutaalapnak (IMF), a G7-csoportnak és a G20-csoportnak; |
| --- | --- |

I.

mivel Japán aktív tagja az Ázsiai Fejlesztési Banknak (ADB), az Afrikai Fejlesztési Banknak (AFDB), az Amerika-közi Fejlesztési Banknak (IADB), az Ázsiai és Csendes-óceáni Gazdasági és Szociális Bizottságnak (UNESCAP), valamint egyéb szakosodott ENSZ-ügynökségeknek, továbbá az Ázsia–Európa találkozónak és az Ázsiai Együttműködési Párbeszédnek (ACD); mivel Japán tagja a Kereskedelmi Világszervezetnek (WTO), a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek (OECD), az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Banknak (EBRD), a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Banknak (IBRD), a Nemzetközi Valutaalapnak (IMF), a G7-csoportnak és a G20-csoportnak;

| J. | mivel a japán kormány 2015 februárjában jóváhagyott egy új, a fejlesztési együttműködésről szóló chartát; |
| --- | --- |

J.

mivel a japán kormány 2015 februárjában jóváhagyott egy új, a fejlesztési együttműködésről szóló chartát;

A megállapodás és az EU–Japán kapcsolatok

| 1. | üdvözli a stratégiai partnerségi megállapodás tervezetének megkötését, amely jogilag kötelező keretet biztosít, megerősíti az EU és Japán közötti kétoldalú kapcsolatokat és több mint 40 területen fokozza az együttműködést, köztük a külpolitika és biztonsági kérdések – például a béke és a stabilitás előmozdítása, a sürgősségi segítségnyújtási műveletek –, a globális fejlesztés és a humanitárius segítségnyújtás, a gazdasági kérdések, a kutatás, az innováció, az oktatás, az élelmiszer-biztonság, a kultúra és a sport területén, valamint az olyan, globális koordinációt igénylő, globális kihívások tekintetében, mint az éghajlatváltozás, a migráció, a kiberfenyegetések, a közegészségügy, a határokon átnyúló bűnözés, a béketeremtő műveletek, a válságok és katasztrófák kezelése, valamint a terrorizmus elleni küzdelem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiemeli a stratégiai partnerségi megállapodás és a gazdasági partnerségi megállapodás közötti összefüggéseket, amelyek a világ legjelentősebb kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodását alkotják; a két megállapodás megkötését a partnerség magasabb szintre emelésének tekinti, amelynek célja, hogy konkrét előnyökkel szolgáljon az Unió és Japán lakossága számára, és támogatja a multilaterális fórumokon való további együttműködést; üdvözli a kölcsönös tiszteletet és bizalmat, amely a tárgyalási folyamat során megerősödött; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli, hogy a stratégiai partnerségi megállapodás 1. cikkének (3) bekezdése utal a parlamenti dimenzióra, amelynek célja a partnerség párbeszéd és együttműködés általi megerősítése a politikai kérdések, a kül- és biztonságpolitika és egyéb ágazati együttműködés területén; ezzel összefüggésben javasolja, hogy a japán parlament és az Európai Parlament továbbra is fejlessze a parlamenti felügyeletet és a párbeszédet annak biztosítása érdekében, hogy a szerződéses formában rögzített együttműködést végrehajtsák; kéri, hogy az Európai Parlament felügyelje a vegyes bizottság üléseit és azok dokumentációját; nyomatékosan kéri a civil társadalom bevonását a stratégiai partnerségi megállapodás végrehajtásába, valamint szerepvállalásának előmozdítását; ismételten abbéli meggyőződésének ad hangot, hogy az általános és az ágazati együttműködés konkrét formájának elvben a 2030-ra elérendő, az ENSZ által közösen elfogadott és a szerződő felek által is támogatott fenntarthatósági célkitűzéseken és célokon kell alapulnia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy multilaterális szintű együttműködésre van szükség a fegyverkereskedelmi szerződéshez való csatlakozásnak és az atomsorompó-szerződés végrehajtásának előmozdítása érdekében, a tömegpusztító fegyverek terjedésének megelőzése a terrorizmus elleni fellépés és a legsúlyosabb nemzetközi bűncselekmények és az emberi jogi jogsértések büntetlensége elleni küzdelem céljából; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet arra, hogy átfogó és következetes diplomáciai, gazdasági, kulturális és biztonsági megközelítésre van szükség a fejlődő világban, amelyben a biztonság és a fejlesztés együtt kezelendő, amit az EU és Japán közös jövőképnek tekint; |
| --- | --- |

5.

Emberi jogok és alapvető szabadságok

| 6. | újólag megerősíti közös elköteleződését az emberi jogok, a demokrácia, az alapvető szabadságok, a jó kormányzás és a jogállamiság, valamint az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában rögzített közös értékek tiszteletben tartása, valamint aziránt, hogy együttműködés révén munkálkodjon ezen értékek és a szabályokon alapuló nemzetközi rend globális előmozdításáért és védelméért; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy Japán nem ratifikálta az ILO két alapvető egyezményét (a megkülönböztetésről és a kényszermunka felszámolásáról szólókat), ugyanakkor üdvözli Japán azon döntését, hogy minisztériumközi keretet hoz létre, amely a gazdasági partnerségi megállapodás szerinti fenntartható fejlesztési kötelezettségvállalások, többek között ezen egyezmények végrehajtásával foglalkozik majd; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a nők jogai terén további együttműködésre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a nemek közötti egyenlőség megvalósítása a partnerség egyik fő célkitűzése legyen; arra bátorítja a japán parlamentet, hogy dolgozzon tovább a nemi irányultságon és nemi identitáson alapuló megkülönböztetés kezelésére irányuló szabályozáson; |
| --- | --- |

8.

| 9. | helyteleníti, hogy a halálbüntetés Japánban még mindig jogszerű büntetés, és hogy a kivégzéseket a fogvatartottak előzetes értesítése nélkül hajtják végre; hangsúlyozza, hogy az ENSZ Kínzás Elleni Bizottsága bírálja e gyakorlatot a fogvatartottaknak és családjuknak okozott pszichés stressz miatt; támogatja az ENSZ által a halálbüntetés fokozatos megszüntetésére irányulóan tett erőfeszítéseket; felhívja az Uniót, kezdjen párbeszédet a japán kormánnyal a halálbüntetésre vonatkozó moratóriumról annak esetleges eltörlése érdekében; |
| --- | --- |

9.

Regionális és nemzetközi kapcsolatok

| 10. | emlékeztet arra, hogy a 2016. évi uniós globális stratégia közvetlen kapcsolatot állapított meg az európai jólét és az ázsiai biztonság között, és felszólította az Uniót, hogy a Koreai-félszigeten a béke előmozdítása, valamint a Kelet- és Dél-kínai-tengeren fennálló tengeri és területi viták nemzetközi jogon és egyezményeken alapuló, rendkívül fontos, békés rendezése érdekében biztosítson nagyobb gyakorlati hozzájárulásokat és működjön együtt olyan partnerekkel, mint Japán; hangsúlyozza a bizalomépítés és a megelőző diplomácia fontosságát; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi hajózás szabadságát tiszteletben kell tartani; üdvözli, hogy Abe miniszterelnök és Hszi elnök 2018. október 26-án találkozott egymással és bejelentette, hogy elkötelezi magát a kapcsolatok új fejezetének megnyitása mellett, ami az első lépést jelenti a kétoldalú kapcsolatok javításában és a térségen belüli feszültségek oldásában; |
| --- | --- |

10.

| 11. | elismeri, hogy a kínai és orosz befolyás az ázsiai és csendes-óceáni térségben komoly biztonsági kihívást jelent Japán számára és az európai uniós érdekekre nézve is, ezért üdvözli a stratégiai partnerségi megállapodás azon kötelezettségvállalását, hogy e fenyegetésekkel szembeni védintézkedésként elmélyítik az EU–Japán biztonsági együttműködést; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli, hogy Japán 2018. július 1-jén megalapította NATO-misszióját; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli azt az új uniós stratégiát, amely az Ázsiával való kapcsolatok javítására irányul a párbeszéd, a stabilitás, a regionális és nemzetközi együttműködés, az interoperábilis közlekedési, energia- és digitális hálózatok, valamint az emberek közötti kapcsolatok előmozdítása révén; hangsúlyozza, hogy a kapcsolatok bővítik az oktatási, tudományos, kutatási és kulturális cserék lehetőségét; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kéri az EU–Japán kétoldalú együttműködés, valamint a Dél-Koreával, a KNDK-val, az Egyesült Államokkal és Kínával való többoldalú együttműködés bővítését a régió békéjének biztosítására és stabilitásának fenntartására, a Koreai-félszigeten való békés egymás mellett élésre, valamint a KNDK teljes, visszavonhatatlan és ellenőrizhető nukleáris leszerelésére irányuló erőfeszítések támogatása érdekében; hangsúlyozza a Japán és Dél-Korea közötti együttműködés bővítésének és a jószomszédi kapcsolatok fontosságát, amelyek hozzájárulhatnak a térség stabilitásához és kezelhetik az olyan biztonsági kockázatokat, mint amilyen a KNDK; vállalja, hogy továbbra is támogatja a KNDK-val szembeni nemzetközi nyomásgyakorlást annak biztosítása érdekében, hogy konkrét lépések szülessenek a nukleáris leszerelés felé; támogatja a nemzetközi együttműködést az eltűnt japán állampolgárok ügyének megoldása érdekében, akiket félő, hogy az észak-koreai rezsim rabolt el; hangsúlyozza, hogy Északkelet-Ázsia stabilitása Európa alapvető érdeke is; |
| --- | --- |

14.

| 15. | javasolja, hogy az EU és Japán működjön együtt a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN) regionális integrációs és együttműködési menetrendre vonatkozó képességeinek, valamint a régión belüli konfliktusok együttes megoldására irányuló képesség növelésében, és az ASEAN délkelet-ázsiai multilaterális renden belüli központi szerepének megerősítésében; támogatja azt a 33. ASEAN–Japán fórumon, Tokióban elfogadott határozatot, miszerint tovább erősítik kapcsolataikat, és foglalkoznak a közös érdeklődésre számot tartó regionális és nemzetközi kérdésekkel, valamint együttműködnek a béke és a stabilitás előmozdítása érdekében; úgy véli, hogy az emberi jogok előmozdítása és védelme hatékonyan hozzájárul e két célkitűzés eléréséhez; kéri, hogy a Japán szabad és nyílt indiai- és csendes-óceáni stratégiája, illetve az uniós kezdeményezések – többek között az uniós beruházási terv és a kibővített uniós transzeurópai közlekedési hálózatok – közötti szinergiák az összekapcsolások tekintetében zajló globális együttműködést mozdítsák elő; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tudomásul veszi Japán azon törekvését, hogy 2023–2024-ben az ENSZ Biztonsági Tanácsának nem állandó tagja legyen, és üdvözli az ENSZ-en belüli hozzájárulásait, többek között a leszerelés és nonproliferáció, a békefenntartás és békeépítés, illetve a biztonság területén; |
| --- | --- |

16.

Ágazati együttműködés

| 17. | rámutat arra, hogy a stratégiai partnerségi megállapodás lehetőségeket és lendületet biztosít a kulturális kapcsolatok fejlesztése, valamint az ifjúsági, oktatási és sportegyüttműködés területén; megállapítja, hogy jelenleg alacsony szinten maradnak az emberek közötti kapcsolatok, és hogy nyelvi akadályok állnak fenn; további beruházásokat javasol a polgárok közötti interakció, az oktatási és kulturális párbeszéd, az Erasmus+ keretében a tudományos mobilitási programok, és a nyilvános diplomácia fokozására a kölcsönös megértés és a kulturális sokféleség előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a figyelmet arra, hogy a stratégiai partnerségi megállapodás lendületet ad a fogyasztóvédelemmel, valamint a pénzügyi ágazat szabályozási és felügyeleti rendszerekkel kapcsolatos ágazati együttműködés számára; |
| --- | --- |

18.

| 19. | úgy véli, hogy az EU és Japán mint vezető globális donorok, amelyek régóta hivatalos fejlesztési támogatást nyújtanak a kevésbé fejlett kelet-ázsiai – és a közelmúltban emellett afrikai, közel-keleti és latin-amerikai – országok számára, a kedvezményezett kormányokkal együtt egymás természetes partnerei a segélyek összehangolása és a következetesség biztosítása tekintetében; hangsúlyozza, hogy a fejlesztési támogatás fő célja a szegénység mérséklése a fenntartható fejlesztési célok elérésével, és várakozással tekint az e célokért folytatandó kölcsönös együttműködés elé; |
| --- | --- |

19.

| 20. | üdvözli, hogy Japán 2016-ban ratifikálta a Párizsi Megállapodást, és nyomatékosan kéri annak hatékony végrehajtását, valamint hogy Japán proaktívan vállaljon vezető szerepet az éghajlatváltozás elleni küzdelemben és az enyhítési erőfeszítések fokozásában; kéri az Uniót és Japánt, hogy fokozzák együttműködésüket a fenntartható energia területén, például az alacsony kibocsátású közlekedési formák fejlesztése terén; hangsúlyozza, hogy a külügyminiszter éghajlatváltozással foglalkozó tanácsadó testülete 2018 februárjában kiadott jelentésében a megújuló energiaforrásokra való átállást Japán energiadiplomáciai stratégiájának középpontjába állította; |
| --- | --- |

20.

| 21. | üdvözli a fenntartható erdőgazdálkodás megállapodásba való beillesztését, és várakozással tekint az illegális fakitermeléssel kapcsolatos bevált gyakorlatok további megosztása elé az Unió fakitermelési rendelete nyomán szerzett tapasztalatok alapján, annak érdekében, hogy kötelező erejű átvilágítást vezessenek be a japán jogi szabályozásba; |
| --- | --- |

21.

| 22. | fájlalja, hogy Japán a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság (IWC) 2018. szeptemberi ülésein kísérletet tett a kereskedelmi célú bálnavadászatra vonatkozó moratórium megszüntetésének elérésére, és kéri a tudományos célú bálnavadászat felfüggesztését; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy Japán a világ második legnagyobb kozmetikaitermék-piaca; emlékeztet arra, hogy az Unió tiltja a kozmetikai termékek állatokon való tesztelését és az állatokon tesztelt, importált kozmetikai termékek értékesítését; ezzel összefüggésben arra ösztönzi a feleket, hogy osszák meg egymással információikat, és működjenek együtt a kozmetikai termékek Japánban állatokon történő tesztelésének felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy meg kell őrizni a biológiai sokféleséget, és ösztönzi Japánt, hogy vonja vissza a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezménnyel (CITES) kapcsolatos fenntartásait; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kéri, hogy az uniós tagállamok parlamentjei mielőbb ratifikálják az ideiglenes megállapodást, és azt minden ágazatban gondosan hajtsák végre; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Japán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  HL L 216., 2018.8.24., 1. o.

(2)  HL L 90., 2011.4.6., 2. o.

(3)  HL C 443., 2017.12.22., 49. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0506.

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/347 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/347

---

P8_TA(2018)0508

EU–Jordánia euromediterrán légi közlekedési megállapodás (Horvátország csatlakozása) ***

Az Európai Parlament 2018. december 12-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légi közlekedési megállapodást a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából módosító jegyzőkönyvnek az Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 388/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07067/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07067/2015),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán- légi közlekedési megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozása figyelembevétele érdekében történő módosításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (07066/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán- légi közlekedési megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozása figyelembevétele érdekében történő módosításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (07066/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikke (2) bekezdésének és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0189/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikke (2) bekezdésének és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0189/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A8-0371/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A8-0371/2018),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Jordán Hásimita Királyság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/348 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/348

---

P8_TA(2018)0509

Az Európai horizont létrehozása – részvételi és terjesztési szabályainak megállapítása ***I

Az Európai Parlament 2018. december 12-én elfogadott módosításai az Európai horizont kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 388/39)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Az Unió célkitűzése, hogy megerősítse tudományos és technológiai bázisait, továbbá hogy – többek között az ipara tekintetében – ösztönözze versenyképességének növelését,
  miközben előmozdítja
  a kutatási és innovációs tevékenységeket az Unió stratégiai prioritásainak megvalósítása érdekében, amelyek a béke, az
  uniós értékek, illetve polgárai
  jólétének előmozdítására irányulnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Az Unió célkitűzése, hogy megerősítse tudományos és technológiai bázisait, továbbá hogy – többek között az ipara tekintetében – ösztönözze versenyképességének növelését,
  miközben előmozdítja
  a kutatási és innovációs tevékenységeket az Unió stratégiai prioritásainak megvalósítása érdekében, amelyek a béke, az
  uniós értékek, illetve polgárai
  jólétének előmozdítására irányulnak.

| (1) | Az Unió célkitűzése, hogy megerősítse tudományos
  kiválóságát
  és technológiai bázisait,
  amelyekben a kutatók, a tudományos ismeretek és a technológia szabadon mozoghat,
  továbbá hogy – többek között az ipara tekintetében – ösztönözze versenyképességének növelését,
  hogy megerősítse az Európai Kutatási Térséget, mindeközben előmozdítsa
  a kutatási és innovációs tevékenységeket az Unió stratégiai prioritásainak
  és kötelezettségvállalásainak
  megvalósítása érdekében, amelyek
  végső soron
  a béke,
  valamint
  az
  Unió értékeinek és lakosai
  jólétének előmozdítására irányulnak; |
| --- | --- |

(1)

Az Unió célkitűzése, hogy megerősítse tudományos
  kiválóságát
  és technológiai bázisait,
  amelyekben a kutatók, a tudományos ismeretek és a technológia szabadon mozoghat,
  továbbá hogy – többek között az ipara tekintetében – ösztönözze versenyképességének növelését,
  hogy megerősítse az Európai Kutatási Térséget, mindeközben előmozdítsa
  a kutatási és innovációs tevékenységeket az Unió stratégiai prioritásainak
  és kötelezettségvállalásainak
  megvalósítása érdekében, amelyek
  végső soron
  a béke,
  valamint
  az
  Unió értékeinek és lakosai
  jólétének előmozdítására irányulnak;

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Az ezen általános célkitűzés eléréséhez szükséges tudományos, gazdasági és társadalmi hatás kiváltása céljából az Uniónak kutatási és innovációs beruházásokat kell tennie
  a Horizont Európa
  2021–2027-es kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: program) keretében, hogy ily módon támogassa a magas színvonalú ismeretek és technológiák létrehozását és
  terjesztését
  , erősítse a 
  kutatásnak
  és az
  innovációnak az uniós szakpolitikák kidolgozására, támogatására
  és
  végrehajtására gyakorolt hatását
  ,
  a globális kihívások kezelése és az ipari versenyképesség javítása érdekében
  támogassa az innovatív megoldások elterjedését az iparban és
  a
  társadalomban
  , az innováció minden formájának előmozdítása
  ,
  ideértve az áttörést jelentő innovációkat is, valamint
  az
  innovatív megoldások piaci bevezetésének erősítése
  ;
  emellett pedig optimalizálnia
  kell
  a szóban forgó beruházások megvalósítását
  ,
  hogy azok minél nagyobb hatást váltsanak ki a megerősödött Európai Kutatási Térségben
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Az ezen általános célkitűzés eléréséhez szükséges tudományos, gazdasági és társadalmi hatás kiváltása céljából az Uniónak kutatási és innovációs beruházásokat kell tennie
  a Horizont Európa
  2021–2027-es kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: program) keretében, hogy ily módon támogassa a magas színvonalú ismeretek és technológiák létrehozását és
  terjesztését
  , erősítse a 
  kutatásnak
  és az
  innovációnak az uniós szakpolitikák kidolgozására, támogatására
  és
  végrehajtására gyakorolt hatását
  ,
  a globális kihívások kezelése és az ipari versenyképesség javítása érdekében
  támogassa az innovatív megoldások elterjedését az iparban és
  a
  társadalomban
  , az innováció minden formájának előmozdítása
  ,
  ideértve az áttörést jelentő innovációkat is, valamint
  az
  innovatív megoldások piaci bevezetésének erősítése
  ;
  emellett pedig optimalizálnia
  kell
  a szóban forgó beruházások megvalósítását
  ,
  hogy azok minél nagyobb hatást váltsanak ki a megerősödött Európai Kutatási Térségben
  .

| (2) | Az ezen általános célkitűzés eléréséhez szükséges tudományos, gazdasági és társadalmi hatás kiváltása
  és a K+F+I beruházások uniós hozzáadott értékének maximalizálása
  céljából az Uniónak kutatási és innovációs beruházásokat kell tennie
  az Európai horizont
  2021–2027-es kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: program) keretében, hogy ily módon támogassa a magas színvonalú ismeretek és technológiák létrehozását
  , terjesztését
  és
  átadását az Unióban
  ,
  hogy
  erősítse a 
  kutatás
  és az
  innováció hatását a globális társadalmi kihívások – köztük a fenntartható fejlesztési célok
  és
  az éghajlatváltozás – kezelésében
  ,
  valamint az uniós szakpolitikák kidolgozásában, támogatásában és végrehajtásában, hogy
  támogassa az innovatív
  és fenntartható
  megoldások elterjedését az
  uniós
  iparban és társadalomban
  a munkahelyteremtés
  ,
  a gazdasági növekedés javítása és
  az
  ipari versenyképesség érdekében
  ;
  A programnak elő
  kell
  mozdítania az innováció minden formáját
  ,
  erősítenie kell az innovatív megoldások piaci bevezetését, és optimalizálnia kell a beruházások megvalósítását
  . |
| --- | --- |

(2)

Az ezen általános célkitűzés eléréséhez szükséges tudományos, gazdasági és társadalmi hatás kiváltása
  és a K+F+I beruházások uniós hozzáadott értékének maximalizálása
  céljából az Uniónak kutatási és innovációs beruházásokat kell tennie
  az Európai horizont
  2021–2027-es kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: program) keretében, hogy ily módon támogassa a magas színvonalú ismeretek és technológiák létrehozását
  , terjesztését
  és
  átadását az Unióban
  ,
  hogy
  erősítse a 
  kutatás
  és az
  innováció hatását a globális társadalmi kihívások – köztük a fenntartható fejlesztési célok
  és
  az éghajlatváltozás – kezelésében
  ,
  valamint az uniós szakpolitikák kidolgozásában, támogatásában és végrehajtásában, hogy
  támogassa az innovatív
  és fenntartható
  megoldások elterjedését az
  uniós
  iparban és társadalomban
  a munkahelyteremtés
  ,
  a gazdasági növekedés javítása és
  az
  ipari versenyképesség érdekében
  ;
  A programnak elő
  kell
  mozdítania az innováció minden formáját
  ,
  erősítenie kell az innovatív megoldások piaci bevezetését, és optimalizálnia kell a beruházások megvalósítását
  .

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | A programnak hozzá kell járulnia ahhoz, hogy az Európa 2020 program kiemelt céljával összhangban sikerüljön megvalósítani azt a célt, hogy átlagosan az uniós GDP 3 %-át kutatásra és fejlesztésre fordítsák. E cél eléréséhez arra lesz szükség, hogy a tagállamok és a magánszektor kiegészítse a programot saját megerősített kutatási, fejlesztési és innovációs beruházási fellépéseivel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

A programnak hozzá kell járulnia ahhoz, hogy az Európa 2020 program kiemelt céljával összhangban sikerüljön megvalósítani azt a célt, hogy átlagosan az uniós GDP 3 %-át kutatásra és fejlesztésre fordítsák. E cél eléréséhez arra lesz szükség, hogy a tagállamok és a magánszektor kiegészítse a programot saját megerősített kutatási, fejlesztési és innovációs beruházási fellépéseivel.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Az uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósításához való hozzájárulásuk szempontjából szükségesnek ítélt kutatási és innovációs tevékenységek előmozdítása során figyelembe kell venni az innováció elvét,
  amint az
  a 
  „Megújított európai kutatási és innovációs menetrend – Esély Európának a jövője alakítására” című 2018. május 15-i bizottsági közleményben (COM(2018)306) szerepel
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Az uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósításához való hozzájárulásuk szempontjából szükségesnek ítélt kutatási és innovációs tevékenységek előmozdítása során figyelembe kell venni az innováció elvét,
  amint az
  a 
  „Megújított európai kutatási és innovációs menetrend – Esély Európának a jövője alakítására” című 2018. május 15-i bizottsági közleményben (COM(2018)306) szerepel
  .

| (3) | Az uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósításához való hozzájárulásuk szempontjából szükségesnek ítélt kutatási és innovációs tevékenységek előmozdítása során figyelembe kell venni az innováció elvét,
  mivel ez
  a 
  fő hajtóerő ahhoz, hogy az Unió jelentős tudáseszközeit gyorsabban és intenzívebben innovációvá lehessen alakítani
  . |
| --- | --- |

(3)

Az uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósításához való hozzájárulásuk szempontjából szükségesnek ítélt kutatási és innovációs tevékenységek előmozdítása során figyelembe kell venni az innováció elvét,
  mivel ez
  a 
  fő hajtóerő ahhoz, hogy az Unió jelentős tudáseszközeit gyorsabban és intenzívebben innovációvá lehessen alakítani
  .

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A nyílt tudomány, a nyílt innováció és a nyitás a világra
  olyan általános elvek
  ,
  amelyeknek biztosítaniuk
  kell az Unió kutatási és innovációs beruházásainak kiválóságát és hatását
  . Ezeket az elveket tiszteletben
  kell
  tartani
  a 
  program végrehajtása során, különösen a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillérhez kapcsolódó stratégiai tervezés tekintetében
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A nyílt tudomány, a nyílt innováció és a nyitás a világra
  olyan általános elvek
  ,
  amelyeknek biztosítaniuk
  kell az Unió kutatási és innovációs beruházásainak kiválóságát és hatását
  . Ezeket az elveket tiszteletben
  kell
  tartani
  a 
  program végrehajtása során, különösen a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillérhez kapcsolódó stratégiai tervezés tekintetében
  .

| (4) | A nyílt tudomány, a nyílt innováció és a nyitás a világra
  elvének folyamatos érvényesítése által
  ,
  az Unió tudományos és társadalmi-gazdasági érdekeinek védelme mellett, biztosítani
  kell az Unió kutatási és innovációs beruházásainak kiválóságát és hatását
  , valamint meg
  kell
  erősíteni
  a 
  tagállamok kutatási és innovációs (K+I) kapacitását. Mindez a program kiegyensúlyozott végrehajtását fogja eredményezni
  . |
| --- | --- |

(4)

A nyílt tudomány, a nyílt innováció és a nyitás a világra
  elvének folyamatos érvényesítése által
  ,
  az Unió tudományos és társadalmi-gazdasági érdekeinek védelme mellett, biztosítani
  kell az Unió kutatási és innovációs beruházásainak kiválóságát és hatását
  , valamint meg
  kell
  erősíteni
  a 
  tagállamok kutatási és innovációs (K+I) kapacitását. Mindez a program kiegyensúlyozott végrehajtását fogja eredményezni
  .

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A
  tudományos publikációkhoz és a kutatási adatokhoz való nyílt hozzáféréssel karöltve a
  nyílt tudomány képes javítani a tudomány minőségét és hatását, növelni a belőle származó előnyöket, valamint
  fokozni
  a tudományos előrehaladás ütemét azáltal, hogy megbízhatóbbá, hatékonyabbá és pontosabbá,
  emellett pedig a társadalom számára érthetőbbé teszi
  a tudományt
  , továbbá hozzájárul ahhoz, hogy hatékonyabban reagálhasson
  a társadalmi kihívásokra. Rendelkezéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a kedvezményezettek a terjesztési folyamat lehető legkorábbi szakaszában nyílt és megkülönböztetéstől mentes módon, díjmentesen nyílt hozzáférést biztosítsanak a lektorált tudományos publikációkhoz, kutatási adatokhoz és egyéb kutatási eredményekhez, valamint hogy azok a lehető legszélesebb körben felhasználhatók és újból felhasználhatók legyenek. Nagyobb hangsúlyt kell fektetni a kutatási adatok felelősségteljes kezelésére, amelynek különösen az adatkezelési tervek általános érvényesítése révén meg kell
  felelniük
  a fellelhetőség, hozzáférhetőség, interoperabilitás és újrafelhasználhatóság
  FAIR-elveinek
  . Adott esetben a kedvezményezetteknek élniük kell az európai nyílt tudományosadat-felhő nyújtotta lehetőségekkel, és követniük kell a nyílt tudomány területén meglévő egyéb elveket és gyakorlatokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A
  tudományos publikációkhoz és a kutatási adatokhoz való nyílt hozzáféréssel karöltve a
  nyílt tudomány képes javítani a tudomány minőségét és hatását, növelni a belőle származó előnyöket, valamint
  fokozni
  a tudományos előrehaladás ütemét azáltal, hogy megbízhatóbbá, hatékonyabbá és pontosabbá,
  emellett pedig a társadalom számára érthetőbbé teszi
  a tudományt
  , továbbá hozzájárul ahhoz, hogy hatékonyabban reagálhasson
  a társadalmi kihívásokra. Rendelkezéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a kedvezményezettek a terjesztési folyamat lehető legkorábbi szakaszában nyílt és megkülönböztetéstől mentes módon, díjmentesen nyílt hozzáférést biztosítsanak a lektorált tudományos publikációkhoz, kutatási adatokhoz és egyéb kutatási eredményekhez, valamint hogy azok a lehető legszélesebb körben felhasználhatók és újból felhasználhatók legyenek. Nagyobb hangsúlyt kell fektetni a kutatási adatok felelősségteljes kezelésére, amelynek különösen az adatkezelési tervek általános érvényesítése révén meg kell
  felelniük
  a fellelhetőség, hozzáférhetőség, interoperabilitás és újrafelhasználhatóság
  FAIR-elveinek
  . Adott esetben a kedvezményezetteknek élniük kell az európai nyílt tudományosadat-felhő nyújtotta lehetőségekkel, és követniük kell a nyílt tudomány területén meglévő egyéb elveket és gyakorlatokat.

| (5) | A nyílt tudomány képes javítani a tudomány minőségét és hatását, növelni a belőle származó előnyöket, valamint
  felgyorsítani
  a tudományos előrehaladás ütemét azáltal, hogy
  egyrészt az ismereteket
  megbízhatóbbá, hatékonyabbá és pontosabbá,
  másrészt
  a tudományt
  közérthetőbbé és
  a társadalmi kihívásokra
  érzékenyebbé teszi
  . Rendelkezéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a kedvezményezettek a terjesztési folyamat lehető legkorábbi szakaszában nyílt és megkülönböztetéstől mentes módon, díjmentesen nyílt hozzáférést biztosítsanak a lektorált tudományos publikációkhoz, kutatási adatokhoz és egyéb kutatási eredményekhez, valamint hogy azok a lehető legszélesebb körben felhasználhatók és újból felhasználhatók legyenek.
  A kutatási adatokat illetően a „a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság” elvét kell követni, ezért el kell ismerni, hogy különböző hozzáférési szabályokra van szükség az Unió gazdasági érdekei, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok, a személyes adatok védelme és a titoktartási rendelkezések, a biztonsági kérdések és egyéb jogos érdekek miatt.
  Nagyobb hangsúlyt kell fektetni a kutatási adatok felelősségteljes kezelésére, amelynek különösen az adatkezelési tervek általános érvényesítése révén meg kell
  felelnie
  a fellelhetőség,
  a
  hozzáférhetőség,
  az
  interoperabilitás és
  az
  újrafelhasználhatóság
  (FAIR) elveinek
  . Adott esetben a kedvezményezetteknek élniük kell az európai nyílt tudományosadat-felhő
  és az európai adatinfrastruktúra
  nyújtotta lehetőségekkel, és követniük kell a nyílt tudomány területén meglévő egyéb elveket és gyakorlatokat.
  A nemzetközi tudományos és technológiai együttműködési megállapodásokban és a vonatkozó társulási megállapodásokban ösztönözni kell a kölcsönös nyílt hozzáférést. |
| --- | --- |

(5)

A nyílt tudomány képes javítani a tudomány minőségét és hatását, növelni a belőle származó előnyöket, valamint
  felgyorsítani
  a tudományos előrehaladás ütemét azáltal, hogy
  egyrészt az ismereteket
  megbízhatóbbá, hatékonyabbá és pontosabbá,
  másrészt
  a tudományt
  közérthetőbbé és
  a társadalmi kihívásokra
  érzékenyebbé teszi
  . Rendelkezéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a kedvezményezettek a terjesztési folyamat lehető legkorábbi szakaszában nyílt és megkülönböztetéstől mentes módon, díjmentesen nyílt hozzáférést biztosítsanak a lektorált tudományos publikációkhoz, kutatási adatokhoz és egyéb kutatási eredményekhez, valamint hogy azok a lehető legszélesebb körben felhasználhatók és újból felhasználhatók legyenek.
  A kutatási adatokat illetően a „a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság” elvét kell követni, ezért el kell ismerni, hogy különböző hozzáférési szabályokra van szükség az Unió gazdasági érdekei, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok, a személyes adatok védelme és a titoktartási rendelkezések, a biztonsági kérdések és egyéb jogos érdekek miatt.
  Nagyobb hangsúlyt kell fektetni a kutatási adatok felelősségteljes kezelésére, amelynek különösen az adatkezelési tervek általános érvényesítése révén meg kell
  felelnie
  a fellelhetőség,
  a
  hozzáférhetőség,
  az
  interoperabilitás és
  az
  újrafelhasználhatóság
  (FAIR) elveinek
  . Adott esetben a kedvezményezetteknek élniük kell az európai nyílt tudományosadat-felhő
  és az európai adatinfrastruktúra
  nyújtotta lehetőségekkel, és követniük kell a nyílt tudomány területén meglévő egyéb elveket és gyakorlatokat.
  A nemzetközi tudományos és technológiai együttműködési megállapodásokban és a vonatkozó társulási megállapodásokban ösztönözni kell a kölcsönös nyílt hozzáférést.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | A kedvezményezett kis és középvállalkozásokat (kkv) arra buzdítják, hogy vegyék igénybe a meglévő eszközöket, például a szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos kkv-segélyszolgálatot, amely támogatja az európai uniós kkv-kat a szellemi tulajdonhoz fűződő jogaik védelmében és érvényesítésében azáltal, hogy ingyenes tájékoztatást és szolgáltatásokat nyújt a szellemitulajdon-jogra és más kapcsolódó kérdésekre vonatkozó bizalmas tanácsadás keretében, valamint képzést, segédanyagokat és online forrásokat biztosít számukra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

A kedvezményezett kis és középvállalkozásokat (kkv) arra buzdítják, hogy vegyék igénybe a meglévő eszközöket, például a szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos kkv-segélyszolgálatot, amely támogatja az európai uniós kkv-kat a szellemi tulajdonhoz fűződő jogaik védelmében és érvényesítésében azáltal, hogy ingyenes tájékoztatást és szolgáltatásokat nyújt a szellemitulajdon-jogra és más kapcsolódó kérdésekre vonatkozó bizalmas tanácsadás keretében, valamint képzést, segédanyagokat és online forrásokat biztosít számukra.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A program megtervezése és kialakítása során figyelembe kell venni annak szükségességét, hogy az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaival összhangban
  EU-szerte
  és nemzetközi együttműködések révén létrejöjjön a támogatott tevékenységek kritikus tömege. A program végrehajtásának hozzá kell járulnia e cél eléréséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A program megtervezése és kialakítása során figyelembe kell venni annak szükségességét, hogy az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaival összhangban
  EU-szerte
  és nemzetközi együttműködések révén létrejöjjön a támogatott tevékenységek kritikus tömege. A program végrehajtásának hozzá kell járulnia e cél eléréséhez.

| (6) | A program megtervezése és kialakítása során figyelembe kell venni annak szükségességét, hogy az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaival
  és a Párizsi Megállapodással
  összhangban
  Unió-szerte
  és nemzetközi együttműködések révén létrejöjjön a támogatott tevékenységek kritikus tömege
  , emellett pedig ösztönözni kell valamennyi tagállam részvételét a programban
  . A program végrehajtásának hozzá kell járulnia e cél eléréséhez. |
| --- | --- |

(6)

A program megtervezése és kialakítása során figyelembe kell venni annak szükségességét, hogy az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaival
  és a Párizsi Megállapodással
  összhangban
  Unió-szerte
  és nemzetközi együttműködések révén létrejöjjön a támogatott tevékenységek kritikus tömege
  , emellett pedig ösztönözni kell valamennyi tagállam részvételét a programban
  . A program végrehajtásának hozzá kell járulnia e cél eléréséhez.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A program keretében támogatott tevékenységeknek hozzá kell járulniuk az
  uniós célkitűzések
  és
  prioritások
  megvalósításához, az
  azok
  tekintetében elért haladás nyomon követéséhez és értékeléséhez, valamint a felülvizsgált vagy új prioritások kidolgozásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A program keretében támogatott tevékenységeknek hozzá kell járulniuk az
  uniós célkitűzések
  és
  prioritások
  megvalósításához, az
  azok
  tekintetében elért haladás nyomon követéséhez és értékeléséhez, valamint a felülvizsgált vagy új prioritások kidolgozásához.

| (7) | A program keretében támogatott tevékenységeknek hozzá kell járulniuk az
  Unió és a program célkitűzéseinek, prioritásainak
  és
  kötelezettségvállalásainak
  megvalósításához, az
  ezek
  tekintetében elért haladás nyomon követéséhez és értékeléséhez, valamint a felülvizsgált vagy új prioritások kidolgozásához. |
| --- | --- |

(7)

A program keretében támogatott tevékenységeknek hozzá kell járulniuk az
  Unió és a program célkitűzéseinek, prioritásainak
  és
  kötelezettségvállalásainak
  megvalósításához, az
  ezek
  tekintetében elért haladás nyomon követéséhez és értékeléséhez, valamint a felülvizsgált vagy új prioritások kidolgozásához.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | A programnak arra kell törekednie, hogy igazodjon a már meglévő európai kutatási és innovációs menetrendekhez és stratégiákhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

A programnak arra kell törekednie, hogy igazodjon a már meglévő európai kutatási és innovációs menetrendekhez és stratégiákhoz.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A programnak kiegyensúlyozott megközelítést kell alkalmaznia az alulról építkező (kutatók vagy innovátorok által javasolt) és a felülről építkező (stratégiai alapon meghatározott prioritásokra épülő) finanszírozás között
  a
  részt vevő kutató- és innovációs közösségek jellegétől, a folytatott tevékenységek típusától és céljától, valamint az elérni kívánt hatásoktól függően. Indokolt e tényezők aránya alapján kiválasztani a program egyes részei esetében alkalmazandó megközelítést, figyelembe véve, hogy az említett részek mindegyike hozzájárul a program általános és egyedi célkitűzéseinek megvalósításához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A programnak kiegyensúlyozott megközelítést kell alkalmaznia az alulról építkező (kutatók vagy innovátorok által javasolt) és a felülről építkező (stratégiai alapon meghatározott prioritásokra épülő) finanszírozás között
  a
  részt vevő kutató- és innovációs közösségek jellegétől, a folytatott tevékenységek típusától és céljától, valamint az elérni kívánt hatásoktól függően. Indokolt e tényezők aránya alapján kiválasztani a program egyes részei esetében alkalmazandó megközelítést, figyelembe véve, hogy az említett részek mindegyike hozzájárul a program általános és egyedi célkitűzéseinek megvalósításához.

| (8) | A programnak kiegyensúlyozott megközelítést kell alkalmaznia az alulról építkező (kutatók vagy innovátorok által javasolt) és a felülről építkező (stratégiai alapon meghatározott prioritásokra épülő) finanszírozás között
  az Unió-szerte
  részt vevő kutató- és innovációs közösségek jellegétől,
  az egyes beavatkozási területenkénti eredményességi rátától,
  a folytatott tevékenységek típusától és céljától
  , a szubszidiaritás elvétől
  , valamint az elérni kívánt hatásoktól függően. Indokolt e tényezők aránya alapján kiválasztani a program egyes részei esetében alkalmazandó megközelítést, figyelembe véve, hogy az említett részek mindegyike hozzájárul a program általános és egyedi célkitűzéseinek megvalósításához. |
| --- | --- |

(8)

A programnak kiegyensúlyozott megközelítést kell alkalmaznia az alulról építkező (kutatók vagy innovátorok által javasolt) és a felülről építkező (stratégiai alapon meghatározott prioritásokra épülő) finanszírozás között
  az Unió-szerte
  részt vevő kutató- és innovációs közösségek jellegétől,
  az egyes beavatkozási területenkénti eredményességi rátától,
  a folytatott tevékenységek típusától és céljától
  , a szubszidiaritás elvétől
  , valamint az elérni kívánt hatásoktól függően. Indokolt e tényezők aránya alapján kiválasztani a program egyes részei esetében alkalmazandó megközelítést, figyelembe véve, hogy az említett részek mindegyike hozzájárul a program általános és egyedi célkitűzéseinek megvalósításához.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | Egyes kutatási és innovációs cselekvéseknek a gyorsított kutatás és innováció logikáját kell alkalmazniuk, amelyben a támogatás odaítéléséhez szükséges idő nem haladhatja meg a hat hónapot. Ez lehetővé fogja tenni a finanszírozáshoz való gyorsabb, alulról építkező hozzáférést a kis együttműködési konzorciumok számára, amelyek tevékenysége az alapkutatástól a piaci alkalmazásig terjed. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

Egyes kutatási és innovációs cselekvéseknek a gyorsított kutatás és innováció logikáját kell alkalmazniuk, amelyben a támogatás odaítéléséhez szükséges idő nem haladhatja meg a hat hónapot. Ez lehetővé fogja tenni a finanszírozáshoz való gyorsabb, alulról építkező hozzáférést a kis együttműködési konzorciumok számára, amelyek tevékenysége az alapkutatástól a piaci alkalmazásig terjed.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

8 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8b) | A programnak támogatnia kell a kutatás és innováció valamennyi szakaszát, különösen az együttműködésen alapuló projekteken belül. Az alapkutatás rendkívül fontos eszköz, és fontos feltétel ahhoz, hogy az Unió minél inkább képes legyen a legjobb tudósokat megnyerni annak érdekében, hogy a kiválóság globális központjává váljon. Az alapkutatás és az alkalmazott kutatás közötti egyensúlyt biztosítani kell. Mindez az innovációval társítva támogatni fogja az Unió gazdasági versenyképességét, növekedését és a munkahelyteremtést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8b)

A programnak támogatnia kell a kutatás és innováció valamennyi szakaszát, különösen az együttműködésen alapuló projekteken belül. Az alapkutatás rendkívül fontos eszköz, és fontos feltétel ahhoz, hogy az Unió minél inkább képes legyen a legjobb tudósokat megnyerni annak érdekében, hogy a kiválóság globális központjává váljon. Az alapkutatás és az alkalmazott kutatás közötti egyensúlyt biztosítani kell. Mindez az innovációval társítva támogatni fogja az Unió gazdasági versenyképességét, növekedését és a munkahelyteremtést.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

8 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8c) | Az Európai horizont hatásainak maximalizálása érdekében különös figyelmet kell szentelni a multi-, inter- és transzdiszciplináris megközelítéseknek, ezek ugyanis a jelentős tudományos előrelépéshez szükséges tényezők. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8c)

Az Európai horizont hatásainak maximalizálása érdekében különös figyelmet kell szentelni a multi-, inter- és transzdiszciplináris megközelítéseknek, ezek ugyanis a jelentős tudományos előrelépéshez szükséges tényezők.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

8 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8d) | Elő kell mozdítani a társadalom bevonását a felelős kutatás és innováció révén, mivel ennek a tudomány és a társadalom közötti eredményes együttműködés kiépítése terén horizontális szerepe van. Lehetővé teszi minden társadalmi szereplő (kutatók, polgárok, döntéshozók, vállalkozások, harmadik szektorbeli szervezetek stb.) számára, hogy a teljes kutatási és innovációs folyamat során együttműködjenek, hogy jobban hozzá lehessen igazítani a folyamatot és eredményeit az európai társadalom értékeihez, igényeihez és elvárásaihoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8d)

Elő kell mozdítani a társadalom bevonását a felelős kutatás és innováció révén, mivel ennek a tudomány és a társadalom közötti eredményes együttműködés kiépítése terén horizontális szerepe van. Lehetővé teszi minden társadalmi szereplő (kutatók, polgárok, döntéshozók, vállalkozások, harmadik szektorbeli szervezetek stb.) számára, hogy a teljes kutatási és innovációs folyamat során együttműködjenek, hogy jobban hozzá lehessen igazítani a folyamatot és eredményeit az európai társadalom értékeihez, igényeihez és elvárásaihoz.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A
  „Nyílt
  tudomány” pillér keretében végrehajtandó kutatási tevékenységeket a tudományos igényeknek és lehetőségeknek megfelelően kell meghatározni. A kutatási programot a tudományos közösséggel szoros együttműködésben kell kidolgozni. A kutatást a kiválóság mértéke alapján kell finanszírozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A
  „Nyílt
  tudomány” pillér keretében végrehajtandó kutatási tevékenységeket a tudományos igényeknek és lehetőségeknek megfelelően kell meghatározni. A kutatási programot a tudományos közösséggel szoros együttműködésben kell kidolgozni. A kutatást a kiválóság mértéke alapján kell finanszírozni.

| (9) | A
  „Kiváló és nyílt
  tudomány” pillér keretében végrehajtandó kutatási tevékenységeket a tudományos igényeknek és lehetőségeknek megfelelően kell meghatározni. A kutatási programot a tudományos közösséggel szoros együttműködésben kell kidolgozni
  , és benne hangsúlyt kell helyezni az új kutatási és innovációs tehetségek vonzására, ugyanakkor az Európai Kutatási Térség (EKT) megerősítésére és az agyelszívás megakadályozására
  . A kutatást a kiválóság mértéke alapján kell finanszírozni. |
| --- | --- |

(9)

A
  „Kiváló és nyílt
  tudomány” pillér keretében végrehajtandó kutatási tevékenységeket a tudományos igényeknek és lehetőségeknek megfelelően kell meghatározni. A kutatási programot a tudományos közösséggel szoros együttműködésben kell kidolgozni
  , és benne hangsúlyt kell helyezni az új kutatási és innovációs tehetségek vonzására, ugyanakkor az Európai Kutatási Térség (EKT) megerősítésére és az agyelszívás megakadályozására
  . A kutatást a kiválóság mértéke alapján kell finanszírozni.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér létrehozását kutatási és innovációs tevékenységek klaszterein keresztül kell megvalósítani a vonatkozó munkaterületek közötti integráció maximalizálása érdekében, a ráfordított erőforrások tekintetében biztosítva mindeközben a jelentős és fenntartható hatásokat. Ez ösztönzi az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak megvalósítására irányuló, tudományágakon, ágazatokon, szakpolitikákon és határokon átnyúló együttműködést, emellett pedig javítja a kapcsolódó uniós iparágak versenyképességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér létrehozását kutatási és innovációs tevékenységek klaszterein keresztül kell megvalósítani a vonatkozó munkaterületek közötti integráció maximalizálása érdekében, a ráfordított erőforrások tekintetében biztosítva mindeközben a jelentős és fenntartható hatásokat. Ez ösztönzi az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak megvalósítására irányuló, tudományágakon, ágazatokon, szakpolitikákon és határokon átnyúló együttműködést, emellett pedig javítja a kapcsolódó uniós iparágak versenyképességét.

| (10) | A „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség” pillér létrehozását kutatási és innovációs tevékenységek klaszterein keresztül kell megvalósítani a vonatkozó munkaterületek közötti integráció maximalizálása érdekében, a ráfordított erőforrások tekintetében biztosítva mindeközben a jelentős és fenntartható hatásokat
  az Unió számára
  . Ez ösztönzi az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak
  , az Unió Párizsi Megállapodás keretében vállalt kötelezettségeinek és szükség esetén a társadalmi kihívásokra adandó válaszoknak a
  megvalósítására irányuló, tudományágakon, ágazatokon, szakpolitikákon és határokon átnyúló együttműködést, emellett pedig javítja a kapcsolódó uniós iparágak versenyképességét.
  Az e pillér alá tartozó tevékenységeknek ki kell terjedniük a kutatási és innovációs tevékenységek teljes körére, ideértve kutatás-fejlesztést, a kísérleti projekteket, a demonstrációt, a közbeszerzési eljárások támogatását, az új szabványok bevezetését megalapozó kutatást és a szabványosítást, valamint az innovációk piaci elterjedését annak biztosítása érdekében, hogy Európa a stratégiailag meghatározott prioritások terén a kutatás élmezejében maradjon. |
| --- | --- |

(10)

A „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség” pillér létrehozását kutatási és innovációs tevékenységek klaszterein keresztül kell megvalósítani a vonatkozó munkaterületek közötti integráció maximalizálása érdekében, a ráfordított erőforrások tekintetében biztosítva mindeközben a jelentős és fenntartható hatásokat
  az Unió számára
  . Ez ösztönzi az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak
  , az Unió Párizsi Megállapodás keretében vállalt kötelezettségeinek és szükség esetén a társadalmi kihívásokra adandó válaszoknak a
  megvalósítására irányuló, tudományágakon, ágazatokon, szakpolitikákon és határokon átnyúló együttműködést, emellett pedig javítja a kapcsolódó uniós iparágak versenyképességét.
  Az e pillér alá tartozó tevékenységeknek ki kell terjedniük a kutatási és innovációs tevékenységek teljes körére, ideértve kutatás-fejlesztést, a kísérleti projekteket, a demonstrációt, a közbeszerzési eljárások támogatását, az új szabványok bevezetését megalapozó kutatást és a szabványosítást, valamint az innovációk piaci elterjedését annak biztosítása érdekében, hogy Európa a stratégiailag meghatározott prioritások terén a kutatás élmezejében maradjon.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Az
  ipar
  teljes körű
  bevonása a programba
   – az egyéni vállalkozóktól kezdve a kis- és középvállalkozásokon keresztül egészen a nagyvállalkozásokig –
  azon fő csatornák egyike
  kell,
  hogy legyen, amelyek mentén megvalósulnak
  a 
  program célkitűzései, és amelyek
  fenntartható
  munkahelyekhez és növekedéshez vezetnek. Az iparnak hozzá kell járulnia a munkaprogramok kidolgozását támogató stratégiai tervezési folyamat során meghatározott perspektívákhoz és prioritásokhoz. Az ipar ilyen jellegű bevonásának legalább az előző keretprogram, az 1291/2013/EU európai parlamenti
  és
  tanácsi rendelettel

   (13)

  létrehozott Horizont 2020 (
  a
  továbbiakban: Horizont 2020) eredményeivel arányos mértékű ipari részvételt kell eredményeznie a támogatott cselekvésekben
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Az
  ipar
  teljes körű
  bevonása a programba
   – az egyéni vállalkozóktól kezdve a kis- és középvállalkozásokon keresztül egészen a nagyvállalkozásokig –
  azon fő csatornák egyike
  kell,
  hogy legyen, amelyek mentén megvalósulnak
  a 
  program célkitűzései, és amelyek
  fenntartható
  munkahelyekhez és növekedéshez vezetnek. Az iparnak hozzá kell járulnia a munkaprogramok kidolgozását támogató stratégiai tervezési folyamat során meghatározott perspektívákhoz és prioritásokhoz. Az ipar ilyen jellegű bevonásának legalább az előző keretprogram, az 1291/2013/EU európai parlamenti
  és
  tanácsi rendelettel

   (13)

  létrehozott Horizont 2020 (
  a
  továbbiakban: Horizont 2020) eredményeivel arányos mértékű ipari részvételt kell eredményeznie a támogatott cselekvésekben
  .

| (11) | Az
  ipari ágazatnak a programba való
  teljes körű
  és kellő időben történő bevonásának
   –
  minden szinten,
  az egyéni vállalkozóktól kezdve a kis- és középvállalkozásokon keresztül egészen a nagyvállalkozásokig –
  továbbra is folytatódnia
  kell,
  különösen ösztönözve
  a fenntartható
  munkahelyek teremtését és
  az
  európai növekedést, erősítve
  a 
  köz-
  és
  magánszféra közötti együttműködést
  és
  javítva
  a 
  magánágazatból érkező kutatási és innovációs beruházásokat
  . |
| --- | --- |

(11)

Az
  ipari ágazatnak a programba való
  teljes körű
  és kellő időben történő bevonásának
   –
  minden szinten,
  az egyéni vállalkozóktól kezdve a kis- és középvállalkozásokon keresztül egészen a nagyvállalkozásokig –
  továbbra is folytatódnia
  kell,
  különösen ösztönözve
  a fenntartható
  munkahelyek teremtését és
  az
  európai növekedést, erősítve
  a 
  köz-
  és
  magánszféra közötti együttműködést
  és
  javítva
  a 
  magánágazatból érkező kutatási és innovációs beruházásokat
  .

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | A több érdekelt – többek között a civil társadalom és az ipari ágazat bevonásával folytatott konzultációnak hozzá kell járulnia a stratégiai tervezési folyamat során meghatározott perspektívák és prioritások kialakításához. Ennek eredményeképpen időről időre felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján stratégiai kutatási és innovációs tervet kell elfogadni. E stratégiai terveket aztán a munkaprogramok kidolgozása révén kell végrehajtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

A több érdekelt – többek között a civil társadalom és az ipari ágazat bevonásával folytatott konzultációnak hozzá kell járulnia a stratégiai tervezési folyamat során meghatározott perspektívák és prioritások kialakításához. Ennek eredményeképpen időről időre felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján stratégiai kutatási és innovációs tervet kell elfogadni. E stratégiai terveket aztán a munkaprogramok kidolgozása révén kell végrehajtani.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Fontos támogatni az ipart abban, hogy az innováció, a digitalizáció és a dekarbonizáció területén világelső maradjon, illetve azzá váljon, elsősorban a jövő vállalkozásainak alapjául szolgáló kulcsfontosságú alaptechnológiákba való beruházások révén. A program keretében megvalósuló cselekvéseknek a piaci hiányosságok, illetve az optimálistól eltérő befektetési helyzetek
  kezelésére
  kell
  szolgálniuk
  arányos módon, elkerülve a magánfinanszírozás megkettőzését vagy kiszorítását,
  és
  egyértelmű uniós hozzáadott értéket kell képviselniük. Ez biztosítja a program cselekvései és az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok közötti összhangot,
  elkerülve a belső piacon a szükségtelen versenytorzulásokat
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Fontos támogatni az ipart abban, hogy az innováció, a digitalizáció és a dekarbonizáció területén világelső maradjon, illetve azzá váljon, elsősorban a jövő vállalkozásainak alapjául szolgáló kulcsfontosságú alaptechnológiákba való beruházások révén. A program keretében megvalósuló cselekvéseknek a piaci hiányosságok, illetve az optimálistól eltérő befektetési helyzetek
  kezelésére
  kell
  szolgálniuk
  arányos módon, elkerülve a magánfinanszírozás megkettőzését vagy kiszorítását,
  és
  egyértelmű uniós hozzáadott értéket kell képviselniük. Ez biztosítja a program cselekvései és az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok közötti összhangot,
  elkerülve a belső piacon a szükségtelen versenytorzulásokat
  .

| (12) | Fontos támogatni az
  uniós
  ipart abban, hogy az innováció, a digitalizáció és a dekarbonizáció területén világelső maradjon, illetve azzá váljon, elsősorban a jövő vállalkozásainak alapjául szolgáló kulcsfontosságú alaptechnológiákba való beruházások révén.
  A kulcsfontosságú alaptechnológiák központi szerepet töltenek be a „Globális kihívások és európai ipari versenyképesség” elnevezésű II. pillérben, és még inkább össze kell kapcsolni őket a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiákra (JKT) irányuló kiemelt kezdeményezésekkel annak érdekében, hogy a kutatási projektek a teljes innovációs láncra kiterjedjenek. A
  program keretében megvalósuló cselekvéseknek a piaci hiányosságok, illetve az optimálistól eltérő befektetési helyzetek
  kezelése érdekében tükrözniük
  kell
  az Unió iparpolitikai stratégiáját,
  arányos
  és átlátható
  módon
  élénkíteniük kell a beruházásokat
  , elkerülve a magánfinanszírozás megkettőzését vagy kiszorítását, egyértelmű uniós hozzáadott értéket kell képviselniük
  és szavatolniuk kell a közberuházások megtérülését
  . Ez biztosítja a program cselekvései és az állami
  K+F+I
  támogatásokra vonatkozó uniós szabályok közötti összhangot,
  amely szabályokat az innováció ösztönzése érdekében felül kell vizsgálni
  . |
| --- | --- |

(12)

Fontos támogatni az
  uniós
  ipart abban, hogy az innováció, a digitalizáció és a dekarbonizáció területén világelső maradjon, illetve azzá váljon, elsősorban a jövő vállalkozásainak alapjául szolgáló kulcsfontosságú alaptechnológiákba való beruházások révén.
  A kulcsfontosságú alaptechnológiák központi szerepet töltenek be a „Globális kihívások és európai ipari versenyképesség” elnevezésű II. pillérben, és még inkább össze kell kapcsolni őket a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiákra (JKT) irányuló kiemelt kezdeményezésekkel annak érdekében, hogy a kutatási projektek a teljes innovációs láncra kiterjedjenek. A
  program keretében megvalósuló cselekvéseknek a piaci hiányosságok, illetve az optimálistól eltérő befektetési helyzetek
  kezelése érdekében tükrözniük
  kell
  az Unió iparpolitikai stratégiáját,
  arányos
  és átlátható
  módon
  élénkíteniük kell a beruházásokat
  , elkerülve a magánfinanszírozás megkettőzését vagy kiszorítását, egyértelmű uniós hozzáadott értéket kell képviselniük
  és szavatolniuk kell a közberuházások megtérülését
  . Ez biztosítja a program cselekvései és az állami
  K+F+I
  támogatásokra vonatkozó uniós szabályok közötti összhangot,
  amely szabályokat az innováció ösztönzése érdekében felül kell vizsgálni
  .

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | Az európai innovációnak és gazdasági növekedésnek jelentős forrását képezik a kkv-k. Ezért a Bizottság 2003/361/EK ajánlásában meghatározott kkv-knak erőteljesen részt kell venniük az Európai horizont programban. Az Európai horizontnak a Horizont 2020 kedvező tapasztalataira építve továbbra is ösztönöznie kell a kkv-k integrált módon való részvételét a keretprogramban. Megfelelő intézkedéseket és költségvetési rendelkezéseket kell előirányozni, többek között egy teljes mértékben alulról felfelé építkező, egyetlen kedvezményezettet támogató kkv-eszközt, amely fokozatos innovációt valósít meg, bizonyos célokhoz rendelt felhívások révén az innovációs ciklus különböző szakaszaiban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

Az európai innovációnak és gazdasági növekedésnek jelentős forrását képezik a kkv-k. Ezért a Bizottság 2003/361/EK ajánlásában meghatározott kkv-knak erőteljesen részt kell venniük az Európai horizont programban. Az Európai horizontnak a Horizont 2020 kedvező tapasztalataira építve továbbra is ösztönöznie kell a kkv-k integrált módon való részvételét a keretprogramban. Megfelelő intézkedéseket és költségvetési rendelkezéseket kell előirányozni, többek között egy teljes mértékben alulról felfelé építkező, egyetlen kedvezményezettet támogató kkv-eszközt, amely fokozatos innovációt valósít meg, bizonyos célokhoz rendelt felhívások révén az innovációs ciklus különböző szakaszaiban.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | A programnak integrált módon és a Kereskedelmi Világszervezet valamennyi vonatkozó rendelkezésének tiszteletben tartásával kell támogatnia a kutatást és az innovációt. A kutatás fogalmát – ideértve a kísérleti fejlesztés fogalmát is – az OECD által kidolgozott Frascati kézikönyvben foglaltaknak megfelelően kell használni, az innováció fogalmát pedig az OECD és az Eurostat által kidolgozott Oslo kézikönyvben foglaltaknak megfelelően, a szociális innovációra is kiterjedő átfogó megközelítés szerint. Az előző keretprogramhoz, a Horizont 2020-hoz hasonlóan
  a technológiai kutatással kapcsolatos, termékfejlesztési, illetve demonstrációs tevékenységek besorolása, valamint a pályázati felhívásokban szereplő cselekvéstípusok meghatározása során továbbra is
  figyelembe kell venni az OECD-nek a technológiai érettségi szinttel (TRL) kapcsolatos fogalommeghatározásait.
  Elviekben nem nyújtható vissza nem térítendő támogatás azon cselekvésekhez, amelyek esetében a tevékenységek besorolása meghaladja a TRL 8-as szintet.
   A „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillérhez tartozó egyes felhívások munkaprogramjai lehetővé tehetik a nagyléptékű
  termékhitelesítésre
  és piaci elterjesztésre szánt vissza nem térítendő támogatások nyújtását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

A programnak integrált módon és a Kereskedelmi Világszervezet valamennyi vonatkozó rendelkezésének tiszteletben tartásával kell támogatnia a kutatást és az innovációt. A kutatás fogalmát – ideértve a kísérleti fejlesztés fogalmát is – az OECD által kidolgozott Frascati kézikönyvben foglaltaknak megfelelően kell használni, az innováció fogalmát pedig az OECD és az Eurostat által kidolgozott Oslo kézikönyvben foglaltaknak megfelelően, a szociális innovációra is kiterjedő átfogó megközelítés szerint. Az előző keretprogramhoz, a Horizont 2020-hoz hasonlóan
  a technológiai kutatással kapcsolatos, termékfejlesztési, illetve demonstrációs tevékenységek besorolása, valamint a pályázati felhívásokban szereplő cselekvéstípusok meghatározása során továbbra is
  figyelembe kell venni az OECD-nek a technológiai érettségi szinttel (TRL) kapcsolatos fogalommeghatározásait.
  Elviekben nem nyújtható vissza nem térítendő támogatás azon cselekvésekhez, amelyek esetében a tevékenységek besorolása meghaladja a TRL 8-as szintet.
   A „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillérhez tartozó egyes felhívások munkaprogramjai lehetővé tehetik a nagyléptékű
  termékhitelesítésre
  és piaci elterjesztésre szánt vissza nem térítendő támogatások nyújtását.

| (13) | A programnak integrált módon és a Kereskedelmi Világszervezet valamennyi vonatkozó rendelkezésének tiszteletben tartásával kell támogatnia a kutatást és az innovációt. A kutatás fogalmát – ideértve a kísérleti fejlesztés fogalmát is – az OECD által kidolgozott Frascati kézikönyvben foglaltaknak megfelelően kell használni, az innováció fogalmát pedig az OECD és az Eurostat által kidolgozott Oslo kézikönyvben foglaltaknak megfelelően, a szociális innovációra
  , a formatervezésre és a kreativitásra
  is kiterjedő átfogó megközelítés szerint. Az előző keretprogramhoz, a Horizont 2020-hoz hasonlóan figyelembe kell venni az OECD-nek a technológiai érettségi szinttel (TRL) kapcsolatos fogalommeghatározásait. A „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség” pillérhez tartozó egyes felhívások munkaprogramjai lehetővé tehetik a nagyléptékű
  termékvalidálásra
  és piaci elterjesztésre szánt vissza nem térítendő támogatások nyújtását. |
| --- | --- |

(13)

A programnak integrált módon és a Kereskedelmi Világszervezet valamennyi vonatkozó rendelkezésének tiszteletben tartásával kell támogatnia a kutatást és az innovációt. A kutatás fogalmát – ideértve a kísérleti fejlesztés fogalmát is – az OECD által kidolgozott Frascati kézikönyvben foglaltaknak megfelelően kell használni, az innováció fogalmát pedig az OECD és az Eurostat által kidolgozott Oslo kézikönyvben foglaltaknak megfelelően, a szociális innovációra
  , a formatervezésre és a kreativitásra
  is kiterjedő átfogó megközelítés szerint. Az előző keretprogramhoz, a Horizont 2020-hoz hasonlóan figyelembe kell venni az OECD-nek a technológiai érettségi szinttel (TRL) kapcsolatos fogalommeghatározásait. A „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség” pillérhez tartozó egyes felhívások munkaprogramjai lehetővé tehetik a nagyléptékű
  termékvalidálásra
  és piaci elterjesztésre szánt vissza nem térítendő támogatások nyújtását.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | A Horizont 2020 időközi értékeléséről szóló, COM(2018)0002
  jelzetű bizottsági közlemény
  a korábbi programból levont tanulságok, valamint az uniós intézmények és az érdekelt felek visszajelzései alapján
  megfogalmaz
  erre a programra vonatkozó ajánlásokat is, többek között a részvételi és terjesztési szabályok tekintetében. A szóban forgó ajánlások a következőket foglalják magukban: ambiciózusabb beruházás a kritikus tömeg elérése és a hatások maximalizálása érdekében; az áttörést jelentő innovációk támogatása; a kutatás és innováció (K+I) terén eszközölt uniós beruházások előtérbe helyezése a nagy hozzáadott értéket képviselő területeken, különösen a küldetésorientáltságon, a polgárok bevonásán és a széles körű kommunikáción keresztül; az uniós finanszírozási környezet észszerűsítése, többek között a partnerségi kezdeményezések és a társfinanszírozási rendszerek széles skálájának egyszerűsítése révén; a különböző uniós finanszírozási eszközök közötti szinergiák számának és célzottságának növelése, különösen a kiaknázatlan K+I potenciál uniós szintű mobilizálásának elősegítése céljából; a nemzetközi együttműködés erősítése és a harmadik országok részvételére való nyitottság megerősítése; valamint a Horizont 2020 végrehajtási tapasztalatain alapuló egyszerűsítés folytatása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

A Horizont 2020 időközi értékeléséről szóló, COM(2018)0002
  jelzetű bizottsági közlemény
  a korábbi programból levont tanulságok, valamint az uniós intézmények és az érdekelt felek visszajelzései alapján
  megfogalmaz
  erre a programra vonatkozó ajánlásokat is, többek között a részvételi és terjesztési szabályok tekintetében. A szóban forgó ajánlások a következőket foglalják magukban: ambiciózusabb beruházás a kritikus tömeg elérése és a hatások maximalizálása érdekében; az áttörést jelentő innovációk támogatása; a kutatás és innováció (K+I) terén eszközölt uniós beruházások előtérbe helyezése a nagy hozzáadott értéket képviselő területeken, különösen a küldetésorientáltságon, a polgárok bevonásán és a széles körű kommunikáción keresztül; az uniós finanszírozási környezet észszerűsítése, többek között a partnerségi kezdeményezések és a társfinanszírozási rendszerek széles skálájának egyszerűsítése révén; a különböző uniós finanszírozási eszközök közötti szinergiák számának és célzottságának növelése, különösen a kiaknázatlan K+I potenciál uniós szintű mobilizálásának elősegítése céljából; a nemzetközi együttműködés erősítése és a harmadik országok részvételére való nyitottság megerősítése; valamint a Horizont 2020 végrehajtási tapasztalatain alapuló egyszerűsítés folytatása.

| (14) | A Horizont 2020 időközi értékeléséről szóló
  bizottsági közlemény (
  COM(2018)0002
  ) és a Horizont 2020 keretprogram végrehajtásának a program időközi értékelése és a 9. keretprogramra irányuló javaslat tekintetében való értékeléséről szóló európai parlamenti jelentés (2016/2147(INI))
  a korábbi programból levont tanulságok, valamint az uniós intézmények és az érdekelt felek visszajelzései alapján
  megfogalmazott
  erre a programra vonatkozó ajánlásokat is, többek között a részvételi és terjesztési szabályok tekintetében. A szóban forgó ajánlások a következőket foglalják magukban: ambiciózusabb beruházás a kritikus tömeg elérése és a hatások maximalizálása érdekében; az áttörést jelentő innovációk támogatása; a kutatás és innováció (K+I) terén eszközölt uniós beruházások előtérbe helyezése a nagy hozzáadott értéket képviselő területeken, különösen a küldetésorientáltságon, a polgárok
  teljes körű, tájékoztatáson alapuló és kellő időben történő
  bevonásán és a széles körű kommunikáción keresztül; az uniós finanszírozási környezet észszerűsítése
  valamennyi tagállam K+I potenciáljának teljes körű kihasználása érdekében
  , többek között a partnerségi kezdeményezések és a társfinanszírozási rendszerek széles skálájának egyszerűsítése révén; a különböző uniós finanszírozási eszközök közötti szinergiák számának és célzottságának növelése, különösen a kiaknázatlan K+I potenciál uniós szintű mobilizálásának elősegítése céljából;
  az Unió által – különösen az ERFA-ból – finanszírozott kutatási infrastruktúrák jobb bevonása a program projektjeibe,
  a nemzetközi együttműködés erősítése és a harmadik országok részvételére való nyitottság megerősítése
  érdekében, megvédve ugyanakkor az uniós érdeket és bővítve valamennyi tagállam programban való részvételét
  ; valamint a Horizont 2020 végrehajtási tapasztalatain alapuló egyszerűsítés folytatása. |
| --- | --- |

(14)

A Horizont 2020 időközi értékeléséről szóló
  bizottsági közlemény (
  COM(2018)0002
  ) és a Horizont 2020 keretprogram végrehajtásának a program időközi értékelése és a 9. keretprogramra irányuló javaslat tekintetében való értékeléséről szóló európai parlamenti jelentés (2016/2147(INI))
  a korábbi programból levont tanulságok, valamint az uniós intézmények és az érdekelt felek visszajelzései alapján
  megfogalmazott
  erre a programra vonatkozó ajánlásokat is, többek között a részvételi és terjesztési szabályok tekintetében. A szóban forgó ajánlások a következőket foglalják magukban: ambiciózusabb beruházás a kritikus tömeg elérése és a hatások maximalizálása érdekében; az áttörést jelentő innovációk támogatása; a kutatás és innováció (K+I) terén eszközölt uniós beruházások előtérbe helyezése a nagy hozzáadott értéket képviselő területeken, különösen a küldetésorientáltságon, a polgárok
  teljes körű, tájékoztatáson alapuló és kellő időben történő
  bevonásán és a széles körű kommunikáción keresztül; az uniós finanszírozási környezet észszerűsítése
  valamennyi tagállam K+I potenciáljának teljes körű kihasználása érdekében
  , többek között a partnerségi kezdeményezések és a társfinanszírozási rendszerek széles skálájának egyszerűsítése révén; a különböző uniós finanszírozási eszközök közötti szinergiák számának és célzottságának növelése, különösen a kiaknázatlan K+I potenciál uniós szintű mobilizálásának elősegítése céljából;
  az Unió által – különösen az ERFA-ból – finanszírozott kutatási infrastruktúrák jobb bevonása a program projektjeibe,
  a nemzetközi együttműködés erősítése és a harmadik országok részvételére való nyitottság megerősítése
  érdekében, megvédve ugyanakkor az uniós érdeket és bővítve valamennyi tagállam programban való részvételét
  ; valamint a Horizont 2020 végrehajtási tapasztalatain alapuló egyszerűsítés folytatása.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | A programnak szinergiákra kell törekednie más uniós programokkal a kialakítástól és a stratégiai tervezéstől kezdve a projektek kiválasztásán, az
  eredmények kezelésén
  ,
  kommunikációján
  , terjesztésén és hasznosításán keresztül a nyomon követésig, az ellenőrzésig és az irányításig terjedően. Az átfedések és párhuzamosságok elkerülése, valamint az uniós finanszírozás támogatási multiplikátorhatásának növelése
  érdekében sor kerülhet más uniós programokból
  a 
  Horizont Európa tevékenységeire történő átcsoportosításra. Ilyen esetekben a Horizont Európa szabályai az irányadók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

A programnak szinergiákra kell törekednie más uniós programokkal a kialakítástól és a stratégiai tervezéstől kezdve a projektek kiválasztásán, az
  eredmények kezelésén
  ,
  kommunikációján
  , terjesztésén és hasznosításán keresztül a nyomon követésig, az ellenőrzésig és az irányításig terjedően. Az átfedések és párhuzamosságok elkerülése, valamint az uniós finanszírozás támogatási multiplikátorhatásának növelése
  érdekében sor kerülhet más uniós programokból
  a 
  Horizont Európa tevékenységeire történő átcsoportosításra. Ilyen esetekben a Horizont Európa szabályai az irányadók.

| (15) | A kohéziós politikának továbbra is hozzá kell járulnia a kutatáshoz és az innovációhoz. Ezért különös figyelmet kell fordítani a két uniós szakpolitika közötti koordinációra és kiegészítő jellegre. A
  programnak
  a szabályok összehangolására és
  szinergiákra kell törekednie
  az e rendelet IV. mellékletében említett
  más uniós programokkal a kialakítástól és a stratégiai tervezéstől kezdve a projektek kiválasztásán, az
  irányításon
  ,
  a kommunikáción
  ,
  az eredmények
  terjesztésén és hasznosításán keresztül a nyomon követésig, az ellenőrzésig és az irányításig terjedően. Az átfedések és párhuzamosságok elkerülése, valamint az uniós finanszírozás támogatási multiplikátorhatásának növelése
  , valamint a pályázókra és a kedvezményezettekre háruló adminisztratív terhek csökkentése érdekében,
  a 
  szinergiák valamennyi típusának az „egy cselekvésre egy szabályrendszer vonatkozik” elvét kell követnie: |
| --- | --- |

(15)

A kohéziós politikának továbbra is hozzá kell járulnia a kutatáshoz és az innovációhoz. Ezért különös figyelmet kell fordítani a két uniós szakpolitika közötti koordinációra és kiegészítő jellegre. A
  programnak
  a szabályok összehangolására és
  szinergiákra kell törekednie
  az e rendelet IV. mellékletében említett
  más uniós programokkal a kialakítástól és a stratégiai tervezéstől kezdve a projektek kiválasztásán, az
  irányításon
  ,
  a kommunikáción
  ,
  az eredmények
  terjesztésén és hasznosításán keresztül a nyomon követésig, az ellenőrzésig és az irányításig terjedően. Az átfedések és párhuzamosságok elkerülése, valamint az uniós finanszírozás támogatási multiplikátorhatásának növelése
  , valamint a pályázókra és a kedvezményezettekre háruló adminisztratív terhek csökkentése érdekében,
  a 
  szinergiák valamennyi típusának az „egy cselekvésre egy szabályrendszer vonatkozik” elvét kell követnie:

| | — | sor kerülhet más uniós programokból – köztük az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) – az Európai horizont tevékenységeire történő önkéntes átcsoportosításra. Ilyen esetekben az Európai horizont szabályai az irányadók, de az átcsoportosításokat kizárólag az átcsoportosítás mellett döntő tagállam vagy irányító hatóság javára lehet felhasználni; |
| --- | --- | --- |

—

sor kerülhet más uniós programokból – köztük az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) – az Európai horizont tevékenységeire történő önkéntes átcsoportosításra. Ilyen esetekben az Európai horizont szabályai az irányadók, de az átcsoportosításokat kizárólag az átcsoportosítás mellett döntő tagállam vagy irányító hatóság javára lehet felhasználni;

| | — | elő lehet irányozni egyes cselekvéseknek az Európai horizont és egy másik uniós program általi társfinanszírozását, amennyiben nem haladja meg a cselekvés teljes támogatható költségét. Ilyen esetekben csak az Európai horizont szabályai irányadóak, és kerülni kell a kettős ellenőrzéseket; |
| --- | --- | --- |

—

elő lehet irányozni egyes cselekvéseknek az Európai horizont és egy másik uniós program általi társfinanszírozását, amennyiben nem haladja meg a cselekvés teljes támogatható költségét. Ilyen esetekben csak az Európai horizont szabályai irányadóak, és kerülni kell a kettős ellenőrzéseket;

| | — | kiválósági pecsétet kell adni az összes olyan projekt számára, amely elérte a „kiválósági” küszöböt az Európai horizont keretében, de költségvetési korlátok miatt nem támogatható. Ilyen esetekben a támogatást nyújtó alap szabályai irányadóak az állami támogatásra vonatkozó szabályok kivételével. |
| --- | --- | --- |

—

kiválósági pecsétet kell adni az összes olyan projekt számára, amely elérte a „kiválósági” küszöböt az Európai horizont keretében, de költségvetési korlátok miatt nem támogatható. Ilyen esetekben a támogatást nyújtó alap szabályai irányadóak az állami támogatásra vonatkozó szabályok kivételével.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Annak érdekében, hogy az uniós finanszírozás a lehető legnagyobb hatást váltsa ki, és hogy a keretprogram a lehető leghatékonyabb módon
  járuljon
  hozzá az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósításához, a 
  programnak részt kell vennie
  magán- és/vagy közszférabeli partnerekkel létrehozott európai partnerségekben. A szóban forgó partnerek lehetnek
  ipari szereplők
  ,
  kutatószervezetek
  ,
  helyi, regionális
  ,
  nemzeti vagy nemzetközi szintű
  , közfeladatot ellátó szervek,
  illetve
  civil társadalmi szervezetek,
  például alapítványok
  , amelyek kutatási és innovációs tevékenységeket folytatnak és/vagy támogatnak, feltéve, hogy az elérni kívánt hatások hatékonyabb módon elérhetők partnerségek keretében, mint önmagában az Unió által. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Annak érdekében, hogy az uniós finanszírozás a lehető legnagyobb hatást váltsa ki, és hogy a keretprogram a lehető leghatékonyabb módon
  járuljon
  hozzá az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósításához, a 
  programnak részt kell vennie
  magán- és/vagy közszférabeli partnerekkel létrehozott európai partnerségekben. A szóban forgó partnerek lehetnek
  ipari szereplők
  ,
  kutatószervezetek
  ,
  helyi, regionális
  ,
  nemzeti vagy nemzetközi szintű
  , közfeladatot ellátó szervek,
  illetve
  civil társadalmi szervezetek,
  például alapítványok
  , amelyek kutatási és innovációs tevékenységeket folytatnak és/vagy támogatnak, feltéve, hogy az elérni kívánt hatások hatékonyabb módon elérhetők partnerségek keretében, mint önmagában az Unió által.

| (16) | Annak érdekében, hogy az uniós finanszírozás a lehető legnagyobb hatást váltsa ki, és hogy a keretprogram a lehető leghatékonyabb módon
  járulhasson
  hozzá az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek
  és kötelezettségvállalásainak
  megvalósításához, a 
  program a stratégiai tervezés eredménye alapján részt vehet
  magán- és/vagy közszférabeli partnerekkel létrehozott európai partnerségekben
  , a stratégiai tervezés eredményétől függően
  . A szóban forgó partnerek lehetnek
  a kutatásban és az innovációban érdekelt köz- és magánszférabeli felek
  ,
  kompetenciaközpontok
  ,
  üzleti inkubátorok
  ,
  tudományos és technológiai parkok
  , közfeladatot ellátó szervek,
  alapítványok, és
  civil társadalmi szervezetek,
  valamint adott esetben regionális innovációs ökoszisztémák
  , amelyek kutatási és innovációs tevékenységeket folytatnak és/vagy támogatnak, feltéve, hogy az elérni kívánt hatások hatékonyabb módon elérhetők partnerségek keretében, mint önmagában az Unió által. |
| --- | --- |

(16)

Annak érdekében, hogy az uniós finanszírozás a lehető legnagyobb hatást váltsa ki, és hogy a keretprogram a lehető leghatékonyabb módon
  járulhasson
  hozzá az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek
  és kötelezettségvállalásainak
  megvalósításához, a 
  program a stratégiai tervezés eredménye alapján részt vehet
  magán- és/vagy közszférabeli partnerekkel létrehozott európai partnerségekben
  , a stratégiai tervezés eredményétől függően
  . A szóban forgó partnerek lehetnek
  a kutatásban és az innovációban érdekelt köz- és magánszférabeli felek
  ,
  kompetenciaközpontok
  ,
  üzleti inkubátorok
  ,
  tudományos és technológiai parkok
  , közfeladatot ellátó szervek,
  alapítványok, és
  civil társadalmi szervezetek,
  valamint adott esetben regionális innovációs ökoszisztémák
  , amelyek kutatási és innovációs tevékenységeket folytatnak és/vagy támogatnak, feltéve, hogy az elérni kívánt hatások hatékonyabb módon elérhetők partnerségek keretében, mint önmagában az Unió által.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | A programnak erősítenie kell az európai partnerségek, valamint a magán- és/vagy közszférabeli partnerek közötti együttműködést nemzetközi szinten, többek között azáltal, hogy összekapcsolja a kutatási és innovációs programokat a határokon átnyúló kutatási és innovációs beruházásokkal, ami kölcsönös előnyöket jelent az emberek és a vállalkozások számára, biztosítva mindeközben azt, hogy
  a stratégiai területeken
  ne sérüljenek az Unió érdekei (14). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

A programnak erősítenie kell az európai partnerségek, valamint a magán- és/vagy közszférabeli partnerek közötti együttműködést nemzetközi szinten, többek között azáltal, hogy összekapcsolja a kutatási és innovációs programokat a határokon átnyúló kutatási és innovációs beruházásokkal, ami kölcsönös előnyöket jelent az emberek és a vállalkozások számára, biztosítva mindeközben azt, hogy
  a stratégiai területeken
  ne sérüljenek az Unió érdekei (14).

| (17) | A programnak erősítenie kell az európai partnerségek, valamint a magán- és/vagy közszférabeli partnerek közötti együttműködést nemzetközi szinten, többek között azáltal, hogy összekapcsolja a kutatási és innovációs programokat a határokon átnyúló kutatási és innovációs beruházásokkal, ami kölcsönös előnyöket jelent az emberek és a vállalkozások számára, biztosítva mindeközben azt, hogy ne sérüljenek az Unió érdekei. |
| --- | --- |

(17)

A programnak erősítenie kell az európai partnerségek, valamint a magán- és/vagy közszférabeli partnerek közötti együttműködést nemzetközi szinten, többek között azáltal, hogy összekapcsolja a kutatási és innovációs programokat a határokon átnyúló kutatási és innovációs beruházásokkal, ami kölcsönös előnyöket jelent az emberek és a vállalkozások számára, biztosítva mindeközben azt, hogy ne sérüljenek az Unió érdekei.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17a) | Ennek elérésére a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiákra irányuló kiemelt kezdeményezések hatékony és eredményes eszköznek bizonyultak, közös, összehangolt uniós és tagállami törekvések révén biztosítva előnyöket a társadalom számára, ezért továbbra is támogatni kell a meglévő és bizonyítottan előnyös kiemelt kezdeményezéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

Ennek elérésére a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiákra irányuló kiemelt kezdeményezések hatékony és eredményes eszköznek bizonyultak, közös, összehangolt uniós és tagállami törekvések révén biztosítva előnyöket a társadalom számára, ezért továbbra is támogatni kell a meglévő és bizonyítottan előnyös kiemelt kezdeményezéseket.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | A Közös Kutatóközpontnak (a továbbiakban: JRC) a teljes szakpolitikai ciklus során továbbra is független, ügyfélközpontú tudományos bizonyítékokkal és technikai támogatással kell hozzájárulnia az uniós szakpolitikák megvalósításához. A JRC közvetlen cselekvéseit rugalmas, hatékony és átlátható módon kell megvalósítani, figyelembe véve a JRC felhasználóinak releváns szükségleteit és az uniós szakpolitikák
  szükségleteit
  , valamint biztosítva az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét. A JRC-nek az eddigiekhez hasonlóan többletforrásokat kell generálnia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

A Közös Kutatóközpontnak (a továbbiakban: JRC) a teljes szakpolitikai ciklus során továbbra is független, ügyfélközpontú tudományos bizonyítékokkal és technikai támogatással kell hozzájárulnia az uniós szakpolitikák megvalósításához. A JRC közvetlen cselekvéseit rugalmas, hatékony és átlátható módon kell megvalósítani, figyelembe véve a JRC felhasználóinak releváns szükségleteit és az uniós szakpolitikák
  szükségleteit
  , valamint biztosítva az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét. A JRC-nek az eddigiekhez hasonlóan többletforrásokat kell generálnia.

| (18) | A Közös Kutatóközpontnak (a továbbiakban: JRC) a teljes szakpolitikai ciklus során továbbra is független, ügyfélközpontú tudományos bizonyítékokkal és technikai támogatással kell hozzájárulnia az uniós szakpolitikák megvalósításához. A JRC közvetlen cselekvéseit rugalmas, hatékony és átlátható módon kell megvalósítani, figyelembe véve a JRC felhasználóinak releváns szükségleteit
  , a költségvetés korlátait
  és az uniós szakpolitikák
  igényeit
  , valamint biztosítva az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét. A JRC-nek az eddigiekhez hasonlóan többletforrásokat kell generálnia. |
| --- | --- |

(18)

A Közös Kutatóközpontnak (a továbbiakban: JRC) a teljes szakpolitikai ciklus során továbbra is független, ügyfélközpontú tudományos bizonyítékokkal és technikai támogatással kell hozzájárulnia az uniós szakpolitikák megvalósításához. A JRC közvetlen cselekvéseit rugalmas, hatékony és átlátható módon kell megvalósítani, figyelembe véve a JRC felhasználóinak releváns szükségleteit
  , a költségvetés korlátait
  és az uniós szakpolitikák
  igényeit
  , valamint biztosítva az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét. A JRC-nek az eddigiekhez hasonlóan többletforrásokat kell generálnia.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | A „Nyílt innováció”
  pillérnek olyan intézkedéscsomagot kell létrehoznia, amely – a piaci növekedés érdekében –
  az
  áttörést jelentő innovációk
  kidolgozása
  és
  felgyorsítása céljából integrált módon támogatja a
  vállalkozók és
  a vállalkozószellem
  igényeinek kielégítését. E pillérnek vonzania kell a nemzetközi és uniós szinten is terjeszkedési potenciállal rendelkező innovatív vállalkozásokat, valamint gyors, rugalmas vissza nem térítendő támogatásokat és – többek között magánbefektetőkkel szervezett – társberuházásokat kell kínálnia. E célkitűzéseket az Európai Innovációs Tanács (a továbbiakban: EIC) létrehozása révén kell megvalósítani. A szóban forgó pillérnek emellett támogatnia kell az Európai Innovációs és Technológiai Intézetet (a továbbiakban: EIT), valamint tágabb értelemben az európai innovációs ökoszisztémát, elsősorban az innovációt támogató nemzeti és regionális szereplőkkel alkotott partnerségek társfinanszírozása révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

A „Nyílt innováció”
  pillérnek olyan intézkedéscsomagot kell létrehoznia, amely – a piaci növekedés érdekében –
  az
  áttörést jelentő innovációk
  kidolgozása
  és
  felgyorsítása céljából integrált módon támogatja a
  vállalkozók és
  a vállalkozószellem
  igényeinek kielégítését. E pillérnek vonzania kell a nemzetközi és uniós szinten is terjeszkedési potenciállal rendelkező innovatív vállalkozásokat, valamint gyors, rugalmas vissza nem térítendő támogatásokat és – többek között magánbefektetőkkel szervezett – társberuházásokat kell kínálnia. E célkitűzéseket az Európai Innovációs Tanács (a továbbiakban: EIC) létrehozása révén kell megvalósítani. A szóban forgó pillérnek emellett támogatnia kell az Európai Innovációs és Technológiai Intézetet (a továbbiakban: EIT), valamint tágabb értelemben az európai innovációs ökoszisztémát, elsősorban az innovációt támogató nemzeti és regionális szereplőkkel alkotott partnerségek társfinanszírozása révén.

| (19) | Az „Innovatív Európa”
  pillérnek olyan intézkedéscsomagot kell létrehoznia, amely
  integrált módon támogatja
  a – piaci növekedés érdekében – áttörést jelentő innovációk
  kidolgozására
  és
  felgyorsítására törekvő, valamint az Unió stratégiai területeken való technológiai autonómiáját előmozdító
  vállalkozók és
  kutatásorientált vállalkozói készség
  igényeinek kielégítését. E pillérnek vonzania kell a nemzetközi és uniós szinten is terjeszkedési potenciállal rendelkező innovatív vállalkozásokat,
  beleértve a kkv-kat és az induló innovatív vállalkozásokat,
  valamint gyors, rugalmas, vissza nem térítendő támogatásokat és – többek között magánbefektetőkkel szervezett – társberuházásokat kell kínálnia. E célkitűzéseket az Európai Innovációs Tanács (a továbbiakban: EIC) létrehozása révén kell megvalósítani. A szóban forgó pillérnek emellett támogatnia kell az Európai Innovációs és Technológiai Intézetet (a továbbiakban: EIT),
  az EIT Regionális innovációs programot,
  valamint tágabb értelemben az európai innovációs ökoszisztémát
  Unió-szerte
  , elsősorban az innovációt támogató nemzeti és regionális
  állami és magán
  szereplőkkel alkotott partnerségek társfinanszírozása révén. |
| --- | --- |

(19)

Az „Innovatív Európa”
  pillérnek olyan intézkedéscsomagot kell létrehoznia, amely
  integrált módon támogatja
  a – piaci növekedés érdekében – áttörést jelentő innovációk
  kidolgozására
  és
  felgyorsítására törekvő, valamint az Unió stratégiai területeken való technológiai autonómiáját előmozdító
  vállalkozók és
  kutatásorientált vállalkozói készség
  igényeinek kielégítését. E pillérnek vonzania kell a nemzetközi és uniós szinten is terjeszkedési potenciállal rendelkező innovatív vállalkozásokat,
  beleértve a kkv-kat és az induló innovatív vállalkozásokat,
  valamint gyors, rugalmas, vissza nem térítendő támogatásokat és – többek között magánbefektetőkkel szervezett – társberuházásokat kell kínálnia. E célkitűzéseket az Európai Innovációs Tanács (a továbbiakban: EIC) létrehozása révén kell megvalósítani. A szóban forgó pillérnek emellett támogatnia kell az Európai Innovációs és Technológiai Intézetet (a továbbiakban: EIT),
  az EIT Regionális innovációs programot,
  valamint tágabb értelemben az európai innovációs ökoszisztémát
  Unió-szerte
  , elsősorban az innovációt támogató nemzeti és regionális
  állami és magán
  szereplőkkel alkotott partnerségek társfinanszírozása révén.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | E program szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósításához az InvestEU Alap szakpolitikai kereteihez tartozó finanszírozási eszközök és költségvetési garanciák is hozzájárulnak. A pénzügyi támogatást a piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére kell – arányos mértékben – felhasználni, kerülve az intézkedések megkettőzését vagy a magánfinanszírozás kiszorítását, illetve a torzított versenyt a belső piacon. Az intézkedéseknek egyértelmű uniós hozzáadott értéket kell képviselniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

E program szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósításához az InvestEU Alap szakpolitikai kereteihez tartozó finanszírozási eszközök és költségvetési garanciák is hozzájárulnak. A pénzügyi támogatást a piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére kell – arányos mértékben – felhasználni, kerülve az intézkedések megkettőzését vagy a magánfinanszírozás kiszorítását, illetve a torzított versenyt a belső piacon. Az intézkedéseknek egyértelmű uniós hozzáadott értéket kell képviselniük.

| (20) | Annak érdekében, hogy megfelelően reagálhassunk a magasabb kockázattal járó és nem lineáris tevékenységekbe – például a kutatásba és az innovációba – történő beruházás támogatásának szükségességére, elengedhetetlen, hogy az Európai horizont – és különösen az EIC, valamint az EIT és annak TIT-jei – az InvestEU keretein belül bevezetendő pénzügyi termékekkel szinergiában működjön. Ennek kapcsán a Horizont 2020 keretében bevezetett pénzügyi eszközökről – például az InnovFinről és a kkv-k részére nyújtott hitelgaranciáról – gyűjtött tapasztalatoknak szilárd alapul kell majd szolgálniuk e célzott támogatás végrehajtásához. Az EIC-nek stratégiai információgyűjtési és valós idejű értékelési tevékenységeket kell létrehoznia, hogy különféle fellépéseit kellő időben irányíthassa és összehangolhassa. |
| --- | --- |

(20)

Annak érdekében, hogy megfelelően reagálhassunk a magasabb kockázattal járó és nem lineáris tevékenységekbe – például a kutatásba és az innovációba – történő beruházás támogatásának szükségességére, elengedhetetlen, hogy az Európai horizont – és különösen az EIC, valamint az EIT és annak TIT-jei – az InvestEU keretein belül bevezetendő pénzügyi termékekkel szinergiában működjön. Ennek kapcsán a Horizont 2020 keretében bevezetett pénzügyi eszközökről – például az InnovFinről és a kkv-k részére nyújtott hitelgaranciáról – gyűjtött tapasztalatoknak szilárd alapul kell majd szolgálniuk e célzott támogatás végrehajtásához. Az EIC-nek stratégiai információgyűjtési és valós idejű értékelési tevékenységeket kell létrehoznia, hogy különféle fellépéseit kellő időben irányíthassa és összehangolhassa.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | Az EIC-nek a Pathfinder és az Accelerator elnevezésű eszközein keresztül az áttörést jelentő és piacteremtő innovációk azonosítására, fejlesztésére és alkalmazására, valamint gyors uniós és nemzetközi szintű felfutásának támogatására kell törekednie. Az áttörést jelentő innovációknak nyújtott koherens és áramvonalas támogatáson keresztül az EIC-nek be kell töltenie az áttörést jelentő innovációkhoz kapcsolódó közszférabeli támogatás és magánberuházások tekintetében tapasztalható jelenlegi űrt. Az Európai Innovációs Tanács eszközei az EIC célkitűzéseit tükröző célzott jogi és irányítási funkciókat tesznek szükségessé, különösen a piaci bevezetésre irányuló tevékenységek tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

Az EIC-nek a Pathfinder és az Accelerator elnevezésű eszközein keresztül az áttörést jelentő és piacteremtő innovációk azonosítására, fejlesztésére és alkalmazására, valamint gyors uniós és nemzetközi szintű felfutásának támogatására kell törekednie. Az áttörést jelentő innovációknak nyújtott koherens és áramvonalas támogatáson keresztül az EIC-nek be kell töltenie az áttörést jelentő innovációkhoz kapcsolódó közszférabeli támogatás és magánberuházások tekintetében tapasztalható jelenlegi űrt. Az Európai Innovációs Tanács eszközei az EIC célkitűzéseit tükröző célzott jogi és irányítási funkciókat tesznek szükségessé, különösen a piaci bevezetésre irányuló tevékenységek tekintetében.

törölve

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | Az EIC-vegyesfinanszírozáson keresztül az
  Accelerator eszköznek
  át kell hidalnia a kutatás, a tömegkereskedelmi fázist megelőző szakasz és a vállalkozások felfutása közötti, „halál völgyének” is nevezett időszakot. Különösen indokolt, hogy az
  Accelerator
  támogassa a technológiai és piaci kockázataik miatt nem hitelképesnek minősülő és jelentős piaci beruházások mozgósítására képtelen műveleteket, ily módon kiegészítve az ... rendelettel (15) létrehozott InvestEU programot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

Az EIC-vegyesfinanszírozáson keresztül az
  Accelerator eszköznek
  át kell hidalnia a kutatás, a tömegkereskedelmi fázist megelőző szakasz és a vállalkozások felfutása közötti, „halál völgyének” is nevezett időszakot. Különösen indokolt, hogy az
  Accelerator
  támogassa a technológiai és piaci kockázataik miatt nem hitelképesnek minősülő és jelentős piaci beruházások mozgósítására képtelen műveleteket, ily módon kiegészítve az ... rendelettel (15) létrehozott InvestEU programot.

| (22) | Az EIC-vegyesfinanszírozáson keresztül az
  EIC Akcelerátor programnak
  át kell hidalnia a kutatás, a tömegkereskedelmi fázist megelőző szakasz és a vállalkozások felfutása közötti, „halál völgyének” is nevezett időszakot. Különösen indokolt, hogy az
  Akcelerátor program
  támogassa a technológiai és piaci kockázataik miatt nem hitelképesnek minősülő és jelentős piaci beruházások mozgósítására képtelen műveleteket, ily módon kiegészítve az ... rendelettel (15) létrehozott InvestEU programot. |
| --- | --- |

(22)

Az EIC-vegyesfinanszírozáson keresztül az
  EIC Akcelerátor programnak
  át kell hidalnia a kutatás, a tömegkereskedelmi fázist megelőző szakasz és a vállalkozások felfutása közötti, „halál völgyének” is nevezett időszakot. Különösen indokolt, hogy az
  Akcelerátor program
  támogassa a technológiai és piaci kockázataik miatt nem hitelképesnek minősülő és jelentős piaci beruházások mozgósítására képtelen műveleteket, ily módon kiegészítve az ... rendelettel (15) létrehozott InvestEU programot.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | Az EIT-nek, elsősorban tudományos és innovációs társulásai (a továbbiakban: TIT) segítségével arra kell törekednie, hogy a vállalkozások, a kutatás, a felsőoktatás és a 
  vállalkozószellem
  integrációjának előmozdításával megerősítse a globális kihívásokkal foglalkozó innovációs ökoszisztémákat. Az EIT-nek
  különösen
  a 
  következők révén
  kell
  előmozdítania
  az innovációt a tevékenységei során és támogatnia a felsőoktatásnak az innovációs ökoszisztémába való integrációját: a vállalkozói ismeretek oktatásának ösztönzése, valamint az ipar és a tudományos világ közötti erős, nem diszciplináris együttműködés előmozdítása; továbbá a globális kihívások kezelése céljából a jövő innovátorai számára előreláthatólag fontos készségek – többek között magas szintű digitális és innovációs készségek – azonosítása. Az EIT által kínált támogatási programoknak az EIC-kedvezményezettek javát is kell
  szolgálnia
  , az EIT TIT-jeiből kinövő induló vállalkozásoknak pedig
  hozzá
  kell
  férniük
  az EIC cselekvéseihez. Jóllehet az EIT – innovációs ökoszisztémákra történő összpontosítása miatt – elsősorban
  a „Nyílt
  innováció” pillérbe illeszkedik, TIT-jeinek tervezését a stratégiai tervezés során összhangba kell hozni a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillérrel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

Az EIT-nek, elsősorban tudományos és innovációs társulásai (a továbbiakban: TIT) segítségével arra kell törekednie, hogy a vállalkozások, a kutatás, a felsőoktatás és a 
  vállalkozószellem
  integrációjának előmozdításával megerősítse a globális kihívásokkal foglalkozó innovációs ökoszisztémákat. Az EIT-nek
  különösen
  a 
  következők révén
  kell
  előmozdítania
  az innovációt a tevékenységei során és támogatnia a felsőoktatásnak az innovációs ökoszisztémába való integrációját: a vállalkozói ismeretek oktatásának ösztönzése, valamint az ipar és a tudományos világ közötti erős, nem diszciplináris együttműködés előmozdítása; továbbá a globális kihívások kezelése céljából a jövő innovátorai számára előreláthatólag fontos készségek – többek között magas szintű digitális és innovációs készségek – azonosítása. Az EIT által kínált támogatási programoknak az EIC-kedvezményezettek javát is kell
  szolgálnia
  , az EIT TIT-jeiből kinövő induló vállalkozásoknak pedig
  hozzá
  kell
  férniük
  az EIC cselekvéseihez. Jóllehet az EIT – innovációs ökoszisztémákra történő összpontosítása miatt – elsősorban
  a „Nyílt
  innováció” pillérbe illeszkedik, TIT-jeinek tervezését a stratégiai tervezés során összhangba kell hozni a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillérrel.

| (23) | Az EIT-nek, elsősorban tudományos és innovációs társulásai (a továbbiakban: TIT)
  és az EIT Regionális innovációs program
  segítségével arra kell törekednie, hogy
  az Unió általános innovációs kapacitásának fejlesztése érdekében
  a vállalkozások, a kutatás, a felsőoktatás és a 
  vállalkozói készség
  integrációjának előmozdításával megerősítse a globális kihívásokkal foglalkozó innovációs ökoszisztémákat. Az EIT-nek
  – az őt létrehozó jogi aktussal, az EIT-rendelettel

   (1a)

  és az EIT stratégiai innovációs tervével

   (1b)

  összhangban – elő
  kell
  mozdítania
  az innovációt a tevékenységei során és támogatnia
  kell
  a felsőoktatásnak az innovációs ökoszisztémába való integrációját
  , különösen a következők révén
  : a vállalkozói ismeretek oktatásának ösztönzése, valamint az ipar és a tudományos világ közötti erős, nem diszciplináris együttműködés előmozdítása; továbbá a globális kihívások kezelése céljából a jövő innovátorai számára előreláthatólag fontos készségek – többek között magas szintű digitális és innovációs készségek – azonosítása. Az EIT által kínált támogatási programoknak az EIC-kedvezményezettek javát is kell
  szolgálniuk
  , az EIT TIT-jeiből kinövő induló vállalkozásoknak pedig
  gyorsított eljárás keretében
  kell
  hozzáférniük
  az EIC cselekvéseihez. Jóllehet az EIT – innovációs ökoszisztémákra történő összpontosítása miatt – elsősorban
  az „Európai
  innováció” pillérbe illeszkedik,
  adott esetben minden más pillért is támogatnia kell,
  TIT-jeinek tervezését a stratégiai tervezés során összhangba kell hozni a „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség” pillérrel.
  El kell kerülni a TIT-ek és az ugyanezen a területen alkalmazott más eszközök közötti átfedéseket. |
| --- | --- |

(23)

Az EIT-nek, elsősorban tudományos és innovációs társulásai (a továbbiakban: TIT)
  és az EIT Regionális innovációs program
  segítségével arra kell törekednie, hogy
  az Unió általános innovációs kapacitásának fejlesztése érdekében
  a vállalkozások, a kutatás, a felsőoktatás és a 
  vállalkozói készség
  integrációjának előmozdításával megerősítse a globális kihívásokkal foglalkozó innovációs ökoszisztémákat. Az EIT-nek
  – az őt létrehozó jogi aktussal, az EIT-rendelettel

   (1a)

  és az EIT stratégiai innovációs tervével

   (1b)

  összhangban – elő
  kell
  mozdítania
  az innovációt a tevékenységei során és támogatnia
  kell
  a felsőoktatásnak az innovációs ökoszisztémába való integrációját
  , különösen a következők révén
  : a vállalkozói ismeretek oktatásának ösztönzése, valamint az ipar és a tudományos világ közötti erős, nem diszciplináris együttműködés előmozdítása; továbbá a globális kihívások kezelése céljából a jövő innovátorai számára előreláthatólag fontos készségek – többek között magas szintű digitális és innovációs készségek – azonosítása. Az EIT által kínált támogatási programoknak az EIC-kedvezményezettek javát is kell
  szolgálniuk
  , az EIT TIT-jeiből kinövő induló vállalkozásoknak pedig
  gyorsított eljárás keretében
  kell
  hozzáférniük
  az EIC cselekvéseihez. Jóllehet az EIT – innovációs ökoszisztémákra történő összpontosítása miatt – elsősorban
  az „Európai
  innováció” pillérbe illeszkedik,
  adott esetben minden más pillért is támogatnia kell,
  TIT-jeinek tervezését a stratégiai tervezés során összhangba kell hozni a „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség” pillérrel.
  El kell kerülni a TIT-ek és az ugyanezen a területen alkalmazott más eszközök közötti átfedéseket.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | Az egyenlő versenyfeltételek folyamatos biztosítása egy adott piacon versenyben lévő vállalkozások számára kulcsfontosságú feltétele az áttörést jelentő, illetve a diszruptív innovációk virágzásának, ezáltal pedig annak, hogy különösen a kis- és közepes méretű innovátorok learathassák beruházásaik gyümölcsét és piaci részesedésre tehessenek szert. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

Az egyenlő versenyfeltételek folyamatos biztosítása egy adott piacon versenyben lévő vállalkozások számára kulcsfontosságú feltétele az áttörést jelentő, illetve a diszruptív innovációk virágzásának, ezáltal pedig annak, hogy különösen a kis- és közepes méretű innovátorok learathassák beruházásaik gyümölcsét és piaci részesedésre tehessenek szert.

| (24) | Az egyenlő versenyfeltételek folyamatos biztosítása egy adott piacon versenyben lévő vállalkozások számára kulcsfontosságú feltétele az áttörést jelentő, illetve a diszruptív innovációk virágzásának, ezáltal pedig annak, hogy különösen a kis- és közepes méretű innovátorok learathassák beruházásaik gyümölcsét és piaci részesedésre tehessenek szert.
  Ehhez hasonlóan a finanszírozott cselekvések innovációs skáláján bizonyos mértékű nyitottság – a kedvezményezettek széles hálózatának megszólítása – jelentős mértékben hozzájárulhat a kkv-k kapacitásépítéséhez, mivel biztosítja számukra a beruházások vonzásához és a kibontakozáshoz szükséges eszközöket. |
| --- | --- |

(24)

Az egyenlő versenyfeltételek folyamatos biztosítása egy adott piacon versenyben lévő vállalkozások számára kulcsfontosságú feltétele az áttörést jelentő, illetve a diszruptív innovációk virágzásának, ezáltal pedig annak, hogy különösen a kis- és közepes méretű innovátorok learathassák beruházásaik gyümölcsét és piaci részesedésre tehessenek szert.
  Ehhez hasonlóan a finanszírozott cselekvések innovációs skáláján bizonyos mértékű nyitottság – a kedvezményezettek széles hálózatának megszólítása – jelentős mértékben hozzájárulhat a kkv-k kapacitásépítéséhez, mivel biztosítja számukra a beruházások vonzásához és a kibontakozáshoz szükséges eszközöket.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | A programnak ösztönöznie és integrálnia kell
  a közös érdeken
  , a kölcsönös előnyökön és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak megvalósítása melletti elkötelezettségen alapuló együttműködést harmadik országokkal, valamint nemzetközi szervezetekkel és kezdeményezésekkel. A nemzetközi együttműködésnek törekednie kell az
  uniós kutatás
  és
  innováció
  kiválóságának, vonzerejének, valamint gazdasági és ipari versenyképességének megerősítésére a globális kihívások kezelése – amint az az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai között szerepel – és az Unió külső szakpolitikáinak támogatása érdekében. Az alkalmazandó megközelítés a nemzetközi részvételre és a célzott nemzetközi együttműködési cselekvésekre való általános nyitottság,
  többek között
  az alacsony és közepes jövedelmű országokban letelepedett szervezetekre
  vonatkozó
  megfelelő
  finanszírozási jogosultság biztosítása révén
  . Ugyanakkor támogatni kell harmadik országok csatlakozását a programhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

A programnak ösztönöznie és integrálnia kell
  a közös érdeken
  , a kölcsönös előnyökön és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak megvalósítása melletti elkötelezettségen alapuló együttműködést harmadik országokkal, valamint nemzetközi szervezetekkel és kezdeményezésekkel. A nemzetközi együttműködésnek törekednie kell az
  uniós kutatás
  és
  innováció
  kiválóságának, vonzerejének, valamint gazdasági és ipari versenyképességének megerősítésére a globális kihívások kezelése – amint az az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai között szerepel – és az Unió külső szakpolitikáinak támogatása érdekében. Az alkalmazandó megközelítés a nemzetközi részvételre és a célzott nemzetközi együttműködési cselekvésekre való általános nyitottság,
  többek között
  az alacsony és közepes jövedelmű országokban letelepedett szervezetekre
  vonatkozó
  megfelelő
  finanszírozási jogosultság biztosítása révén
  . Ugyanakkor támogatni kell harmadik országok csatlakozását a programhoz.

| (25) | A programnak ösztönöznie és integrálnia kell
  az Unió érdekén
  , a kölcsönös előnyökön, és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak megvalósítása melletti elkötelezettségen alapuló együttműködést harmadik országokkal, valamint nemzetközi szervezetekkel és kezdeményezésekkel. A nemzetközi együttműködésnek törekednie kell az
  Unió kutatási
  és
  innovációs
  kiválóságának, vonzerejének, valamint gazdasági és ipari versenyképességének megerősítésére a globális kihívások kezelése – amint az az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai között szerepel – és az Unió külső szakpolitikáinak támogatása érdekében. Az alkalmazandó megközelítés a 
  kölcsönös
  nemzetközi részvételre és a célzott nemzetközi együttműködési cselekvésekre való általános nyitottság,
  továbbá
  az alacsony és közepes jövedelmű országokban letelepedett szervezetekre
  vonatkozóan
  megfelelő
  támogathatósági kritériumokat kell alkalmazni, figyelembe véve a K+F kapacitások különböző szintjét
  . Ugyanakkor támogatni kell harmadik országok csatlakozását a programhoz
  , amennyiben a kölcsönösség szerepel a célok között, amennyiben az Unió érdeke nem sérül, és valamennyi tagállam programban való részvételének növelését elősegíti
  . |
| --- | --- |

(25)

A programnak ösztönöznie és integrálnia kell
  az Unió érdekén
  , a kölcsönös előnyökön, és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak megvalósítása melletti elkötelezettségen alapuló együttműködést harmadik országokkal, valamint nemzetközi szervezetekkel és kezdeményezésekkel. A nemzetközi együttműködésnek törekednie kell az
  Unió kutatási
  és
  innovációs
  kiválóságának, vonzerejének, valamint gazdasági és ipari versenyképességének megerősítésére a globális kihívások kezelése – amint az az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai között szerepel – és az Unió külső szakpolitikáinak támogatása érdekében. Az alkalmazandó megközelítés a 
  kölcsönös
  nemzetközi részvételre és a célzott nemzetközi együttműködési cselekvésekre való általános nyitottság,
  továbbá
  az alacsony és közepes jövedelmű országokban letelepedett szervezetekre
  vonatkozóan
  megfelelő
  támogathatósági kritériumokat kell alkalmazni, figyelembe véve a K+F kapacitások különböző szintjét
  . Ugyanakkor támogatni kell harmadik országok csatlakozását a programhoz
  , amennyiben a kölcsönösség szerepel a célok között, amennyiben az Unió érdeke nem sérül, és valamennyi tagállam programban való részvételének növelését elősegíti
  .

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | A kutatás és a társadalom közötti kapcsolat elmélyítése és az e kapcsolatból származó előnyök maximalizálása érdekében a programnak be kell vonnia a polgárokat és a civil társadalmat
  a
  felelősségteljes kutatási és innovációs menetrendek és tartalmak közös tervezésébe és kialakításába, ehhez pedig elő kell mozdítania a tudományok oktatását, nyilvánosan hozzáférhetővé kell tennie a tudományos ismereteket, és meg kell könnyítenie a polgárok és a civil társadalmi szervezetek részvételét a tevékenységeiben.
  Mindezt a program egészére kiterjedően és „Az Európai Kutatási Térség megszilárdítása” részben foglalt célzott tevékenységek révén kell megvalósítania. A program nyilvánosság általi támogatottságának megteremtése és fenntartása érdekében a polgárok és a civil társadalom kutatásba és innovációba történő bevonását a közszféra által működtetett tájékoztatási tevékenységekkel kell összekapcsolni. A fenntartható innováció tekintetében elérendő minőségi ugrás érdekében a programnak emellett törekednie kell az akadályok felszámolására, valamint a tudomány, a technológia, a kultúra és a művészetek közötti szinergiák megerősítésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

A kutatás és a társadalom közötti kapcsolat elmélyítése és az e kapcsolatból származó előnyök maximalizálása érdekében a programnak be kell vonnia a polgárokat és a civil társadalmat
  a
  felelősségteljes kutatási és innovációs menetrendek és tartalmak közös tervezésébe és kialakításába, ehhez pedig elő kell mozdítania a tudományok oktatását, nyilvánosan hozzáférhetővé kell tennie a tudományos ismereteket, és meg kell könnyítenie a polgárok és a civil társadalmi szervezetek részvételét a tevékenységeiben.
  Mindezt a program egészére kiterjedően és „Az Európai Kutatási Térség megszilárdítása” részben foglalt célzott tevékenységek révén kell megvalósítania. A program nyilvánosság általi támogatottságának megteremtése és fenntartása érdekében a polgárok és a civil társadalom kutatásba és innovációba történő bevonását a közszféra által működtetett tájékoztatási tevékenységekkel kell összekapcsolni. A fenntartható innováció tekintetében elérendő minőségi ugrás érdekében a programnak emellett törekednie kell az akadályok felszámolására, valamint a tudomány, a technológia, a kultúra és a művészetek közötti szinergiák megerősítésére.

| (26) | A kutatás és a társadalom közötti kapcsolat elmélyítése és az e kapcsolatból származó előnyök maximalizálása érdekében a programnak be kell vonnia a polgárokat és a civil társadalmat
  az olyan
  felelősségteljes kutatási és innovációs menetrendek és tartalmak közös tervezésébe és kialakításába
  , amelyek válaszolnak az állampolgárok és a civil szervezetek aggályaira, igényeire és elvárásaira
  , ehhez pedig elő kell mozdítania a tudományok oktatását, nyilvánosan hozzáférhetővé kell tennie a tudományos ismereteket, és meg kell könnyítenie a polgárok és a civil társadalmi szervezetek részvételét a tevékenységeiben.
  Az állampolgárok és a civil társadalom bevonásának fokozása érdekében tett intézkedéseket nyomon kell követni. |
| --- | --- |

(26)

A kutatás és a társadalom közötti kapcsolat elmélyítése és az e kapcsolatból származó előnyök maximalizálása érdekében a programnak be kell vonnia a polgárokat és a civil társadalmat
  az olyan
  felelősségteljes kutatási és innovációs menetrendek és tartalmak közös tervezésébe és kialakításába
  , amelyek válaszolnak az állampolgárok és a civil szervezetek aggályaira, igényeire és elvárásaira
  , ehhez pedig elő kell mozdítania a tudományok oktatását, nyilvánosan hozzáférhetővé kell tennie a tudományos ismereteket, és meg kell könnyítenie a polgárok és a civil társadalmi szervezetek részvételét a tevékenységeiben.
  Az állampolgárok és a civil társadalom bevonásának fokozása érdekében tett intézkedéseket nyomon kell követni.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

26 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (26a) | Az Európai horizontnak támogatnia kell az új technológiákat, amelyek hozzájárulnak olyan akadályok leküzdéséhez, amelyek útját állják a fogyatékossággal élő személyek teljes körű részvételének, és következésképp korlátozzák a valódi inkluzív társadalom fejlődését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26a)

Az Európai horizontnak támogatnia kell az új technológiákat, amelyek hozzájárulnak olyan akadályok leküzdéséhez, amelyek útját állják a fogyatékossággal élő személyek teljes körű részvételének, és következésképp korlátozzák a valódi inkluzív társadalom fejlődését.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

26 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (26b) | Az Európai Kutatási Térség megerősítése érdekében a program minden részének hozzá kell járulnia a kutatás és innováció terén mutatkozó szakadék jelentős csökkentéséhez, különösen a részvétel növelésében érintett országoknak a program K+I cselekvéseiben való részvételének növelésével, a tudományos kiválóság terjesztésével, az új K+I együttműködési minták megerősítésével, az uniós kutatók jövedelme közötti eltérések csökkentésével, az agyelszívás ellensúlyozásával, a nemzeti K+I ökoszisztémák korszerűsítésével, valamint az értékelő bizottságokban, szakértői csoportokban és tudományos testületekben való kiegyensúlyozott képviselet biztosításával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26b)

Az Európai Kutatási Térség megerősítése érdekében a program minden részének hozzá kell járulnia a kutatás és innováció terén mutatkozó szakadék jelentős csökkentéséhez, különösen a részvétel növelésében érintett országoknak a program K+I cselekvéseiben való részvételének növelésével, a tudományos kiválóság terjesztésével, az új K+I együttműködési minták megerősítésével, az uniós kutatók jövedelme közötti eltérések csökkentésével, az agyelszívás ellensúlyozásával, a nemzeti K+I ökoszisztémák korszerűsítésével, valamint az értékelő bizottságokban, szakértői csoportokban és tudományos testületekben való kiegyensúlyozott képviselet biztosításával.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (27) | Az EUMSZ 349. cikke értelmében az Unió legkülső régiói esetében – gazdasági és társadalmi strukturális helyzetük figyelembevételével – a horizontális uniós programokhoz való hozzáférés tekintetében lehetőség van egyedi intézkedések elfogadására. A programnak ezért a Tanács által 2018. április 12-én jóváhagyott, „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című, COM(2017)0623
  jelzetű bizottsági közleménnyel
  összhangban figyelembe kell vennie a szóban forgó régiók sajátosságait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27)

Az EUMSZ 349. cikke értelmében az Unió legkülső régiói esetében – gazdasági és társadalmi strukturális helyzetük figyelembevételével – a horizontális uniós programokhoz való hozzáférés tekintetében lehetőség van egyedi intézkedések elfogadására. A programnak ezért a Tanács által 2018. április 12-én jóváhagyott, „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című, COM(2017)0623
  jelzetű bizottsági közleménnyel
  összhangban figyelembe kell vennie a szóban forgó régiók sajátosságait.

| (27) | Az EUMSZ 349. cikke értelmében az Unió legkülső régiói esetében – gazdasági és társadalmi strukturális helyzetük figyelembevételével – a horizontális uniós programokhoz való hozzáférés tekintetében lehetőség van egyedi intézkedések elfogadására. A programnak ezért a Tanács által 2018. április 12-én jóváhagyott, „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című
  bizottsági közleménnyel (
  COM(2017)0623) összhangban figyelembe kell vennie a szóban forgó régiók sajátosságait
  , és ahol csak lehetséges, elő kell mozdítani a programban való részvételüket
  . |
| --- | --- |

(27)

Az EUMSZ 349. cikke értelmében az Unió legkülső régiói esetében – gazdasági és társadalmi strukturális helyzetük figyelembevételével – a horizontális uniós programokhoz való hozzáférés tekintetében lehetőség van egyedi intézkedések elfogadására. A programnak ezért a Tanács által 2018. április 12-én jóváhagyott, „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című
  bizottsági közleménnyel (
  COM(2017)0623) összhangban figyelembe kell vennie a szóban forgó régiók sajátosságait
  , és ahol csak lehetséges, elő kell mozdítani a programban való részvételüket
  .

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | Az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikkével, valamint az EUMSZ 8. cikkével összhangban a program keretében megvalósuló tevékenységeknek a kutatás
  és
  az innováció területén törekedniük kell
  a 
  nemek
  közötti
  különbségek felszámolására és a nemek közötti egyenlőség előmozdítására
  . A 
  nemekkel kapcsolatos dimenziót megfelelő mértékben integrálni kell
  a 
  kutatási
  és
  innovációs tartalmakba
  ,
  és azt
  a 
  kutatási ciklus minden szakaszában figyelemmel kell kísérni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

Az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikkével, valamint az EUMSZ 8. cikkével összhangban a program keretében megvalósuló tevékenységeknek a kutatás
  és
  az innováció területén törekedniük kell
  a 
  nemek
  közötti
  különbségek felszámolására és a nemek közötti egyenlőség előmozdítására
  . A 
  nemekkel kapcsolatos dimenziót megfelelő mértékben integrálni kell
  a 
  kutatási
  és
  innovációs tartalmakba
  ,
  és azt
  a 
  kutatási ciklus minden szakaszában figyelemmel kell kísérni
  .

| (28) | A program keretében megvalósuló tevékenységeknek törekedniük kell a nemek közötti különbségek felszámolására, a nemi alapú elfogultság elkerülésére, a nemi dimenzió kutatási
  és
  innovációs tartalomba való megfelelő beépítésével,
  a 
  nők
  közötti
  esélyegyenlőség előmozdítására, beleértve az egyenlő bérek elvét, melyet az EUMSZ 141
  .
  cikkének (3) bekezdése és
  a 
  férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének
  a 
  foglalkoztatás
  és
  munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006/54/EK irányelv rögzít
  ,
  valamint annak biztosítására, hogy
  a 
  fogyatékossággal élő kutatók hozzáférjenek a kutatáshoz és az innovációhoz
  . |
| --- | --- |

(28)

A program keretében megvalósuló tevékenységeknek törekedniük kell a nemek közötti különbségek felszámolására, a nemi alapú elfogultság elkerülésére, a nemi dimenzió kutatási
  és
  innovációs tartalomba való megfelelő beépítésével,
  a 
  nők
  közötti
  esélyegyenlőség előmozdítására, beleértve az egyenlő bérek elvét, melyet az EUMSZ 141
  .
  cikkének (3) bekezdése és
  a 
  férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének
  a 
  foglalkoztatás
  és
  munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006/54/EK irányelv rögzít
  ,
  valamint annak biztosítására, hogy
  a 
  fogyatékossággal élő kutatók hozzáférjenek a kutatáshoz és az innovációhoz
  .

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | A védelmi ágazat sajátosságai fényében a védelmi kutatási projektek uniós finanszírozására vonatkozó részletes rendelkezéseket a védelmi kutatásokban való részvétel szabályait meghatározó, az Európai Védelmi Alap létrehozásáról szóló rendeletnek (16) kell megállapítania. Az Európai Védelmi Alap
  keretében végrehajtott kutatási és innovációs tevékenységeknek kizárólag a védelmi alkalmazásokra
  kell
  összpontosulniuk
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

A védelmi ágazat sajátosságai fényében a védelmi kutatási projektek uniós finanszírozására vonatkozó részletes rendelkezéseket a védelmi kutatásokban való részvétel szabályait meghatározó, az Európai Védelmi Alap létrehozásáról szóló rendeletnek (16) kell megállapítania. Az Európai Védelmi Alap
  keretében végrehajtott kutatási és innovációs tevékenységeknek kizárólag a védelmi alkalmazásokra
  kell
  összpontosulniuk
  .

| (29) | A védelmi ágazat sajátosságai fényében a védelmi kutatási projektek uniós finanszírozására vonatkozó részletes rendelkezéseket a védelmi kutatásokban való részvétel szabályait meghatározó, az Európai Védelmi Alap létrehozásáról szóló rendeletnek (16) kell megállapítania. Az
  átfedések kerülése mellett lehet ugyan ösztönözni az Európai horizont és az
  Európai Védelmi Alap
  közötti szinergikus hatásokat, az Európai horizont keretében megvalósuló cselekvéseknek azonban teljes egészükben polgári célt
  kell
  szolgálniuk
  . |
| --- | --- |

(29)

A védelmi ágazat sajátosságai fényében a védelmi kutatási projektek uniós finanszírozására vonatkozó részletes rendelkezéseket a védelmi kutatásokban való részvétel szabályait meghatározó, az Európai Védelmi Alap létrehozásáról szóló rendeletnek (16) kell megállapítania. Az
  átfedések kerülése mellett lehet ugyan ösztönözni az Európai horizont és az
  Európai Védelmi Alap
  közötti szinergikus hatásokat, az Európai horizont keretében megvalósuló cselekvéseknek azonban teljes egészükben polgári célt
  kell
  szolgálniuk
  .

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

31 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (31a) | A program létrehozása, végrehajtása, értékelése, jelentéstétele és nyomon követése során folyamatosan törekedni kell az adminisztráció egyszerűsítésére, különösen a kedvezményezettekre háruló adminisztratív teher és késedelmek csökkentésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(31a)

A program létrehozása, végrehajtása, értékelése, jelentéstétele és nyomon követése során folyamatosan törekedni kell az adminisztráció egyszerűsítésére, különösen a kedvezményezettekre háruló adminisztratív teher és késedelmek csökkentésére.

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

31 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (31b) | Annak biztosítása érdekében, hogy Európa a digitális területen a globális kutatás és innováció élvonalában maradjon, és a digitális technológiák jelentette egyre több lehetőség kihasználása céljából a beruházások szükséges fokozásának figyelembevétele érdekében megfelelő költségvetési keretet kell elkülöníteni az alapvető digitális prioritások számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(31b)

Annak biztosítása érdekében, hogy Európa a digitális területen a globális kutatás és innováció élvonalában maradjon, és a digitális technológiák jelentette egyre több lehetőség kihasználása céljából a beruházások szükséges fokozásának figyelembevétele érdekében megfelelő költségvetési keretet kell elkülöníteni az alapvető digitális prioritások számára.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

33 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (33) | [A hivatkozást adott esetben a TOT-okról szóló új határozatnak megfelelően naprakésszé kell tenni: A 2013/755/EU tanácsi határozat (23) 94. cikke] alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT-ok) letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33)

[A hivatkozást adott esetben a TOT-okról szóló új határozatnak megfelelően naprakésszé kell tenni: A 2013/755/EU tanácsi határozat (23) 94. cikke] alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT-ok) letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik.

| (33) | [A hivatkozást adott esetben a TOT-okról szóló új határozatnak megfelelően naprakésszé kell tenni: A 2013/755/EU tanácsi határozat (23) 94. cikke] alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT-ok) letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik.
  A programnak megfelelően figyelembe kell vennie e területek sajátosságait annak érdekében, hogy biztosítsa tényleges részvételüket és támogassa az együttműködést és a szinergiákat, különösen a legkülső régiókkal és a velük szomszédos harmadik országokkal. |
| --- | --- |

(33)

[A hivatkozást adott esetben a TOT-okról szóló új határozatnak megfelelően naprakésszé kell tenni: A 2013/755/EU tanácsi határozat (23) 94. cikke] alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT-ok) letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik.
  A programnak megfelelően figyelembe kell vennie e területek sajátosságait annak érdekében, hogy biztosítsa tényleges részvételüket és támogassa az együttműködést és a szinergiákat, különösen a legkülső régiókkal és a velük szomszédos harmadik országokkal.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

34 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (34) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése értelmében ezt a programot az egyedi nyomonkövetési követelmények alkalmazásával gyűjtött információk alapján kell értékelni, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként a tagállamokra nehezedőeket. A program gyakorlati hatásainak értékelése céljából a szóban forgó követelmények adott esetben mérhető mutatókat is magukban foglalhatnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(34)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése értelmében ezt a programot az egyedi nyomonkövetési követelmények alkalmazásával gyűjtött információk alapján kell értékelni, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként a tagállamokra nehezedőeket. A program gyakorlati hatásainak értékelése céljából a szóban forgó követelmények adott esetben mérhető mutatókat is magukban foglalhatnak.

| (34) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése értelmében ezt a programot az egyedi nyomonkövetési követelmények alkalmazásával gyűjtött információk alapján kell értékelni, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként a tagállamokra
  és a program kedvezményezettjeire
  nehezedőeket. A program gyakorlati hatásainak értékelése céljából a szóban forgó követelmények adott esetben mérhető mutatókat is magukban foglalhatnak. |
| --- | --- |

(34)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése értelmében ezt a programot az egyedi nyomonkövetési követelmények alkalmazásával gyűjtött információk alapján kell értékelni, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként a tagállamokra
  és a program kedvezményezettjeire
  nehezedőeket. A program gyakorlati hatásainak értékelése céljából a szóban forgó követelmények adott esetben mérhető mutatókat is magukban foglalhatnak.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

38 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (38) | A program egészére érvényes közös szabályoknak olyan koherens keretet kell biztosítaniuk, amely megkönnyíti a program költségvetéséből pénzügyi hozzájárulásban részesülő programokban való részvételt, ideértve az olyan finanszírozó szervek, mint az EIT, a közös vállalkozások és az EUMSZ 187. cikke alapján létrehozott más struktúrák által igazgatott programokban, valamint a tagállamok által az EUMSZ 185. cikke alapján végrehajtott programokban való részvételt is.
  Indokolt esetben kellő rugalmasságot kell biztosítani és lehetővé kell tenni egyedi szabályok megalkotását
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(38)

A program egészére érvényes közös szabályoknak olyan koherens keretet kell biztosítaniuk, amely megkönnyíti a program költségvetéséből pénzügyi hozzájárulásban részesülő programokban való részvételt, ideértve az olyan finanszírozó szervek, mint az EIT, a közös vállalkozások és az EUMSZ 187. cikke alapján létrehozott más struktúrák által igazgatott programokban, valamint a tagállamok által az EUMSZ 185. cikke alapján végrehajtott programokban való részvételt is.
  Indokolt esetben kellő rugalmasságot kell biztosítani és lehetővé kell tenni egyedi szabályok megalkotását
  .

| (38) | A program egészére érvényes közös szabályoknak
  és követelményeknek
  olyan
  egyszerűsített és közös, többek között a nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó végrehajtási eszközöket, valamint
  koherens keretet kell biztosítaniuk, amely megkönnyíti a program költségvetéséből pénzügyi hozzájárulásban részesülő programokban való részvételt, ideértve az olyan finanszírozó szervek, mint az EIT, a közös vállalkozások és az EUMSZ 187. cikke alapján létrehozott más struktúrák által igazgatott programokban, valamint a tagállamok által az EUMSZ 185. cikke alapján végrehajtott programokban való részvételt is.
  Lehetőséget kell biztosítani egyedi szabályok elfogadására is, de a kivételeket a szigorúan szükséges és indokolt esetekre kell korlátozni
  . |
| --- | --- |

(38)

A program egészére érvényes közös szabályoknak
  és követelményeknek
  olyan
  egyszerűsített és közös, többek között a nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó végrehajtási eszközöket, valamint
  koherens keretet kell biztosítaniuk, amely megkönnyíti a program költségvetéséből pénzügyi hozzájárulásban részesülő programokban való részvételt, ideértve az olyan finanszírozó szervek, mint az EIT, a közös vállalkozások és az EUMSZ 187. cikke alapján létrehozott más struktúrák által igazgatott programokban, valamint a tagállamok által az EUMSZ 185. cikke alapján végrehajtott programokban való részvételt is.
  Lehetőséget kell biztosítani egyedi szabályok elfogadására is, de a kivételeket a szigorúan szükséges és indokolt esetekre kell korlátozni
  .

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

39 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (39) | A program hatálya alá tartozó cselekvéseknek tiszteletben kell tartaniuk a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapjogokat és elveket. Az e rendelet hatálya alá tartozó cselekvéseknek összhangban kell lenniük mindennemű jogi kötelezettséggel, így a nemzetközi joggal és a vonatkozó bizottsági határozatokkal, mint amilyen a Bizottság 2013. június 28-i közleménye (25), továbbá az etikai alapelvekkel, beleértve a kutatás integritása megsértésének elkerülésére vonatkozó elvet is. A kutatási tevékenységek során továbbá figyelembe kell venni az EUMSZ 13. cikkét is, és csökkenteni kell az állatok kutatási és kísérleti célú felhasználását, végcélként a felhasználás helyettesítését szem előtt tartva. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(39)

A program hatálya alá tartozó cselekvéseknek tiszteletben kell tartaniuk a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapjogokat és elveket. Az e rendelet hatálya alá tartozó cselekvéseknek összhangban kell lenniük mindennemű jogi kötelezettséggel, így a nemzetközi joggal és a vonatkozó bizottsági határozatokkal, mint amilyen a Bizottság 2013. június 28-i közleménye (25), továbbá az etikai alapelvekkel, beleértve a kutatás integritása megsértésének elkerülésére vonatkozó elvet is. A kutatási tevékenységek során továbbá figyelembe kell venni az EUMSZ 13. cikkét is, és csökkenteni kell az állatok kutatási és kísérleti célú felhasználását, végcélként a felhasználás helyettesítését szem előtt tartva.

| (39) | A program hatálya alá tartozó cselekvéseknek tiszteletben kell tartaniuk a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapjogokat és elveket. Az e rendelet hatálya alá tartozó cselekvéseknek összhangban kell lenniük mindennemű jogi kötelezettséggel, így a nemzetközi joggal és a vonatkozó bizottsági határozatokkal, mint amilyen a Bizottság 2013. június 28-i közleménye (25), továbbá az etikai alapelvekkel, beleértve a kutatás integritása megsértésének elkerülésére vonatkozó elvet is.
  Figyelembe kell venni a tudomány és az új technológiák etikai kérdéseit vizsgáló európai csoport, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége és az uniós adatvédelmi biztos véleményeit.
   A kutatási tevékenységek során továbbá figyelembe kell venni az EUMSZ 13. cikkét is, és csökkenteni kell az állatok kutatási és kísérleti célú felhasználását, végcélként a felhasználás helyettesítését szem előtt tartva. |
| --- | --- |

(39)

A program hatálya alá tartozó cselekvéseknek tiszteletben kell tartaniuk a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapjogokat és elveket. Az e rendelet hatálya alá tartozó cselekvéseknek összhangban kell lenniük mindennemű jogi kötelezettséggel, így a nemzetközi joggal és a vonatkozó bizottsági határozatokkal, mint amilyen a Bizottság 2013. június 28-i közleménye (25), továbbá az etikai alapelvekkel, beleértve a kutatás integritása megsértésének elkerülésére vonatkozó elvet is.
  Figyelembe kell venni a tudomány és az új technológiák etikai kérdéseit vizsgáló európai csoport, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége és az uniós adatvédelmi biztos véleményeit.
   A kutatási tevékenységek során továbbá figyelembe kell venni az EUMSZ 13. cikkét is, és csökkenteni kell az állatok kutatási és kísérleti célú felhasználását, végcélként a felhasználás helyettesítését szem előtt tartva.

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

40 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (40) | Az EUMSZ 180. és 186. cikkében a nemzetközi együttműködéssel összefüggésben meghatározott célkitűzésekkel összhangban elő kell segíteni a harmadik országokban letelepedett jogalanyok és a nemzetközi szervezetek részvételét. A program végrehajtásának összhangban kell lennie az EUMSZ 75. és 215. cikke alapján elfogadott intézkedésekkel, valamint a nemzetközi joggal. Az Unió stratégiai jelentőségű vagyonához, érdekeihez, autonómiájához vagy biztonságához kapcsolódó cselekvések esetében a program egyedi cselekvéseiben való részvétel korlátozható a tagállamokban letelepedett szervezetekre vagy azon szervezetekre, amelyek a tagállamok mellett meghatározott társult vagy harmadik országokban telepedtek le. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40)

Az EUMSZ 180. és 186. cikkében a nemzetközi együttműködéssel összefüggésben meghatározott célkitűzésekkel összhangban elő kell segíteni a harmadik országokban letelepedett jogalanyok és a nemzetközi szervezetek részvételét. A program végrehajtásának összhangban kell lennie az EUMSZ 75. és 215. cikke alapján elfogadott intézkedésekkel, valamint a nemzetközi joggal. Az Unió stratégiai jelentőségű vagyonához, érdekeihez, autonómiájához vagy biztonságához kapcsolódó cselekvések esetében a program egyedi cselekvéseiben való részvétel korlátozható a tagállamokban letelepedett szervezetekre vagy azon szervezetekre, amelyek a tagállamok mellett meghatározott társult vagy harmadik országokban telepedtek le.

| (40) | Az EUMSZ 180. és 186. cikkében a nemzetközi együttműködéssel összefüggésben meghatározott célkitűzésekkel összhangban elő kell segíteni a harmadik országokban letelepedett jogalanyok és a nemzetközi szervezetek részvételét
  az Unió tudományos, társadalmi, gazdasági és technológiai érdekében
  . A program végrehajtásának összhangban kell lennie az EUMSZ 75. és 215. cikke alapján elfogadott intézkedésekkel, valamint a nemzetközi joggal. Az Unió stratégiai jelentőségű vagyonához, érdekeihez, autonómiájához vagy biztonságához kapcsolódó cselekvések esetében a program egyedi cselekvéseiben való részvétel korlátozható a tagállamokban letelepedett szervezetekre vagy azon szervezetekre, amelyek a tagállamok mellett meghatározott társult vagy harmadik országokban telepedtek le. |
| --- | --- |

(40)

Az EUMSZ 180. és 186. cikkében a nemzetközi együttműködéssel összefüggésben meghatározott célkitűzésekkel összhangban elő kell segíteni a harmadik országokban letelepedett jogalanyok és a nemzetközi szervezetek részvételét
  az Unió tudományos, társadalmi, gazdasági és technológiai érdekében
  . A program végrehajtásának összhangban kell lennie az EUMSZ 75. és 215. cikke alapján elfogadott intézkedésekkel, valamint a nemzetközi joggal. Az Unió stratégiai jelentőségű vagyonához, érdekeihez, autonómiájához vagy biztonságához kapcsolódó cselekvések esetében a program egyedi cselekvéseiben való részvétel korlátozható a tagállamokban letelepedett szervezetekre vagy azon szervezetekre, amelyek a tagállamok mellett meghatározott társult vagy harmadik országokban telepedtek le.

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

41 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (41) | A Párizsi Megállapodás
  és az
  ENSZ
  fenntartható fejlesztési céljai
  végrehajtására vonatkozóan vállalt
  uniós
  kötelezettséggel összhangban el kell ismerni
  az
  éghajlatváltozás elleni küzdelem jelentőségét
  , és a 
  programnak hozzá
  kell
  járulnia
  az
  éghajlat-politika érvényesítéséhez oly módon, hogy
  az
  uniós költségvetési kiadások 25 %-a támogassa
  az éghajlat-politikai
  célokat
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(41)

A Párizsi Megállapodás
  és az
  ENSZ
  fenntartható fejlesztési céljai
  végrehajtására vonatkozóan vállalt
  uniós
  kötelezettséggel összhangban el kell ismerni
  az
  éghajlatváltozás elleni küzdelem jelentőségét
  , és a 
  programnak hozzá
  kell
  járulnia
  az
  éghajlat-politika érvényesítéséhez oly módon, hogy
  az
  uniós költségvetési kiadások 25 %-a támogassa
  az éghajlat-politikai
  célokat
  .

| (41) | Tudomásul véve, hogy az éghajlatváltozás az egyik legnagyobb globális és társadalmi kihívás, a kezelése érdekében teendő fellépések fontosságát tükrözve
  és
  összhangban azzal, hogy
  az
  EU elkötelezte magát az Egyesült Nemzetek
  fenntartható fejlesztési céljai
  és a Párizsi Megállapodás végrehajtása mellett, az éghajlati szempontok érvényesítésére és az
  uniós
  költségvetési kiadások 30 %-ának éghajlat-politikai célok támogatására fordítására irányuló általános uniós célkitűzés részeként ez a program megfelelő módon kiadásainak legalább 35 %-ával fog hozzájárulni
  az
  éghajlat-politikai célkitűzések támogatásához. E célkitűzés nyomon követése és ellenőrzése érdekében minden éghajlattal összefüggő kiadást rögzíteni kell valamennyi uniós költségvetési programra vonatkozóan
  , és a 
  munkaprogramok megfelelő részeiben fel
  kell
  tüntetni. A tiszta energiával kapcsolatos technológia keretében az egyes technológiákra fordított becsült kiadást a nemzetközi összehasonlíthatóságot biztosító bontásban kell megjeleníteni. Az Európai Számvevőszék ajánlásainak (31/2016. sz. jelentés) figyelembevétele érdekében az éghajlat-politikai szempontok érvényesítését szolgáló mechanizmusok esetében utólagosan különbséget kell tenni a mérséklés és az alkalmazkodás között. |
| --- | --- |

(41)

Tudomásul véve, hogy az éghajlatváltozás az egyik legnagyobb globális és társadalmi kihívás, a kezelése érdekében teendő fellépések fontosságát tükrözve
  és
  összhangban azzal, hogy
  az
  EU elkötelezte magát az Egyesült Nemzetek
  fenntartható fejlesztési céljai
  és a Párizsi Megállapodás végrehajtása mellett, az éghajlati szempontok érvényesítésére és az
  uniós
  költségvetési kiadások 30 %-ának éghajlat-politikai célok támogatására fordítására irányuló általános uniós célkitűzés részeként ez a program megfelelő módon kiadásainak legalább 35 %-ával fog hozzájárulni
  az
  éghajlat-politikai célkitűzések támogatásához. E célkitűzés nyomon követése és ellenőrzése érdekében minden éghajlattal összefüggő kiadást rögzíteni kell valamennyi uniós költségvetési programra vonatkozóan
  , és a 
  munkaprogramok megfelelő részeiben fel
  kell
  tüntetni. A tiszta energiával kapcsolatos technológia keretében az egyes technológiákra fordított becsült kiadást a nemzetközi összehasonlíthatóságot biztosító bontásban kell megjeleníteni. Az Európai Számvevőszék ajánlásainak (31/2016. sz. jelentés) figyelembevétele érdekében az éghajlat-politikai szempontok érvényesítését szolgáló mechanizmusok esetében utólagosan különbséget kell tenni a mérséklés és az alkalmazkodás között.

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

43 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (43) | A
  bizalmas
  háttér-információk
  felhasználása, illetve
  illetéktelen
  személyek
  érzékeny eredményekhez való hozzáférése
  negatív hatással lehet
  az Unió,
  illetve
  egy vagy több tagállam érdekeire. Így a bizalmas és a minősített adatok kezelését az irányadó uniós jog és az intézmények belső szabályzatai, így különösen az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozat szerint kell végezni, amely az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokra vonatkozó rendelkezéseket határozza meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(43)

A
  bizalmas
  háttér-információk
  felhasználása, illetve
  illetéktelen
  személyek
  érzékeny eredményekhez való hozzáférése
  negatív hatással lehet
  az Unió,
  illetve
  egy vagy több tagállam érdekeire. Így a bizalmas és a minősített adatok kezelését az irányadó uniós jog és az intézmények belső szabályzatai, így különösen az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozat szerint kell végezni, amely az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokra vonatkozó rendelkezéseket határozza meg.

| (43) | A
  különleges
  háttér-információk
  felhasználása vagy
  illetéktelen
  személyeknek az
  érzékeny eredményekhez
  és kutatási adatokhoz
  való hozzáférése
  kedvezőtlen hatást gyakorolhat akár
  az Unió,
  akár
  egy vagy több tagállam érdekeire. Így a bizalmas és a minősített adatok kezelését az irányadó uniós jog és az intézmények belső szabályzatai, így különösen az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozat szerint kell végezni, amely az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokra vonatkozó rendelkezéseket határozza meg. |
| --- | --- |

(43)

A
  különleges
  háttér-információk
  felhasználása vagy
  illetéktelen
  személyeknek az
  érzékeny eredményekhez
  és kutatási adatokhoz
  való hozzáférése
  kedvezőtlen hatást gyakorolhat akár
  az Unió,
  akár
  egy vagy több tagállam érdekeire. Így a bizalmas és a minősített adatok kezelését az irányadó uniós jog és az intézmények belső szabályzatai, így különösen az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozat szerint kell végezni, amely az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokra vonatkozó rendelkezéseket határozza meg.

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

44 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (44) | Meg kell szabni a részvételre vonatkozó minimumfeltételeket mind általános szabályként – például arra vonatkozóan, hogy a konzorciumban részt vevő jogalanyok közül legalább egynek tagállami illetőségűnek kell lennie –, mind pedig a program keretében megvalósuló cselekvések egyes típusainak sajátosságai tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(44)

Meg kell szabni a részvételre vonatkozó minimumfeltételeket mind általános szabályként – például arra vonatkozóan, hogy a konzorciumban részt vevő jogalanyok közül legalább egynek tagállami illetőségűnek kell lennie –, mind pedig a program keretében megvalósuló cselekvések egyes típusainak sajátosságai tekintetében.

törölve

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

45 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (45) | Helyénvaló
  megállapítani a program keretében végzett cselekvések résztvevői számára nyújtandó uniós finanszírozás feltételeit. A vissza nem térítendő
  támogatások odaítélésének a költségvetési rendeletben meghatározott valamennyi hozzájárulási forma – mind
  az
  egyösszegű átalány
  ,
  mind
  az
  átalányfinanszírozás
  ,
  illetve az egységköltségek – figyelembevételével kell történnie
  a további egyszerűsítés érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(45)

Helyénvaló
  megállapítani a program keretében végzett cselekvések résztvevői számára nyújtandó uniós finanszírozás feltételeit. A vissza nem térítendő
  támogatások odaítélésének a költségvetési rendeletben meghatározott valamennyi hozzájárulási forma – mind
  az
  egyösszegű átalány
  ,
  mind
  az
  átalányfinanszírozás
  ,
  illetve az egységköltségek – figyelembevételével kell történnie
  a további egyszerűsítés érdekében.

| (45) | Szükséges
  megállapítani a program keretében végzett cselekvések résztvevői számára nyújtandó uniós finanszírozás feltételeit. A 
  program keretében nyújtott fő finanszírozási forma a
  vissza nem térítendő
  támogatás lesz. Ettől eltérő finanszírozási formát annak alapján kell választani, hogy mennyire alkalmas a cselekvések konkrét célkitűzéseinek elérésére és
  az
  eredmények biztosítására
  ,
  figyelembe véve különösen
  az
  ellenőrzési költségeket
  ,
  az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának várható kockázatait. A vissza nem térítendő támogatások esetében
  a további egyszerűsítés érdekében
  mérlegelhető a költségvetési rendeletben meghatározott átalányösszegek, átalánydíjak és az egységköltségek alkalmazása. Mielőtt egy új költség-visszatérítési rendszert a kedvezményezettek számára valóban egyszerűsítésnek tekintenénk, alapos és pozitív eredménnyel záruló értékelést kell végezni. |
| --- | --- |

(45)

Szükséges
  megállapítani a program keretében végzett cselekvések résztvevői számára nyújtandó uniós finanszírozás feltételeit. A 
  program keretében nyújtott fő finanszírozási forma a
  vissza nem térítendő
  támogatás lesz. Ettől eltérő finanszírozási formát annak alapján kell választani, hogy mennyire alkalmas a cselekvések konkrét célkitűzéseinek elérésére és
  az
  eredmények biztosítására
  ,
  figyelembe véve különösen
  az
  ellenőrzési költségeket
  ,
  az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának várható kockázatait. A vissza nem térítendő támogatások esetében
  a további egyszerűsítés érdekében
  mérlegelhető a költségvetési rendeletben meghatározott átalányösszegek, átalánydíjak és az egységköltségek alkalmazása. Mielőtt egy új költség-visszatérítési rendszert a kedvezményezettek számára valóban egyszerűsítésnek tekintenénk, alapos és pozitív eredménnyel záruló értékelést kell végezni.

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

46 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (46) | A társfinanszírozási elvnek való megfelelés érdekében az e rendeletben említett finanszírozási ráták maximális rátáknak minősülnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(46)

A társfinanszírozási elvnek való megfelelés érdekében az e rendeletben említett finanszírozási ráták maximális rátáknak minősülnek.

törölve

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

47 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (47) | A költségvetési rendelettel összhangban a programnak meg kell teremtenie a kedvezményezettek szokásos költségelszámolási gyakorlatai szélesebb körű elfogadásának alapjait a személyi költségek és a belső elszámolású áruk és szolgáltatások egységköltségei tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(47)

A költségvetési rendelettel összhangban a programnak meg kell teremtenie a kedvezményezettek szokásos költségelszámolási gyakorlatai szélesebb körű elfogadásának alapjait a személyi költségek és a belső elszámolású áruk és szolgáltatások egységköltségei tekintetében.

| (47) | A költségvetési rendelettel összhangban a programnak meg kell teremtenie a kedvezményezettek szokásos költségelszámolási gyakorlatai szélesebb körű elfogadásának alapjait a személyi költségek és a belső elszámolású áruk és szolgáltatások egységköltségei tekintetében.
  A közvetlen és közvetett költségeket kombináló belső elszámolású áruk és szolgáltatások esetében az egységköltségek alkalmazását valamennyi kedvezményezett által válaszható lehetőségnek kell tekinteni. A felosztási kulcsok révén becsült költségeknek támogathatóknak kell lenniük. |
| --- | --- |

(47)

A költségvetési rendelettel összhangban a programnak meg kell teremtenie a kedvezményezettek szokásos költségelszámolási gyakorlatai szélesebb körű elfogadásának alapjait a személyi költségek és a belső elszámolású áruk és szolgáltatások egységköltségei tekintetében.
  A közvetlen és közvetett költségeket kombináló belső elszámolású áruk és szolgáltatások esetében az egységköltségek alkalmazását valamennyi kedvezményezett által válaszható lehetőségnek kell tekinteni. A felosztási kulcsok révén becsült költségeknek támogathatóknak kell lenniük.

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

48 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (48) | Indokolt a
  jelenlegi, tényleges személyi költségeken alapuló visszatérítési
  rendszernek
  a Horizont 2020 keretében kidolgozott, projektalapú díjazásra épülő megközelítés alapján
  történő további egyszerűsítése
  ,
  valamint
  a költségvetési rendelettel
  való szorosabb összehangolása
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(48)

Indokolt a
  jelenlegi, tényleges személyi költségeken alapuló visszatérítési
  rendszernek
  a Horizont 2020 keretében kidolgozott, projektalapú díjazásra épülő megközelítés alapján
  történő további egyszerűsítése
  ,
  valamint
  a költségvetési rendelettel
  való szorosabb összehangolása
  .

| (48) | A
  jelenlegi, tényleges személyi költségeken alapuló visszatérítési
  rendszert
  a Horizont 2020 keretében kidolgozott, projektalapú díjazásra épülő megközelítés alapján
  tovább kell egyszerűsíteni
  ,
  és jobban össze kell hangolni
  a költségvetési rendelettel
  , törekedve az „egyenlő munkáért egyenlő bért” elvének általános érvényesítésére és a programban részt vevő uniós kutatók közötti bérszakadék megszüntetésére
  . |
| --- | --- |

(48)

A
  jelenlegi, tényleges személyi költségeken alapuló visszatérítési
  rendszert
  a Horizont 2020 keretében kidolgozott, projektalapú díjazásra épülő megközelítés alapján
  tovább kell egyszerűsíteni
  ,
  és jobban össze kell hangolni
  a költségvetési rendelettel
  , törekedve az „egyenlő munkáért egyenlő bért” elvének általános érvényesítésére és a programban részt vevő uniós kutatók közötti bérszakadék megszüntetésére
  .

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

50 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (50) | Az eredmények hasznosítására és terjesztésére vonatkozóan szabályokat kell megállapítani, amelyeknek biztosítaniuk kell, hogy a kedvezményezettek az eredményeket megfelelő oltalom alá helyezzék, hasznosítsák, terjesszék és hozzáférhetővé tegyék. Nagyobb hangsúlyt kell fektetni az eredmények hasznosítására, különösen az Unióban. A kedvezményezetteknek a cselekvés során
  és azt követően
  naprakésszé kell tenniük az eredményeik hasznosítására és terjesztésére vonatkozó
  terveiket
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(50)

Az eredmények hasznosítására és terjesztésére vonatkozóan szabályokat kell megállapítani, amelyeknek biztosítaniuk kell, hogy a kedvezményezettek az eredményeket megfelelő oltalom alá helyezzék, hasznosítsák, terjesszék és hozzáférhetővé tegyék. Nagyobb hangsúlyt kell fektetni az eredmények hasznosítására, különösen az Unióban. A kedvezményezetteknek a cselekvés során
  és azt követően
  naprakésszé kell tenniük az eredményeik hasznosítására és terjesztésére vonatkozó
  terveiket
  .

| (50) | Az eredmények hasznosítására és terjesztésére vonatkozóan szabályokat kell megállapítani, amelyeknek biztosítaniuk kell, hogy a kedvezményezettek az eredményeket megfelelő
  módon
  oltalom alá helyezzék, hasznosítsák, terjesszék és hozzáférhetővé tegyék
  , figyelembe véve a kedvezményezettek jogos érdekeit és bármely más korlátot, például az adatvédelmi szabályokat, a magánélet tiszteletben tartásához való jogot és a biztonsági szabályokat vagy a szellemitulajdon-jogokat, a titoktartást vagy az Unió globális gazdasági versenyképességét
  . Nagyobb hangsúlyt kell fektetni az eredmények hasznosítására, különösen az Unióban. A kedvezményezetteknek a cselekvés során naprakésszé kell tenniük az eredményeik hasznosítására és terjesztésére vonatkozó
  tervet
  . |
| --- | --- |

(50)

Az eredmények hasznosítására és terjesztésére vonatkozóan szabályokat kell megállapítani, amelyeknek biztosítaniuk kell, hogy a kedvezményezettek az eredményeket megfelelő
  módon
  oltalom alá helyezzék, hasznosítsák, terjesszék és hozzáférhetővé tegyék
  , figyelembe véve a kedvezményezettek jogos érdekeit és bármely más korlátot, például az adatvédelmi szabályokat, a magánélet tiszteletben tartásához való jogot és a biztonsági szabályokat vagy a szellemitulajdon-jogokat, a titoktartást vagy az Unió globális gazdasági versenyképességét
  . Nagyobb hangsúlyt kell fektetni az eredmények hasznosítására, különösen az Unióban. A kedvezményezetteknek a cselekvés során naprakésszé kell tenniük az eredményeik hasznosítására és terjesztésére vonatkozó
  tervet
  .

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

51 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (51) | A Horizont 2020 elődprogram pályázatértékelési és -kiválasztási rendszerének kulcselemeit – különös tekintettel a 
  kiválóságra való összpontosításra – indokolt megtartani
  . A pályázatokat a jövőben is független
  szakértők
  értékelései alapján kell kiválasztani. Adott esetben figyelembe kell
  venni
  a projektportfólión belüli általános koherencia biztosításának szükségességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(51)

A Horizont 2020 elődprogram pályázatértékelési és -kiválasztási rendszerének kulcselemeit – különös tekintettel a 
  kiválóságra való összpontosításra – indokolt megtartani
  . A pályázatokat a jövőben is független
  szakértők
  értékelései alapján kell kiválasztani. Adott esetben figyelembe kell
  venni
  a projektportfólión belüli általános koherencia biztosításának szükségességét.

| (51) | A Horizont 2020 elődprogram pályázatértékelési és -kiválasztási rendszerének kulcselemeit
  indokolt megtartani,
  különös tekintettel a 
  „kiválóság”, a „hatás”, valamint a „végrehajtás minősége és hatékonysága” kiemelt kritériumokra
  . A pályázatokat a jövőben is
  lehetőség szerint minél több tagállam
  független
  szakértőinek
  értékelései alapján kell kiválasztani.
  A Bizottságnak indokolt esetben névtelen értékelést kell szerveznie, és ennek eredményét elemeznie kell az elfogult kiválasztás elkerülése érdekében.
  Adott esetben
  a független szakértőknek
  figyelembe kell
  venniük
  a projektportfólión belüli általános koherencia biztosításának szükségességét. |
| --- | --- |

(51)

A Horizont 2020 elődprogram pályázatértékelési és -kiválasztási rendszerének kulcselemeit
  indokolt megtartani,
  különös tekintettel a 
  „kiválóság”, a „hatás”, valamint a „végrehajtás minősége és hatékonysága” kiemelt kritériumokra
  . A pályázatokat a jövőben is
  lehetőség szerint minél több tagállam
  független
  szakértőinek
  értékelései alapján kell kiválasztani.
  A Bizottságnak indokolt esetben névtelen értékelést kell szerveznie, és ennek eredményét elemeznie kell az elfogult kiválasztás elkerülése érdekében.
  Adott esetben
  a független szakértőknek
  figyelembe kell
  venniük
  a projektportfólión belüli általános koherencia biztosításának szükségességét.

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

52 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (52) | Az uniós finanszírozás kedvezményezettjei adminisztratív terhének csökkentése érdekében
  indokolt az adott esetben más
  uniós programok keretében végzett ellenőrzések és értékelések eredményeinek
  fokozottabb átvétele
  . Az ilyen kölcsönös átvételt kifejezetten elő kell írni más biztosítási elemek – például rendszerek és eljárások ellenőrzése – tekintetében is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(52)

Az uniós finanszírozás kedvezményezettjei adminisztratív terhének csökkentése érdekében
  indokolt az adott esetben más
  uniós programok keretében végzett ellenőrzések és értékelések eredményeinek
  fokozottabb átvétele
  . Az ilyen kölcsönös átvételt kifejezetten elő kell írni más biztosítási elemek – például rendszerek és eljárások ellenőrzése – tekintetében is.

| (52) | Az uniós finanszírozás kedvezményezettjei adminisztratív terhének csökkentése érdekében
  gondoskodni kell az egyéb
  uniós programok keretében végzett ellenőrzések és értékelések eredményeinek
  rendszerszintű átvételéről a költségvetési rendelet 127. cikkével összhangban, a program minden részét illetően
  . Az ilyen kölcsönös átvételt kifejezetten elő kell írni más biztosítási elemek – például rendszerek és eljárások ellenőrzése – tekintetében is. |
| --- | --- |

(52)

Az uniós finanszírozás kedvezményezettjei adminisztratív terhének csökkentése érdekében
  gondoskodni kell az egyéb
  uniós programok keretében végzett ellenőrzések és értékelések eredményeinek
  rendszerszintű átvételéről a költségvetési rendelet 127. cikkével összhangban, a program minden részét illetően
  . Az ilyen kölcsönös átvételt kifejezetten elő kell írni más biztosítási elemek – például rendszerek és eljárások ellenőrzése – tekintetében is.

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

53 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (53) | A kutatás és az innováció területén jelentkező egyes kihívások
  kezelése pénzdíjak igénybevételét indokolja
  , amelyek adott esetben lehetnek a Bizottság vagy a finanszírozó szerv és más uniós szervek, harmadik országok, nemzetközi szervezetek vagy nonprofit jogalanyok által létrehozott
  közösen finanszírozott
  vagy
  közösen végrehajtott pénzdíjak is
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(53)

A kutatás és az innováció területén jelentkező egyes kihívások
  kezelése pénzdíjak igénybevételét indokolja
  , amelyek adott esetben lehetnek a Bizottság vagy a finanszírozó szerv és más uniós szervek, harmadik országok, nemzetközi szervezetek vagy nonprofit jogalanyok által létrehozott
  közösen finanszírozott
  vagy
  közösen végrehajtott pénzdíjak is
  .

| (53) | A kutatás és az innováció területén jelentkező egyes kihívások
  terén szükséges fellépés érdekében pénzdíjakat kell bevezetni
  , amelyek adott esetben lehetnek a Bizottság vagy a finanszírozó szerv és más uniós szervek, harmadik országok, nemzetközi szervezetek vagy nonprofit jogalanyok által létrehozott
  , közös
  vagy
  együttes pénzdíjat is. A pénzdíjakat különösen olyan projekteknek kell kapniuk, amelyek a részvétel növelésében érintett országokba vonzzák a tudományos szakembereket, valamint az ezen országok láthatóságát és az uniós finanszírozású cselekvéseket sikerrel növelő projekteknek. |
| --- | --- |

(53)

A kutatás és az innováció területén jelentkező egyes kihívások
  terén szükséges fellépés érdekében pénzdíjakat kell bevezetni
  , amelyek adott esetben lehetnek a Bizottság vagy a finanszírozó szerv és más uniós szervek, harmadik országok, nemzetközi szervezetek vagy nonprofit jogalanyok által létrehozott
  , közös
  vagy
  együttes pénzdíjat is. A pénzdíjakat különösen olyan projekteknek kell kapniuk, amelyek a részvétel növelésében érintett országokba vonzzák a tudományos szakembereket, valamint az ezen országok láthatóságát és az uniós finanszírozású cselekvéseket sikerrel növelő projekteknek.

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

54 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (54) | A rendelet keretében elérhető finanszírozási formákat és végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek
  elérni
  a cselekvések konkrét célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának várható kockázatait.
  Vissza nem térítendő támogatások esetében
  ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű
  átalány
  , az
  átalányfinanszírozás
  és az
  egységköltség-alapú térítés
  alkalmazását is, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(54)

A rendelet keretében elérhető finanszírozási formákat és végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek
  elérni
  a cselekvések konkrét célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának várható kockázatait.
  Vissza nem térítendő támogatások esetében
  ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű
  átalány
  , az
  átalányfinanszírozás
  és az
  egységköltség-alapú térítés
  alkalmazását is,

| (54) | A rendelet keretében elérhető finanszírozási formákat és végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek
  teljesíteni
  a cselekvések konkrét célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának várható kockázatait. Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű
  támogatások
  , az
  átalányok
  és az
  egységköltségek
  alkalmazását is. |
| --- | --- |

(54)

A rendelet keretében elérhető finanszírozási formákat és végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek
  teljesíteni
  a cselekvések konkrét célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának várható kockázatait. Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű
  támogatások
  , az
  átalányok
  és az
  egységköltségek
  alkalmazását is.

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| Tárgy | Tárgy |
| (1)   Ez a rendelet létrehozza
  a Horizont Európa
  kutatási és innovációs keretprogramot (a továbbiakban: program), és megállapítja a program körébe tartozó közvetett cselekvésekre vonatkozó részvételi és terjesztési szabályokat. | (1)   Ez a rendelet létrehozza
  az Európai horizont
  kutatási és innovációs keretprogramot (a továbbiakban: program), és megállapítja a program körébe tartozó közvetett cselekvésekre vonatkozó részvételi és terjesztési szabályokat
  , valamint meghatározza a kutatási és innovációs tevékenységek uniós támogatására irányadó keretszabályozást
  . |
| (2)   A rendelet megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat. | (2)   A rendelet megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat. |
| (3)   A program a következők útján kerül végrehajtásra: | (3)   A program a következők útján kerül végrehajtásra: |
| a) | az (EU) .../... határozattal (25) létrehozott egyedi program, amely tartalmazza az
  EIT-nek nyújtott pénzügyi hozzájárulást
  is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1. cikk

1. cikk

Tárgy

Tárgy

(1)   Ez a rendelet létrehozza
  a Horizont Európa
  kutatási és innovációs keretprogramot (a továbbiakban: program), és megállapítja a program körébe tartozó közvetett cselekvésekre vonatkozó részvételi és terjesztési szabályokat.

(1)   Ez a rendelet létrehozza
  az Európai horizont
  kutatási és innovációs keretprogramot (a továbbiakban: program), és megállapítja a program körébe tartozó közvetett cselekvésekre vonatkozó részvételi és terjesztési szabályokat
  , valamint meghatározza a kutatási és innovációs tevékenységek uniós támogatására irányadó keretszabályozást
  .

(2)   A rendelet megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat.

(2)   A rendelet megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat.

(3)   A program a következők útján kerül végrehajtásra:

(3)   A program a következők útján kerül végrehajtásra:

a)

az (EU) .../... határozattal (25) létrehozott egyedi program, amely tartalmazza az
  EIT-nek nyújtott pénzügyi hozzájárulást
  is;

25

EIT-nek nyújtott pénzügyi hozzájárulást

| a) | az (EU) .../... határozattal (25) létrehozott egyedi program, amely tartalmazza az
  EIT alapelveit és beavatkozási területeit
  is; |
| --- | --- |

a)

az (EU) .../... határozattal (25) létrehozott egyedi program, amely tartalmazza az
  EIT alapelveit és beavatkozási területeit
  is;

25

EIT alapelveit és beavatkozási területeit

| b) | az (EU) .../... rendelettel létrehozott, védelmi kutatásra vonatkozó egyedi program. |
| --- | --- |

b)

az (EU) .../... rendelettel létrehozott, védelmi kutatásra vonatkozó egyedi program.

| b) | az (EU) .../... rendelettel létrehozott, védelmi kutatásra vonatkozó egyedi program. |
| --- | --- |

b)

az (EU) .../... rendelettel létrehozott, védelmi kutatásra vonatkozó egyedi program.

(4)   Az e rendeletben használt
  „Horizont Európa”
  , „program” és „egyedi program” kifejezések
  kizárólag
  a (3) bekezdés
  a
  ) pontjában leírt egyedi program szempontjából releváns kérdésekre
  vonatkoznak
  , kivéve, ha a szöveg kifejezetten másként nem rendelkezik.

(4)   Az e rendeletben használt
  „Európai horizont”
  , „program” és „egyedi program” kifejezések
  nem vonatkoznak
  a (3) bekezdés
  b
  ) pontjában leírt egyedi program szempontjából releváns kérdésekre, kivéve, ha a szöveg kifejezetten másként nem rendelkezik.

(4a)
     
  Az EIT a programot a stratégiai K+I terv és az EIT 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó stratégiai innovációs terve szerint hajtja végre azzal a megkötéssel, hogy minden újonnan létrehozott TIT további megfelelő költségvetési forrásokat kell kapnia annak érdekében, hogy ne veszélyeztesse a meglévő TIT-ek célkitűzéseit és kötelezettségvállalásait.

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk

2 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. cikk | 2. cikk |
| Fogalommeghatározások | Fogalommeghatározások |
| E rendelet alkalmazásában: | E rendelet alkalmazásában: |
| 1. | „kutatási infrastruktúrák”: olyan létesítmények, amelyek erőforrásokat és szolgáltatásokat biztosítanak a kutatói közösségek számára a szakterületükön folytatandó kutatásokhoz és az innováció előmozdításához. A fogalommeghatározás körébe tartoznak a kapcsolódó emberi erőforrások és a fontosabb berendezések és eszközkészletek is; az ismeretekhez kapcsolódó létesítmények, például a gyűjtemények, archívumok vagy tudományosadat-infrastruktúrák; számítástechnikai rendszerek, kommunikációs hálózatok, továbbá bármilyen olyan egyedi jellegű és külső felhasználók számára nyitott infrastruktúra, amely létfontosságú a kiválóság megvalósításához a kutatás és az innováció területén. Ezek adott esetben a kutatáson kívül is használhatók, például oktatásra vagy közszolgáltatások nyújtására, és lehetnek „egy helyszínre telepítettek”, „virtuálisak” vagy „szétszórtak”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2. cikk

2. cikk

Fogalommeghatározások

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

E rendelet alkalmazásában:

1.

„kutatási infrastruktúrák”: olyan létesítmények, amelyek erőforrásokat és szolgáltatásokat biztosítanak a kutatói közösségek számára a szakterületükön folytatandó kutatásokhoz és az innováció előmozdításához. A fogalommeghatározás körébe tartoznak a kapcsolódó emberi erőforrások és a fontosabb berendezések és eszközkészletek is; az ismeretekhez kapcsolódó létesítmények, például a gyűjtemények, archívumok vagy tudományosadat-infrastruktúrák; számítástechnikai rendszerek, kommunikációs hálózatok, továbbá bármilyen olyan egyedi jellegű és külső felhasználók számára nyitott infrastruktúra, amely létfontosságú a kiválóság megvalósításához a kutatás és az innováció területén. Ezek adott esetben a kutatáson kívül is használhatók, például oktatásra vagy közszolgáltatások nyújtására, és lehetnek „egy helyszínre telepítettek”, „virtuálisak” vagy „szétszórtak”;

| 1. | „kutatási infrastruktúrák”: olyan létesítmények, amelyek erőforrásokat és szolgáltatásokat biztosítanak a kutatói közösségek számára a szakterületükön folytatandó kutatásokhoz és az innováció előmozdításához. A fogalommeghatározás körébe tartoznak a kapcsolódó emberi erőforrások és a fontosabb berendezések és eszközkészletek is
  , és különösen a IV. mellékletben említett, egyéb uniós támogatásokból támogatottak
  ; az ismeretekhez kapcsolódó létesítmények, például a gyűjtemények, archívumok vagy tudományosadat-infrastruktúrák; számítástechnikai rendszerek, kommunikációs hálózatok, továbbá bármilyen olyan egyedi jellegű és külső felhasználók számára nyitott infrastruktúra, amely létfontosságú a kiválóság megvalósításához a kutatás és az innováció területén. Ezek adott esetben a kutatáson kívül is használhatók, például oktatásra vagy közszolgáltatások nyújtására, és lehetnek „egy helyszínre telepítettek”, „virtuálisak” vagy „szétszórtak”; |
| --- | --- |

1.

„kutatási infrastruktúrák”: olyan létesítmények, amelyek erőforrásokat és szolgáltatásokat biztosítanak a kutatói közösségek számára a szakterületükön folytatandó kutatásokhoz és az innováció előmozdításához. A fogalommeghatározás körébe tartoznak a kapcsolódó emberi erőforrások és a fontosabb berendezések és eszközkészletek is
  , és különösen a IV. mellékletben említett, egyéb uniós támogatásokból támogatottak
  ; az ismeretekhez kapcsolódó létesítmények, például a gyűjtemények, archívumok vagy tudományosadat-infrastruktúrák; számítástechnikai rendszerek, kommunikációs hálózatok, továbbá bármilyen olyan egyedi jellegű és külső felhasználók számára nyitott infrastruktúra, amely létfontosságú a kiválóság megvalósításához a kutatás és az innováció területén. Ezek adott esetben a kutatáson kívül is használhatók, például oktatásra vagy közszolgáltatások nyújtására, és lehetnek „egy helyszínre telepítettek”, „virtuálisak” vagy „szétszórtak”;

, és különösen a IV. mellékletben említett, egyéb uniós támogatásokból támogatottak

| 2. | „intelligens szakosodási stratégia”: jelentése megegyezik az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (26) meghatározott intelligens szakosodási stratégiáéval, és megfelel az (EU) XX [közös rendelkezésekről szóló rendelet] rendeletben meghatározott előfeltételeknek; |
| --- | --- |

2.

„intelligens szakosodási stratégia”: jelentése megegyezik az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (26) meghatározott intelligens szakosodási stratégiáéval, és megfelel az (EU) XX [közös rendelkezésekről szóló rendelet] rendeletben meghatározott előfeltételeknek;

26

| 2. | „intelligens szakosodási stratégia”: jelentése megegyezik az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (26) meghatározott intelligens szakosodási stratégiáéval, és megfelel az (EU) XX [közös rendelkezésekről szóló rendelet] rendeletben meghatározott előfeltételeknek; |
| --- | --- |

2.

„intelligens szakosodási stratégia”: jelentése megegyezik az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (26) meghatározott intelligens szakosodási stratégiáéval, és megfelel az (EU) XX [közös rendelkezésekről szóló rendelet] rendeletben meghatározott előfeltételeknek;

26

| 3. | „európai partnerség”: olyan kezdeményezés, melynek keretében az Unió magán és/vagy közszektorbeli partnerekkel (például ipari szereplőkkel, kutatószervezetekkel, helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű, közfeladatot ellátó szervekkel, illetve civil társadalmi szervezetekkel, köztük alapítványokkal) együtt vállalja egy kutatási és innovációs tevékenységekre – köztük a piaci bevezetéshez és a jogszabályokban vagy a szakpolitikákban való megjelenéshez kapcsolódó tevékenységekre – irányuló program kidolgozásának és végrehajtásának közös támogatását; |
| --- | --- |

3.

„európai partnerség”: olyan kezdeményezés, melynek keretében az Unió magán és/vagy közszektorbeli partnerekkel (például ipari szereplőkkel, kutatószervezetekkel, helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű, közfeladatot ellátó szervekkel, illetve civil társadalmi szervezetekkel, köztük alapítványokkal) együtt vállalja egy kutatási és innovációs tevékenységekre – köztük a piaci bevezetéshez és a jogszabályokban vagy a szakpolitikákban való megjelenéshez kapcsolódó tevékenységekre – irányuló program kidolgozásának és végrehajtásának közös támogatását;

| 3. | „európai partnerség”: olyan kezdeményezés, melynek keretében az Unió magán és/vagy közszektorbeli partnerekkel (például ipari szereplőkkel,
  egyetemekkel,
  kutatószervezetekkel
  , beleértve a kutatási infrastruktúrákat
  , helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű, közfeladatot ellátó szervekkel, illetve civil társadalmi szervezetekkel, köztük
  nem kormányzati szervezetekkel és
  alapítványokkal) együtt vállalja egy kutatási és innovációs tevékenységekre – köztük
  az EUMSZ 185. és 187. cikke szerinti, valamint
  a piaci bevezetéshez és a jogszabályokban vagy a szakpolitikákban való megjelenéshez kapcsolódó tevékenységekre – irányuló program kidolgozásának és végrehajtásának közös támogatását; |
| --- | --- |

3.

„európai partnerség”: olyan kezdeményezés, melynek keretében az Unió magán és/vagy közszektorbeli partnerekkel (például ipari szereplőkkel,
  egyetemekkel,
  kutatószervezetekkel
  , beleértve a kutatási infrastruktúrákat
  , helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű, közfeladatot ellátó szervekkel, illetve civil társadalmi szervezetekkel, köztük
  nem kormányzati szervezetekkel és
  alapítványokkal) együtt vállalja egy kutatási és innovációs tevékenységekre – köztük
  az EUMSZ 185. és 187. cikke szerinti, valamint
  a piaci bevezetéshez és a jogszabályokban vagy a szakpolitikákban való megjelenéshez kapcsolódó tevékenységekre – irányuló program kidolgozásának és végrehajtásának közös támogatását;

egyetemekkel,

, beleértve a kutatási infrastruktúrákat

nem kormányzati szervezetekkel és

az EUMSZ 185. és 187. cikke szerinti, valamint

| 4. | „nyílt hozzáférés”: a program által finanszírozott cselekvésekből eredő kutatási eredményekhez, különösen tudományos publikációkhoz és kutatási adatokhoz való, a végfelhasználó számára ingyenes online hozzáférés nyújtásának gyakorlata; |
| --- | --- |

4.

„nyílt hozzáférés”: a program által finanszírozott cselekvésekből eredő kutatási eredményekhez, különösen tudományos publikációkhoz és kutatási adatokhoz való, a végfelhasználó számára ingyenes online hozzáférés nyújtásának gyakorlata;

| 4. | „nyílt hozzáférés”: a program által finanszírozott cselekvésekből eredő kutatási eredményekhez, különösen tudományos publikációkhoz és kutatási adatokhoz való, a végfelhasználó számára ingyenes online hozzáférés nyújtásának gyakorlata
  . A kutatási adatok tekintetében „a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság” és a „jelentős mentesülési lehetőségek” elvével összhangban figyelembe kell venni a releváns adatvédelmi és biztonsági érdekeket, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat, a titoktartást, az Európai Unió globális gazdasági versenyképességét és egyéb jogos érdekeket; |
| --- | --- |

4.

„nyílt hozzáférés”: a program által finanszírozott cselekvésekből eredő kutatási eredményekhez, különösen tudományos publikációkhoz és kutatási adatokhoz való, a végfelhasználó számára ingyenes online hozzáférés nyújtásának gyakorlata
  . A kutatási adatok tekintetében „a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság” és a „jelentős mentesülési lehetőségek” elvével összhangban figyelembe kell venni a releváns adatvédelmi és biztonsági érdekeket, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat, a titoktartást, az Európai Unió globális gazdasági versenyképességét és egyéb jogos érdekeket;

. A kutatási adatok tekintetében „a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság” és a „jelentős mentesülési lehetőségek” elvével összhangban figyelembe kell venni a releváns adatvédelmi és biztonsági érdekeket, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat, a titoktartást, az Európai Unió globális gazdasági versenyképességét és egyéb jogos érdekeket;

| 5. | „küldetés”:
  cselekvések olyan
  összessége (portfóliója), amely
  egy
  mérhető cél meghatározott időn belül történő elérésére
  , valamint
  a tudományra, a technológiára
  és/vagy
  a társadalomra
  és
  a 
  polgárokra gyakorolt olyan hatás elérésére irányul
  , amely egyedi cselekvések útján nem
  volt
  elérhető; |
| --- | --- |

5.

„küldetés”:
  cselekvések olyan
  összessége (portfóliója), amely
  egy
  mérhető cél meghatározott időn belül történő elérésére
  , valamint
  a tudományra, a technológiára
  és/vagy
  a társadalomra
  és
  a 
  polgárokra gyakorolt olyan hatás elérésére irányul
  , amely egyedi cselekvések útján nem
  volt
  elérhető;

cselekvések olyan

egy

, valamint

és/vagy

és

polgárokra gyakorolt olyan hatás elérésére irányul

volt

| 5. | „küldetés”:
  olyan, kiválóságra épülő kutatási és innovációs cselekvések
  összessége (portfóliója), amely
  lehet klasztereken átívelő vagy horizontális, amely
  mérhető cél meghatározott időn belül történő elérésére
  irányul és hatást gyakorol
  a tudományra, a technológiára, a társadalomra, a 
  politikai döntéshozatalra és/vagy a diplomáciára, valamint az állampolgárokra
  ,
  és
  amely egyedi cselekvések útján nem
  volna
  elérhető; |
| --- | --- |

5.

„küldetés”:
  olyan, kiválóságra épülő kutatási és innovációs cselekvések
  összessége (portfóliója), amely
  lehet klasztereken átívelő vagy horizontális, amely
  mérhető cél meghatározott időn belül történő elérésére
  irányul és hatást gyakorol
  a tudományra, a technológiára, a társadalomra, a 
  politikai döntéshozatalra és/vagy a diplomáciára, valamint az állampolgárokra
  ,
  és
  amely egyedi cselekvések útján nem
  volna
  elérhető;

olyan, kiválóságra épülő kutatási és innovációs cselekvések

lehet klasztereken átívelő vagy horizontális, amely

irányul és hatást gyakorol

politikai döntéshozatalra és/vagy a diplomáciára, valamint az állampolgárokra

és

volna

| 6. | „kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés”: kutatási-fejlesztési szolgáltatások olyan beszerzése, amely a kockázatok és a hasznok piaci feltételek szerinti megosztásán és többszakaszos, versenyalapú fejlesztésen alapul oly módon, hogy a kutatási-fejlesztési szolgáltatások beszerzése és a végtermék kereskedelmi mennyiségekben történő piaci bevezetése egyértelműen különválik egymástól; |
| --- | --- |

6.

„kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés”: kutatási-fejlesztési szolgáltatások olyan beszerzése, amely a kockázatok és a hasznok piaci feltételek szerinti megosztásán és többszakaszos, versenyalapú fejlesztésen alapul oly módon, hogy a kutatási-fejlesztési szolgáltatások beszerzése és a végtermék kereskedelmi mennyiségekben történő piaci bevezetése egyértelműen különválik egymástól;

| 6. | „kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés”: kutatási-fejlesztési szolgáltatások olyan beszerzése, amely a kockázatok és a hasznok piaci feltételek szerinti megosztásán és többszakaszos, versenyalapú fejlesztésen alapul oly módon, hogy a kutatási-fejlesztési szolgáltatások beszerzése és a végtermék kereskedelmi mennyiségekben történő piaci bevezetése egyértelműen különválik egymástól; |
| --- | --- |

6.

„kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés”: kutatási-fejlesztési szolgáltatások olyan beszerzése, amely a kockázatok és a hasznok piaci feltételek szerinti megosztásán és többszakaszos, versenyalapú fejlesztésen alapul oly módon, hogy a kutatási-fejlesztési szolgáltatások beszerzése és a végtermék kereskedelmi mennyiségekben történő piaci bevezetése egyértelműen különválik egymástól;

| 7. | „innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzés”: olyan közbeszerzés, amelyben az ajánlatkérő szerv kereskedelmi forgalomban nagy volumenben még be nem szerezhető innovatív termékek vagy szolgáltatások első vásárlójaként lép fel, és amely magában foglalhatja a megfelelőség vizsgálatát is; |
| --- | --- |

7.

„innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzés”: olyan közbeszerzés, amelyben az ajánlatkérő szerv kereskedelmi forgalomban nagy volumenben még be nem szerezhető innovatív termékek vagy szolgáltatások első vásárlójaként lép fel, és amely magában foglalhatja a megfelelőség vizsgálatát is;

| 7. | „innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzés”: olyan közbeszerzés, amelyben az ajánlatkérő szerv kereskedelmi forgalomban nagy volumenben még be nem szerezhető innovatív termékek vagy szolgáltatások első vásárlójaként lép fel, és amely magában foglalhatja a megfelelőség vizsgálatát is; |
| --- | --- |

7.

„innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzés”: olyan közbeszerzés, amelyben az ajánlatkérő szerv kereskedelmi forgalomban nagy volumenben még be nem szerezhető innovatív termékek vagy szolgáltatások első vásárlójaként lép fel, és amely magában foglalhatja a megfelelőség vizsgálatát is;

| 8. | „hozzáférési jogok”: az eredmények vagy a meglévő információk és jogok felhasználására vonatkozó jogok; |
| --- | --- |

8.

„hozzáférési jogok”: az eredmények vagy a meglévő információk és jogok felhasználására vonatkozó jogok;

| 8. | „hozzáférési jogok” az eredmények vagy a meglévő információk és jogok felhasználására vonatkozó
  , e rendelettel összhangban megállapított feltételek mellett gyakorolható
  jogok; |
| --- | --- |

8.

„hozzáférési jogok” az eredmények vagy a meglévő információk és jogok felhasználására vonatkozó
  , e rendelettel összhangban megállapított feltételek mellett gyakorolható
  jogok;

, e rendelettel összhangban megállapított feltételek mellett gyakorolható

| 9. | „meglévő információk és jogok”: megjelenési formájától és jellegétől, fizikai vagy virtuális mivoltától függetlenül minden olyan adat, know-how vagy információ, ideértve minden jogot, például a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat is, i. amellyel a kedvezményezettek a cselekvéshez való társulásuk előtt rendelkeznek; ii. amelyet a kedvezményezettek
  írásban bármilyen módon
  a cselekvés végrehajtásához vagy a cselekvés eredményeinek hasznosításához szükségesként jelölnek meg; |
| --- | --- |

9.

„meglévő információk és jogok”: megjelenési formájától és jellegétől, fizikai vagy virtuális mivoltától függetlenül minden olyan adat, know-how vagy információ, ideértve minden jogot, például a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat is, i. amellyel a kedvezményezettek a cselekvéshez való társulásuk előtt rendelkeznek; ii. amelyet a kedvezményezettek
  írásban bármilyen módon
  a cselekvés végrehajtásához vagy a cselekvés eredményeinek hasznosításához szükségesként jelölnek meg;

írásban bármilyen módon

| 9. | „meglévő információk és jogok”: megjelenési formájától és jellegétől, fizikai vagy virtuális mivoltától függetlenül minden olyan adat, know-how vagy információ, ideértve minden jogot, például a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat is, i. amellyel a kedvezményezettek a cselekvéshez való társulásuk előtt rendelkeznek;
  és
  ii. amelyet a kedvezményezettek
  írásos megállapodásban
  a cselekvés végrehajtásához vagy a cselekvés eredményeinek hasznosításához szükségesként jelölnek meg; |
| --- | --- |

9.

„meglévő információk és jogok”: megjelenési formájától és jellegétől, fizikai vagy virtuális mivoltától függetlenül minden olyan adat, know-how vagy információ, ideértve minden jogot, például a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat is, i. amellyel a kedvezményezettek a cselekvéshez való társulásuk előtt rendelkeznek;
  és
  ii. amelyet a kedvezményezettek
  írásos megállapodásban
  a cselekvés végrehajtásához vagy a cselekvés eredményeinek hasznosításához szükségesként jelölnek meg;

és

írásos megállapodásban

| 10. | „terjesztés”: az eredmények nyilvános közlése arra alkalmas módon, beleértve – az alkalmazott médiumtól függetlenül – a tudományos publikációt is, de nem
  beleértve
  az eredmények oltalom alá helyezés vagy hasznosítás céljából megvalósuló közlését; |
| --- | --- |

10.

„terjesztés”: az eredmények nyilvános közlése arra alkalmas módon, beleértve – az alkalmazott médiumtól függetlenül – a tudományos publikációt is, de nem
  beleértve
  az eredmények oltalom alá helyezés vagy hasznosítás céljából megvalósuló közlését;

beleértve

| 10. | „terjesztés”: az eredmények nyilvános közlése arra alkalmas módon, beleértve – az alkalmazott médiumtól függetlenül – a tudományos publikációt is, de
  bele
  nem
  értve
  az eredmények oltalom alá helyezés vagy hasznosítás céljából megvalósuló közlését; |
| --- | --- |

10.

„terjesztés”: az eredmények nyilvános közlése arra alkalmas módon, beleértve – az alkalmazott médiumtól függetlenül – a tudományos publikációt is, de
  bele
  nem
  értve
  az eredmények oltalom alá helyezés vagy hasznosítás céljából megvalósuló közlését;

bele

értve

| 11. | „hasznosítás”: az eredmények felhasználása az adott cselekvéshez nem tartozó további kutatási és innovációs tevékenységek keretében, illetve termékek vagy eljárások fejlesztése, kialakítása, előállítása és értékesítése, szolgáltatások kialakítása és nyújtása vagy szabványosítás során; |
| --- | --- |

11.

„hasznosítás”: az eredmények felhasználása az adott cselekvéshez nem tartozó további kutatási és innovációs tevékenységek keretében, illetve termékek vagy eljárások fejlesztése, kialakítása, előállítása és értékesítése, szolgáltatások kialakítása és nyújtása vagy szabványosítás során;

| 11. | „hasznosítás”: az eredmények felhasználása az adott cselekvéshez nem tartozó további kutatási és innovációs tevékenységek keretében, illetve
  többek között olyan kereskedelmi hasznosítás, mint például
  termékek vagy eljárások fejlesztése, kialakítása, előállítása és értékesítése, szolgáltatások kialakítása és nyújtása vagy szabványosítás során; |
| --- | --- |

11.

„hasznosítás”: az eredmények felhasználása az adott cselekvéshez nem tartozó további kutatási és innovációs tevékenységek keretében, illetve
  többek között olyan kereskedelmi hasznosítás, mint például
  termékek vagy eljárások fejlesztése, kialakítása, előállítása és értékesítése, szolgáltatások kialakítása és nyújtása vagy szabványosítás során;

többek között olyan kereskedelmi hasznosítás, mint például

| 12. | „méltányos és észszerű feltételek”: megfelelő feltételek, beleértve az esetleges pénzügyi feltételeket és a jogdíjmentességet is, figyelembe véve a hozzáférési igénnyel kapcsolatos különleges körülményeket, például azon eredmények, illetve meglévő információk és jogok tényleges vagy potenciális értékét, amelyekhez hozzáférést kérnek, és/vagy a tervezett hasznosítás területét, időtartamát vagy egyéb jellemzőit; |
| --- | --- |

12.

„méltányos és észszerű feltételek”: megfelelő feltételek, beleértve az esetleges pénzügyi feltételeket és a jogdíjmentességet is, figyelembe véve a hozzáférési igénnyel kapcsolatos különleges körülményeket, például azon eredmények, illetve meglévő információk és jogok tényleges vagy potenciális értékét, amelyekhez hozzáférést kérnek, és/vagy a tervezett hasznosítás területét, időtartamát vagy egyéb jellemzőit;

| 12. | „méltányos és észszerű feltételek”: megfelelő feltételek, beleértve az esetleges pénzügyi feltételeket és a jogdíjmentességet is, figyelembe véve a hozzáférési igénnyel kapcsolatos különleges körülményeket, például azon eredmények, illetve meglévő információk és jogok tényleges vagy potenciális értékét, amelyekhez hozzáférést kérnek, és/vagy a tervezett hasznosítás területét, időtartamát vagy egyéb jellemzőit; |
| --- | --- |

12.

„méltányos és észszerű feltételek”: megfelelő feltételek, beleértve az esetleges pénzügyi feltételeket és a jogdíjmentességet is, figyelembe véve a hozzáférési igénnyel kapcsolatos különleges körülményeket, például azon eredmények, illetve meglévő információk és jogok tényleges vagy potenciális értékét, amelyekhez hozzáférést kérnek, és/vagy a tervezett hasznosítás területét, időtartamát vagy egyéb jellemzőit;

| 13. | „finanszírozó szerv” a Bizottságtól eltérő, a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett olyan szerv vagy szervezet, amelyre a Bizottság a program szerinti költségvetés-végrehajtási feladatokat ruházott át; |
| --- | --- |

13.

„finanszírozó szerv” a Bizottságtól eltérő, a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett olyan szerv vagy szervezet, amelyre a Bizottság a program szerinti költségvetés-végrehajtási feladatokat ruházott át;

| 13. | „finanszírozó szerv” a Bizottságtól eltérő, a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett olyan szerv vagy szervezet, amelyre a Bizottság a program szerinti költségvetés-végrehajtási feladatokat ruházott át; |
| --- | --- |

13.

„finanszírozó szerv” a Bizottságtól eltérő, a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett olyan szerv vagy szervezet, amelyre a Bizottság a program szerinti költségvetés-végrehajtási feladatokat ruházott át;

| 14. | „nemzetközi európai kutatószervezet”: olyan nemzetközi szervezet, amelyben a tagok többsége tagállam vagy társult ország, és amelynek elsődleges célja a tudományos és technológiai együttműködés elősegítése Európában; |
| --- | --- |

14.

„nemzetközi európai kutatószervezet”: olyan nemzetközi szervezet, amelyben a tagok többsége tagállam vagy társult ország, és amelynek elsődleges célja a tudományos és technológiai együttműködés elősegítése Európában;

| 14. | „nemzetközi európai kutatószervezet”: olyan nemzetközi szervezet, amelyben a tagok többsége tagállam vagy társult ország, és amelynek elsődleges célja a tudományos és technológiai együttműködés elősegítése Európában; |
| --- | --- |

14.

„nemzetközi európai kutatószervezet”: olyan nemzetközi szervezet, amelyben a tagok többsége tagállam vagy társult ország, és amelynek elsődleges célja a tudományos és technológiai együttműködés elősegítése Európában;

| 15. | „jogalany”: minden olyan természetes személy, valamint a nemzeti jog, az uniós jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott olyan jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat, illetve a költségvetési rendelet 197. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet; |
| --- | --- |

15.

„jogalany”: minden olyan természetes személy, valamint a nemzeti jog, az uniós jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott olyan jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat, illetve a költségvetési rendelet 197. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet;

| 15. | „jogalany”: minden olyan természetes személy, valamint a nemzeti jog, az uniós jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott olyan jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat, illetve a költségvetési rendelet 197. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet; |
| --- | --- |

15.

„jogalany”: minden olyan természetes személy, valamint a nemzeti jog, az uniós jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott olyan jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat, illetve a költségvetési rendelet 197. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet;

| 15a. | „a részvétel növelésében érintett országok”: a kutatási kiválóság összetett mutatójának (K+F-intenzitás, tudományos és technológiai kiválóság, a gazdaság tudásintenzitása, a csúcstechnológiai és a közepes technológiai szintű termékek kereskedelmi mérlegben elfoglalt helye) és az uniós átlaghoz képest 70 %-os korrekciós küszöbérték alkalmazásával meghatározott országok

   (26a)

  ; |
| --- | --- |

15a.

15a.

„a részvétel növelésében érintett országok”: a kutatási kiválóság összetett mutatójának (K+F-intenzitás, tudományos és technológiai kiválóság, a gazdaság tudásintenzitása, a csúcstechnológiai és a közepes technológiai szintű termékek kereskedelmi mérlegben elfoglalt helye) és az uniós átlaghoz képest 70 %-os korrekciós küszöbérték alkalmazásával meghatározott országok

26a

;

| 16. | „nonprofit jogalany”: jogi formájából adódóan nonprofitnak minősülő jogalany vagy olyan jogalany, amelynek nyereségéből a rá vonatkozó törvényi, jogszabályi kötelezettség értelmében a részvényesei, illetve tagjai nem részesedhetnek; |
| --- | --- |

16.

„nonprofit jogalany”: jogi formájából adódóan nonprofitnak minősülő jogalany vagy olyan jogalany, amelynek nyereségéből a rá vonatkozó törvényi, jogszabályi kötelezettség értelmében a részvényesei, illetve tagjai nem részesedhetnek;

| 16. | „nonprofit jogalany”: jogi formájából adódóan nonprofitnak minősülő jogalany vagy olyan jogalany, amelynek nyereségéből a rá vonatkozó törvényi, jogszabályi kötelezettség értelmében a részvényesei, illetve tagjai nem részesedhetnek; |
| --- | --- |

16.

„nonprofit jogalany”: jogi formájából adódóan nonprofitnak minősülő jogalany vagy olyan jogalany, amelynek nyereségéből a rá vonatkozó törvényi, jogszabályi kötelezettség értelmében a részvényesei, illetve tagjai nem részesedhetnek;

| 17. | „közepes piaci tőkeértékű vállalat”: olyan vállalat, amely nem a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (27) meghatározása szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás, és amely alkalmazottainak létszáma – a személyzet létszámát az említett ajánlás melléklete I. címének 3., 4., 5. és 6. cikke szerint számítva – legfeljebb 3 000 fő; |
| --- | --- |

17.

„közepes piaci tőkeértékű vállalat”: olyan vállalat, amely nem a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (27) meghatározása szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás, és amely alkalmazottainak létszáma – a személyzet létszámát az említett ajánlás melléklete I. címének 3., 4., 5. és 6. cikke szerint számítva – legfeljebb 3 000 fő;

27

| 17. | „közepes piaci tőkeértékű vállalat”: olyan vállalat, amely nem a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (27) meghatározása szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás, és amely alkalmazottainak létszáma – a személyzet létszámát az említett ajánlás melléklete I. címének 3., 4., 5. és 6. cikke szerint számítva – legfeljebb 3 000 fő; |
| --- | --- |

17.

„közepes piaci tőkeértékű vállalat”: olyan vállalat, amely nem a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (27) meghatározása szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás, és amely alkalmazottainak létszáma – a személyzet létszámát az említett ajánlás melléklete I. címének 3., 4., 5. és 6. cikke szerint számítva – legfeljebb 3 000 fő;

27

| 18. | „eredmények”: az adott
  cselekvés
  bármilyen fizikai vagy
  virtuális hatása
  , például adatok, know-how vagy információk, függetlenül azok formájától és jellegétől, valamint attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem, valamint a hozzájuk kapcsolódó jogok, beleértve a 
  szellemi tulajdonhoz
  fűződő jogokat is; |
| --- | --- |

18.

„eredmények”: az adott
  cselekvés
  bármilyen fizikai vagy
  virtuális hatása
  , például adatok, know-how vagy információk, függetlenül azok formájától és jellegétől, valamint attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem, valamint a hozzájuk kapcsolódó jogok, beleértve a 
  szellemi tulajdonhoz
  fűződő jogokat is;

cselekvés

virtuális hatása

szellemi tulajdonhoz

| 18. | „eredmények”: az adott
  tevékenység
  bármilyen fizikai vagy
  immateriális eredménye
  , például adatok, know-how vagy információk, függetlenül azok formájától és jellegétől, valamint attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem, valamint a hozzájuk kapcsolódó jogok, beleértve a 
  szellemitulajdonhoz
  fűződő jogokat is; |
| --- | --- |

18.

„eredmények”: az adott
  tevékenység
  bármilyen fizikai vagy
  immateriális eredménye
  , például adatok, know-how vagy információk, függetlenül azok formájától és jellegétől, valamint attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem, valamint a hozzájuk kapcsolódó jogok, beleértve a 
  szellemitulajdonhoz
  fűződő jogokat is;

tevékenység

immateriális eredménye

szellemitulajdonhoz

| 19. | „kiválósági pecsét”:
  egy
  tanúsított minőségi védjegy, amely azt mutatja, hogy valamely,
  egy
  pályázati felhívásra benyújtott pályázat meghaladta a munkaprogramban meghatározott valamennyi küszöbértéket, de a munkaprogramban az adott felhívásra biztosított költségvetés kimerülése miatt nem részesülhetett finanszírozásban; |
| --- | --- |

19.

„kiválósági pecsét”:
  egy
  tanúsított minőségi védjegy, amely azt mutatja, hogy valamely,
  egy
  pályázati felhívásra benyújtott pályázat meghaladta a munkaprogramban meghatározott valamennyi küszöbértéket, de a munkaprogramban az adott felhívásra biztosított költségvetés kimerülése miatt nem részesülhetett finanszírozásban;

egy

egy

| 19. | „kiválósági pecsét”: tanúsított minőségi védjegy, amely azt mutatja, hogy valamely, pályázati felhívásra benyújtott pályázat meghaladta a munkaprogramban meghatározott valamennyi küszöbértéket, de a munkaprogramban az adott felhívásra biztosított költségvetés kimerülése miatt nem részesülhetett finanszírozásban
  , ám más uniós vagy tagállami finanszírozási forrásból kaphat támogatást
  ; |
| --- | --- |

19.

„kiválósági pecsét”: tanúsított minőségi védjegy, amely azt mutatja, hogy valamely, pályázati felhívásra benyújtott pályázat meghaladta a munkaprogramban meghatározott valamennyi küszöbértéket, de a munkaprogramban az adott felhívásra biztosított költségvetés kimerülése miatt nem részesülhetett finanszírozásban
  , ám más uniós vagy tagállami finanszírozási forrásból kaphat támogatást
  ;

, ám más uniós vagy tagállami finanszírozási forrásból kaphat támogatást

| 19a. | „stratégiai kutatási és innovációs (K+I) terv”: olyan, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kétévente elfogadott dokumentum, amely kiegészíti az egyedi programot, és több érdekelt – a tagállamok, az Európai Parlament, a kutatás-fejlesztésben és innovációban (K+F+I) érdekelt felek, köztük a civil társadalom – bevonásával folytatott, széles körű, és kötelező konzultáció alapján készül. Meghatározza a prioritásokat, az eszközöket és a cselekvések megfelelő típusait, valamint a végrehajtás formáit, így a munkaprogramok kidolgozásának alapját képezi. Tartalmazza különösen a kiválasztott küldetéseket, az újonnan létrehozott vagy folytatott szerződéses és intézményi partnerségeket, a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiákra irányuló (JKT) kiemelt kezdeményezéseket és a tudományos és innovációs társulásokat (TIT); |
| --- | --- |

19a.

19a.

„stratégiai kutatási és innovációs (K+I) terv”: olyan, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kétévente elfogadott dokumentum, amely kiegészíti az egyedi programot, és több érdekelt – a tagállamok, az Európai Parlament, a kutatás-fejlesztésben és innovációban (K+F+I) érdekelt felek, köztük a civil társadalom – bevonásával folytatott, széles körű, és kötelező konzultáció alapján készül. Meghatározza a prioritásokat, az eszközöket és a cselekvések megfelelő típusait, valamint a végrehajtás formáit, így a munkaprogramok kidolgozásának alapját képezi. Tartalmazza különösen a kiválasztott küldetéseket, az újonnan létrehozott vagy folytatott szerződéses és intézményi partnerségeket, a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiákra irányuló (JKT) kiemelt kezdeményezéseket és a tudományos és innovációs társulásokat (TIT);

| 20. | „munkaprogram”: az egyedi program (28) végrehajtása érdekében a Bizottság által az egyedi program 12. cikkének megfelelően elfogadott dokumentum, vagy egy tartalmát és szerkezetét tekintve azzal egyenértékű, valamely finanszírozó szerv által elfogadott dokumentum; |
| --- | --- |

20.

„munkaprogram”: az egyedi program (28) végrehajtása érdekében a Bizottság által az egyedi program 12. cikkének megfelelően elfogadott dokumentum, vagy egy tartalmát és szerkezetét tekintve azzal egyenértékű, valamely finanszírozó szerv által elfogadott dokumentum;

28

| 20. | „munkaprogram”: az egyedi program (28) végrehajtása érdekében a Bizottság által az egyedi program 12. cikkének megfelelően elfogadott dokumentum, vagy egy tartalmát és szerkezetét tekintve azzal egyenértékű, valamely finanszírozó szerv által elfogadott dokumentum; |
| --- | --- |

20.

„munkaprogram”: az egyedi program (28) végrehajtása érdekében a Bizottság által az egyedi program 12. cikkének megfelelően elfogadott dokumentum, vagy egy tartalmát és szerkezetét tekintve azzal egyenértékű, valamely finanszírozó szerv által elfogadott dokumentum;

28

| 21. | „visszatérítendő előleg”:
  a
  Horizont
  Európa
  program keretében
  vagy az EIC által
  nyújtott vegyesfinanszírozás azon része, amely a költségvetési rendelet X. címe
  szerinti
  hitelnek
  felel meg
  , de amelyet az Unió közvetlenül
  ítél oda
  nonprofit alapon innovációs cselekvéseknek megfelelő tevékenységek költségeinek fedezésére, és amelyet a kedvezményezettnek a szerződésben meghatározott feltételek mellett vissza kell térítenie az Unió részére; |
| --- | --- |

21.

„visszatérítendő előleg”:
  a
  Horizont
  Európa
  program keretében
  vagy az EIC által
  nyújtott vegyesfinanszírozás azon része, amely a költségvetési rendelet X. címe
  szerinti
  hitelnek
  felel meg
  , de amelyet az Unió közvetlenül
  ítél oda
  nonprofit alapon innovációs cselekvéseknek megfelelő tevékenységek költségeinek fedezésére, és amelyet a kedvezményezettnek a szerződésben meghatározott feltételek mellett vissza kell térítenie az Unió részére;

a

Európa

vagy az EIC által

szerinti

felel meg

ítél oda

| 21. | „visszatérítendő előleg”:
  az Európai
  horizont program keretében nyújtott vegyesfinanszírozás azon része, amely a költségvetési rendelet X. címe
  alapján
  hitelnek
  tekintendő
  , de amelyet az Unió közvetlenül, nonprofit alapon
  ítél oda
  innovációs cselekvéseknek megfelelő tevékenységek költségeinek fedezésére, és amelyet a kedvezményezettnek a szerződésben meghatározott feltételek mellett vissza kell térítenie az Unió részére; |
| --- | --- |

21.

„visszatérítendő előleg”:
  az Európai
  horizont program keretében nyújtott vegyesfinanszírozás azon része, amely a költségvetési rendelet X. címe
  alapján
  hitelnek
  tekintendő
  , de amelyet az Unió közvetlenül, nonprofit alapon
  ítél oda
  innovációs cselekvéseknek megfelelő tevékenységek költségeinek fedezésére, és amelyet a kedvezményezettnek a szerződésben meghatározott feltételek mellett vissza kell térítenie az Unió részére;

az Európai

alapján

tekintendő

ítél oda

| 22. | „szerződés”: a Bizottság vagy
  egy
  finanszírozó szerv és egy olyan jogalany által kötött megállapodás, amely
  jogalany
  innovációs és piaci bevezetésre irányuló cselekvést hajt végre, és
  a Horizont Európa
  program keretében
  vagy az EIC által
  nyújtott vegyesfinanszírozásban részesül; |
| --- | --- |

22.

„szerződés”: a Bizottság vagy
  egy
  finanszírozó szerv és egy olyan jogalany által kötött megállapodás, amely
  jogalany
  innovációs és piaci bevezetésre irányuló cselekvést hajt végre, és
  a Horizont Európa
  program keretében
  vagy az EIC által
  nyújtott vegyesfinanszírozásban részesül;

egy

jogalany

a Horizont Európa

vagy az EIC által

| 22. | „szerződés”: a Bizottság vagy
  valamely
  finanszírozó szerv és egy olyan jogalany által kötött megállapodás, amely innovációs és piaci bevezetésre irányuló cselekvést hajt végre, és
  amely az Európai horizont
  program keretében nyújtott vegyesfinanszírozásban részesül; |
| --- | --- |

22.

„szerződés”: a Bizottság vagy
  valamely
  finanszírozó szerv és egy olyan jogalany által kötött megállapodás, amely innovációs és piaci bevezetésre irányuló cselekvést hajt végre, és
  amely az Európai horizont
  program keretében nyújtott vegyesfinanszírozásban részesül;

valamely

amely az Európai horizont

| 23. | „minősített adatok”: az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozat 3. cikkében meghatározott EU-minősített adatok, valamint a tagállamok minősített adatai, azon harmadik országok minősített adatai, amelyekkel az Unió biztonsági megállapodást kötött, illetve azon nemzetközi szervezetek minősített adatai, amelyekkel az Unió biztonsági megállapodást kötött; |
| --- | --- |

23.

„minősített adatok”: az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozat 3. cikkében meghatározott EU-minősített adatok, valamint a tagállamok minősített adatai, azon harmadik országok minősített adatai, amelyekkel az Unió biztonsági megállapodást kötött, illetve azon nemzetközi szervezetek minősített adatai, amelyekkel az Unió biztonsági megállapodást kötött;

| 23. | „minősített adatok”: az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozat 3. cikkében meghatározott EU-minősített adatok, valamint a tagállamok minősített adatai, azon harmadik országok minősített adatai, amelyekkel az Unió biztonsági megállapodást kötött, illetve azon nemzetközi szervezetek minősített adatai, amelyekkel az Unió biztonsági megállapodást kötött; |
| --- | --- |

23.

„minősített adatok”: az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozat 3. cikkében meghatározott EU-minősített adatok, valamint a tagállamok minősített adatai, azon harmadik országok minősített adatai, amelyekkel az Unió biztonsági megállapodást kötött, illetve azon nemzetközi szervezetek minősített adatai, amelyekkel az Unió biztonsági megállapodást kötött;

| 24. | „vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerinti vegyesfinanszírozási eszköz keretében – támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem
  visszafizetendő
  támogatási formákat és/vagy finanszírozási eszközöket ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal; |
| --- | --- |

24.

„vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerinti vegyesfinanszírozási eszköz keretében – támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem
  visszafizetendő
  támogatási formákat és/vagy finanszírozási eszközöket ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal;

visszafizetendő

| 24. | „vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerinti vegyesfinanszírozási eszköz keretében – támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott
  vissza
  nem
  fizetendő
  támogatási formákat és/vagy finanszírozási eszközöket ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal; |
| --- | --- |

24.

„vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerinti vegyesfinanszírozási eszköz keretében – támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott
  vissza
  nem
  fizetendő
  támogatási formákat és/vagy finanszírozási eszközöket ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal;

vissza

fizetendő

| 25. | „a Horizont Európa
  program keretében
  vagy az EIC által
  nyújtott vegyesfinanszírozás”:
  egy
  innovációs és piaci bevezetésre irányuló cselekvéshez nyújtott egyszeri
  pénzügyi támogatás
  ,
  amely egy
  vissza nem térítendő támogatás vagy visszatérítendő előleg, valamint
  egy
  tőkerészesedésbe való
  befektetés
  egyedi
  kombinációja. |
| --- | --- |

25.

„a Horizont Európa
  program keretében
  vagy az EIC által
  nyújtott vegyesfinanszírozás”:
  egy
  innovációs és piaci bevezetésre irányuló cselekvéshez nyújtott egyszeri
  pénzügyi támogatás
  ,
  amely egy
  vissza nem térítendő támogatás vagy visszatérítendő előleg, valamint
  egy
  tőkerészesedésbe való
  befektetés
  egyedi
  kombinációja.

„a Horizont Európa

vagy az EIC által

egy

pénzügyi támogatás

amely egy

egy

befektetés

kombinációja.

| 25. | „az Európai horizont
  program keretében nyújtott vegyesfinanszírozás”: innovációs és piaci bevezetésre irányuló cselekvéshez nyújtott egyszeri, vissza nem térítendő támogatás vagy visszatérítendő előleg, valamint tőkerészesedésbe való
  beruházás
  egyedi
  kombinációjából álló pénzügyi támogatás; |
| --- | --- |

25.

„az Európai horizont
  program keretében nyújtott vegyesfinanszírozás”: innovációs és piaci bevezetésre irányuló cselekvéshez nyújtott egyszeri, vissza nem térítendő támogatás vagy visszatérítendő előleg, valamint tőkerészesedésbe való
  beruházás
  egyedi
  kombinációjából álló pénzügyi támogatás;

„az Európai horizont

beruházás

kombinációjából álló pénzügyi támogatás;

| 25a. | kutatási és innovációs cselekvés: elsősorban olyan tevékenység, amely új ismeretek létrehozására és/vagy egy új, illetve jobb minőségű technológia, termék, eljárás, szolgáltatás vagy megoldás megvalósíthatóságának vizsgálatára irányul. Ez kiterjedhet alapkutatásra, alkalmazott kutatásra, technológiák fejlesztésére és integrálására, kisléptékű prototípusok tesztelésére és validálására laboratóriumi vagy szimulált környezetben; |
| --- | --- |

25a.

25a.

kutatási és innovációs cselekvés: elsősorban olyan tevékenység, amely új ismeretek létrehozására és/vagy egy új, illetve jobb minőségű technológia, termék, eljárás, szolgáltatás vagy megoldás megvalósíthatóságának vizsgálatára irányul. Ez kiterjedhet alapkutatásra, alkalmazott kutatásra, technológiák fejlesztésére és integrálására, kisléptékű prototípusok tesztelésére és validálására laboratóriumi vagy szimulált környezetben;

| 25b. | „innovációs cselekvés”: elsősorban olyan tevékenységeket foglal magában, amelyek közvetlenül új, módosított vagy jobb minőségű termékek, eljárások vagy szolgáltatások terveinek és kialakításmódjának megtervezésére, elkészítésére irányulnak, és amelyeknek része lehet a prototípusgyártás, a tesztelés, a demonstrációs tevékenységek, a kísérleti bevezetés, a nagyléptékű termékvalidálás és a piaci elterjesztés; |
| --- | --- |

25b.

25b.

„innovációs cselekvés”: elsősorban olyan tevékenységeket foglal magában, amelyek közvetlenül új, módosított vagy jobb minőségű termékek, eljárások vagy szolgáltatások terveinek és kialakításmódjának megtervezésére, elkészítésére irányulnak, és amelyeknek része lehet a prototípusgyártás, a tesztelés, a demonstrációs tevékenységek, a kísérleti bevezetés, a nagyléptékű termékvalidálás és a piaci elterjesztés;

| 25c. | „az EKT hatáskörébe tartozó felderítő kutatás”: kutatásvezető irányításával végrehajtott kutatási cselekvések, amelyek gazdaintézménye az EKT kizárólagos hatáskörébe tartozó egy vagy több kedvezményezett; |
| --- | --- |

25c.

25c.

„az EKT hatáskörébe tartozó felderítő kutatás”: kutatásvezető irányításával végrehajtott kutatási cselekvések, amelyek gazdaintézménye az EKT kizárólagos hatáskörébe tartozó egy vagy több kedvezményezett;

| 25d. | „képzéshez és mobilitáshoz kapcsolódó cselekvés”: országok és – adott esetben – ágazatok vagy tudományágak közötti mobilitás révén a kutatók készségeinek, ismereteinek és szakmai előmeneteli lehetőségeinek fejlesztésére irányuló cselekvés; |
| --- | --- |

25d.

25d.

„képzéshez és mobilitáshoz kapcsolódó cselekvés”: országok és – adott esetben – ágazatok vagy tudományágak közötti mobilitás révén a kutatók készségeinek, ismereteinek és szakmai előmeneteli lehetőségeinek fejlesztésére irányuló cselekvés;

| 25e. | „program-társfinanszírozási cselekvés”: az uniós finanszírozó szervektől eltérő, kutatási és innovációs programokat irányító és/vagy finanszírozó szervezetek által létrehozott és/vagy végrehajtott tevékenységi programok számára társfinanszírozást nyújtó cselekvés; |
| --- | --- |

25e.

25e.

„program-társfinanszírozási cselekvés”: az uniós finanszírozó szervektől eltérő, kutatási és innovációs programokat irányító és/vagy finanszírozó szervezetek által létrehozott és/vagy végrehajtott tevékenységi programok számára társfinanszírozást nyújtó cselekvés;

| 25f. | „a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésekre irányuló cselekvés”: elsődlegesen ajánlatkérő szervnek vagy ajánlatkérőnek minősülő kedvezményezettek által folytatott, kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzési eljárásra irányuló cselekvés; |
| --- | --- |

25f.

25f.

„a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésekre irányuló cselekvés”: elsődlegesen ajánlatkérő szervnek vagy ajánlatkérőnek minősülő kedvezményezettek által folytatott, kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzési eljárásra irányuló cselekvés;

| 25 g. | „innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzéseket célzó cselekvés”: ajánlatkérő szervnek vagy ajánlatkérőnek minősülő kedvezményezettek által folytatott, elsődlegesen innovatív megoldásokra irányuló közös vagy összehangolt közbeszerzési eljárásokat célzó cselekvés; |
| --- | --- |

25 g.

25 g.

„innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzéseket célzó cselekvés”: ajánlatkérő szervnek vagy ajánlatkérőnek minősülő kedvezményezettek által folytatott, elsődlegesen innovatív megoldásokra irányuló közös vagy összehangolt közbeszerzési eljárásokat célzó cselekvés;

| 25h. | „koordinációs és támogatási cselekvés”: a kutatási és innovációs tevékenységek kivételével a program célkitűzéseinek megvalósításához hozzájáruló cselekvés; |
| --- | --- |

25h.

25h.

„koordinációs és támogatási cselekvés”: a kutatási és innovációs tevékenységek kivételével a program célkitűzéseinek megvalósításához hozzájáruló cselekvés;

| 25i. | „közbeszerzési eljárás”: a program azon részeinek végrehajtása, amelyek az Unió stratégiai érdekeihez és autonómiájához kapcsolódnak, valamint – a Bizottság saját céljait szolgáló – tanulmánykészítésre, termékekre, szolgáltatásokra és képességek fejlesztésére irányuló közbeszerzési eljárások lebonyolítása; |
| --- | --- |

25i.

25i.

„közbeszerzési eljárás”: a program azon részeinek végrehajtása, amelyek az Unió stratégiai érdekeihez és autonómiájához kapcsolódnak, valamint – a Bizottság saját céljait szolgáló – tanulmánykészítésre, termékekre, szolgáltatásokra és képességek fejlesztésére irányuló közbeszerzési eljárások lebonyolítása;

| 25j. | „kapcsolt jogalany”: az a jogalany, amelyben egy résztvevő közvetlenül vagy közvetve többségi befolyással rendelkezik, vagy amely közvetlenül vagy közvetve többségi befolyással rendelkezik egy résztvevőben, vagy amely esetében e szervezet és a résztvevő ugyanazon közvetlen vagy közvetett többségi befolyás alatt áll; |
| --- | --- |

25j.

25j.

„kapcsolt jogalany”: az a jogalany, amelyben egy résztvevő közvetlenül vagy közvetve többségi befolyással rendelkezik, vagy amely közvetlenül vagy közvetve többségi befolyással rendelkezik egy résztvevőben, vagy amely esetében e szervezet és a résztvevő ugyanazon közvetlen vagy közvetett többségi befolyás alatt áll;

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk

3 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. cikk | 3. cikk |
| A program célkitűzései | A program célkitűzései |
| (1)   A program általános célkitűzése, hogy az Unió tudományos és technológiai bázisainak megerősítése, az
  Unió versenyképességének – többek között az uniós ipar terén történő – fokozása,
  az Unió stratégiai
  prioritásainak megvalósítása
  ,
  valamint
  a globális
  kihívások
  , köztük a fenntartható fejlesztési célok
  által jelentett kihívások kezeléséhez való hozzájárulás érdekében a kutatásba
  és
  innovációba való uniós beruházások tudományos
  ,
  gazdasági és társadalmi hatásokat váltsanak ki
  . | (1)   A program általános célkitűzése, hogy
  a kutatásba és innovációba való uniós beruházások Unió-szerte tudományos, technológiai, gazdasági és társadalmi hatásokat váltsanak ki
  az Unió
  egésze
  tudományos és technológiai bázisainak megerősítése,
  versenyképességének fokozása és
  az
  Európai Kutatási Térség megerősítése érdekében. A kutatásnak és az ipari ágazatoknak eredményekre kell törekedniük
  az unió stratégiai
  prioritásai és szakpolitikái terén
  ,
  hozzá kell járulniuk
  a globális
  kihívásokkal szembeni fellépéshez
  , köztük a fenntartható fejlesztési célok
  és a Párizsi Megállapodás teljesítéséhez, hozzá kell továbbá járulniuk az uniós állam-
  és
  kormányfők által tett azon kötelezettségvállalás teljesítéséhez
  ,
  hogy az uniós GDP 3 %-át kutatás-fejlesztésre fordítják
  . |
| (2)   A program egyedi célkitűzései a következők: | (2)   A program egyedi célkitűzései a következők: |
| | -a) | új a tudományos és technológiai kiválóság fejlesztése, előmozdítása és terjesztése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3. cikk

3. cikk

A program célkitűzései

A program célkitűzései

(1)   A program általános célkitűzése, hogy az Unió tudományos és technológiai bázisainak megerősítése, az
  Unió versenyképességének – többek között az uniós ipar terén történő – fokozása,
  az Unió stratégiai
  prioritásainak megvalósítása
  ,
  valamint
  a globális
  kihívások
  , köztük a fenntartható fejlesztési célok
  által jelentett kihívások kezeléséhez való hozzájárulás érdekében a kutatásba
  és
  innovációba való uniós beruházások tudományos
  ,
  gazdasági és társadalmi hatásokat váltsanak ki
  .

(1)   A program általános célkitűzése, hogy
  a kutatásba és innovációba való uniós beruházások Unió-szerte tudományos, technológiai, gazdasági és társadalmi hatásokat váltsanak ki
  az Unió
  egésze
  tudományos és technológiai bázisainak megerősítése,
  versenyképességének fokozása és
  az
  Európai Kutatási Térség megerősítése érdekében. A kutatásnak és az ipari ágazatoknak eredményekre kell törekedniük
  az unió stratégiai
  prioritásai és szakpolitikái terén
  ,
  hozzá kell járulniuk
  a globális
  kihívásokkal szembeni fellépéshez
  , köztük a fenntartható fejlesztési célok
  és a Párizsi Megállapodás teljesítéséhez, hozzá kell továbbá járulniuk az uniós állam-
  és
  kormányfők által tett azon kötelezettségvállalás teljesítéséhez
  ,
  hogy az uniós GDP 3 %-át kutatás-fejlesztésre fordítják
  .

(2)   A program egyedi célkitűzései a következők:

(2)   A program egyedi célkitűzései a következők:

-a)

-a)

új a tudományos és technológiai kiválóság fejlesztése, előmozdítása és terjesztése;

új a tudományos és technológiai kiválóság fejlesztése, előmozdítása és terjesztése;

| a) | a
  magas színvonalú
  új
  ismeretek, készségek, technológiák és a globális
  kihívásokra kidolgozott megoldások létrehozásának
  és
  terjesztésének támogatása
  ; |
| --- | --- |

a)

a
  magas színvonalú
  új
  ismeretek, készségek, technológiák és a globális
  kihívásokra kidolgozott megoldások létrehozásának
  és
  terjesztésének támogatása
  ;

a

új

kihívásokra kidolgozott megoldások létrehozásának

terjesztésének támogatása

| a) | az alapkutatáson és az alkalmazott kutatáson egyaránt alapuló,
  magas színvonalú ismeretek, készségek, technológiák és
  megoldások létrehozásának és terjesztésének támogatása
  a globális
  kihívások, többek között az éghajlatváltozás
  és
  a fenntartható fejlesztési célok terén szükséges fellépés érdekében
  ; |
| --- | --- |

a)

az alapkutatáson és az alkalmazott kutatáson egyaránt alapuló,
  magas színvonalú ismeretek, készségek, technológiák és
  megoldások létrehozásának és terjesztésének támogatása
  a globális
  kihívások, többek között az éghajlatváltozás
  és
  a fenntartható fejlesztési célok terén szükséges fellépés érdekében
  ;

az alapkutatáson és az alkalmazott kutatáson egyaránt alapuló,

megoldások létrehozásának és terjesztésének támogatása

kihívások, többek között az éghajlatváltozás

a fenntartható fejlesztési célok terén szükséges fellépés érdekében

| aa) | törekvés a kutatás és innováció terén az Unión belül mutatkozó szakadék jelentős csökkentésére, különösen a K+I terén gyengén teljesítő tagállamok Európai horizont programban való részvételének növelésével az előző keretprogramhoz képest; |
| --- | --- |

aa)

aa)

törekvés a kutatás és innováció terén az Unión belül mutatkozó szakadék jelentős csökkentésére, különösen a K+I terén gyengén teljesítő tagállamok Európai horizont programban való részvételének növelésével az előző keretprogramhoz képest;

törekvés a kutatás és innováció terén az Unión belül mutatkozó szakadék jelentős csökkentésére, különösen a K+I terén gyengén teljesítő tagállamok Európai horizont programban való részvételének növelésével az előző keretprogramhoz képest;

| b) | a
  kutatás és az innováció által az uniós szakpolitikák kidolgozására, támogatására és végrehajtására gyakorolt hatás erősítése, valamint
  a globális kihívások kezelése érdekében
  az innovatív megoldások iparban és
  a
  társadalomban való elterjedésének támogatása; |
| --- | --- |

b)

a
  kutatás és az innováció által az uniós szakpolitikák kidolgozására, támogatására és végrehajtására gyakorolt hatás erősítése, valamint
  a globális kihívások kezelése érdekében
  az innovatív megoldások iparban és
  a
  társadalomban való elterjedésének támogatása;

a

a globális kihívások kezelése érdekében

a

| b) | a K+F+I finanszírozás uniós hozzáadott értékének és a
  kutatás és az innováció által az uniós szakpolitikák kidolgozására, támogatására és végrehajtására gyakorolt hatás erősítése, valamint az innovatív megoldások
  európai
  iparban és társadalomban való
  hozzáférhetőségének és
  elterjedésének támogatása; |
| --- | --- |

b)

a K+F+I finanszírozás uniós hozzáadott értékének és a
  kutatás és az innováció által az uniós szakpolitikák kidolgozására, támogatására és végrehajtására gyakorolt hatás erősítése, valamint az innovatív megoldások
  európai
  iparban és társadalomban való
  hozzáférhetőségének és
  elterjedésének támogatása;

a K+F+I finanszírozás uniós hozzáadott értékének és a

európai

hozzáférhetőségének és

| c) | az innováció minden formájának előmozdítása,
  ideértve az áttörést jelentő innovációkat is, valamint az innovatív megoldások piaci bevezetésének erősítése
  ; |
| --- | --- |

c)

az innováció minden formájának előmozdítása,
  ideértve az áttörést jelentő innovációkat is, valamint az innovatív megoldások piaci bevezetésének erősítése
  ;

ideértve az áttörést jelentő innovációkat is, valamint az innovatív megoldások piaci bevezetésének erősítése

| c) | az innováció minden formájának előmozdítása,
  valamint a K+F+I eredmények piaci bevezetésének és hasznosításának erősítése, különösen az Unión belül
  ; |
| --- | --- |

c)

az innováció minden formájának előmozdítása,
  valamint a K+F+I eredmények piaci bevezetésének és hasznosításának erősítése, különösen az Unión belül
  ;

valamint a K+F+I eredmények piaci bevezetésének és hasznosításának erősítése, különösen az Unión belül

| d) | a program megvalósításának optimalizálása,
  hogy
  az
  nagyobb hatást váltson ki egy megerősödött Európai Kutatási Térségben
  . |
| --- | --- |

d)

a program megvalósításának optimalizálása,
  hogy
  az
  nagyobb hatást váltson ki egy megerősödött Európai Kutatási Térségben
  .

hogy

nagyobb hatást váltson ki egy megerősödött Európai Kutatási Térségben

| d) | a program megvalósításának optimalizálása, az
  Európai Kutatási Térség hatásának erősítése és növelése, valamint vonzóbbá tétele érdekében a K+F+I számára
  . |
| --- | --- |

d)

a program megvalósításának optimalizálása, az
  Európai Kutatási Térség hatásának erősítése és növelése, valamint vonzóbbá tétele érdekében a K+F+I számára
  .

Európai Kutatási Térség hatásának erősítése és növelése, valamint vonzóbbá tétele érdekében a K+F+I számára

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk

4 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. cikk | 4. cikk |
| A program szerkezete | A program szerkezete |
| (1)   A program a 3. cikkben meghatározott általános és egyedi célkitűzésekhez hozzájáruló következő részekre tagolódik: | (1)   A program a 3. cikkben meghatározott általános és egyedi célkitűzésekhez hozzájáruló következő részekre tagolódik: |
| 1. | I. pillér –
  „Nyílt tudomány”: a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésre irányul
  ,
  de támogatja a 3. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontjában meghatározott egyedi célkitűzéseket is,
  összetevői a következők: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4. cikk

4. cikk

A program szerkezete

A program szerkezete

(1)   A program a 3. cikkben meghatározott általános és egyedi célkitűzésekhez hozzájáruló következő részekre tagolódik:

(1)   A program a 3. cikkben meghatározott általános és egyedi célkitűzésekhez hozzájáruló következő részekre tagolódik:

1.

I. pillér –
  „Nyílt tudomány”: a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésre irányul
  ,
  de támogatja a 3. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontjában meghatározott egyedi célkitűzéseket is,
  összetevői a következők:

„Nyílt tudomány”: a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésre irányul

de támogatja a 3. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontjában meghatározott egyedi célkitűzéseket is,

| 1. | I. pillér –
  „Kiváló és nyílt tudomány”
  ,
  melynek
  összetevői a következők: |
| --- | --- |

1.

I. pillér –
  „Kiváló és nyílt tudomány”
  ,
  melynek
  összetevői a következők:

„Kiváló és nyílt tudomány”

melynek

| | a) | Európai Kutatási Tanács (EKT); |
| --- | --- | --- |

a)

Európai Kutatási Tanács (EKT);

| | a) | Európai Kutatási Tanács (EKT); |
| --- | --- | --- |

a)

Európai Kutatási Tanács (EKT);

| | b) | Marie Skłodowska-Curie-cselekvések (MSCA); |
| --- | --- | --- |

b)

Marie Skłodowska-Curie-cselekvések (MSCA);

| | b) | Marie Skłodowska-Curie-cselekvések (MSCA); |
| --- | --- | --- |

b)

Marie Skłodowska-Curie-cselekvések (MSCA);

| | c) | kutatási infrastruktúrák. |
| --- | --- | --- |

c)

kutatási infrastruktúrák.

| | c) | kutatási infrastruktúrák. |
| --- | --- | --- |

c)

kutatási infrastruktúrák.

| 2. | II. pillér – „Globális kihívások és ipari versenyképesség”
  : a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésre irányul
  ,
  de támogatja a 3. cikk (2) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározott egyedi célkitűzéseket is,
  összetevői a következők: |
| --- | --- |

2.

II. pillér – „Globális kihívások és ipari versenyképesség”
  : a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésre irányul
  ,
  de támogatja a 3. cikk (2) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározott egyedi célkitűzéseket is,
  összetevői a következők:

: a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésre irányul

de támogatja a 3. cikk (2) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározott egyedi célkitűzéseket is,

| 2. | II. pillér – „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség”,
  melynek
  összetevői a következők: |
| --- | --- |

2.

II. pillér – „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség”,
  melynek
  összetevői a következők:

európai

melynek

| | a) | „Egészségügy” klaszter; |
| --- | --- | --- |

a)

„Egészségügy” klaszter;

| | a) | „Egészségügy” klaszter; |
| --- | --- | --- |

a)

„Egészségügy” klaszter;

| | b) | „Inkluzív
  és
  biztonságos
  társadalom” klaszter; |
| --- | --- | --- |

b)

„Inkluzív
  és
  biztonságos
  társadalom” klaszter;

„Inkluzív

biztonságos

| | b) | „Befogadó
  és
  kreatív
  társadalom” klaszter; |
| --- | --- | --- |

b)

„Befogadó
  és
  kreatív
  társadalom” klaszter;

„Befogadó

kreatív

| | b a) | Biztonságos társadalmak” klaszter |
| --- | --- | --- |

b a)

b a)

Biztonságos társadalmak” klaszter

Biztonságos társadalmak” klaszter

| | c) | „Digitális gazdaság,
  ipar”
  klaszter; |
| --- | --- | --- |

c)

„Digitális gazdaság,
  ipar”
  klaszter;

ipar”

| | c) | „Digitális gazdaság,
  ipar és világűr”
  klaszter; |
| --- | --- | --- |

c)

„Digitális gazdaság,
  ipar és világűr”
  klaszter;

ipar és világűr”

| | d) | „Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter; |
| --- | --- | --- |

d)

„Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter;

| | d) | „Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter; |
| --- | --- | --- |

d)

„Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter;

| | e) | „Élelmiszerek
  és
  természeti erőforrások”
  klaszter; |
| --- | --- | --- |

e)

„Élelmiszerek
  és
  természeti erőforrások”
  klaszter;

„Élelmiszerek

természeti erőforrások”

| | e) | „Élelmiszerek, természeti erőforrások
  és
  mezőgazdaság”
  klaszter |
| --- | --- | --- |

e)

„Élelmiszerek, természeti erőforrások
  és
  mezőgazdaság”
  klaszter

„Élelmiszerek, természeti erőforrások

mezőgazdaság”

| | f) | a Közös Kutatóközpont (JRC) nem nukleáris közvetlen cselekvései. |
| --- | --- | --- |

f)

a Közös Kutatóközpont (JRC) nem nukleáris közvetlen cselekvései.

| | f) | a Közös Kutatóközpont (JRC) nem nukleáris közvetlen cselekvései. |
| --- | --- | --- |

f)

a Közös Kutatóközpont (JRC) nem nukleáris közvetlen cselekvései.

| 3. | III. pillér –
  „Nyílt innováció”: a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésre irányul
  ,
  de támogatja a 3. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzéseket is,
  összetevői a következők: |
| --- | --- |

3.

III. pillér –
  „Nyílt innováció”: a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésre irányul
  ,
  de támogatja a 3. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzéseket is,
  összetevői a következők:

„Nyílt innováció”: a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésre irányul

de támogatja a 3. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzéseket is,

| 3. | III. pillér –
  „Innovatív Európa”
  ,
  melynek
  összetevői a következők: |
| --- | --- |

3.

III. pillér –
  „Innovatív Európa”
  ,
  melynek
  összetevői a következők:

„Innovatív Európa”

melynek

| | a) | Európai Innovációs Tanács (EIC); |
| --- | --- | --- |

a)

Európai Innovációs Tanács (EIC);

| | a) | Európai Innovációs Tanács (EIC); |
| --- | --- | --- |

a)

Európai Innovációs Tanács (EIC);

| | b) | európai innovációs ökoszisztémák; |
| --- | --- | --- |

b)

európai innovációs ökoszisztémák;

| | b) | európai innovációs ökoszisztémák; |
| --- | --- | --- |

b)

európai innovációs ökoszisztémák;

| | c) | Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT). |
| --- | --- | --- |

c)

Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT).

| | c) | Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT). |
| --- | --- | --- |

c)

Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT).

| 4. | „Az Európai Kutatási Térség megerősítése” rész: a 3. cikk (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésre irányul, de támogatja a 3. cikk (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott egyedi célkitűzéseket is, összetevői a következők: |
| --- | --- |

4.

„Az Európai Kutatási Térség megerősítése” rész: a 3. cikk (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésre irányul, de támogatja a 3. cikk (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott egyedi célkitűzéseket is, összetevői a következők:

| 4. | „Az Európai Kutatási Térség megerősítése” rész,
  melynek
  összetevői a következők: |
| --- | --- |

4.

„Az Európai Kutatási Térség megerősítése” rész,
  melynek
  összetevői a következők:

melynek

| | a) | a
  kiválóság megosztása
  ; |
| --- | --- | --- |

a)

a
  kiválóság megosztása
  ;

kiválóság megosztása

| | a) | a kiválóság terjesztése és
  a 
  részvétel bővítése Unió-szerte
  ; |
| --- | --- | --- |

a)

a kiválóság terjesztése és
  a 
  részvétel bővítése Unió-szerte
  ;

a kiválóság terjesztése és

részvétel bővítése Unió-szerte

| | b) | az európai kutatási és innovációs rendszer megreformálása és fejlesztése. |
| --- | --- | --- |

b)

az európai kutatási és innovációs rendszer megreformálása és fejlesztése.

| | b) | az európai kutatási és innovációs rendszer megreformálása és fejlesztése. |
| --- | --- | --- |

b)

az európai kutatási és innovációs rendszer megreformálása és fejlesztése.

(2)   A tevékenységeket az I. melléklet ismerteti
  nagy vonalakban
  .

(2)   A tevékenységeket
  nagy vonalakban
  az I. melléklet ismerteti.

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk

5 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5. cikk | 5. cikk |
| Védelmi kutatás | Védelmi kutatás |
| (1)   Az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett egyedi program keretében végrehajtandó, az Európai Védelmi Alap létrehozásáról szóló ... rendeletben meghatározott tevékenységek
  olyan kutatások, melyek
  kizárólag védelmi alkalmazásokra összpontosítanak, céljuk pedig
  a
  védelmi
  ipar
  versenyképességének, hatékonyságának és innovatív jellegének fokozása. | (1)   Az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett egyedi program keretében végrehajtandó, az Európai Védelmi Alap létrehozásáról szóló ... rendeletben meghatározott tevékenységek kizárólag védelmi
  kutatásra és
  alkalmazásokra összpontosítanak, céljuk pedig
  az Unió
  védelmi
  ipara megszilárdításának,
  versenyképességének, hatékonyságának és innovatív jellegének fokozása
  , valamint a két program közötti átfedések elkerülése
  . |
| (2)   Ez a rendelet e cikk, az 1. cikk (1) és (3) bekezdése és a 9. cikk (1) bekezdése kivételével nem alkalmazandó az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett egyedi programra. | (2)   Ez a rendelet e cikk, az 1. cikk (1) és (3) bekezdése és a 9. cikk (1) bekezdése kivételével nem alkalmazandó az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett egyedi programra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5. cikk

5. cikk

Védelmi kutatás

Védelmi kutatás

(1)   Az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett egyedi program keretében végrehajtandó, az Európai Védelmi Alap létrehozásáról szóló ... rendeletben meghatározott tevékenységek
  olyan kutatások, melyek
  kizárólag védelmi alkalmazásokra összpontosítanak, céljuk pedig
  a
  védelmi
  ipar
  versenyképességének, hatékonyságának és innovatív jellegének fokozása.

(1)   Az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett egyedi program keretében végrehajtandó, az Európai Védelmi Alap létrehozásáról szóló ... rendeletben meghatározott tevékenységek kizárólag védelmi
  kutatásra és
  alkalmazásokra összpontosítanak, céljuk pedig
  az Unió
  védelmi
  ipara megszilárdításának,
  versenyképességének, hatékonyságának és innovatív jellegének fokozása
  , valamint a két program közötti átfedések elkerülése
  .

(2)   Ez a rendelet e cikk, az 1. cikk (1) és (3) bekezdése és a 9. cikk (1) bekezdése kivételével nem alkalmazandó az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett egyedi programra.

(2)   Ez a rendelet e cikk, az 1. cikk (1) és (3) bekezdése és a 9. cikk (1) bekezdése kivételével nem alkalmazandó az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett egyedi programra.

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk

6 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6. cikk | 6. cikk |
| Az uniós finanszírozás végrehajtása és formái | Stratégiai tervezés és
  az uniós finanszírozás végrehajtása és formái |
| (1)   A programot a költségvetési rendelettel összhangban közvetlen irányítással kell végrehajtani vagy közvetett irányítással a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett finanszírozó szervekkel. | (1)   A programot a költségvetési rendelettel összhangban közvetlen irányítással kell végrehajtani vagy közvetett irányítással a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett finanszírozó szervekkel. |
| (2)   A program a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában – különösen vissza nem térítendő támogatás (ideértve a működési támogatást is),
  pénzdíj
  és
  közbeszerzés
  formájában
  – nyújthat finanszírozást a közvetett cselekvésekhez
  . Vegyesfinanszírozási műveletek keretében finanszírozási eszköz formájában is nyújtható finanszírozás. | (2)   A program a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában
  nyújthat finanszírozást közvetett cselekvésekhez, elsősorban
  különösen
  a program fő támogatási formáját képező
  vissza nem térítendő támogatás
  formájában
  (ideértve a működési támogatást is),
  továbbá pénzdíjak
  és
  közbeszerzések
  formájában. Vegyesfinanszírozási műveletek keretében finanszírozási eszköz formájában is nyújtható finanszírozás. |
| (3)   A közvetett cselekvésekre az e rendeletben rögzített részvételi és terjesztési szabályokat kell alkalmazni. | (3)   A közvetett cselekvésekre az e rendeletben rögzített részvételi és terjesztési szabályokat kell alkalmazni. |
| (4)   A program keretében alkalmazandó cselekvések fő típusait a II. melléklet határozza meg. A program összes célkitűzése esetében rugalmasan
  alkalmazandó valamennyi
  finanszírozási
  forma
  , a használatukról az adott célkitűzések szükségletei és jellemzői alapján kell dönteni. | (4)   A program keretében alkalmazandó cselekvések fő típusait a 
  2. cikk és a
  II. melléklet határozza meg. A program összes célkitűzése esetében rugalmasan
  alkalmazandók a (2) bekezdésben említett
  finanszírozási
  formák
  , a használatukról az adott célkitűzések szükségletei és jellemzői alapján kell dönteni. |
| (5)   A program a JRC által végzett közvetlen cselekvéseket is támogatja. Amennyiben ezek a cselekvések hozzájárulnak az EUMSZ 185. vagy 187. cikke alapján létrehozott kezdeményezésekhez, ez a hozzájárulás nem tekintendő a szóban forgó kezdeményezésekhez rendelt pénzügyi hozzájárulás részének. | (5)   A program a JRC által végzett közvetlen cselekvéseket is támogatja. Amennyiben ezek a cselekvések hozzájárulnak az EUMSZ 185. vagy 187. cikke alapján létrehozott kezdeményezésekhez, ez a hozzájárulás nem tekintendő a szóban forgó kezdeményezésekhez rendelt pénzügyi hozzájárulás részének. |
| (6)   Az egyedi program (29)

  végrehajtásának – különösen
  a 
  „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér esetében – a kutatási
  és
  innovációs tevékenységek átlátható és stratégiai jellegű, többéves tervezésén kell alapulnia
  ,
  amelyet az érdekelt felekkel a prioritásokról, a megfelelő cselekvéstípusokról
  és
  az alkalmazandó végrehajtási formákról folytatott konzultációk előznek meg. Ez biztosítja
  a 
  más releváns uniós programokkal való összhangot
  . | (6)   Az egyedi program
  végrehajtását
  a 
  stratégiai K+I tervekre

   (29)

  kell alapozni
  és
  össze kell hangolni a program 3. cikkben rögzített valamennyi célkitűzésével
  ,
  a kutatási és innovációs tevékenységek többéves stratégiai tervezésének átlátható
  és
  inkluzív folyamatát követően, különös tekintettel
  a 
  „Globális kihívások és európai ipari versenyképesség” pillérre
  . |
| | Konzultációkra kerül sor a nemzeti hatóságokkal, az Európai Parlamenttel, a K+F+I és az ipari ágazat terén érdekelt felekkel, többek között az európai technológiai platformokkal, a civil társadalom képviselőivel és magas szintű szakértőkből álló független tanácsadó csoportokkal a prioritásokról, a megfelelő cselekvéstípusokról és végrehajtás a alkalmazandó formáiról. A stratégiai tervezés biztosítja a más releváns uniós programokkal való összhangot, és fokozza a tagállami és regionális K+F+I finanszírozási programokkal és prioritásokkal meglévő kiegészítő jelleget és szinergiákat, így erősítve az EKT-t. |
| | (6a)
     
  A program az összes kedvezményezettek számára lehetőséget nyújt a támogatások gyorsabb megpályázására. Egyes kutatási és innovációs cselekvéseknek a gyorsított kutatás és innováció logikáját alkalmazzák, amelyben a támogatás odaítéléséhez szükséges idő nem haladja meg a hat hónapot. Ez lehetővé teszi a finanszírozáshoz való gyorsabb, alulról építkező hozzáférést a kis együttműködési konzorciumok számára, amelyek tevékenysége az alapkutatástól a piaci alkalmazásig terjed. A gyorsított kutatásra és innovációra vonatkozó megközelítés szerint meghirdetett felhívásokra folyamatosan, részhatáridők szerint lehet pályázni, és a munkaprogramokban a klaszterek, az EIC és a „kiválóság terjesztése” rész keretében kerülnek végrehajtásra. |
| (7)   
  A Horizont Európa
  tevékenységei
  elsősorban
  pályázati felhívások útján kerülnek megvalósításra, melyek egyes esetekben küldetések és európai partnerségek részeként kerülnek lebonyolításra. | (7)   
  Az Európai horizont
  tevékenységei pályázati felhívások útján kerülnek megvalósításra, melyek egyes esetekben küldetések és európai partnerségek részeként kerülnek lebonyolításra
  , a pénzdíjakról szóló 39. cikkben említett tevékenységek kivételével
  . |
| (8)
     
  A Horizont Európa keretében végrehajtott kutatási és innovációs tevékenységek a polgári felhasználásokra összpontosítanak. | |
| (9)
     
  A program keretében biztosítani kell a nemek közötti egyenlőség ügyének, valamint – a kutatás és az innováció tartalmát illetően – a nemekkel kapcsolatos dimenzió érvényesülésének hatékony előmozdítását. Különös figyelmet kell szentelni a nemek közötti egyensúly biztosításának – az adott kutatási és innovációs területen uralkodó körülményeknek megfelelően – az elbírálást végző testületekben, valamint a szakértői csoportokhoz hasonló szervekben. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6. cikk

6. cikk

Az uniós finanszírozás végrehajtása és formái

Stratégiai tervezés és
  az uniós finanszírozás végrehajtása és formái

Stratégiai tervezés és

(1)   A programot a költségvetési rendelettel összhangban közvetlen irányítással kell végrehajtani vagy közvetett irányítással a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett finanszírozó szervekkel.

(1)   A programot a költségvetési rendelettel összhangban közvetlen irányítással kell végrehajtani vagy közvetett irányítással a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett finanszírozó szervekkel.

(2)   A program a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában – különösen vissza nem térítendő támogatás (ideértve a működési támogatást is),
  pénzdíj
  és
  közbeszerzés
  formájában
  – nyújthat finanszírozást a közvetett cselekvésekhez
  . Vegyesfinanszírozási műveletek keretében finanszírozási eszköz formájában is nyújtható finanszírozás.

(2)   A program a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában
  nyújthat finanszírozást közvetett cselekvésekhez, elsősorban
  különösen
  a program fő támogatási formáját képező
  vissza nem térítendő támogatás
  formájában
  (ideértve a működési támogatást is),
  továbbá pénzdíjak
  és
  közbeszerzések
  formájában. Vegyesfinanszírozási műveletek keretében finanszírozási eszköz formájában is nyújtható finanszírozás.

(3)   A közvetett cselekvésekre az e rendeletben rögzített részvételi és terjesztési szabályokat kell alkalmazni.

(3)   A közvetett cselekvésekre az e rendeletben rögzített részvételi és terjesztési szabályokat kell alkalmazni.

(4)   A program keretében alkalmazandó cselekvések fő típusait a II. melléklet határozza meg. A program összes célkitűzése esetében rugalmasan
  alkalmazandó valamennyi
  finanszírozási
  forma
  , a használatukról az adott célkitűzések szükségletei és jellemzői alapján kell dönteni.

(4)   A program keretében alkalmazandó cselekvések fő típusait a 
  2. cikk és a
  II. melléklet határozza meg. A program összes célkitűzése esetében rugalmasan
  alkalmazandók a (2) bekezdésben említett
  finanszírozási
  formák
  , a használatukról az adott célkitűzések szükségletei és jellemzői alapján kell dönteni.

(5)   A program a JRC által végzett közvetlen cselekvéseket is támogatja. Amennyiben ezek a cselekvések hozzájárulnak az EUMSZ 185. vagy 187. cikke alapján létrehozott kezdeményezésekhez, ez a hozzájárulás nem tekintendő a szóban forgó kezdeményezésekhez rendelt pénzügyi hozzájárulás részének.

(5)   A program a JRC által végzett közvetlen cselekvéseket is támogatja. Amennyiben ezek a cselekvések hozzájárulnak az EUMSZ 185. vagy 187. cikke alapján létrehozott kezdeményezésekhez, ez a hozzájárulás nem tekintendő a szóban forgó kezdeményezésekhez rendelt pénzügyi hozzájárulás részének.

(6)   Az egyedi program (29)

  végrehajtásának – különösen
  a 
  „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér esetében – a kutatási
  és
  innovációs tevékenységek átlátható és stratégiai jellegű, többéves tervezésén kell alapulnia
  ,
  amelyet az érdekelt felekkel a prioritásokról, a megfelelő cselekvéstípusokról
  és
  az alkalmazandó végrehajtási formákról folytatott konzultációk előznek meg. Ez biztosítja
  a 
  más releváns uniós programokkal való összhangot
  .

(6)   Az egyedi program
  végrehajtását
  a 
  stratégiai K+I tervekre

   (29)

  kell alapozni
  és
  össze kell hangolni a program 3. cikkben rögzített valamennyi célkitűzésével
  ,
  a kutatási és innovációs tevékenységek többéves stratégiai tervezésének átlátható
  és
  inkluzív folyamatát követően, különös tekintettel
  a 
  „Globális kihívások és európai ipari versenyképesség” pillérre
  .

Konzultációkra kerül sor a nemzeti hatóságokkal, az Európai Parlamenttel, a K+F+I és az ipari ágazat terén érdekelt felekkel, többek között az európai technológiai platformokkal, a civil társadalom képviselőivel és magas szintű szakértőkből álló független tanácsadó csoportokkal a prioritásokról, a megfelelő cselekvéstípusokról és végrehajtás a alkalmazandó formáiról. A stratégiai tervezés biztosítja a más releváns uniós programokkal való összhangot, és fokozza a tagállami és regionális K+F+I finanszírozási programokkal és prioritásokkal meglévő kiegészítő jelleget és szinergiákat, így erősítve az EKT-t.

Konzultációkra kerül sor a nemzeti hatóságokkal, az Európai Parlamenttel, a K+F+I és az ipari ágazat terén érdekelt felekkel, többek között az európai technológiai platformokkal, a civil társadalom képviselőivel és magas szintű szakértőkből álló független tanácsadó csoportokkal a prioritásokról, a megfelelő cselekvéstípusokról és végrehajtás a alkalmazandó formáiról. A stratégiai tervezés biztosítja a más releváns uniós programokkal való összhangot, és fokozza a tagállami és regionális K+F+I finanszírozási programokkal és prioritásokkal meglévő kiegészítő jelleget és szinergiákat, így erősítve az EKT-t.

(6a)
     
  A program az összes kedvezményezettek számára lehetőséget nyújt a támogatások gyorsabb megpályázására. Egyes kutatási és innovációs cselekvéseknek a gyorsított kutatás és innováció logikáját alkalmazzák, amelyben a támogatás odaítéléséhez szükséges idő nem haladja meg a hat hónapot. Ez lehetővé teszi a finanszírozáshoz való gyorsabb, alulról építkező hozzáférést a kis együttműködési konzorciumok számára, amelyek tevékenysége az alapkutatástól a piaci alkalmazásig terjed. A gyorsított kutatásra és innovációra vonatkozó megközelítés szerint meghirdetett felhívásokra folyamatosan, részhatáridők szerint lehet pályázni, és a munkaprogramokban a klaszterek, az EIC és a „kiválóság terjesztése” rész keretében kerülnek végrehajtásra.

(7)   
  A Horizont Európa
  tevékenységei
  elsősorban
  pályázati felhívások útján kerülnek megvalósításra, melyek egyes esetekben küldetések és európai partnerségek részeként kerülnek lebonyolításra.

(7)   
  Az Európai horizont
  tevékenységei pályázati felhívások útján kerülnek megvalósításra, melyek egyes esetekben küldetések és európai partnerségek részeként kerülnek lebonyolításra
  , a pénzdíjakról szóló 39. cikkben említett tevékenységek kivételével
  .

(8)
     
  A Horizont Európa keretében végrehajtott kutatási és innovációs tevékenységek a polgári felhasználásokra összpontosítanak.

(9)
     
  A program keretében biztosítani kell a nemek közötti egyenlőség ügyének, valamint – a kutatás és az innováció tartalmát illetően – a nemekkel kapcsolatos dimenzió érvényesülésének hatékony előmozdítását. Különös figyelmet kell szentelni a nemek közötti egyensúly biztosításának – az adott kutatási és innovációs területen uralkodó körülményeknek megfelelően – az elbírálást végző testületekben, valamint a szakértői csoportokhoz hasonló szervekben.

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 a cikk (új)

6 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6a. cikk |
| | Az uniós finanszírozási elvek és horizontális kérdések |
| | (1)
     
  Az Európai horizont keretében végrehajtott kutatásnak és innovációnak kizárólag a polgári felhasználásokra kell összpontosulnia. A program és az Európai Védelmi Alap közötti költségvetési átcsoportosítások nem megengedettek. |
| | (2)
     
  Az Európai horizont biztosítja a multidiszciplináris megközelítést, és indokolt esetben gondoskodik a társadalomtudomány és bölcsészettudomány beépítéséről a program keretében kifejtett valamennyi tevékenységbe. |
| | (3)
     
  A program együttműködésen alapuló részei biztosítják az alacsonyabb és magasabb technológiai érettségi szintek (TRL) közötti egyensúlyt, így felölelik a teljes értékláncot. |
| | (4)
     
  A program törekszik a K+F+I terén fennálló, Unión belüli szakadék jelentős csökkentésére, és ösztönzi a széles földrajzi kiterjedtséget a kutatási együttműködésen alapuló projektekben. E törekvések tükröződnek a tagállamok által meghozott arányos intézkedésekben az uniós, a nemzeti és regionális alapok támogatásával. Különös figyelmet kell szentelni a földrajzi egyensúly biztosításának – az adott kutatási és innovációs területen uralkodó körülményeknek megfelelően – a finanszírozott projektekben, az elbírálást végző testületekben, valamint a vezető testületekhez és szakértői csoportokhoz hasonló szervekben, a kiválóság kritériumának aláásása nélkül. |
| | (5)
     
  A program keretében biztosítani kell a nemek közötti egyenlőség ügyének, valamint – a kutatás és az innováció tartalmát illetően – a nemekkel kapcsolatos dimenzió érvényesülésének hatékony előmozdítását, továbbá fel kell lépni a nem közötti egyensúlyhiány okai ellen. Különös figyelmet kell szentelni a nemek közötti egyensúly biztosításának – az adott kutatási és innovációs területen uralkodó körülményeknek megfelelően – az elbírálást végző testületekben, valamint a vezető testületekhez és szakértői csoportokhoz hasonló tanácsadó testületekben. |
| | (6)
     
  A program keretében törekedni kell az adminisztráció folyamatos egyszerűsítésére és a kedvezményezettekre háruló adminisztratív teher csökkentésére. |
| | (7)
     
  Az éghajlati szempontok érvényesítését megfelelő mértékben integrálni kell a kutatási és innovációs tartalmakba, és azt a kutatási ciklus minden szakaszában alkalmazni kell. |
| | (8)
     
  A program keretében adott esetben gondoskodni kell a társadalom bevonásáról a K+I folyamatának és eredményeinek a társadalom értékeivel és szükségleteivel történő jobb összehangolása érdekében, a tudományos szerepvállalás és tudományos oktatási tevékenységek előmozdításával és a tudományos menetrendek közös létrehozásával és tervezésével, bevonva az állampolgárokat és a civil társadalmat a K+I prioritásainak kitűzésébe. |
| | (9)
     
  A program keretében biztosítani kell a kutatási és innovációs projektekbe folyó közfinanszírozás átláthatóságát és elszámoltathatóságát, gondoskodva ezáltal a közérdek védelméről. |
| | (10)
     
  A Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv gondoskodik arról, hogy a pályázati felhívás közzétételekor minden lehetséges résztvevőnek elégséges iránymutatás és tájékoztatás – különösen az alkalmazandó támogatási mintamegállapodás – álljon rendelkezésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6a. cikk

6a. cikk

Az uniós finanszírozási elvek és horizontális kérdések

Az uniós finanszírozási elvek és horizontális kérdések

(1)
     
  Az Európai horizont keretében végrehajtott kutatásnak és innovációnak kizárólag a polgári felhasználásokra kell összpontosulnia. A program és az Európai Védelmi Alap közötti költségvetési átcsoportosítások nem megengedettek.

(2)
     
  Az Európai horizont biztosítja a multidiszciplináris megközelítést, és indokolt esetben gondoskodik a társadalomtudomány és bölcsészettudomány beépítéséről a program keretében kifejtett valamennyi tevékenységbe.

(3)
     
  A program együttműködésen alapuló részei biztosítják az alacsonyabb és magasabb technológiai érettségi szintek (TRL) közötti egyensúlyt, így felölelik a teljes értékláncot.

(4)
     
  A program törekszik a K+F+I terén fennálló, Unión belüli szakadék jelentős csökkentésére, és ösztönzi a széles földrajzi kiterjedtséget a kutatási együttműködésen alapuló projektekben. E törekvések tükröződnek a tagállamok által meghozott arányos intézkedésekben az uniós, a nemzeti és regionális alapok támogatásával. Különös figyelmet kell szentelni a földrajzi egyensúly biztosításának – az adott kutatási és innovációs területen uralkodó körülményeknek megfelelően – a finanszírozott projektekben, az elbírálást végző testületekben, valamint a vezető testületekhez és szakértői csoportokhoz hasonló szervekben, a kiválóság kritériumának aláásása nélkül.

(5)
     
  A program keretében biztosítani kell a nemek közötti egyenlőség ügyének, valamint – a kutatás és az innováció tartalmát illetően – a nemekkel kapcsolatos dimenzió érvényesülésének hatékony előmozdítását, továbbá fel kell lépni a nem közötti egyensúlyhiány okai ellen. Különös figyelmet kell szentelni a nemek közötti egyensúly biztosításának – az adott kutatási és innovációs területen uralkodó körülményeknek megfelelően – az elbírálást végző testületekben, valamint a vezető testületekhez és szakértői csoportokhoz hasonló tanácsadó testületekben.

(6)
     
  A program keretében törekedni kell az adminisztráció folyamatos egyszerűsítésére és a kedvezményezettekre háruló adminisztratív teher csökkentésére.

(7)
     
  Az éghajlati szempontok érvényesítését megfelelő mértékben integrálni kell a kutatási és innovációs tartalmakba, és azt a kutatási ciklus minden szakaszában alkalmazni kell.

(8)
     
  A program keretében adott esetben gondoskodni kell a társadalom bevonásáról a K+I folyamatának és eredményeinek a társadalom értékeivel és szükségleteivel történő jobb összehangolása érdekében, a tudományos szerepvállalás és tudományos oktatási tevékenységek előmozdításával és a tudományos menetrendek közös létrehozásával és tervezésével, bevonva az állampolgárokat és a civil társadalmat a K+I prioritásainak kitűzésébe.

(9)
     
  A program keretében biztosítani kell a kutatási és innovációs projektekbe folyó közfinanszírozás átláthatóságát és elszámoltathatóságát, gondoskodva ezáltal a közérdek védelméről.

(10)
     
  A Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv gondoskodik arról, hogy a pályázati felhívás közzétételekor minden lehetséges résztvevőnek elégséges iránymutatás és tájékoztatás – különösen az alkalmazandó támogatási mintamegállapodás – álljon rendelkezésére.

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk

7 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7. cikk | 7. cikk |
| Küldetések | Küldetések |
| (1)   A küldetéseket a „Globális kihívások és
  ipari
  versenyképesség” pilléren belül kell programozni, de azokhoz hozzájárulhatnak a program más részei keretében végrehajtott cselekvések is. | (1)   A küldetéseket a „Globális kihívások és
  az európai pari
  versenyképesség” pilléren belül kell programozni, de azokhoz
  az Európai horizont szabályait követve
  hozzájárulhatnak a program más részei
  keretében végrehajtott cselekvések, valamint más uniós támogatási programok
  keretében végrehajtott cselekvések is. |
| (2)   A
  küldetéseket
  az egyedi program 5.
  cikkével összhangban kell végrehajtani
  . Az értékelést a 26. cikknek megfelelően
  kell elvégezni
  . | (2)   A
  küldetések tartalmát, a célkitűzéseket, a célszámokat, a határidőket és ezek végrehajtását a keretprogram 2. cikkében meghatározott és 6. cikkében, valamint
  az egyedi program 5.
  cikkében részletesen meghatározott stratégiai K+I tervekben határozzák meg részletesen
  . Az értékelést a 26. cikknek megfelelően
  végzik
  . |
| | (2a)
     
  A program első két évében a II. pillér éves költségvetésének legfeljebb 10 %-át programozzák a küldetések végrehajtására vonatkozó egyedi felhívásokon keresztül. A program utolsó három évében és csak a küldetések kiválasztásának és az irányítási eljárás pozitív értékelését követően ez az arány növelhető. A költségvetés küldetésekre szánt részét a stratégiai K+I tervekben határozzák meg. |
| | (2b)
     
  A küldetések teljes körű értékelésére kerül sor mérhető részcéljaik szerint, amely értékelés kiterjed hatókörükre, irányításukra, irányító testületeik kijelölésére, valamint ezek előzetes tevékenységeire. Az értékelés alapján megfogalmazott ajánlásokat figyelembe veszik az új küldetések programozása és a meglévők folytatása, megszüntetése vagy átirányítása előtt. |
| (3)   A küldetések: | (3)   A küldetések: |
| a) | egyértelmű uniós hozzáadott értékkel rendelkeznek, és hozzájárulnak az Unió prioritásainak megvalósításához; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7. cikk

7. cikk

Küldetések

Küldetések

(1)   A küldetéseket a „Globális kihívások és
  ipari
  versenyképesség” pilléren belül kell programozni, de azokhoz hozzájárulhatnak a program más részei keretében végrehajtott cselekvések is.

(1)   A küldetéseket a „Globális kihívások és
  az európai pari
  versenyképesség” pilléren belül kell programozni, de azokhoz
  az Európai horizont szabályait követve
  hozzájárulhatnak a program más részei
  keretében végrehajtott cselekvések, valamint más uniós támogatási programok
  keretében végrehajtott cselekvések is.

(2)   A
  küldetéseket
  az egyedi program 5.
  cikkével összhangban kell végrehajtani
  . Az értékelést a 26. cikknek megfelelően
  kell elvégezni
  .

(2)   A
  küldetések tartalmát, a célkitűzéseket, a célszámokat, a határidőket és ezek végrehajtását a keretprogram 2. cikkében meghatározott és 6. cikkében, valamint
  az egyedi program 5.
  cikkében részletesen meghatározott stratégiai K+I tervekben határozzák meg részletesen
  . Az értékelést a 26. cikknek megfelelően
  végzik
  .

(2a)
     
  A program első két évében a II. pillér éves költségvetésének legfeljebb 10 %-át programozzák a küldetések végrehajtására vonatkozó egyedi felhívásokon keresztül. A program utolsó három évében és csak a küldetések kiválasztásának és az irányítási eljárás pozitív értékelését követően ez az arány növelhető. A költségvetés küldetésekre szánt részét a stratégiai K+I tervekben határozzák meg.

(2b)
     
  A küldetések teljes körű értékelésére kerül sor mérhető részcéljaik szerint, amely értékelés kiterjed hatókörükre, irányításukra, irányító testületeik kijelölésére, valamint ezek előzetes tevékenységeire. Az értékelés alapján megfogalmazott ajánlásokat figyelembe veszik az új küldetések programozása és a meglévők folytatása, megszüntetése vagy átirányítása előtt.

(3)   A küldetések:

(3)   A küldetések:

a)

egyértelmű uniós hozzáadott értékkel rendelkeznek, és hozzájárulnak az Unió prioritásainak megvalósításához;

| a) | egyértelmű uniós hozzáadott értékkel rendelkeznek, és hozzájárulnak az Unió prioritásainak
  és célkitűzéseinek és kötelezettségvállalásainak
  megvalósításához; |
| --- | --- |

a)

egyértelmű uniós hozzáadott értékkel rendelkeznek, és hozzájárulnak az Unió prioritásainak
  és célkitűzéseinek és kötelezettségvállalásainak
  megvalósításához;

és célkitűzéseinek és kötelezettségvállalásainak

| aa) | inkluzív jellegűek, ösztönzik a széles körű szerepvállalást és biztosítják a különböző típusú érdekelt felek részvételét és a valamennyi tagállam javát szolgáló K+F+I eredményeket; |
| --- | --- |

aa)

aa)

inkluzív jellegűek, ösztönzik a széles körű szerepvállalást és biztosítják a különböző típusú érdekelt felek részvételét és a valamennyi tagállam javát szolgáló K+F+I eredményeket;

inkluzív jellegűek, ösztönzik a széles körű szerepvállalást és biztosítják a különböző típusú érdekelt felek részvételét és a valamennyi tagállam javát szolgáló K+F+I eredményeket;

| b) | merészek és inspirálóak, így széles körű társadalmi vagy gazdasági relevanciával bírnak; |
| --- | --- |

b)

merészek és inspirálóak, így széles körű társadalmi vagy gazdasági relevanciával bírnak;

| b) | merészek és inspirálóak, így széles körű társadalmi
  , tudományos, technológiai, diplomáciai, környezeti
  vagy gazdasági relevanciával bírnak; |
| --- | --- |

b)

merészek és inspirálóak, így széles körű társadalmi
  , tudományos, technológiai, diplomáciai, környezeti
  vagy gazdasági relevanciával bírnak;

, tudományos, technológiai, diplomáciai, környezeti

| c) | világos irányt jelölnek meg, és célzottak, mérhetőek és időhöz kötöttek; |
| --- | --- |

c)

világos irányt jelölnek meg, és célzottak, mérhetőek és időhöz kötöttek;

| c) | világos irányt jelölnek meg, és célzottak, mérhetőek és időhöz kötöttek; |
| --- | --- |

c)

világos irányt jelölnek meg, és célzottak, mérhetőek és időhöz kötöttek;

| d) | ambiciózus
  de valószerű kutatási és innovációs tevékenységek köré szerveződnek; |
| --- | --- |

d)

ambiciózus
  de valószerű kutatási és innovációs tevékenységek köré szerveződnek;

ambiciózus

| d) | átlátható módon kerülnek kiválasztásra és ambiciózus, kiválóságra épülő,
  de valószerű kutatási és innovációs tevékenységek köré szerveződnek
  a kidolgozás összes szakaszában. |
| --- | --- |

d)

átlátható módon kerülnek kiválasztásra és ambiciózus, kiválóságra épülő,
  de valószerű kutatási és innovációs tevékenységek köré szerveződnek
  a kidolgozás összes szakaszában.

átlátható módon kerülnek kiválasztásra és ambiciózus, kiválóságra épülő,

a kidolgozás összes szakaszában.

| da) | a küldetés célkitűzései tekintetében tartalmaz valamiféle sürgős elemet, rendelkezik a szükséges hatókörrel, léptékkel, képes a szükséges források széles körű mozgósítására, és kizárólag a küldetés eredményének biztosítására összpontosít; |
| --- | --- |

da)

da)

a küldetés célkitűzései tekintetében tartalmaz valamiféle sürgős elemet, rendelkezik a szükséges hatókörrel, léptékkel, képes a szükséges források széles körű mozgósítására, és kizárólag a küldetés eredményének biztosítására összpontosít;

a küldetés célkitűzései tekintetében tartalmaz valamiféle sürgős elemet, rendelkezik a szükséges hatókörrel, léptékkel, képes a szükséges források széles körű mozgósítására, és kizárólag a küldetés eredményének biztosítására összpontosít;

| e) | több tudományágban, ágazatban és több szereplő körében is cselekvésre ösztönöznek; |
| --- | --- |

e)

több tudományágban, ágazatban és több szereplő körében is cselekvésre ösztönöznek;

| e) | több tudományágban, ágazatban
  (beleértve a társadalom- és bölcsészettudományokat)
  és több szereplő körében is cselekvésre ösztönöznek; |
| --- | --- |

e)

több tudományágban, ágazatban
  (beleértve a társadalom- és bölcsészettudományokat)
  és több szereplő körében is cselekvésre ösztönöznek;

(beleértve a társadalom- és bölcsészettudományokat)

| f) | nyitva állnak többféle alulról építkező megoldásra. |
| --- | --- |

f)

nyitva állnak többféle alulról építkező megoldásra.

| f) | nyitva állnak többféle alulról építkező megoldásra; |
| --- | --- |

f)

nyitva állnak többféle alulról építkező megoldásra;

| fa) | szinergiákat hoz létre átlátható módon más uniós programokkal, valamint köz- és magánfinanszírozású alapokkal, többek között a tagállami és regionális innovációs ökoszisztémák tevékeny bevonása révén. |
| --- | --- |

fa)

fa)

szinergiákat hoz létre átlátható módon más uniós programokkal, valamint köz- és magánfinanszírozású alapokkal, többek között a tagállami és regionális innovációs ökoszisztémák tevékeny bevonása révén.

szinergiákat hoz létre átlátható módon más uniós programokkal, valamint köz- és magánfinanszírozású alapokkal, többek között a tagállami és regionális innovációs ökoszisztémák tevékeny bevonása révén.

Módosítás 69

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 a cikk (új)

7 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7a. cikk |
| | Az Európai Innovációs Tanács |
| | (1)
     
  A Bizottság létrehozza az Európai Innovációs Tanácsot (EIC) a III. pillér – „Innovatív Európa” keretében megvalósuló, az EIC-hez kapcsolódó cselekvések végrehajtása céljából. Az EIC a következő elvek alapján működik: az áttörést jelentő és a diszruptív innovációra való összpontosítás, autonómia, kockázatvállalási képesség, hatékonyság, eredményesség, átláthatóság és elszámoltathatóság. |
| | (2)
     
  Az EIC az innovátorok valamennyi típusa számára nyitva áll, az egyénektől kezdve egészen az egyetemekig, kutatószervezetekig és vállalatokig, az induló vállalkozásokig, különös tekintettel a kkv-kra, és a közepes piaci tőkeértékű vállalatokra, az egyéni kedvezményezettektől a több tudományágat felölelő konzorciumokig. Az EIC költségvetésének legalább 70 %-át innovatív induló vállalkozások és kkv-k számára különítik el. |
| | (3)
     
  Az EIC testülete és irányítási jellemzői az (EU) ... határozatban [egyedi program] és mellékleteiben kerülnek meghatározásra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7a. cikk

7a. cikk

Az Európai Innovációs Tanács

Az Európai Innovációs Tanács

(1)
     
  A Bizottság létrehozza az Európai Innovációs Tanácsot (EIC) a III. pillér – „Innovatív Európa” keretében megvalósuló, az EIC-hez kapcsolódó cselekvések végrehajtása céljából. Az EIC a következő elvek alapján működik: az áttörést jelentő és a diszruptív innovációra való összpontosítás, autonómia, kockázatvállalási képesség, hatékonyság, eredményesség, átláthatóság és elszámoltathatóság.

(2)
     
  Az EIC az innovátorok valamennyi típusa számára nyitva áll, az egyénektől kezdve egészen az egyetemekig, kutatószervezetekig és vállalatokig, az induló vállalkozásokig, különös tekintettel a kkv-kra, és a közepes piaci tőkeértékű vállalatokra, az egyéni kedvezményezettektől a több tudományágat felölelő konzorciumokig. Az EIC költségvetésének legalább 70 %-át innovatív induló vállalkozások és kkv-k számára különítik el.

(3)
     
  Az EIC testülete és irányítási jellemzői az (EU) ... határozatban [egyedi program] és mellékleteiben kerülnek meghatározásra.

Módosítás 70

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk

8 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 8. cikk | 8. cikk |
| Európai partnerségek | Európai partnerségek |
| (1)   
  A Horizont Európa
  részei megvalósíthatók európai partnerségek útján is. Az Unió európai partnerségekben való részvétele a következő formák valamelyikét öltheti: | (1)   
  Az Európai horizont
  részei megvalósíthatók európai partnerségek útján is. Az Unió európai partnerségekben való részvétele a következő formák valamelyikét öltheti: |
| a) | olyan partnerségekben való részvétel, amelyek létrejöttének alapja a Bizottság és a 2. cikk (3) bekezdésében említett partnerek között létrejött, a partnerség célkitűzéseit, a partnerek kapcsolódó, pénzügyi és/vagy természetbeni hozzájárulásra vonatkozó kötelezettségvállalásait, a fő teljesítmény- és hatásmutatókat, valamint a létrehozandó outputokat meghatározó egyetértési megállapodás és/vagy szerződéses megállapodás. Ezekben szerepel a partnerek és a program által végrehajtott kiegészítő kutatási és innovációs tevékenységek azonosítása is (közös programozású európai partnerségek); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

8. cikk

8. cikk

Európai partnerségek

Európai partnerségek

(1)   
  A Horizont Európa
  részei megvalósíthatók európai partnerségek útján is. Az Unió európai partnerségekben való részvétele a következő formák valamelyikét öltheti:

(1)   
  Az Európai horizont
  részei megvalósíthatók európai partnerségek útján is. Az Unió európai partnerségekben való részvétele a következő formák valamelyikét öltheti:

a)

olyan partnerségekben való részvétel, amelyek létrejöttének alapja a Bizottság és a 2. cikk (3) bekezdésében említett partnerek között létrejött, a partnerség célkitűzéseit, a partnerek kapcsolódó, pénzügyi és/vagy természetbeni hozzájárulásra vonatkozó kötelezettségvállalásait, a fő teljesítmény- és hatásmutatókat, valamint a létrehozandó outputokat meghatározó egyetértési megállapodás és/vagy szerződéses megállapodás. Ezekben szerepel a partnerek és a program által végrehajtott kiegészítő kutatási és innovációs tevékenységek azonosítása is (közös programozású európai partnerségek);

| a) | olyan partnerségekben való részvétel, amelyek létrejöttének alapja a Bizottság és a 2. cikk (3) bekezdésében említett partnerek között létrejött, a partnerség célkitűzéseit, a partnerek kapcsolódó, pénzügyi és/vagy természetbeni hozzájárulásra vonatkozó kötelezettségvállalásait, a fő teljesítmény- és hatásmutatókat, valamint a létrehozandó outputokat meghatározó egyetértési megállapodás és/vagy szerződéses megállapodás. Ezekben szerepel a partnerek és a program által végrehajtott kiegészítő kutatási és innovációs tevékenységek azonosítása is (közös programozású európai partnerségek); |
| --- | --- |

a)

olyan partnerségekben való részvétel, amelyek létrejöttének alapja a Bizottság és a 2. cikk (3) bekezdésében említett partnerek között létrejött, a partnerség célkitűzéseit, a partnerek kapcsolódó, pénzügyi és/vagy természetbeni hozzájárulásra vonatkozó kötelezettségvállalásait, a fő teljesítmény- és hatásmutatókat, valamint a létrehozandó outputokat meghatározó egyetértési megállapodás és/vagy szerződéses megállapodás. Ezekben szerepel a partnerek és a program által végrehajtott kiegészítő kutatási és innovációs tevékenységek azonosítása is (közös programozású európai partnerségek);

| b) | pénzügyi hozzájárulás melletti részvétel kutatási és innovációs tevékenységek olyan programjában, amely a partnerek pénzügyi és természetbeni hozzájárulásra vonatkozó kötelezettségvállalásán és a releváns tevékenységeik program-társfinanszírozási cselekvés útján történő integrációján alapul (társfinanszírozott európai partnerségek); |
| --- | --- |

b)

pénzügyi hozzájárulás melletti részvétel kutatási és innovációs tevékenységek olyan programjában, amely a partnerek pénzügyi és természetbeni hozzájárulásra vonatkozó kötelezettségvállalásán és a releváns tevékenységeik program-társfinanszírozási cselekvés útján történő integrációján alapul (társfinanszírozott európai partnerségek);

| b) | pénzügyi hozzájárulás melletti részvétel kutatási és innovációs tevékenységek olyan programjában, amely a partnerek pénzügyi és természetbeni hozzájárulásra vonatkozó kötelezettségvállalásán és a releváns tevékenységeik program-társfinanszírozási cselekvés útján történő integrációján alapul (társfinanszírozott európai partnerségek); |
| --- | --- |

b)

pénzügyi hozzájárulás melletti részvétel kutatási és innovációs tevékenységek olyan programjában, amely a partnerek pénzügyi és természetbeni hozzájárulásra vonatkozó kötelezettségvállalásán és a releváns tevékenységeik program-társfinanszírozási cselekvés útján történő integrációján alapul (társfinanszírozott európai partnerségek);

| c) | pénzügyi hozzájárulás melletti részvétel olyan kutatási és innovációs programokban, amelyeket több tagállam hajt végre az EUMSZ 185. cikke alapján, vagy az EUMSZ 187. cikke alapján létrehozott szervek, például közös vállalkozások hajtanak végre, vagy az EIT tudományos és innovációs társulásai hajtanak végre az [EIT rendelettel] összhangban (intézményesített európai partnerségek), és amelyek végrehajtására csak akkor kerül sor, ha az európai partnerségek más formái nem teljesítenék a célkitűzéseket vagy nem váltanák ki a szükséges várt hatásokat, és ha a hosszú távú kilátások és az integráció magas szintje – ideértve minden pénzügyi hozzájárulás központi kezelését is – indokolják a végrehajtást. |
| --- | --- |

c)

pénzügyi hozzájárulás melletti részvétel olyan kutatási és innovációs programokban, amelyeket több tagállam hajt végre az EUMSZ 185. cikke alapján, vagy az EUMSZ 187. cikke alapján létrehozott szervek, például közös vállalkozások hajtanak végre, vagy az EIT tudományos és innovációs társulásai hajtanak végre az [EIT rendelettel] összhangban (intézményesített európai partnerségek), és amelyek végrehajtására csak akkor kerül sor, ha az európai partnerségek más formái nem teljesítenék a célkitűzéseket vagy nem váltanák ki a szükséges várt hatásokat, és ha a hosszú távú kilátások és az integráció magas szintje – ideértve minden pénzügyi hozzájárulás központi kezelését is – indokolják a végrehajtást.

| c) | pénzügyi
  és/vagy természetbeni
  hozzájárulás melletti részvétel olyan kutatási és innovációs programokban, amelyeket több tagállam hajt végre az EUMSZ 185. cikke alapján, vagy az EUMSZ 187. cikke alapján létrehozott szervek, például közös vállalkozások hajtanak végre, vagy az EIT tudományos és innovációs társulásai hajtanak végre az [EIT rendelettel] összhangban (intézményesített európai partnerségek), és amelyek végrehajtására csak akkor kerül sor, ha az európai partnerségek más formái nem teljesítenék a célkitűzéseket, vagy nem váltanák ki a szükséges várt hatásokat, és ha a hosszú távú kilátások és az integráció magas szintje – ideértve minden pénzügyi hozzájárulás központi kezelését is – indokolják a végrehajtást. |
| --- | --- |

c)

pénzügyi
  és/vagy természetbeni
  hozzájárulás melletti részvétel olyan kutatási és innovációs programokban, amelyeket több tagállam hajt végre az EUMSZ 185. cikke alapján, vagy az EUMSZ 187. cikke alapján létrehozott szervek, például közös vállalkozások hajtanak végre, vagy az EIT tudományos és innovációs társulásai hajtanak végre az [EIT rendelettel] összhangban (intézményesített európai partnerségek), és amelyek végrehajtására csak akkor kerül sor, ha az európai partnerségek más formái nem teljesítenék a célkitűzéseket, vagy nem váltanák ki a szükséges várt hatásokat, és ha a hosszú távú kilátások és az integráció magas szintje – ideértve minden pénzügyi hozzájárulás központi kezelését is – indokolják a végrehajtást.

és/vagy természetbeni

(2)   Az európai partnerségek:

(2)   Az európai partnerségek:

| a) | olyan esetben hozandók létre, amikor hatékonyabban érik el
  a Horizont Európa
  célkitűzéseit, mint
  az Unió önmagában
  ; |
| --- | --- |

a)

olyan esetben hozandók létre, amikor hatékonyabban érik el
  a Horizont Európa
  célkitűzéseit, mint
  az Unió önmagában
  ;

a Horizont Európa

az Unió önmagában

| a) | csak
  olyan esetben hozandók létre, amikor hatékonyabban érik el
  az Európai horizont
  célkitűzéseit, mint
  a keretprogram más részei
  ; |
| --- | --- |

a)

csak
  olyan esetben hozandók létre, amikor hatékonyabban érik el
  az Európai horizont
  célkitűzéseit, mint
  a keretprogram más részei
  ;

csak

az Európai horizont

a keretprogram más részei

| b) | betartják
  az uniós hozzáadott érték, az átláthatóság, a nyíltság, a hatás,
  a
  multiplikátorhatás, az összes részt vevő fél hosszú távú pénzügyi kötelezettségvállalása, a rugalmasság, a koherencia, valamint az uniós, helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi kezdeményezésekkel fennálló kiegészítő jelleg elvét; |
| --- | --- |

b)

betartják
  az uniós hozzáadott érték, az átláthatóság, a nyíltság, a hatás,
  a
  multiplikátorhatás, az összes részt vevő fél hosszú távú pénzügyi kötelezettségvállalása, a rugalmasság, a koherencia, valamint az uniós, helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi kezdeményezésekkel fennálló kiegészítő jelleg elvét;

betartják

a

| b) | betartják
  az uniós hozzáadott érték, az átláthatóság, a nyíltság, a hatás,
  az erős
  multiplikátorhatás, az összes részt vevő fél hosszú távú pénzügyi
  és/vagy természetbeni
  kötelezettségvállalása, a rugalmasság, a koherencia, valamint az uniós, helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi kezdeményezésekkel fennálló kiegészítő jelleg elvét; |
| --- | --- |

b)

betartják
  az uniós hozzáadott érték, az átláthatóság, a nyíltság, a hatás,
  az erős
  multiplikátorhatás, az összes részt vevő fél hosszú távú pénzügyi
  és/vagy természetbeni
  kötelezettségvállalása, a rugalmasság, a koherencia, valamint az uniós, helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi kezdeményezésekkel fennálló kiegészítő jelleg elvét;

betartják

az erős

és/vagy természetbeni

| c) | időben korlátozottak, és tartalmaznak a programból nyújtott finanszírozás fokozatos kivezetésére vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

c)

időben korlátozottak, és tartalmaznak a programból nyújtott finanszírozás fokozatos kivezetésére vonatkozó feltételeket.

| c) | időben korlátozottak, és tartalmaznak a programból nyújtott finanszírozás fokozatos kivezetésére vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

c)

időben korlátozottak, és tartalmaznak a programból nyújtott finanszírozás fokozatos kivezetésére vonatkozó feltételeket.

(2a)
     
  A munkaprogramban vagy munkatervekben történő végrehajtás előtt az összes partnerség meghatározásra kerül a keretprogram 6. cikkében és III. mellékletében és az egyedi program I. mellékletében említett stratégiai K+I tervekben.

A kiválasztásra, végrehajtásra, nyomon követésre, értékelésre és fokozatos kivezetésre vonatkozó rendelkezéseket és kritériumokat a III. melléklet tartalmazza.

A kiválasztásra, végrehajtásra, nyomon követésre, értékelésre és fokozatos kivezetésre vonatkozó rendelkezéseket és kritériumokat a III. melléklet tartalmazza.

Módosítás 71 és 172

Módosítás 71 és 172

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk

9 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 9. cikk | 9. cikk |
| Költségvetés | Költségvetés |
| (1)   A keretprogram 2021–2027-es időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg
  folyó áron 94 100 000 000
   EUR az 1. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett egyedi program esetében, és emellett az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett egyedi programra vonatkozó összeg, amelyet az Európai Védelmi Alap létrehozásáról
  szóló ...
  rendelet állapít meg. | (1)   A keretprogram 2021–2027-es időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg
  2018-as árakon 120 000 000 000
   EUR az 1. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett egyedi program esetében, és emellett az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett egyedi programra vonatkozó összeg, amelyet az Európai Védelmi Alap létrehozásáról
  szóló...
  rendelet állapít meg. |
| (2)   Az (1) bekezdés első félmondatában említett összeg indikatív felosztása a következő: | (2)   Az (1) bekezdés első félmondatában említett összeg indikatív felosztása a következő: |
| a) | I
  . pillér –
  „Nyílt
  tudomány”, 2021–2027-es időszak:
  25 800 000 000 EUR
  , amelyből: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9. cikk

9. cikk

Költségvetés

Költségvetés

(1)   A keretprogram 2021–2027-es időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg
  folyó áron 94 100 000 000
   EUR az 1. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett egyedi program esetében, és emellett az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett egyedi programra vonatkozó összeg, amelyet az Európai Védelmi Alap létrehozásáról
  szóló ...
  rendelet állapít meg.

(1)   A keretprogram 2021–2027-es időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg
  2018-as árakon 120 000 000 000
   EUR az 1. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett egyedi program esetében, és emellett az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett egyedi programra vonatkozó összeg, amelyet az Európai Védelmi Alap létrehozásáról
  szóló...
  rendelet állapít meg.

(2)   Az (1) bekezdés első félmondatában említett összeg indikatív felosztása a következő:

(2)   Az (1) bekezdés első félmondatában említett összeg indikatív felosztása a következő:

a)

I
  . pillér –
  „Nyílt
  tudomány”, 2021–2027-es időszak:
  25 800 000 000 EUR
  , amelyből:

I

„Nyílt

25 800 000 000 EUR

| a) | I
  . pillér –
  „Kiváló és nyílt
  tudomány”, 2021–2027-es időszak:
  27,42  %
  , amelyből: |
| --- | --- |

a)

I
  . pillér –
  „Kiváló és nyílt
  tudomány”, 2021–2027-es időszak:
  27,42  %
  , amelyből:

I

„Kiváló és nyílt

27,42  %

| | 1. | Európai Kutatási Tanács:
  16 600 000 000  EUR
  ; |
| --- | --- | --- |

1.

Európai Kutatási Tanács:
  16 600 000 000  EUR
  ;

16 600 000 000  EUR

| | 1. | Európai Kutatási Tanács:
  17,64  %
  ; |
| --- | --- | --- |

1.

Európai Kutatási Tanács:
  17,64  %
  ;

17,64  %

| | 2. | Marie Skłodowska-Curie-cselekvések:
  6 800 000 000  EUR
  ; |
| --- | --- | --- |

2.

Marie Skłodowska-Curie-cselekvések:
  6 800 000 000  EUR
  ;

6 800 000 000  EUR

| | 2. | Marie Skłodowska-Curie-cselekvések:
  7,23  %
  ; |
| --- | --- | --- |

2.

Marie Skłodowska-Curie-cselekvések:
  7,23  %
  ;

7,23  %

| | 3. | kutatási infrastruktúrák:
  2 400 000 000  EUR
  ; |
| --- | --- | --- |

3.

kutatási infrastruktúrák:
  2 400 000 000  EUR
  ;

2 400 000 000  EUR

| | 3. | kutatási infrastruktúrák: 2,55
  %
  ; |
| --- | --- | --- |

3.

kutatási infrastruktúrák: 2,55
  %
  ;

%

| b) | II
  . pillér – „Globális kihívások és ipari versenyképesség”, 2021–2027-es időszak:
  52 700 000 000  EUR
  , amelyből |
| --- | --- |

b)

II
  . pillér – „Globális kihívások és ipari versenyképesség”, 2021–2027-es időszak:
  52 700 000 000  EUR
  , amelyből

II

52 700 000 000  EUR

| b) | II
  . pillér – „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség”, 2021–2027-es időszak:
  55,48  %
  , amelyből |
| --- | --- |

b)

II
  . pillér – „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség”, 2021–2027-es időszak:
  55,48  %
  , amelyből

II

európai

55,48  %

| | 1. | „Egészségügy” klaszter:
  7 700 000 000  EUR
  ; |
| --- | --- | --- |

1.

„Egészségügy” klaszter:
  7 700 000 000  EUR
  ;

7 700 000 000  EUR

| | 1. | „Egészségügy” klaszter:
  8,16  %
  ; |
| --- | --- | --- |

1.

„Egészségügy” klaszter:
  8,16  %
  ;

8,16  %

| | 2. | „Inkluzív
  és
  biztonságos
  társadalom” klaszter: 2 800 000 000  
  EUR
  ; |
| --- | --- | --- |

2.

„Inkluzív
  és
  biztonságos
  társadalom” klaszter: 2 800 000 000  
  EUR
  ;

„Inkluzív

biztonságos

EUR

| | 2. | „Befogadó
  és
  kreatív
  társadalom” klaszter: 2,50
  %
  ; |
| --- | --- | --- |

2.

„Befogadó
  és
  kreatív
  társadalom” klaszter: 2,50
  %
  ;

„Befogadó

kreatív

%

| | 2a. | „Biztonságos társadalmak” klaszter: 2,00  %; |
| --- | --- | --- |

2a.

2a.

„Biztonságos társadalmak” klaszter: 2,00  %;

„Biztonságos társadalmak” klaszter: 2,00  %;

| | 3. | „Digitális gazdaság,
  ipar”
  klaszter: 15 000 000 000  
  EUR
  ; |
| --- | --- | --- |

3.

„Digitális gazdaság,
  ipar”
  klaszter: 15 000 000 000  
  EUR
  ;

ipar”

EUR

| | 3. | „Digitális gazdaság,
  ipar és világűr”
  klaszter: 15,94
  %
  ; |
| --- | --- | --- |

3.

„Digitális gazdaság,
  ipar és világűr”
  klaszter: 15,94
  %
  ;

ipar és világűr”

%

| | 4. | „Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter: 15 000 000 000  
  EUR
  ; |
| --- | --- | --- |

4.

„Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter: 15 000 000 000  
  EUR
  ;

EUR

| | 4. | „Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter: 15,84  
  %
  ; |
| --- | --- | --- |

4.

„Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter: 15,84  
  %
  ;

%

| | 5. | „Élelmiszerek
  és
  természeti
  erőforrások”
  klaszter:
  10 000 000 000  EUR
  ; |
| --- | --- | --- |

5.

„Élelmiszerek
  és
  természeti
  erőforrások”
  klaszter:
  10 000 000 000  EUR
  ;

és

erőforrások”

10 000 000 000  EUR

| | 5. | „Élelmiszerek, természeti
  erőforrások és mezőgazdaság”
  klaszter:
  9,00  %
  ; |
| --- | --- | --- |

5.

„Élelmiszerek, természeti
  erőforrások és mezőgazdaság”
  klaszter:
  9,00  %
  ;

erőforrások és mezőgazdaság”

9,00  %

| | 6. | a Közös Kutatóközpont (JRC) nem nukleáris közvetlen cselekvései: 2 200 000 000  
  EUR
  ; |
| --- | --- | --- |

6.

a Közös Kutatóközpont (JRC) nem nukleáris közvetlen cselekvései: 2 200 000 000  
  EUR
  ;

EUR

| | 6. | a Közös Kutatóközpont (JRC) nem nukleáris közvetlen cselekvései: 2,04
  %
  ; |
| --- | --- | --- |

6.

a Közös Kutatóközpont (JRC) nem nukleáris közvetlen cselekvései: 2,04
  %
  ;

%

| c) | III
  . pillér –
  „Nyílt innováció”
  , 2021–2027-es időszak:
  13 500 000 000  EUR
  , amelyből: |
| --- | --- |

c)

III
  . pillér –
  „Nyílt innováció”
  , 2021–2027-es időszak:
  13 500 000 000  EUR
  , amelyből:

III

„Nyílt innováció”

13 500 000 000  EUR

| c) | III
  . pillér –
  „Innovatív Európa”
  , 2021–2027-es időszak:
  12,71  %
  , amelyből: |
| --- | --- |

c)

III
  . pillér –
  „Innovatív Európa”
  , 2021–2027-es időszak:
  12,71  %
  , amelyből:

III

„Innovatív Európa”

12,71  %

| | 1. | Európai Innovációs Tanács:
  10 500 000 000  EUR
  , ebből európai innovációs ökoszisztémák: legfeljebb
  500 000 000  EUR
  ; |
| --- | --- | --- |

1.

Európai Innovációs Tanács:
  10 500 000 000  EUR
  , ebből európai innovációs ökoszisztémák: legfeljebb
  500 000 000  EUR
  ;

10 500 000 000  EUR

500 000 000  EUR

| | 1. | Európai Innovációs Tanács:
  8,71  %
  , ebből európai innovációs ökoszisztémák: legfeljebb
  0,53  %
  ; |
| --- | --- | --- |

1.

Európai Innovációs Tanács:
  8,71  %
  , ebből európai innovációs ökoszisztémák: legfeljebb
  0,53  %
  ;

8,71  %

0,53  %

| | 2. | Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT):
  3 000 000 000  EUR
  ; |
| --- | --- | --- |

2.

Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT):
  3 000 000 000  EUR
  ;

3 000 000 000  EUR

| | 2. | Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT):
  4 %
  ; |
| --- | --- | --- |

2.

Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT):
  4 %
  ;

4 %

| d) | „Az
  Európai Kutatási Térség megerősítése” rész,
  2021–2027-es időszak: 2 100 000 000  EUR, amelyből |
| --- | --- |

d)

„Az
  Európai Kutatási Térség megerősítése” rész,
  2021–2027-es időszak: 2 100 000 000  EUR, amelyből

„Az

2021–2027-es időszak: 2 100 000 000  EUR, amelyből

| d) | „Az
  Európai Kutatási Térség megerősítése” rész
  : 4,39  %
  ,
  melynek összetevői a következők: |
| --- | --- |

d)

„Az
  Európai Kutatási Térség megerősítése” rész
  : 4,39  %
  ,
  melynek összetevői a következők:

„Az

: 4,39  %

melynek összetevői a következők:

| | 1. | „a kiválóság
  megosztása”
  :
  1 700 000 000  EUR
  ; |
| --- | --- | --- |

1.

„a kiválóság
  megosztása”
  :
  1 700 000 000  EUR
  ;

megosztása”

1 700 000 000  EUR

| | 1. | „a kiválóság
  terjesztése és a részvétel kibővítése Unió-szerte”
  :
  4,00  %
  ; |
| --- | --- | --- |

1.

„a kiválóság
  terjesztése és a részvétel kibővítése Unió-szerte”
  :
  4,00  %
  ;

terjesztése és a részvétel kibővítése Unió-szerte”

4,00  %

| | 2. | „az
  európai kutatási és innovációs rendszer megreformálása és
  fejlesztése”
  :
  400 000 000  EUR
  . |
| --- | --- | --- |

2.

„az
  európai kutatási és innovációs rendszer megreformálása és
  fejlesztése”
  :
  400 000 000  EUR
  .

„az

fejlesztése”

400 000 000  EUR

| | 2. | az
  európai kutatási és innovációs rendszer megreformálása és
  fejlesztése
  :
  0,39  %
  . |
| --- | --- | --- |

2.

az
  európai kutatási és innovációs rendszer megreformálása és
  fejlesztése
  :
  0,39  %
  .

az

fejlesztése

0,39  %

(3)   Az előre nem látható helyzetekre és az új fejleményekre vagy igényekre történő reagálás céljaira a Bizottság az éves költségvetési eljárás során legfeljebb 10 %-os mértékben
  eltérhet
  a 
  (2) bekezdésben említett összegektől. Nem megengedett az ilyen eltérés az e cikk
  (2)
  bekezdése b) pontjának 6. alpontjában
  említett
  összeg és „Az Európai Kutatási Térség megerősítése” részre vonatkozóan e cikk (2) bekezdésében meghatározott teljes összeg tekintetében
  .

(3)   Az előre nem látható helyzetekre és az új fejleményekre vagy igényekre történő reagálás céljaira a Bizottság az éves költségvetési eljárás során legfeljebb 10 %-os mértékben
  – beleértve
  a 
  társult országok hozzájárulásainak elosztását – eltérhet a
  (2) 
  bekezdésben
  említett
  összegektől
  .

(3a)
     
  Az éghajlati szempontok érvényesítésére vonatkozó és az uniós költségvetés 30 %-ának az éghajlat-politikai célkitűzések támogatása érdekében történő felhasználására vonatkozó általános uniós célkitűzés részeként a program szerinti intézkedéseknek adott esetben a program kiadásainak legalább 35 %-ával hozzá kell járulniuk az éghajlatpolitikai célkitűzésekhez.

(3b)
     
  Legalább 2,5  milliárd eurót különítenek el az e rendelet 43a. cikkében és a határozat I. mellékletében említett eszköz szerint a kkv-knál megvalósuló fokozatos innováció támogatására.

(3c)
     
  Az Európai Parlamentnek benyújtandó hatásvizsgálatot követően a „Befogadó és a kreatív társadalom” klaszter költségvetésének 45 %-a a kulturális és kreatív ágazatokkal – köztük az Unió kulturális örökségével – kapcsolatos kutatást támogatja, és magában foglalja az egyedi program I. mellékletében rögzített európai kulturálisörökség-felhő létrehozására fordítandó 300 millió EUR összeget.

(3d)
     
  A II. pillér „Digitális gazdaság, ipar és világűr” klasztere keretében a cél legalább 1 milliárd EUR előirányzása a kvantumkutatásra.

(4)   Az (1) bekezdés első félmondatában említett összeg továbbá fedezheti a program irányításával, végrehajtásával és a program célkitűzései megvalósításának értékelésével kapcsolatos előkészítési, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési, értékelési és egyéb tevékenységekre vonatkozó költségeket, ideértve minden igazgatási kiadást is. Az összeg ezenfelül fedezheti a tanulmányokkal, szakértői ülésekkel, tájékoztatási és kommunikációs cselekvésekkel kapcsolatos kiadásokat, amelyek kapcsolódnak a program célkitűzéseihez, továbbá az információk feldolgozására és cseréjére összpontosító IT-hálózatokkal – többek között az intézményi IT-eszközökkel – kapcsolatos kiadásokat, valamint a program irányítása tekintetében felmerült minden egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtási költséget.

(4)   Az (1) bekezdés első félmondatában említett összeg továbbá fedezheti a program irányításával, végrehajtásával és a program célkitűzései megvalósításának értékelésével kapcsolatos előkészítési, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési, értékelési és egyéb tevékenységekre vonatkozó költségeket, ideértve minden igazgatási kiadást is.
  Ezen költségek nem haladhatják meg a program teljes összegének 5 %-át.
  Az összeg ezenfelül fedezheti a tanulmányokkal, szakértői ülésekkel, tájékoztatási és kommunikációs cselekvésekkel kapcsolatos kiadásokat, amelyek kapcsolódnak a program célkitűzéseihez, továbbá az információk feldolgozására és cseréjére összpontosító IT-hálózatokkal – többek között az intézményi IT-eszközökkel – kapcsolatos kiadásokat, valamint a program irányítása tekintetében felmerült minden egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtási költséget.

(5)   A 2027. december 31-ig be nem fejezett cselekvésekkel kapcsolatos igazgatási feladatok ellátása céljából szükség esetén előirányzatok állíthatók be a 2027 utáni költségvetésbe a (4) bekezdésben meghatározott kiadások fedezésére.

(5)   A 2027. december 31-ig be nem fejezett cselekvésekkel kapcsolatos igazgatási feladatok ellátása céljából szükség esetén előirányzatok állíthatók be a 2027 utáni költségvetésbe a (4) bekezdésben meghatározott kiadások fedezésére.

(6)   Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő cselekvések költségvetési kötelezettségvállalásai felbonthatók több évre esedékes éves részletekre.

(6)   Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő cselekvések költségvetési kötelezettségvállalásai felbonthatók több évre esedékes éves részletekre.

(7)   A költségvetési rendelet sérelme nélkül az első munkaprogramban szereplő projektekből származó, intézkedési kiadások 2021. január 1-jétől számolhatók el.

(7)   A költségvetési rendelet sérelme nélkül az első munkaprogramban szereplő projektekből származó, intézkedési kiadások 2021. január 1-jétől számolhatók el.

(8)
     
  A tagállamok részére megosztott irányítás keretében allokált és az (EU) XX rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 21. cikkének megfelelően átcsoportosítható források a tagállamok kérésére átcsoportosíthatók a programra. A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül vagy 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre Ezeket a forrásokat lehetőség szerint az érintett tagállam javára kell felhasználni.

(9)
     
  A Horizont Európa program kialakítása a más uniós finanszírozási programokkal szinergiában történő végrehajtást célozza. A IV. melléklet tartalmazza a más uniós finanszírozási programokkal fennálló szinergiák nem kimerítő felsorolását.

Módosítás 72

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk

10 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 10. cikk | 10. cikk |
| Nyílt hozzáférés és nyílt hozzáférésű adatok | Nyílt hozzáférés és nyílt hozzáférésű adatok |
| (1)   A programból finanszírozott kutatás eredményeként létrejött tudományos publikációkhoz való nyílt hozzáférést a 35. cikk (3) bekezdésével összhangban kell biztosítani. A kutatási adatokhoz való nyílt hozzáférést „a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság” elvének megfelelően kell biztosítani.
  Ösztönözni kell az egyéb kutatási eredményekhez való nyílt hozzáférést. | (1)   A programból finanszírozott kutatás eredményeként létrejött tudományos publikációkhoz való nyílt hozzáférést a 35. cikk (3) bekezdésével összhangban kell biztosítani. A kutatási adatokhoz való nyílt hozzáférést „a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság” elvének megfelelően kell biztosítani. |
| | (1a)
     
  A kutatási adatokhoz való nyílt hozzáféréssel kapcsolatban fel kell ismerni azt, hogy különböző hozzáférési szabályzatokra van szükség az Unió gazdasági érdekei, szellemitulajdon-jogai, a személyes adatok uniós védelme és az Unió titoktartási rendelkezései, biztonsági kérdései és egyéb jogos érdekei miatt, beleértve a mentesülés lehetőségét is. A projekt időtartama alatt az adatgazdálkodási tervek elszámolható költségeknek tekintendők. |
| | (1b)
     
  Nemzetközileg is elő kell mozdítani a kutatási eredményekhez való kölcsönösen nyílt hozzáférést, szem előtt tartva az EU versenyképességét és ipari érdekeit. A kölcsönösen nyílt hozzáférést ösztönzéséről kell rendelkezni a harmadik országgal kötött minden társulási és tudományos és technológiai együttműködési megállapodásban, beleértve a program közvetett irányításával megbízott finanszírozó szervek által aláírt megállapodásokat is. |
| (2)   A kutatási adatok felelősségteljes kezelését
  a fellelhetőség
  ,
  hozzáférhetőség
  ,
  interoperabilitás
  és
  újrafelhasználhatóság
  (FAIR) elvének megfelelően kell biztosítani. | (2)   A kutatási adatok felelősségteljes kezelését
  az adatok fellelhetősége
  ,
  hozzáférhetősége
  ,
  interoperabilitása
  és
  újrafelhasználhatósága
  (FAIR) elvének megfelelően kell biztosítani. |
| (3)   A kutatási
  eredményekhez
  való nyílt hozzáférésen és a kutatási adatok felelősségteljes kezelésén túl is támogatni kell a nyílt tudományos gyakorlatokat. | (3)   A kutatási
  adatokhoz és tudományos publikációkhoz
  való nyílt hozzáférésen és a kutatási adatok felelősségteljes kezelésén túl is támogatni kell a nyílt tudományos gyakorlatokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10. cikk

10. cikk

Nyílt hozzáférés és nyílt hozzáférésű adatok

Nyílt hozzáférés és nyílt hozzáférésű adatok

(1)   A programból finanszírozott kutatás eredményeként létrejött tudományos publikációkhoz való nyílt hozzáférést a 35. cikk (3) bekezdésével összhangban kell biztosítani. A kutatási adatokhoz való nyílt hozzáférést „a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság” elvének megfelelően kell biztosítani.
  Ösztönözni kell az egyéb kutatási eredményekhez való nyílt hozzáférést.

(1)   A programból finanszírozott kutatás eredményeként létrejött tudományos publikációkhoz való nyílt hozzáférést a 35. cikk (3) bekezdésével összhangban kell biztosítani. A kutatási adatokhoz való nyílt hozzáférést „a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság” elvének megfelelően kell biztosítani.

(1a)
     
  A kutatási adatokhoz való nyílt hozzáféréssel kapcsolatban fel kell ismerni azt, hogy különböző hozzáférési szabályzatokra van szükség az Unió gazdasági érdekei, szellemitulajdon-jogai, a személyes adatok uniós védelme és az Unió titoktartási rendelkezései, biztonsági kérdései és egyéb jogos érdekei miatt, beleértve a mentesülés lehetőségét is. A projekt időtartama alatt az adatgazdálkodási tervek elszámolható költségeknek tekintendők.

(1b)
     
  Nemzetközileg is elő kell mozdítani a kutatási eredményekhez való kölcsönösen nyílt hozzáférést, szem előtt tartva az EU versenyképességét és ipari érdekeit. A kölcsönösen nyílt hozzáférést ösztönzéséről kell rendelkezni a harmadik országgal kötött minden társulási és tudományos és technológiai együttműködési megállapodásban, beleértve a program közvetett irányításával megbízott finanszírozó szervek által aláírt megállapodásokat is.

(2)   A kutatási adatok felelősségteljes kezelését
  a fellelhetőség
  ,
  hozzáférhetőség
  ,
  interoperabilitás
  és
  újrafelhasználhatóság
  (FAIR) elvének megfelelően kell biztosítani.

(2)   A kutatási adatok felelősségteljes kezelését
  az adatok fellelhetősége
  ,
  hozzáférhetősége
  ,
  interoperabilitása
  és
  újrafelhasználhatósága
  (FAIR) elvének megfelelően kell biztosítani.

(3)   A kutatási
  eredményekhez
  való nyílt hozzáférésen és a kutatási adatok felelősségteljes kezelésén túl is támogatni kell a nyílt tudományos gyakorlatokat.

(3)   A kutatási
  adatokhoz és tudományos publikációkhoz
  való nyílt hozzáférésen és a kutatási adatok felelősségteljes kezelésén túl is támogatni kell a nyílt tudományos gyakorlatokat.

Módosítás 73

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk

11 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 11. cikk | 11. cikk |
| Kiegészítő és
  kombinált
  finanszírozás | Kiegészítő
  , kombinált
  és
  kumulatív
  finanszírozás |
| | (1)
     
  Az Európai horizont programot a más uniós finanszírozási programokkal való szinergiában hajtják végre, törekedve eközben az adminisztráció lehető legnagyobb mértékű egyszerűsítésére. A IV. melléklet tartalmazza a más finanszírozási programokkal fennálló szinergiák nem kimerítő felsorolását. Az Európai horizont egységes szabályrendszere alkalmazandó a társfinanszírozott K+F+I cselekvésekre. |
| a kiválósági pecsét tanúsítvánnyal díjazott cselekvések vagy azok a cselekvések, amelyek megfelelnek a következő kumulatív és összehasonlítható feltételeknek: | (2)
     
  A kiválósági pecsét a program összes részének keretein belül odaítélik.
  a kiválósági pecsét tanúsítvánnyal díjazott cselekvések vagy azok a cselekvések, amelyek megfelelnek a következő kumulatív és összehasonlítható feltételeknek: |
| a) | értékelésre kerültek a program körébe tartozó pályázati felhívás keretében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

11. cikk

11. cikk

Kiegészítő és
  kombinált
  finanszírozás

kombinált

Kiegészítő
  , kombinált
  és
  kumulatív
  finanszírozás

, kombinált

kumulatív

(1)
     
  Az Európai horizont programot a más uniós finanszírozási programokkal való szinergiában hajtják végre, törekedve eközben az adminisztráció lehető legnagyobb mértékű egyszerűsítésére. A IV. melléklet tartalmazza a más finanszírozási programokkal fennálló szinergiák nem kimerítő felsorolását. Az Európai horizont egységes szabályrendszere alkalmazandó a társfinanszírozott K+F+I cselekvésekre.

a kiválósági pecsét tanúsítvánnyal díjazott cselekvések vagy azok a cselekvések, amelyek megfelelnek a következő kumulatív és összehasonlítható feltételeknek:

(2)
     
  A kiválósági pecsét a program összes részének keretein belül odaítélik.
  a kiválósági pecsét tanúsítvánnyal díjazott cselekvések vagy azok a cselekvések, amelyek megfelelnek a következő kumulatív és összehasonlítható feltételeknek:

a)

értékelésre kerültek a program körébe tartozó pályázati felhívás keretében;

| a) | értékelésre kerültek a program körébe tartozó pályázati felhívás keretében; |
| --- | --- |

a)

értékelésre kerültek a program körébe tartozó pályázati felhívás keretében;

| b) | megfelelnek az említett pályázati felhívás minimális minőségi követelményeinek; |
| --- | --- |

b)

megfelelnek az említett pályázati felhívás minimális minőségi követelményeinek;

| b) | megfelelnek az említett pályázati felhívás minimális minőségi követelményeinek; |
| --- | --- |

b)

megfelelnek az említett pályázati felhívás minimális minőségi követelményeinek;

| c) | az említett pályázati felhívás keretében költségvetési korlátok miatt nem részesülhetnek finanszírozásban, |
| --- | --- |

c)

az említett pályázati felhívás keretében költségvetési korlátok miatt nem részesülhetnek finanszírozásban,

| c) | az említett pályázati felhívás keretében költségvetési korlátok miatt nem részesülhetnek finanszírozásban, |
| --- | --- |

c)

az említett pályázati felhívás keretében költségvetési korlátok miatt nem részesülhetnek finanszírozásban,

az (EU) XX rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] [67.] cikke (5) bekezdésének és az (EU) XX rendelet [a közös agrárpolitika finanszírozása, irányítása és nyomon követése] [8.] cikkének megfelelően támogatásban részesülhetnek az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, a Kohéziós Alapból, az Európai Szociális Alap Pluszból vagy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, amennyiben a szóban forgó cselekvések összhangban állnak az érintett program célkitűzéseivel. A támogatást nyújtó alap szabályai alkalmazandók.

az (EU) XX rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] [67.] cikke (5) bekezdésének és az (EU) XX rendelet [a közös agrárpolitika finanszírozása, irányítása és nyomon követése] [8.] cikkének megfelelően támogatásban részesülhetnek
  nemzeti vagy regionális alapokból, többek között
  az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, a Kohéziós Alapból, az Európai Szociális Alap Pluszból vagy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból
  a további pályázás és értékelés követelménye nélkül
  , amennyiben a szóban forgó cselekvések összhangban állnak az érintett program célkitűzéseivel.
  Az állami támogatásra vonatkozó szabályok kivételével
  a támogatást nyújtó alap szabályai alkalmazandók.

nemzeti vagy regionális alapokból, többek között

a további pályázás és értékelés követelménye nélkül

Az állami támogatásra vonatkozó szabályok kivételével

(2a)
     
  Az (EU) XX [... a közös rendelkezésekről szóló rendelet] 21. cikkével összhangban az irányító hatóság önkéntes alapon kérheti, hogy pénzügyi előirányzatainak egy részét csoportosítsák át az Európai horizont programhoz. Az átcsoportosított forrásokat az Európai horizont szabályaival összhangban hajtják végre. A Bizottság továbbá biztosítja, hogy az ilyen átcsoportosított forrásokat teljes mértékben olyan programok és/vagy projektek számára különítsék el, amelyeket adott esetben abban a tagállamban vagy régióban hajtanak végre, amelyből a források származnak.

(2b)
     
  A pályázók előzetes engedélyével a Bizottság szerepelteti az e cikkben említett előirányzatokat a kiválasztott projektekre vonatkozó információs rendszerekben a gyors információcsere érdekében, valamint azért, hogy lehetővé tegye a finanszírozó hatóságok számára, hogy támogatást nyújtsanak a kiválasztott cselekvésekhez.

Egy másik uniós program keretében hozzájárulásban részesült intézkedés azzal a feltétellel kaphat hozzájárulást e programból is, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik.

Egy másik uniós program keretében hozzájárulásban részesült intézkedés azzal a feltétellel kaphat hozzájárulást e programból is, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik.

Módosítás 74

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk

12 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 12. cikk | 12. cikk |
| A programhoz társult harmadik országok | A programhoz társult harmadik országok |
| (1)   A program nyitva áll az alábbi harmadik országok számára: | (1)   A program nyitva áll az alábbi harmadik országok számára: |
| a) | az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) olyan tagjai, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai is, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12. cikk

12. cikk

A programhoz társult harmadik országok

A programhoz társult harmadik országok

(1)   A program nyitva áll az alábbi harmadik országok számára:

(1)   A program nyitva áll az alábbi harmadik országok számára:

a)

az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) olyan tagjai, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai is, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban;

| a) | az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) olyan tagjai, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai is, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

a)

az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) olyan tagjai, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai is, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban;

| b) | csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

b)

csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban;

| b) | csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

b)

csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban;

| c) | az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

c)

az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban;

| c) | az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

c)

az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban;

| d) | olyan harmadik országok és területek, amelyek megfelelnek valamennyi alábbi feltételnek: |
| --- | --- |

d)

olyan harmadik országok és területek, amelyek megfelelnek valamennyi alábbi feltételnek:

| d) | olyan harmadik országok és területek, amelyek megfelelnek valamennyi alábbi feltételnek: |
| --- | --- |

d)

olyan harmadik országok és területek, amelyek megfelelnek valamennyi alábbi feltételnek:

| | i. | színvonalas tudományos, technológiai és innovációs kapacitással rendelkeznek; |
| --- | --- | --- |

i.

színvonalas tudományos, technológiai és innovációs kapacitással rendelkeznek;

| | i. | színvonalas tudományos, technológiai és innovációs kapacitással rendelkeznek; |
| --- | --- | --- |

i.

színvonalas tudományos, technológiai és innovációs kapacitással rendelkeznek;

| | ii. | elkötelezettek a szabályokon alapuló, demokratikus intézmények által támogatott nyitott piacgazdaság iránt, beleértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok tisztességes és méltányos kezelését is; |
| --- | --- | --- |

ii.

elkötelezettek a szabályokon alapuló, demokratikus intézmények által támogatott nyitott piacgazdaság iránt, beleértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok tisztességes és méltányos kezelését is;

| | ii. | elkötelezettek a szabályokon alapuló, demokratikus intézmények által támogatott nyitott piacgazdaság iránt, beleértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok tisztességes és méltányos kezelését
  és az emberi jogok tiszteletben tartását
  is; |
| --- | --- | --- |

ii.

elkötelezettek a szabályokon alapuló, demokratikus intézmények által támogatott nyitott piacgazdaság iránt, beleértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok tisztességes és méltányos kezelését
  és az emberi jogok tiszteletben tartását
  is;

és az emberi jogok tiszteletben tartását

| | iii. | aktívan támogatják a polgárok gazdasági és társadalmi jóllétét javító szakpolitikákat. |
| --- | --- | --- |

iii.

aktívan támogatják a polgárok gazdasági és társadalmi jóllétét javító szakpolitikákat.

| | iii. | aktívan támogatják a polgárok gazdasági és társadalmi jóllétét javító szakpolitikákat. |
| --- | --- | --- |

iii.

aktívan támogatják a polgárok gazdasági és társadalmi jóllétét javító szakpolitikákat.

A d) pont szerinti harmadik országok programhoz való társulásának összhangban kell állnia a harmadik ország uniós
  programokban
  való
  részvételét szabályozó
  egyedi megállapodásban meghatározott feltételekkel, feltéve, hogy a megállapodás:

programokban

részvételét szabályozó

A d) pont szerinti harmadik országok programhoz való
  teljes vagy részleges
  társulásának
  az Unió számára nyújtott előnyök értékelésén kell alapulnia. Különösképpen
  összhangban kell állnia a harmadik ország
  valamely
  uniós
  programban
  való
  részvételére vonatkozó
  egyedi megállapodásban meghatározott feltételekkel, feltéve, hogy a megállapodás:

teljes vagy részleges

az Unió számára nyújtott előnyök értékelésén kell alapulnia. Különösképpen

valamely

programban

részvételére vonatkozó

| — | méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a neki biztosított juttatások tekintetében; |
| --- | --- |

—

méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a neki biztosított juttatások tekintetében;

| — | méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a neki biztosított juttatások tekintetében; |
| --- | --- |

—

méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a neki biztosított juttatások tekintetében;

| — | jogot biztosít a program szerinti cselekvés összehangolására, amennyiben ez előnyös az Unió számára, és az Unió pénzügyi érdekeinek védelme biztosítva van; |
| --- | --- |

—

jogot biztosít a program szerinti cselekvés összehangolására, amennyiben ez előnyös az Unió számára, és az Unió pénzügyi érdekeinek védelme biztosítva van;

jogot biztosít a program szerinti cselekvés összehangolására, amennyiben ez előnyös az Unió számára, és az Unió pénzügyi érdekeinek védelme biztosítva van;

| — | meghatározza a 
  programokban
  való részvétel feltételeit, beleértve az egyedi programokhoz való pénzügyi hozzájárulások és azok igazgatási költségeinek kiszámítását. Ezek a hozzájárulások a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban címzett bevételnek minősülnek; |
| --- | --- |

—

meghatározza a 
  programokban
  való részvétel feltételeit, beleértve az egyedi programokhoz való pénzügyi hozzájárulások és azok igazgatási költségeinek kiszámítását. Ezek a hozzájárulások a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban címzett bevételnek minősülnek;

programokban

| — | meghatározza a 
  programban
  való részvétel feltételeit, beleértve az egyedi
  (al)
  programokhoz való pénzügyi hozzájárulások és azok igazgatási költségeinek kiszámítását. Ezek a hozzájárulások a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban címzett bevételnek minősülnek; |
| --- | --- |

—

meghatározza a 
  programban
  való részvétel feltételeit, beleértve az egyedi
  (al)
  programokhoz való pénzügyi hozzájárulások és azok igazgatási költségeinek kiszámítását. Ezek a hozzájárulások a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban címzett bevételnek minősülnek;

programban

(al)

| — | garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és
  a
  pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát. |
| --- | --- |

—

garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és
  a
  pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát.

a

| — | garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és
  az Unió
  pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát. |
| --- | --- |

—

garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és
  az Unió
  pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát.

az Unió

(2)   Az egyes harmadik országok programhoz való társulása hatókörének meghatározása során figyelembe kell venni az Unió gazdasági növekedésének az innováció útján történő előmozdítására irányuló célkitűzést. Ennek megfelelően – az EGT-tagországok, a csatlakozó országok, a tagjelölt országok és a potenciális tagjelöltek esetét kivéve – a program
  egyes
  részei kizárhatók a valamely országra vonatkozó társulási megállapodásból.

(2)   Az egyes harmadik országok programhoz való társulása hatókörének meghatározása során figyelembe kell venni az Unió gazdasági növekedésének az innováció útján történő előmozdítására irányuló célkitűzést
  , és el kell kerülni az agyelszívást az Unióból
  . Ennek megfelelően – az EGT-tagországok, a csatlakozó országok, a tagjelölt országok és a potenciális tagjelöltek esetét kivéve – a program
  egyetlen kedvezményezettre kiterjedő, különösen a magánszervezeteknek szánt
  részei kizárhatók a valamely országra vonatkozó társulási megállapodásból.

(3)   A társulási megállapodásnak adott esetben rendelkeznie kell az Unióban letelepedett jogalanyoknak a társult országok egyenértékű programjaiban való, a társulási megállapodásban meghatározott feltételeknek megfelelő részvételéről.

(3)   A társulási megállapodásnak adott esetben rendelkeznie kell az Unióban letelepedett jogalanyoknak a társult országok egyenértékű programjaiban való, a társulási megállapodásban meghatározott feltételeknek megfelelő részvételéről
  , és a kölcsönös részvétel megvalósításáról
  .

(4)   A pénzügyi hozzájárulás szintjét meghatározó feltételeknek biztosítaniuk kell a társult országban letelepedett szervezeteknek a programban való részvétel kapcsán juttatott összeghez képest jelentkező minden
  jelentős
  egyensúlyhiány automatikus korrekcióját, figyelembe véve a program irányítása, végrehajtása és működtetése kapcsán felmerülő költségeket is.

(4)   A
  társulási megállapodásban a
  pénzügyi hozzájárulás szintjét meghatározó feltételeknek biztosítaniuk kell a társult országban letelepedett szervezeteknek a programban való részvétel kapcsán juttatott összeghez képest jelentkező minden egyensúlyhiány
  kétévenkénti
  automatikus korrekcióját, figyelembe véve a program irányítása, végrehajtása és működtetése kapcsán felmerülő költségeket is.

(4a)
     
  Az összes társult ország hozzájárulása szerepel a program vonatkozó részeiben, amennyiben betartják a 9. cikk 2) bekezdésében említett költségvetési bontást. A Bizottság az éves költségvetési eljárás során jelentést tesz a Tanácsnak és a Parlamentnek a program egyes részeinek teljes költségvetéséről, meghatározva az egyes társult országokat, egyedi hozzájárulásokat és azok pénzügyi egyensúlyát.

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – cím

14 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Támogatható cselekvések | Támogatható cselekvések
  és etikai elvek |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Támogatható cselekvések

Támogatható cselekvések
  és etikai elvek

és etikai elvek

Módosítás 76

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk

15 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 15. cikk | 15. cikk |
| Etika | Etika |
| (1)   A program keretében végrehajtott cselekvéseknek összhangban kell állniuk az etikai alapelvekkel és a vonatkozó nemzeti, uniós és nemzetközi szabályozással, beleértve az Európai Unió Alapjogi Chartáját, valamint az emberi jogok európai egyezményét és annak kiegészítő jegyzőkönyveit is. | (1)   A program keretében végrehajtott cselekvéseknek összhangban kell állniuk az etikai alapelvekkel és a vonatkozó nemzeti, uniós és nemzetközi szabályozással, beleértve az Európai Unió Alapjogi Chartáját, valamint az emberi jogok európai egyezményét és annak kiegészítő jegyzőkönyveit is. |
| | Különös figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, a magánélet tiszteletben tartásához való jogra, a személyes adatok védelméhez való jogra, a személyeknek a testi és szellemi sérthetetlenséghez való jogára, a megkülönböztetésmentességhez való jogra és arra, hogy biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét. |
| (2)   A cselekvésben részt vevő szervezeteknek be kell nyújtaniuk a következőket: | (2)   A cselekvésben részt vevő szervezeteknek be kell nyújtaniuk a következőket: |
| a) | etikai önértékelés, amely azonosítja és részletezi a finanszírozandó tevékenységek célkitűzéséhez, végrehajtásához és valószínű hatásához kapcsolódó valamennyi előre látható etikai problémát, és amelynek részét képezi az (1) bekezdésnek való megfelelés megerősítése, valamint annak leírása, hogy azt hogyan fogják biztosítani; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

15. cikk

15. cikk

Etika

Etika

(1)   A program keretében végrehajtott cselekvéseknek összhangban kell állniuk az etikai alapelvekkel és a vonatkozó nemzeti, uniós és nemzetközi szabályozással, beleértve az Európai Unió Alapjogi Chartáját, valamint az emberi jogok európai egyezményét és annak kiegészítő jegyzőkönyveit is.

(1)   A program keretében végrehajtott cselekvéseknek összhangban kell állniuk az etikai alapelvekkel és a vonatkozó nemzeti, uniós és nemzetközi szabályozással, beleértve az Európai Unió Alapjogi Chartáját, valamint az emberi jogok európai egyezményét és annak kiegészítő jegyzőkönyveit is.

Különös figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, a magánélet tiszteletben tartásához való jogra, a személyes adatok védelméhez való jogra, a személyeknek a testi és szellemi sérthetetlenséghez való jogára, a megkülönböztetésmentességhez való jogra és arra, hogy biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét.

Különös figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, a magánélet tiszteletben tartásához való jogra, a személyes adatok védelméhez való jogra, a személyeknek a testi és szellemi sérthetetlenséghez való jogára, a megkülönböztetésmentességhez való jogra és arra, hogy biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét.

(2)   A cselekvésben részt vevő szervezeteknek be kell nyújtaniuk a következőket:

(2)   A cselekvésben részt vevő szervezeteknek be kell nyújtaniuk a következőket:

a)

etikai önértékelés, amely azonosítja és részletezi a finanszírozandó tevékenységek célkitűzéséhez, végrehajtásához és valószínű hatásához kapcsolódó valamennyi előre látható etikai problémát, és amelynek részét képezi az (1) bekezdésnek való megfelelés megerősítése, valamint annak leírása, hogy azt hogyan fogják biztosítani;

| a) | etikai önértékelés, amely azonosítja és részletezi a finanszírozandó tevékenységek célkitűzéséhez, végrehajtásához és valószínű hatásához kapcsolódó valamennyi előre látható etikai problémát, és amelynek részét képezi az (1) bekezdésnek való megfelelés megerősítése, valamint annak leírása, hogy azt hogyan fogják biztosítani; |
| --- | --- |

a)

etikai önértékelés, amely azonosítja és részletezi a finanszírozandó tevékenységek célkitűzéséhez, végrehajtásához és valószínű hatásához kapcsolódó valamennyi előre látható etikai problémát, és amelynek részét képezi az (1) bekezdésnek való megfelelés megerősítése, valamint annak leírása, hogy azt hogyan fogják biztosítani;

| b) | arra vonatkozó megerősítés, hogy a tevékenységek meg fognak felelni az All European Academies által közzétett európai kutatásetikai magatartási kódexnek, és hogy nem kerül sor finanszírozásból kizárt tevékenységek végzésére; |
| --- | --- |

b)

arra vonatkozó megerősítés, hogy a tevékenységek meg fognak felelni az All European Academies által közzétett európai kutatásetikai magatartási kódexnek, és hogy nem kerül sor finanszírozásból kizárt tevékenységek végzésére;

| b) | arra vonatkozó megerősítés, hogy a tevékenységek meg fognak felelni az All European Academies által közzétett európai kutatásetikai magatartási kódexnek, és hogy nem kerül sor finanszírozásból kizárt tevékenységek végzésére; |
| --- | --- |

b)

arra vonatkozó megerősítés, hogy a tevékenységek meg fognak felelni az All European Academies által közzétett európai kutatásetikai magatartási kódexnek, és hogy nem kerül sor finanszírozásból kizárt tevékenységek végzésére;

| c) | az Unión kívül végzett tevékenységek esetében arra vonatkozó megerősítés, hogy ugyanazon tevékenységek engedélyezettek lettek volna egy tagállamban; és |
| --- | --- |

c)

az Unión kívül végzett tevékenységek esetében arra vonatkozó megerősítés, hogy ugyanazon tevékenységek engedélyezettek lettek volna egy tagállamban; és

| c) | az Unión kívül végzett tevékenységek esetében arra vonatkozó megerősítés, hogy ugyanazon tevékenységek engedélyezettek lettek volna egy tagállamban; és |
| --- | --- |

c)

az Unión kívül végzett tevékenységek esetében arra vonatkozó megerősítés, hogy ugyanazon tevékenységek engedélyezettek lettek volna egy tagállamban; és

| d) | az emberi embrionális őssejteket felhasználó tevékenységek esetében adott esetben az érintett tagállamok illetékes hatóságai által meghozandó engedélyezési és ellenőrző intézkedések, valamint az érintett tevékenységek megkezdése előtt beszerzendő etikai jóváhagyások részletes ismertetése. |
| --- | --- |

d)

az emberi embrionális őssejteket felhasználó tevékenységek esetében adott esetben az érintett tagállamok illetékes hatóságai által meghozandó engedélyezési és ellenőrző intézkedések, valamint az érintett tevékenységek megkezdése előtt beszerzendő etikai jóváhagyások részletes ismertetése.

| d) | az emberi embrionális őssejteket felhasználó tevékenységek esetében adott esetben az érintett tagállamok illetékes hatóságai által meghozandó engedélyezési és ellenőrző intézkedések, valamint az érintett tevékenységek megkezdése előtt beszerzendő etikai jóváhagyások részletes ismertetése. |
| --- | --- |

d)

az emberi embrionális őssejteket felhasználó tevékenységek esetében adott esetben az érintett tagállamok illetékes hatóságai által meghozandó engedélyezési és ellenőrző intézkedések, valamint az érintett tevékenységek megkezdése előtt beszerzendő etikai jóváhagyások részletes ismertetése.

(3)   A pályázatokat szisztematikusan át kell világítani az összetett vagy súlyos etikai problémákat felvető cselekvések azonosítása érdekében, és az ilyen cselekvéseket etikai vizsgálatra kell utalni. Az etikai vizsgálatot a Bizottság végzi el, kivéve, ha átruházza ezt a feladatot a finanszírozó szervre. Az emberi embrionális őssejtek vagy emberi embriók felhasználásával járó cselekvések esetében az etikai vizsgálat kötelező. Az etikai átvilágítást és vizsgálatot etikai szakértők támogatása mellett kell végrehajtani. A Bizottság és a finanszírozó szervek
  a lehető legnagyobb mértékben
  biztosítják az etikai eljárások átláthatóságát.

(3)   A pályázatokat szisztematikusan át kell világítani az összetett vagy súlyos etikai problémákat felvető cselekvések azonosítása érdekében, és az ilyen cselekvéseket etikai vizsgálatra kell utalni. Az etikai vizsgálatot a Bizottság végzi el, kivéve, ha átruházza ezt a feladatot a finanszírozó szervre. Az emberi embrionális őssejtek vagy emberi embriók felhasználásával járó cselekvések esetében az etikai vizsgálat kötelező. Az etikai átvilágítást és vizsgálatot etikai szakértők támogatása mellett kell végrehajtani. A Bizottság és a finanszírozó szervek biztosítják az etikai eljárások átláthatóságát.

(4)   A cselekvésekben részt vevő szervezeteknek az érintett tevékenységek megkezdése előtt be kell szerezniük valamennyi jóváhagyást vagy más kötelező dokumentumot az érintett nemzeti vagy helyi etikai bizottságtól vagy más szervtől, például adatvédelmi hatóságtól. Ezeket a dokumentumokat meg kell őrizni és kérésre át kell adni a Bizottságnak vagy a finanszírozó szervnek.

(4)   A cselekvésekben részt vevő szervezeteknek az érintett tevékenységek megkezdése előtt be kell szerezniük valamennyi jóváhagyást vagy más kötelező dokumentumot az érintett nemzeti vagy helyi etikai bizottságtól vagy más szervtől, például adatvédelmi hatóságtól. Ezeket a dokumentumokat meg kell őrizni és kérésre át kell adni a Bizottságnak vagy a finanszírozó szervnek.

(5)   A Bizottság vagy a finanszírozó szerv adott esetben etikai ellenőrzéseket végez. Összetett vagy súlyos etikai problémák esetében az ellenőrzést a Bizottság végzi el, kivéve, ha átruházza ezt a feladatot a finanszírozó szervre.

(5)   A Bizottság vagy a finanszírozó szerv adott esetben etikai ellenőrzéseket végez. Összetett vagy súlyos etikai problémák esetében az ellenőrzést a Bizottság végzi el, kivéve, ha átruházza ezt a feladatot a finanszírozó szervre.

Az etikai ellenőrzést etikai szakértők támogatása mellett kell végrehajtani.

Az etikai ellenőrzést etikai szakértők támogatása mellett kell végrehajtani.

(6)   Az etikai szempontból nem elfogadható
  cselekvések bármikor elutasíthatók vagy megszüntethetők
  .

(6)   Az etikai szempontból nem elfogadható
  tevékenységeket elutasítják vagy megszüntetik, amint az etikai szempontból való elfogadhatatlanság megállapítást nyer
  .

Módosítás 77

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk

16 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 16. cikk | 16. cikk |
| Biztonság | Biztonság |
| (1)   A program keretében végrehajtott cselekvéseknek meg kell felelniük az alkalmazandó biztonsági szabályoknak, különösen a minősített adatok jogosulatlan közlése elleni védelemre vonatkozó szabályoknak, ideértve a vonatkozó nemzeti vagy uniós jogszabályoknak való megfelelést is. Az Unión kívül végrehajtott, minősített adatokat felhasználó és/vagy létrehozó kutatások esetében az említett követelmények teljesítésén túl az is szükséges, hogy az Unió és a kutatás helyszínéül szolgáló harmadik ország biztonsági megállapodást kössön. | (1)   A program keretében végrehajtott cselekvéseknek meg kell felelniük az alkalmazandó biztonsági szabályoknak, különösen a minősített adatok jogosulatlan közlése elleni védelemre vonatkozó szabályoknak, ideértve a vonatkozó nemzeti vagy uniós jogszabályoknak való megfelelést is. Az Unión kívül végrehajtott, minősített adatokat felhasználó és/vagy létrehozó kutatások esetében az említett követelmények teljesítésén túl az is szükséges, hogy az Unió és a kutatás helyszínéül szolgáló harmadik ország biztonsági megállapodást kössön. |
| (2)   A pályázatoknak adott esetben tartalmazniuk kell egy biztonsági önértékelést, amely azonosítja az esetleges biztonsági problémákat, és részletesen ismerteti, hogy azokat hogyan fogják kezelni a vonatkozó nemzeti és uniós jogszabályok betartása érdekében. | (2)   A pályázatoknak adott esetben tartalmazniuk kell egy biztonsági önértékelést, amely azonosítja az esetleges biztonsági problémákat, és részletesen ismerteti, hogy azokat hogyan fogják kezelni a vonatkozó nemzeti és uniós jogszabályok betartása érdekében. |
| (3)   A biztonsági kérdéseket felvető pályázatok esetében a Bizottság vagy a finanszírozó szerv adott esetben biztonsági vizsgálatot végez. | (3)   A biztonsági kérdéseket felvető pályázatok esetében a Bizottság vagy a finanszírozó szerv adott esetben biztonsági vizsgálatot végez. |
| (4)   A cselekvéseknek adott esetben meg kell felelniük az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatnak és végrehajtási szabályainak. | (4)   A cselekvéseknek adott esetben meg kell felelniük az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatnak és végrehajtási szabályainak. |
| (5)   A cselekvésben részt vevő szervezeteknek biztosítaniuk kell a cselekvés során felhasznált és/vagy létrehozott minősített adatok jogosulatlan közlés elleni védelmét. Az érintett tevékenységek megkezdése előtt igazolniuk kell az érintett nemzeti biztonsági hatóság által kiállított személyi és/vagy telephely-biztonsági tanúsítvány meglétét. | (5)   A cselekvésben részt vevő szervezeteknek biztosítaniuk kell a cselekvés során felhasznált és/vagy létrehozott minősített adatok jogosulatlan közlés elleni védelmét. Az érintett tevékenységek megkezdése előtt
  a Bizottság vagy a finanszírozó szerv felszólítására
  igazolniuk kell az érintett nemzeti biztonsági hatóság által kiállított személyi és/vagy telephely-biztonsági tanúsítvány meglétét. |
| (6)   Ha külső szakértőknek minősített adatokkal kell dolgozniuk, akkor a szakértő kijelölésének előfeltétele a megfelelő személyi biztonsági tanúsítvány megléte. | (6)   Ha külső szakértőknek minősített adatokkal kell dolgozniuk, akkor a szakértő kijelölésének előfeltétele a megfelelő személyi biztonsági tanúsítvány megléte. |
| (7)   A Bizottság vagy a finanszírozó szerv adott esetben biztonsági ellenőrzéseket végezhet. | (7)   A Bizottság vagy a finanszírozó szerv adott esetben biztonsági ellenőrzéseket végezhet. |
| (8)   A biztonsági szabályoknak nem megfelelő cselekvések bármikor elutasíthatók vagy megszüntethetők. | (8)   A biztonsági szabályoknak nem megfelelő cselekvések bármikor elutasíthatók vagy megszüntethetők. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

16. cikk

16. cikk

Biztonság

Biztonság

(1)   A program keretében végrehajtott cselekvéseknek meg kell felelniük az alkalmazandó biztonsági szabályoknak, különösen a minősített adatok jogosulatlan közlése elleni védelemre vonatkozó szabályoknak, ideértve a vonatkozó nemzeti vagy uniós jogszabályoknak való megfelelést is. Az Unión kívül végrehajtott, minősített adatokat felhasználó és/vagy létrehozó kutatások esetében az említett követelmények teljesítésén túl az is szükséges, hogy az Unió és a kutatás helyszínéül szolgáló harmadik ország biztonsági megállapodást kössön.

(1)   A program keretében végrehajtott cselekvéseknek meg kell felelniük az alkalmazandó biztonsági szabályoknak, különösen a minősített adatok jogosulatlan közlése elleni védelemre vonatkozó szabályoknak, ideértve a vonatkozó nemzeti vagy uniós jogszabályoknak való megfelelést is. Az Unión kívül végrehajtott, minősített adatokat felhasználó és/vagy létrehozó kutatások esetében az említett követelmények teljesítésén túl az is szükséges, hogy az Unió és a kutatás helyszínéül szolgáló harmadik ország biztonsági megállapodást kössön.

(2)   A pályázatoknak adott esetben tartalmazniuk kell egy biztonsági önértékelést, amely azonosítja az esetleges biztonsági problémákat, és részletesen ismerteti, hogy azokat hogyan fogják kezelni a vonatkozó nemzeti és uniós jogszabályok betartása érdekében.

(2)   A pályázatoknak adott esetben tartalmazniuk kell egy biztonsági önértékelést, amely azonosítja az esetleges biztonsági problémákat, és részletesen ismerteti, hogy azokat hogyan fogják kezelni a vonatkozó nemzeti és uniós jogszabályok betartása érdekében.

(3)   A biztonsági kérdéseket felvető pályázatok esetében a Bizottság vagy a finanszírozó szerv adott esetben biztonsági vizsgálatot végez.

(3)   A biztonsági kérdéseket felvető pályázatok esetében a Bizottság vagy a finanszírozó szerv adott esetben biztonsági vizsgálatot végez.

(4)   A cselekvéseknek adott esetben meg kell felelniük az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatnak és végrehajtási szabályainak.

(4)   A cselekvéseknek adott esetben meg kell felelniük az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatnak és végrehajtási szabályainak.

(5)   A cselekvésben részt vevő szervezeteknek biztosítaniuk kell a cselekvés során felhasznált és/vagy létrehozott minősített adatok jogosulatlan közlés elleni védelmét. Az érintett tevékenységek megkezdése előtt igazolniuk kell az érintett nemzeti biztonsági hatóság által kiállított személyi és/vagy telephely-biztonsági tanúsítvány meglétét.

(5)   A cselekvésben részt vevő szervezeteknek biztosítaniuk kell a cselekvés során felhasznált és/vagy létrehozott minősített adatok jogosulatlan közlés elleni védelmét. Az érintett tevékenységek megkezdése előtt
  a Bizottság vagy a finanszírozó szerv felszólítására
  igazolniuk kell az érintett nemzeti biztonsági hatóság által kiállított személyi és/vagy telephely-biztonsági tanúsítvány meglétét.

(6)   Ha külső szakértőknek minősített adatokkal kell dolgozniuk, akkor a szakértő kijelölésének előfeltétele a megfelelő személyi biztonsági tanúsítvány megléte.

(6)   Ha külső szakértőknek minősített adatokkal kell dolgozniuk, akkor a szakértő kijelölésének előfeltétele a megfelelő személyi biztonsági tanúsítvány megléte.

(7)   A Bizottság vagy a finanszírozó szerv adott esetben biztonsági ellenőrzéseket végezhet.

(7)   A Bizottság vagy a finanszírozó szerv adott esetben biztonsági ellenőrzéseket végezhet.

(8)   A biztonsági szabályoknak nem megfelelő cselekvések bármikor elutasíthatók vagy megszüntethetők.

(8)   A biztonsági szabályoknak nem megfelelő cselekvések bármikor elutasíthatók vagy megszüntethetők.

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk

18 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 18. cikk | 18. cikk |
| Részvételre jogosult szervezetek | Részvételre jogosult szervezetek |
| (1)   Amennyiben teljesülnek az e rendeletben megállapított feltételek és a munkaprogramban vagy a felhívásban megállapított esetleges további feltételek, a cselekvésekben letelepedési helyétől függetlenül bármely jogalany vagy nemzetközi szervezet részt vehet. | (1)   Amennyiben teljesülnek az e rendeletben megállapított feltételek és a munkaprogramban vagy a felhívásban megállapított esetleges további feltételek, a cselekvésekben letelepedési helyétől függetlenül bármely jogalany
  – a nem társult harmadik országokból származó jogalanyokat is beleértve –
  vagy nemzetközi szervezet részt vehet. |
| (2)   A szervezeteknek olyan konzorcium részét kell képezniük, amely legalább három, külön-külön tagállamban vagy társult országban letelepedett önálló jogalanyból áll, amelyek közül legalább
  egy
  valamely tagállamban telepedett le, kivéve, ha: | (2)   A szervezeteknek olyan konzorcium részét kell képezniük, amely legalább három, külön-külön tagállamban
  – a legkülső régiókat is beleértve –
  vagy társult országban letelepedett önálló jogalanyból áll, amelyek közül legalább
  kettő
  valamely tagállamban telepedett le, kivéve, ha
  a (3) vagy (4) bekezdésben említett cselekvésről van szó. |
| a) | a munkaprogram indokolt esetben másként rendelkezik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

18. cikk

18. cikk

Részvételre jogosult szervezetek

Részvételre jogosult szervezetek

(1)   Amennyiben teljesülnek az e rendeletben megállapított feltételek és a munkaprogramban vagy a felhívásban megállapított esetleges további feltételek, a cselekvésekben letelepedési helyétől függetlenül bármely jogalany vagy nemzetközi szervezet részt vehet.

(1)   Amennyiben teljesülnek az e rendeletben megállapított feltételek és a munkaprogramban vagy a felhívásban megállapított esetleges további feltételek, a cselekvésekben letelepedési helyétől függetlenül bármely jogalany
  – a nem társult harmadik országokból származó jogalanyokat is beleértve –
  vagy nemzetközi szervezet részt vehet.

(2)   A szervezeteknek olyan konzorcium részét kell képezniük, amely legalább három, külön-külön tagállamban vagy társult országban letelepedett önálló jogalanyból áll, amelyek közül legalább
  egy
  valamely tagállamban telepedett le, kivéve, ha:

(2)   A szervezeteknek olyan konzorcium részét kell képezniük, amely legalább három, külön-külön tagállamban
  – a legkülső régiókat is beleértve –
  vagy társult országban letelepedett önálló jogalanyból áll, amelyek közül legalább
  kettő
  valamely tagállamban telepedett le, kivéve, ha
  a (3) vagy (4) bekezdésben említett cselekvésről van szó.

a)

a)

a munkaprogram indokolt esetben másként rendelkezik;

a munkaprogram indokolt esetben másként rendelkezik;

| b) | a (3) vagy a (4) bekezdésben említett cselekvésről van szó. |
| --- | --- |

b)

b)

a (3) vagy a (4) bekezdésben említett cselekvésről van szó.

a (3) vagy a (4) bekezdésben említett cselekvésről van szó.

(3)   Az Európai Kutatási Tanács hatáskörébe tartozó, a felderítő kutatás területét érintő cselekvéseket, valamint az Európai Innovációs Tanács (EIC) cselekvéseit, a képzési vagy mobilitási cselekvéseket, illetve a program-társfinanszírozási cselekvéseket végrehajthatja egy vagy több jogalany is, amelyek közül egynek valamely tagállamban vagy társult országban letelepedett jogalanynak kell lennie.

(3)   Az Európai Kutatási Tanács hatáskörébe tartozó, a felderítő kutatás területét érintő cselekvéseket, valamint az Európai Innovációs Tanács (EIC) cselekvéseit, a képzési vagy mobilitási cselekvéseket, illetve a program-társfinanszírozási cselekvéseket végrehajthatja egy vagy több jogalany is, amelyek közül egynek valamely tagállamban vagy
  adott esetben a 12. cikk (1) bekezdésében említett
  társult országban letelepedett jogalanynak kell lennie.

(4)   A koordinációs és támogatási cselekvéseket végrehajthatja egy vagy több jogalany is, amelyek lehetnek valamely tagállamban, társult országban vagy egy harmadik országban letelepedett jogalanyok.

(4)   A koordinációs és támogatási cselekvéseket végrehajthatja egy vagy több jogalany is, amelyek lehetnek valamely tagállamban,
  illetve
  társult országban vagy egy harmadik országban letelepedett jogalanyok.

(5)   Az Unió stratégiai jelentőségű vagyonához, érdekeihez, autonómiájához vagy biztonságához kapcsolódó cselekvések esetében a munkaprogram előírhatja, hogy a részvétel a tagállamokban letelepedett jogalanyokra, illetve a tagállamokban letelepedett jogalanyokra és a meghatározott társult országokban vagy harmadik országokban letelepedett jogalanyokra korlátozható.

(5)   Az Unió stratégiai jelentőségű vagyonához, érdekeihez, autonómiájához vagy biztonságához kapcsolódó cselekvések esetében a munkaprogram előírhatja, hogy a részvétel a tagállamokban letelepedett jogalanyokra, illetve a tagállamokban letelepedett jogalanyokra és a meghatározott társult országokban vagy harmadik országokban letelepedett jogalanyokra korlátozható.

(6)   A munkaprogram a sajátos szakpolitikai igényeknek vagy a cselekvés jellegének és célkitűzéseinek megfelelően további részvételi feltételekről rendelkezhet a (2), (3), (4) és (5) bekezdésben meghatározottak mellett, többek között meghatározhatja a jogalanyok számát, típusát és letelepedési helyét.

(6)   A munkaprogram a sajátos szakpolitikai igényeknek vagy a cselekvés jellegének és célkitűzéseinek megfelelően további részvételi feltételekről rendelkezhet a (2), (3), (4) és (5) bekezdésben meghatározottak mellett, többek között meghatározhatja a jogalanyok számát, típusát és letelepedési helyét.

(7)   A
  9
  . cikk
  (8) bekezdése
  szerinti összegekből részesülő cselekvések esetében a részvétel egyetlen, az átruházó irányító hatóság illetékességi területén letelepedett jogalanyra korlátozódik, kivéve, ha az irányító hatósággal kötött megállapodás és a munkaprogram másként rendelkezik.

(7)   A
  11
  . cikk szerinti összegekből részesülő cselekvések esetében a részvétel egyetlen, az átruházó irányító hatóság illetékességi területén letelepedett jogalanyra korlátozódik, kivéve, ha az irányító hatósággal kötött megállapodás és a munkaprogram másként rendelkezik.

(8)   A munkaprogramban megjelölt esetekben a Közös Kutatóközpont is részt vehet a cselekvésekben.

(8)   A munkaprogramban megjelölt esetekben a Közös Kutatóközpont is részt vehet a cselekvésekben.

(9)
     
  A Közös Kutatóközpont, a nemzetközi európai kutatószervezetek és az uniós jog alapján létrehozott jogalanyok úgy tekintendők, mint amelyek a cselekvésben részt vevő más jogalanyok letelepedési helyéhez képest eltérő tagállamban telepedtek le.

(10)   Az Európai Kutatási Tanács hatáskörébe tartozó, a felderítő kutatás területét érintő cselekvések, valamint a képzési vagy mobilitási cselekvések esetében a valamely tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező nemzetközi szervezeteket úgy kell tekinteni, hogy abban a tagállamban vagy társult országban telepedtek le.

(10)   Az Európai Kutatási Tanács hatáskörébe tartozó, a felderítő kutatás területét érintő cselekvések, valamint a képzési vagy mobilitási cselekvések esetében a valamely tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező nemzetközi szervezeteket úgy kell tekinteni, hogy abban a tagállamban vagy társult országban telepedtek le.

Módosítás 79

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk

19 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 19. cikk | 19. cikk |
| Finanszírozásra jogosult szervezetek | Finanszírozásra jogosult szervezetek |
| (1)   A szervezetek akkor részesülhetnek finanszírozásban, ha valamely tagállamban vagy társult országban telepedtek le. | (1)   A szervezetek akkor részesülhetnek finanszírozásban, ha valamely tagállamban vagy
  a 12. cikk (1) bekezdésében említett
  társult országban telepedtek le. |
| A
  9
  . cikk (
  8
  ) bekezdése szerinti összegekből részesülő cselekvések esetében csak az átruházó irányító hatóság illetékességi területén letelepedett szervezetek részesülhetnek az említett összegekből nyújtott finanszírozásban. | A
  11
  . cikk (
  3
  ) bekezdése szerinti összegekből részesülő cselekvések esetében csak az átruházó irányító hatóság illetékességi területén letelepedett szervezetek részesülhetnek az említett összegekből nyújtott finanszírozásban. |
| | (1a)
     
  Adott esetben a nemzetközi szervezetek akkor részesülhetnek finanszírozásban egy cselekvés keretében, ha székhelyük valamely tagállamban vagy társult országban található. |
| | (1b)
     
  Az alacsony és közepes jövedelmű országok, illetve kivételes esetekben más nem társult harmadik országok esetében az ilyen szervezetek is jogosultak lehetnek finanszírozásra egy cselekvés keretében, amennyiben: |
| | a) | a munkaprogram megjelöli a nem társult harmadik országot; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

19. cikk

19. cikk

Finanszírozásra jogosult szervezetek

Finanszírozásra jogosult szervezetek

(1)   A szervezetek akkor részesülhetnek finanszírozásban, ha valamely tagállamban vagy társult országban telepedtek le.

(1)   A szervezetek akkor részesülhetnek finanszírozásban, ha valamely tagállamban vagy
  a 12. cikk (1) bekezdésében említett
  társult országban telepedtek le.

A
  9
  . cikk (
  8
  ) bekezdése szerinti összegekből részesülő cselekvések esetében csak az átruházó irányító hatóság illetékességi területén letelepedett szervezetek részesülhetnek az említett összegekből nyújtott finanszírozásban.

9

8

A
  11
  . cikk (
  3
  ) bekezdése szerinti összegekből részesülő cselekvések esetében csak az átruházó irányító hatóság illetékességi területén letelepedett szervezetek részesülhetnek az említett összegekből nyújtott finanszírozásban.

11

3

(1a)
     
  Adott esetben a nemzetközi szervezetek akkor részesülhetnek finanszírozásban egy cselekvés keretében, ha székhelyük valamely tagállamban vagy társult országban található.

(1b)
     
  Az alacsony és közepes jövedelmű országok, illetve kivételes esetekben más nem társult harmadik országok esetében az ilyen szervezetek is jogosultak lehetnek finanszírozásra egy cselekvés keretében, amennyiben:

a)

a)

a munkaprogram megjelöli a nem társult harmadik országot; valamint

a munkaprogram megjelöli a nem társult harmadik országot; valamint

| b) | a Bizottság vagy a finanszírozó szerv a cselekvés végrehajtása szempontjából elengedhetetlennek tartja a kedvezményezett részvételét. |
| --- | --- |

b)

b)

a Bizottság vagy a finanszírozó szerv a cselekvés végrehajtása szempontjából elengedhetetlennek tartja a kedvezményezett részvételét.

a Bizottság vagy a finanszírozó szerv a cselekvés végrehajtása szempontjából elengedhetetlennek tartja a kedvezményezett részvételét.

(2)   A
  valamely
  nem társult harmadik országban letelepedett szervezeteknek
  főszabály szerint
  viselniük kell részvételük költségeit. Az
  alacsony
  és
  közepes jövedelmű
  országok,
  illetve kivételes esetekben más nem társult harmadik országok esetében azonban az ilyen szervezetek is jogosultak lehetnek finanszírozásra egy cselekvés keretében, amennyiben:

(2)   A
  más
  nem társult harmadik országban letelepedett szervezeteknek viselniük kell részvételük költségeit.
  Amennyiben hasznosnak ítélik, K+F megállapodások létrehozhatók e nem társult harmadik országok és
  az
  Unió között,
  és
  lehetőség van a Horizont 2020 keretei között létrejöttekhez hasonló társfinanszírozási mechanizmus kialakítására. Ezen országoknak biztosítaniuk kell az uniós jogalanyok kölcsönös hozzáférését ezen
  országok
  K+F+I finanszírozási programjaihoz
  ,
  valamint a kölcsönösséget a tudományos eredményekhez és adatokhoz, továbbá a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra vonatkozó igazságos és méltányos feltételekhez való hozzáférés terén.

| a) | a Bizottság által elfogadott munkaprogram megjelöli a harmadik országot; vagy |
| --- | --- |

a)

a)

a Bizottság által elfogadott munkaprogram megjelöli a harmadik országot; vagy

a Bizottság által elfogadott munkaprogram megjelöli a harmadik országot; vagy

| b) | a Bizottság vagy a finanszírozó szerv a cselekvés végrehajtása szempontjából elengedhetetlennek tartja a kedvezményezett részvételét. |
| --- | --- |

b)

b)

a Bizottság vagy a finanszírozó szerv a cselekvés végrehajtása szempontjából elengedhetetlennek tartja a kedvezményezett részvételét.

a Bizottság vagy a finanszírozó szerv a cselekvés végrehajtása szempontjából elengedhetetlennek tartja a kedvezményezett részvételét.

(3)   A kapcsolódó szervezetek akkor részesülhetnek finanszírozásban egy cselekvés keretében, ha valamely tagállamban
  , társult országban
  vagy
  a Bizottság által elfogadott munkaprogramban megjelölt harmadik
  országban telepedtek le.

(3)   A kapcsolódó szervezetek akkor részesülhetnek finanszírozásban egy cselekvés keretében, ha valamely tagállamban vagy
  társult
  országban telepedtek le.

(3a)
     
  A Bizottság jelentést készít a Parlament és a Tanács részére, amelyben minden egyes nem társult harmadik ország vonatkozásában közli a részt vevő jogalanyok számára nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás összegét, valamint az ugyanezen országok által a tevékenységeikben részt vevő uniós jogalanyok számára nyújtott pénzügyi hozzájárulás összegét.

Módosítás 80

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk

20 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 20. cikk | 20. cikk |
| Pályázati felhívások | Pályázati felhívások |
| (1)   A pályázati felhívások tartalmának
  az EIC „Pathfinder” átmeneti tevékenységein kívül
  minden cselekvés esetében szerepelnie kell a munkaprogramban. | (1)   A pályázati felhívások tartalmának minden cselekvés esetében szerepelnie kell a munkaprogramban. |
| | A munkaprogramok kifejtik, hogy miért van szükség egy adott cselekvés finanszírozására, utalva a konkrét korábbi programok eredményére, valamint a tudomány, a technológia és az innováció helyzetére nemzeti, uniós és nemzetközi szinten, valamint a vonatkozó szakpolitikai, piaci és társadalmi fejleményekre. |
| (2)
     
  A „Pathfinder” átmeneti tevékenységek esetében: | |
| a) | a pályázati felhívások közzétételéről és tartalmáról a munkaprogramban a cselekvések érintett portfóliója kapcsán megállapított célkitűzésekre és költségvetésre tekintettel kell dönteni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

20. cikk

20. cikk

Pályázati felhívások

Pályázati felhívások

(1)   A pályázati felhívások tartalmának
  az EIC „Pathfinder” átmeneti tevékenységein kívül
  minden cselekvés esetében szerepelnie kell a munkaprogramban.

(1)   A pályázati felhívások tartalmának minden cselekvés esetében szerepelnie kell a munkaprogramban.

A munkaprogramok kifejtik, hogy miért van szükség egy adott cselekvés finanszírozására, utalva a konkrét korábbi programok eredményére, valamint a tudomány, a technológia és az innováció helyzetére nemzeti, uniós és nemzetközi szinten, valamint a vonatkozó szakpolitikai, piaci és társadalmi fejleményekre.

A munkaprogramok kifejtik, hogy miért van szükség egy adott cselekvés finanszírozására, utalva a konkrét korábbi programok eredményére, valamint a tudomány, a technológia és az innováció helyzetére nemzeti, uniós és nemzetközi szinten, valamint a vonatkozó szakpolitikai, piaci és társadalmi fejleményekre.

(2)
     
  A „Pathfinder” átmeneti tevékenységek esetében:

a)

a)

a pályázati felhívások közzétételéről és tartalmáról a munkaprogramban a cselekvések érintett portfóliója kapcsán megállapított célkitűzésekre és költségvetésre tekintettel kell dönteni;

a pályázati felhívások közzétételéről és tartalmáról a munkaprogramban a cselekvések érintett portfóliója kapcsán megállapított célkitűzésekre és költségvetésre tekintettel kell dönteni;

| b) | pályázati felhívás nélkül is odaítélhetők fix összegű, 50 000  EUR-t meg nem haladó vissza nem térítendő támogatások olyan sürgős koordinációs és támogatási cselekvések végrehajtásához, amelyek a portfólió kedvezményezetti közösségét kívánják megerősíteni vagy lehetséges spin-off vállalkozásokat vagy potenciálisan piacteremtő innovációkat értékelnek. |
| --- | --- |

b)

b)

pályázati felhívás nélkül is odaítélhetők fix összegű, 50 000  EUR-t meg nem haladó vissza nem térítendő támogatások olyan sürgős koordinációs és támogatási cselekvések végrehajtásához, amelyek a portfólió kedvezményezetti közösségét kívánják megerősíteni vagy lehetséges spin-off vállalkozásokat vagy potenciálisan piacteremtő innovációkat értékelnek.

pályázati felhívás nélkül is odaítélhetők fix összegű, 50 000  EUR-t meg nem haladó vissza nem térítendő támogatások olyan sürgős koordinációs és támogatási cselekvések végrehajtásához, amelyek a portfólió kedvezményezetti közösségét kívánják megerősíteni vagy lehetséges spin-off vállalkozásokat vagy potenciálisan piacteremtő innovációkat értékelnek.

(3)   Ha az a célkitűzéseik eléréséhez szükséges, a pályázati felhívások korlátozódhatnak további tevékenységek fejlesztésére vagy további partnerek meglévő cselekvésekbe való bevonására.

(3)   Ha az a célkitűzéseik eléréséhez szükséges, a pályázati felhívások korlátozódhatnak további tevékenységek fejlesztésére vagy további partnerek meglévő cselekvésekbe való bevonására.

(4)   Nem kötelező a pályázati felhívás az olyan koordinációs és támogatási cselekvések, illetve program-társfinanszírozási cselekvések esetében, amelyek:

(4)   Nem kötelező a pályázati felhívás az olyan koordinációs és támogatási cselekvések, illetve program-társfinanszírozási cselekvések esetében, amelyek:

| a) | végrehajtását a Közös Kutatóközpont vagy a munkaprogramban azonosított jogalanyok végzik; és |
| --- | --- |

a)

végrehajtását a Közös Kutatóközpont vagy a munkaprogramban azonosított jogalanyok végzik; és

| a) | végrehajtását a Közös Kutatóközpont vagy a munkaprogramban azonosított jogalanyok végzik; és |
| --- | --- |

a)

végrehajtását a Közös Kutatóközpont vagy a munkaprogramban azonosított jogalanyok végzik; és

| b) | nem tartoznak egy pályázati felhívás hatálya alá. |
| --- | --- |

b)

nem tartoznak egy pályázati felhívás hatálya alá.

| b) | nem tartoznak egy pályázati felhívás hatálya alá. |
| --- | --- |

b)

nem tartoznak egy pályázati felhívás hatálya alá.

(5)   A munkaprogram meghatározza, mely felhívások esetében kerül odaítélésre „kiválósági pecsét”. A pályázó előzetes engedélyével a pályázatra és az értékelésre vonatkozó információk megoszthatók az érdekelt finanszírozó hatóságokkal, feltéve, hogy sor kerül titoktartási megállapodások megkötésére.

(5)   A munkaprogram meghatározza, mely felhívások esetében kerül odaítélésre „kiválósági pecsét”. A pályázó előzetes engedélyével a pályázatra és az értékelésre vonatkozó információk megoszthatók az érdekelt finanszírozó hatóságokkal, feltéve, hogy sor kerül titoktartási megállapodások megkötésére.

(5a)
     
  A túljelentkezés kezelése érdekében a Bizottság több pályázati felhívás esetében is kétlépcsős értékelési eljárást alkalmazhat.

Módosítás 81

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk

21 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 21. cikk | 21. cikk |
| Közös pályázati felhívások | Közös pályázati felhívások |
| A Bizottság vagy egy finanszírozó szerv közzétehet közös pályázati felhívást a következőkkel: | A Bizottság vagy egy finanszírozó szerv közzétehet közös pályázati felhívást a következőkkel: |
| a) | harmadik országok vagy azok tudományos és technológiai szervezetei és ügynökségei; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

21. cikk

21. cikk

Közös pályázati felhívások

Közös pályázati felhívások

A Bizottság vagy egy finanszírozó szerv közzétehet közös pályázati felhívást a következőkkel:

A Bizottság vagy egy finanszírozó szerv közzétehet közös pályázati felhívást a következőkkel:

a)

harmadik országok vagy azok tudományos és technológiai szervezetei és ügynökségei;

| a) | harmadik országok vagy azok tudományos és technológiai szervezetei és ügynökségei; |
| --- | --- |

a)

harmadik országok vagy azok tudományos és technológiai szervezetei és ügynökségei;

| b) | nemzetközi szervezetek; |
| --- | --- |

b)

nemzetközi szervezetek;

| b) | nemzetközi szervezetek; |
| --- | --- |

b)

nemzetközi szervezetek;

| c) | nonprofit jogalanyok. |
| --- | --- |

c)

nonprofit jogalanyok.

| c) | nonprofit jogalanyok. |
| --- | --- |

c)

nonprofit jogalanyok.

Közös pályázati felhívás esetében közös eljárásokat kell kialakítani a pályázatok kiválasztására és értékelésére vonatkozóan. Az eljárásokban részt kell vennie a felek által kijelölt szakértőkből álló, kiegyensúlyozott összetételű csoportnak.

Közös pályázati felhívás esetében
  a pályázó konzorciumoknak teljesíteniük kell az e rendelet 18. cikkének 2. pontjában előírt követelményeket, és
  közös eljárásokat kell kialakítani a pályázatok kiválasztására és értékelésére vonatkozóan. Az eljárásokban részt kell vennie a felek által kijelölt szakértőkből álló, kiegyensúlyozott összetételű csoportnak.

a pályázó konzorciumoknak teljesíteniük kell az e rendelet 18. cikkének 2. pontjában előírt követelményeket, és

Módosítás 82

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk

22 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 22. cikk | 22. cikk |
| Kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés és innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzés | Kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés és innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzés |
| (1)   A cselekvések magukban foglalhatnak a 2014/24/EU (31), a 2014/25/EU (32) és a 2009/81/EK irányelv (33) meghatározása szerinti ajánlatkérő szervnek vagy ajánlatkérőnek minősülő kedvezményezettek által megvalósított, kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést vagy innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzést, illetőleg irányulhatnak elsődlegesen ilyen beszerzésekre. | (1)   A cselekvések magukban foglalhatnak a 2014/24/EU (31), a 2014/25/EU (32) és a 2009/81/EK irányelv (33) meghatározása szerinti ajánlatkérő szervnek vagy ajánlatkérőnek minősülő kedvezményezettek által megvalósított, kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést vagy innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzést, illetőleg irányulhatnak elsődlegesen ilyen beszerzésekre. |
| (2)   A beszerzési eljárásokkal szemben támasztott követelmények a következők: | (2)   A beszerzési eljárásokkal szemben támasztott követelmények a következők: |
| a) | meg kell felelniük az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség, az egyenlő bánásmód, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az arányosság elvének, valamint a versenyszabályoknak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

22. cikk

22. cikk

Kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés és innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzés

Kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés és innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzés

(1)   A cselekvések magukban foglalhatnak a 2014/24/EU (31), a 2014/25/EU (32) és a 2009/81/EK irányelv (33) meghatározása szerinti ajánlatkérő szervnek vagy ajánlatkérőnek minősülő kedvezményezettek által megvalósított, kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést vagy innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzést, illetőleg irányulhatnak elsődlegesen ilyen beszerzésekre.

(1)   A cselekvések magukban foglalhatnak a 2014/24/EU (31), a 2014/25/EU (32) és a 2009/81/EK irányelv (33) meghatározása szerinti ajánlatkérő szervnek vagy ajánlatkérőnek minősülő kedvezményezettek által megvalósított, kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést vagy innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzést, illetőleg irányulhatnak elsődlegesen ilyen beszerzésekre.

(2)   A beszerzési eljárásokkal szemben támasztott követelmények a következők:

(2)   A beszerzési eljárásokkal szemben támasztott követelmények a következők:

a)

meg kell felelniük az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség, az egyenlő bánásmód, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az arányosság elvének, valamint a versenyszabályoknak;

| a) | meg kell felelniük az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség, az egyenlő bánásmód, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az arányosság elvének, valamint a versenyszabályoknak; |
| --- | --- |

a)

meg kell felelniük az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség, az egyenlő bánásmód, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az arányosság elvének, valamint a versenyszabályoknak;

| b) | kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés esetében külön feltételek is meghatározhatók, így például előírható, hogy a beszerzés tárgyát képező tevékenységek végrehajtásának helye csak a tagállamok és a társult országok területén lehet; |
| --- | --- |

b)

kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés esetében külön feltételek is meghatározhatók, így például előírható, hogy a beszerzés tárgyát képező tevékenységek végrehajtásának helye csak a tagállamok és a társult országok területén lehet;

| b) | kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés esetében
  egyszerűsített és/vagy gyorsított eljárások alkalmazhatók, és
  külön feltételek is meghatározhatók, így például előírható, hogy a beszerzés tárgyát képező tevékenységek végrehajtásának helye csak a tagállamok és a társult országok területén lehet; |
| --- | --- |

b)

kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés esetében
  egyszerűsített és/vagy gyorsított eljárások alkalmazhatók, és
  külön feltételek is meghatározhatók, így például előírható, hogy a beszerzés tárgyát képező tevékenységek végrehajtásának helye csak a tagállamok és a társult országok területén lehet;

egyszerűsített és/vagy gyorsított eljárások alkalmazhatók, és

| c) | lehetővé tehetik egyazon eljáráson belül több szerződés odaítélését is (több forrásból történő beszerzés); valamint |
| --- | --- |

c)

lehetővé tehetik egyazon eljáráson belül több szerződés odaítélését is (több forrásból történő beszerzés); valamint

| c) | lehetővé tehetik egyazon eljáráson belül több szerződés odaítélését is (több forrásból történő beszerzés); valamint |
| --- | --- |

c)

lehetővé tehetik egyazon eljáráson belül több szerződés odaítélését is (több forrásból történő beszerzés); valamint

| d) | biztosítaniuk kell, hogy gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat kerüljön (vagy ajánlatok kerüljenek) nyertesként kiválasztásra, és biztosítaniuk kell az összeférhetetlenség kizárását. |
| --- | --- |

d)

biztosítaniuk kell, hogy gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat kerüljön (vagy ajánlatok kerüljenek) nyertesként kiválasztásra, és biztosítaniuk kell az összeférhetetlenség kizárását.

| d) | biztosítaniuk kell, hogy gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat kerüljön (vagy ajánlatok kerüljenek) nyertesként kiválasztásra, és biztosítaniuk kell az összeférhetetlenség kizárását. |
| --- | --- |

d)

biztosítaniuk kell, hogy gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat kerüljön (vagy ajánlatok kerüljenek) nyertesként kiválasztásra, és biztosítaniuk kell az összeférhetetlenség kizárását.

(3)   A kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés keretében eredményeket létrehozó vállalkozónak tulajdonjoggal kell rendelkeznie legalább a kapcsolódó szellemitulajdon-jogok vonatkozásában. Az ajánlatkérő szerveknek rendelkezniük kell
  legalább
  azzal a joggal, hogy saját célú felhasználás érdekében jogdíjmentesen hozzáférjenek az eredményekhez
  , továbbá hogy – méltányos és észszerű feltételekkel, a használati jog továbbadásának kizárásával, az eredményeknek az ajánlatkérő szerv nevében történő hasznosítása céljából – harmadik feleknek nem kizárólagos használati engedélyt adjanak vagy a részt vevő vállalkozókat ilyen engedély adására kötelezzék
  . Ha egy vállalkozó a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést követően a szerződésben megállapított határidőn belül nem hasznosítja kereskedelmileg az eredményeket, akkor az ajánlatkérő szerv kötelezheti arra, hogy átruházza az eredmények tulajdonjogát az ajánlatkérő szervre.

(3)   A kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés keretében eredményeket létrehozó vállalkozónak tulajdonjoggal kell rendelkeznie legalább a kapcsolódó szellemitulajdon-jogok vonatkozásában. Az ajánlatkérő szerveknek rendelkezniük kell azzal a joggal, hogy saját célú felhasználás érdekében jogdíjmentesen hozzáférjenek az eredményekhez. Ha egy vállalkozó a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést követően a szerződésben megállapított határidőn belül nem hasznosítja kereskedelmileg az eredményeket, akkor az ajánlatkérő szerv
  konzultál a vállalkozóval, és megvizsgálja a hasznosítás elmaradásának okait. E konzultációt követően az ajánlatkérő szerv
  kötelezheti
  a vállalkozót
  arra, hogy átruházza az eredmények tulajdonjogát
  vagy hasznosítási engedélyét
  az ajánlatkérő szervre.

(3a)
     
  Az innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzési szerződésekben különleges rendelkezések állapíthatók meg a tulajdonjog, a hozzáférési jogok és a használati engedélyek területén.

Módosítás 83

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk

23 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 23. cikk | törölve |
| Támogatások együttes igénybevétele | |
| A más uniós program keretében hozzájárulásban részesült cselekvés hozzájárulást kaphat a programból is, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. Az egyes hozzájáruló uniós programok szabályai alkalmazandók a cselekvéshez nyújtott, az adott programból származó hozzájárulásra. Az együttesen igénybe vett finanszírozás nem haladhatja meg a cselekvés összes elszámolható költségét, és a különböző uniós programokból származó támogatás kiszámítható arányos módon, a támogatás feltételeit megállapító dokumentumnak megfelelően. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

23. cikk

23. cikk

törölve

törölve

Támogatások együttes igénybevétele

Támogatások együttes igénybevétele

A más uniós program keretében hozzájárulásban részesült cselekvés hozzájárulást kaphat a programból is, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. Az egyes hozzájáruló uniós programok szabályai alkalmazandók a cselekvéshez nyújtott, az adott programból származó hozzájárulásra. Az együttesen igénybe vett finanszírozás nem haladhatja meg a cselekvés összes elszámolható költségét, és a különböző uniós programokból származó támogatás kiszámítható arányos módon, a támogatás feltételeit megállapító dokumentumnak megfelelően.

A más uniós program keretében hozzájárulásban részesült cselekvés hozzájárulást kaphat a programból is, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. Az egyes hozzájáruló uniós programok szabályai alkalmazandók a cselekvéshez nyújtott, az adott programból származó hozzájárulásra. Az együttesen igénybe vett finanszírozás nem haladhatja meg a cselekvés összes elszámolható költségét, és a különböző uniós programokból származó támogatás kiszámítható arányos módon, a támogatás feltételeit megállapító dokumentumnak megfelelően.

Módosítás 84

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – cím

24 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Kiválasztási szempontok | A pályázók pénzügyi kapacitása |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Kiválasztási szempontok

Kiválasztási szempontok

A pályázók pénzügyi kapacitása

A pályázók pénzügyi kapacitása

Módosítás 85

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk

25 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 25. cikk | 25. cikk |
| Odaítélési szempontok | Kiválasztási és
  odaítélési szempontok |
| (1)   A pályázatokat a következő odaítélési szempontok alapján kell elbírálni: | (1)   A pályázatokat a következő odaítélési szempontok alapján kell elbírálni: |
| a) | kiválóság; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

25. cikk

25. cikk

Odaítélési szempontok

Kiválasztási és
  odaítélési szempontok

Kiválasztási és

(1)   A pályázatokat a következő odaítélési szempontok alapján kell elbírálni:

(1)   A pályázatokat a következő odaítélési szempontok alapján kell elbírálni:

a)

kiválóság;

| a) | kiválóság; |
| --- | --- |

a)

kiválóság;

| b) | hatás; |
| --- | --- |

b)

hatás;

| b) | hatás; |
| --- | --- |

b)

hatás;

| c) | a végrehajtás minősége és hatékonysága. |
| --- | --- |

c)

a végrehajtás minősége és hatékonysága.

| c) | a végrehajtás minősége és hatékonysága. |
| --- | --- |

c)

a végrehajtás minősége és hatékonysága.

(2)   Az Európai Kutatási Tanács hatáskörébe tartozó, a felderítő kutatás területén megvalósított cselekvésekre irányuló pályázatokra csak az (1) bekezdés a) pontjában említett feltételt kell alkalmazni.

(2)   Az Európai Kutatási Tanács hatáskörébe tartozó, a felderítő kutatás területén megvalósított cselekvésekre irányuló pályázatokra csak az (1) bekezdés a) pontjában említett feltételt kell alkalmazni.
  Kizárólag azokban az esetekben, amikor két vagy több projekt rangsorolása megegyezik, a pályázatok között az (1) bekezdés b) vagy c) pontjában említett szempontokat alkalmazva kell differenciálni.

(3)   A munkaprogramban meg kell határozni az (1) bekezdésben előírt odaítélési szempontok alkalmazásának részletes szabályait,
  valamint meg lehet határozni
  az
  alkalmazandó súlyozást és küszöbértékeket
  .

(3)   A munkaprogramban meg kell határozni az (1) bekezdésben előírt odaítélési szempontok alkalmazásának részletes szabályait,
  többek között a súlyozást, a küszöbértékeket,
  az
  azonos rangsorolású ajánlatok kezelésére vonatkozó szabályokat, figyelembe véve a pályázati felhívások célkitűzéseit
  .
  Az azonos rangsorolású ajánlatok kezelésének feltételei egyebek mellett az alábbi szempontokat tartalmazhatják: kkv-k, nem, részt vevő országok körének kiszélesítése.

(3a)
     
  A Bizottság figyelembe veszi a kétlépcsős benyújtási eljárás lehetőségét, és lehetőség szerint az anonimizált ajánlatok első szakaszban történő értékelésére az (1) bekezdésben említett odaítélési szempontok alapján kerülhet sor.

Módosítás 86

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk

26 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 26. cikk | 26. cikk |
| Értékelés | Értékelés |
| (1)   A pályázatokat az értékelő bizottság értékeli, amely
  állhat
  : | (1)   A pályázatokat az értékelő bizottság értékeli, amely: |
| — | részben vagy kizárólag külső
  független szakértőkből; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

26. cikk

26. cikk

Értékelés

Értékelés

(1)   A pályázatokat az értékelő bizottság értékeli, amely
  állhat
  :

(1)   A pályázatokat az értékelő bizottság értékeli, amely:

—

részben vagy kizárólag külső
  független szakértőkből;

részben vagy kizárólag külső

| — | külső
  független szakértőkből
  áll. |
| --- | --- |

—

külső
  független szakértőkből
  áll.

külső

áll.

| — | a költségvetési rendelet 150. cikkében említettek szerint uniós intézmények vagy szervek
  képviselőiből
  . |
| --- | --- |

—

a költségvetési rendelet 150. cikkében említettek szerint uniós intézmények vagy szervek
  képviselőiből
  .

képviselőiből

Az EIC és a küldetések esetén az értékelő bizottságban
  a költségvetési rendelet 150. cikkében említettek szerint uniós intézmények vagy szervek
  képviselői is részt vehetnek
  .

Az EIC és a küldetések esetén az értékelő bizottságban

képviselői is részt vehetnek

Az értékelő bizottságot segíthetik független szakértők.

Az értékelő bizottságot segíthetik független szakértők.

(2)   Az értékelő bizottság szükség esetén a következők szerint rangsorolja a vonatkozó küszöbértékeket teljesítő pályázatokat:

(2)   Az értékelő bizottság szükség esetén a következők szerint rangsorolja a vonatkozó küszöbértékeket teljesítő pályázatokat:

| — | értékelési pontszám; |
| --- | --- |

—

értékelési pontszám;

| — | értékelési pontszám; |
| --- | --- |

—

értékelési pontszám;

| — | az egyedi szakpolitikai célkitűzések megvalósításához való hozzájárulás, beleértve azt is, hogy a pályázat egységes projektportfóliót tartalmaz-e. |
| --- | --- |

—

az egyedi szakpolitikai célkitűzések megvalósításához való hozzájárulás, beleértve azt is, hogy a pályázat egységes projektportfóliót tartalmaz-e.

| — | az egyedi szakpolitikai célkitűzések megvalósításához való hozzájárulás, beleértve azt is, hogy a pályázat egységes projektportfóliót tartalmaz-e. |
| --- | --- |

—

az egyedi szakpolitikai célkitűzések megvalósításához való hozzájárulás, beleértve azt is, hogy a pályázat egységes projektportfóliót tartalmaz-e.

Az értékelő bizottság javasolhatja a pályázatok
  érdemi
  kiigazítását
  is
  , amennyiben az a portfólió egységessége érdekében szükséges.

érdemi

is

Az értékelő bizottság
  kizárólag kivételes alapon és megfelelően indokolt esetben
  javasolhatja a pályázatok kiigazítását, amennyiben az a portfólió egységessége érdekében szükséges.

kizárólag kivételes alapon és megfelelően indokolt esetben

(2a)
     
  Az értékelés folyamat során kerülni kell minden összeférhetetlenséget és hírnév miatti elfogultságot. Garantálni kell az értékelési kritériumok és a pontozás átláthatóságát.

Módosítás 87

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk

27 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 27. cikk | 27. cikk |
| Az elbírálás felülvizsgálata | Az elbírálás felülvizsgálata
  , információkérés és panasztétel |
| (1)   Amennyiben úgy véli, hogy a pályázatára helytelenül alkalmazták a vonatkozó értékelési eljárást, a pályázó kérheti az elbírálás felülvizsgálatát. | (1)   Amennyiben úgy véli, hogy a pályázatára helytelenül alkalmazták a vonatkozó értékelési eljárást, a pályázó kérheti az elbírálás felülvizsgálatát. |
| (2)   Az elbírálás felülvizsgálata kizárólag az értékelés eljárási vonatkozásait érinti, a pályázat érdemének értékelését nem. | (2)   Az elbírálás felülvizsgálata kizárólag az értékelés eljárási vonatkozásait érinti, a pályázat érdemének értékelését nem. |
| | (2a)
     
  A felülvizsgálati kérelemnek egyetlen meghatározott pályázatra kell vonatkoznia, és azt az elbírálás eredményeinek közzétételétől számított 30 napon belül kell benyújtani. A felülvizsgáló bizottság elnökének és tagjainak olyan személyeknek kell lenniük, akik nem vettek részt az ajánlattételi felhívásban. A felülvizsgáló bizottság többségi szavazattal dönt arról, hogy a pályázatot újra kell-e értékelni, vagy megerősítik-e az eredeti elbírálást. Határozatát indokolatlan késedelem nélkül hozza meg anélkül, hogy veszélyeztetné a kiválasztási lehetőségeket. |
| (3)   Az értékelés felülvizsgálata nem késleltetheti a felülvizsgálat tárgyát nem képező pályázatok kiválasztására irányuló eljárást. | (3)   Az értékelés felülvizsgálata nem késleltetheti a felülvizsgálat tárgyát nem képező pályázatok kiválasztására irányuló eljárást. |
| | (3a)
     
  A Bizottság gondoskodik egy olyan eljárás meglétéről, amelynek révén a résztvevők információt kérhetnek vagy panaszt tehetnek az Európai horizont keretprogramban való részvételükkel kapcsolatban. Az információkérések vagy panaszok benyújtásának módjával kapcsolatos tájékoztatást online bocsátják rendelkezésre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

27. cikk

27. cikk

Az elbírálás felülvizsgálata

Az elbírálás felülvizsgálata
  , információkérés és panasztétel

, információkérés és panasztétel

(1)   Amennyiben úgy véli, hogy a pályázatára helytelenül alkalmazták a vonatkozó értékelési eljárást, a pályázó kérheti az elbírálás felülvizsgálatát.

(1)   Amennyiben úgy véli, hogy a pályázatára helytelenül alkalmazták a vonatkozó értékelési eljárást, a pályázó kérheti az elbírálás felülvizsgálatát.

(2)   Az elbírálás felülvizsgálata kizárólag az értékelés eljárási vonatkozásait érinti, a pályázat érdemének értékelését nem.

(2)   Az elbírálás felülvizsgálata kizárólag az értékelés eljárási vonatkozásait érinti, a pályázat érdemének értékelését nem.

(2a)
     
  A felülvizsgálati kérelemnek egyetlen meghatározott pályázatra kell vonatkoznia, és azt az elbírálás eredményeinek közzétételétől számított 30 napon belül kell benyújtani. A felülvizsgáló bizottság elnökének és tagjainak olyan személyeknek kell lenniük, akik nem vettek részt az ajánlattételi felhívásban. A felülvizsgáló bizottság többségi szavazattal dönt arról, hogy a pályázatot újra kell-e értékelni, vagy megerősítik-e az eredeti elbírálást. Határozatát indokolatlan késedelem nélkül hozza meg anélkül, hogy veszélyeztetné a kiválasztási lehetőségeket.

(3)   Az értékelés felülvizsgálata nem késleltetheti a felülvizsgálat tárgyát nem képező pályázatok kiválasztására irányuló eljárást.

(3)   Az értékelés felülvizsgálata nem késleltetheti a felülvizsgálat tárgyát nem képező pályázatok kiválasztására irányuló eljárást.

(3a)
     
  A Bizottság gondoskodik egy olyan eljárás meglétéről, amelynek révén a résztvevők információt kérhetnek vagy panaszt tehetnek az Európai horizont keretprogramban való részvételükkel kapcsolatban. Az információkérések vagy panaszok benyújtásának módjával kapcsolatos tájékoztatást online bocsátják rendelkezésre.

Módosítás 88

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk

28 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 28. cikk | 28. cikk |
| A támogatás odaítéléséhez szükséges idő | A támogatás odaítéléséhez szükséges idő |
| (1)   A költségvetési rendelet 194. cikke(2) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a következő időtartamok alkalmazandók: | (1)   A költségvetési rendelet 194. cikke(2) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a következő időtartamok alkalmazandók: |
| a) | valamennyi pályázónak a pályázata elbírálásának eredményéről történő tájékoztatására vonatkozóan a teljes pályázati anyagok végleges leadási határidejét követően legfeljebb öt hónap; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

28. cikk

28. cikk

A támogatás odaítéléséhez szükséges idő

A támogatás odaítéléséhez szükséges idő

(1)   A költségvetési rendelet 194. cikke(2) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a következő időtartamok alkalmazandók:

(1)   A költségvetési rendelet 194. cikke(2) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a következő időtartamok alkalmazandók:

a)

valamennyi pályázónak a pályázata elbírálásának eredményéről történő tájékoztatására vonatkozóan a teljes pályázati anyagok végleges leadási határidejét követően legfeljebb öt hónap;

| a) | valamennyi pályázónak a pályázata elbírálásának eredményéről történő tájékoztatására vonatkozóan a teljes pályázati anyagok végleges leadási határidejét követően legfeljebb öt hónap; |
| --- | --- |

a)

valamennyi pályázónak a pályázata elbírálásának eredményéről történő tájékoztatására vonatkozóan a teljes pályázati anyagok végleges leadási határidejét követően legfeljebb öt hónap;

| b) | a támogatási megállapodások pályázókkal történő aláírására vonatkozóan a teljes pályázati anyagok végleges leadási határidejét követően legfeljebb nyolc hónap. |
| --- | --- |

b)

a támogatási megállapodások pályázókkal történő aláírására vonatkozóan a teljes pályázati anyagok végleges leadási határidejét követően legfeljebb nyolc hónap.

| b) | a támogatási megállapodások pályázókkal történő aláírására vonatkozóan a teljes pályázati anyagok végleges leadási határidejét követően legfeljebb nyolc hónap; |
| --- | --- |

b)

a támogatási megállapodások pályázókkal történő aláírására vonatkozóan a teljes pályázati anyagok végleges leadási határidejét követően legfeljebb nyolc hónap;

| ba) | a gyorsított kutatás és innováció keretében aláírt konkrét támogatás esetében a teljes pályázati anyagok végleges leadási határidejét követően legfeljebb hat hónap. |
| --- | --- |

ba)

ba)

a gyorsított kutatás és innováció keretében aláírt konkrét támogatás esetében a teljes pályázati anyagok végleges leadási határidejét követően legfeljebb hat hónap.

a gyorsított kutatás és innováció keretében aláírt konkrét támogatás esetében a teljes pályázati anyagok végleges leadási határidejét követően legfeljebb hat hónap.

A támogatás odaítéléséhez szükséges idő nem befolyásolhatja az értékelés minőségét.

A támogatás odaítéléséhez szükséges idő nem befolyásolhatja az értékelés minőségét.

(2)   Az EIC munkaprogramja rövidebb időtartamokat is megállapíthat.

(2)   Az EIC munkaprogramja rövidebb időtartamokat is megállapíthat.

(3)   A költségvetési rendelet 194. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében megállapított kivételeken túlmenően az (1) bekezdésben említett időtartamok túlléphetők az EKT cselekvései és a küldetések esetében, valamint akkor is, ha a cselekvések kapcsán etikai vagy biztonsági értékelés indul.

(3)   A költségvetési rendelet 194. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében megállapított kivételeken túlmenően az (1) bekezdésben említett időtartamok túlléphetők az EKT cselekvései és a küldetések esetében, valamint akkor is, ha a cselekvések kapcsán etikai vagy biztonsági értékelés indul.

Módosítás 89

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk

29 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 29. cikk | 29. cikk |
| A vissza nem térítendő támogatások végrehajtása | A vissza nem térítendő támogatások végrehajtása |
| (1)   Ha valamely kedvezményezett nem teljesíti a cselekvés technikai végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségeit, a többi kedvezményezett mindennemű további uniós finanszírozás folyósítása nélkül köteles teljesíteni az említett kötelezettségeket, kivéve, ha kifejezett felmentést kapnak a kötelezettség alól. Az egyes kedvezményezettek pénzügyi felelőssége – a kölcsönös biztosítási mechanizmusra vonatkozó rendelkezésekre is figyelemmel – a saját tartozásukra korlátozódik. | (1)   Ha valamely kedvezményezett nem teljesíti a cselekvés technikai végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségeit, a többi kedvezményezett mindennemű további uniós finanszírozás folyósítása nélkül köteles teljesíteni az említett kötelezettségeket, kivéve, ha kifejezett felmentést kapnak a kötelezettség alól. Az egyes kedvezményezettek pénzügyi felelőssége – a kölcsönös biztosítási mechanizmusra vonatkozó rendelkezésekre is figyelemmel – a saját tartozásukra korlátozódik. |
| (2)   A támogatási megállapodás megállapíthat részcélokat és azokhoz kapcsolódó előfinanszírozási részleteket. Ha nem sikerül teljesíteni a részcélokat, akkor a cselekvés felfüggeszthető, módosítható vagy megszüntethető. | (2)   A támogatási megállapodás megállapíthat részcélokat és azokhoz kapcsolódó előfinanszírozási részleteket. Ha nem sikerül teljesíteni a részcélokat, akkor a cselekvés felfüggeszthető, módosítható vagy
  – amennyiben nem találnak korrekciós intézkedést – független szakértők által folytatott értékelést követően
  megszüntethető. |
| (3)   A cselekvés megszüntethető akkor is, ha a várható eredmények tudományos, technológiai vagy gazdasági okokból már nem relevánsak az Unió számára, ideértve azt az esetet is, ha az EIC és a küldetések esetében cselekvések portfóliójának részeként vesztették el relevanciájukat. | (3)   A cselekvés megszüntethető akkor is, ha a várható eredmények
  és/vagy részcélok
  tudományos, technológiai vagy gazdasági okokból már nem relevánsak
  sem
  az Unió
  , sem a kedvezményezettek
  számára, ideértve azt az esetet is, ha az EIC és a küldetések esetében cselekvések portfóliójának részeként vesztették el relevanciájukat.
  Mielőtt a Bizottság a cselekvés megszüntetéséről határoz, eljárást folytat le a cselekvés koordinátora és adott esetben külső szakértők részvételével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

29. cikk

29. cikk

A vissza nem térítendő támogatások végrehajtása

A vissza nem térítendő támogatások végrehajtása

(1)   Ha valamely kedvezményezett nem teljesíti a cselekvés technikai végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségeit, a többi kedvezményezett mindennemű további uniós finanszírozás folyósítása nélkül köteles teljesíteni az említett kötelezettségeket, kivéve, ha kifejezett felmentést kapnak a kötelezettség alól. Az egyes kedvezményezettek pénzügyi felelőssége – a kölcsönös biztosítási mechanizmusra vonatkozó rendelkezésekre is figyelemmel – a saját tartozásukra korlátozódik.

(1)   Ha valamely kedvezményezett nem teljesíti a cselekvés technikai végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségeit, a többi kedvezményezett mindennemű további uniós finanszírozás folyósítása nélkül köteles teljesíteni az említett kötelezettségeket, kivéve, ha kifejezett felmentést kapnak a kötelezettség alól. Az egyes kedvezményezettek pénzügyi felelőssége – a kölcsönös biztosítási mechanizmusra vonatkozó rendelkezésekre is figyelemmel – a saját tartozásukra korlátozódik.

(2)   A támogatási megállapodás megállapíthat részcélokat és azokhoz kapcsolódó előfinanszírozási részleteket. Ha nem sikerül teljesíteni a részcélokat, akkor a cselekvés felfüggeszthető, módosítható vagy megszüntethető.

(2)   A támogatási megállapodás megállapíthat részcélokat és azokhoz kapcsolódó előfinanszírozási részleteket. Ha nem sikerül teljesíteni a részcélokat, akkor a cselekvés felfüggeszthető, módosítható vagy
  – amennyiben nem találnak korrekciós intézkedést – független szakértők által folytatott értékelést követően
  megszüntethető.

(3)   A cselekvés megszüntethető akkor is, ha a várható eredmények tudományos, technológiai vagy gazdasági okokból már nem relevánsak az Unió számára, ideértve azt az esetet is, ha az EIC és a küldetések esetében cselekvések portfóliójának részeként vesztették el relevanciájukat.

(3)   A cselekvés megszüntethető akkor is, ha a várható eredmények
  és/vagy részcélok
  tudományos, technológiai vagy gazdasági okokból már nem relevánsak
  sem
  az Unió
  , sem a kedvezményezettek
  számára, ideértve azt az esetet is, ha az EIC és a küldetések esetében cselekvések portfóliójának részeként vesztették el relevanciájukat.
  Mielőtt a Bizottság a cselekvés megszüntetéséről határoz, eljárást folytat le a cselekvés koordinátora és adott esetben külső szakértők részvételével.

Módosítás 90

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk

30 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 30. cikk | 30. cikk |
| Finanszírozási arányok | Finanszírozási arányok |
| (1)   Cselekvésenként egyetlen finanszírozási arány alkalmazandó valamennyi finanszírozott tevékenységre. A maximális arányt a munkaprogramban kell meghatározni. | (1)   Cselekvésenként egyetlen finanszírozási arány alkalmazandó valamennyi finanszírozott tevékenységre. A 
  cselekvésenkénti
  maximális arányt a munkaprogramban kell meghatározni. |
| (2)   A program a cselekvések összes elszámolható költségének legfeljebb 100 %-át térítheti vissza, kivéve a következők esetében: | (2)   A program a cselekvések összes elszámolható költségének legfeljebb 100 %-át térítheti vissza, kivéve a következők esetében: |
| a) | innovációs cselekvések: az összes elszámolható költség legfeljebb 70 %-a, kivéve a nonprofit jogalanyok esetében, ahol a program az összes elszámolható költség legfeljebb 100 %-át térítheti vissza; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

30. cikk

30. cikk

Finanszírozási arányok

Finanszírozási arányok

(1)   Cselekvésenként egyetlen finanszírozási arány alkalmazandó valamennyi finanszírozott tevékenységre. A maximális arányt a munkaprogramban kell meghatározni.

(1)   Cselekvésenként egyetlen finanszírozási arány alkalmazandó valamennyi finanszírozott tevékenységre. A 
  cselekvésenkénti
  maximális arányt a munkaprogramban kell meghatározni.

(2)   A program a cselekvések összes elszámolható költségének legfeljebb 100 %-át térítheti vissza, kivéve a következők esetében:

(2)   A program a cselekvések összes elszámolható költségének legfeljebb 100 %-át térítheti vissza, kivéve a következők esetében:

a)

innovációs cselekvések: az összes elszámolható költség legfeljebb 70 %-a, kivéve a nonprofit jogalanyok esetében, ahol a program az összes elszámolható költség legfeljebb 100 %-át térítheti vissza;

| a) | innovációs cselekvések: az összes elszámolható költség legfeljebb 70 %-a, kivéve a nonprofit jogalanyok esetében, ahol a program az összes elszámolható költség legfeljebb 100 %-át térítheti vissza; |
| --- | --- |

a)

innovációs cselekvések: az összes elszámolható költség legfeljebb 70 %-a, kivéve a nonprofit jogalanyok esetében, ahol a program az összes elszámolható költség legfeljebb 100 %-át térítheti vissza;

| b) | program-társfinanszírozási cselekvések: az összes elszámolható költség legalább 30 %-a, meghatározott és kellően indokolt esetekben legfeljebb 70 %-a. |
| --- | --- |

b)

program-társfinanszírozási cselekvések: az összes elszámolható költség legalább 30 %-a, meghatározott és kellően indokolt esetekben legfeljebb 70 %-a.

| b) | program-társfinanszírozási cselekvések: az összes elszámolható költség legalább 30 %-a, meghatározott és kellően indokolt esetekben legfeljebb 70 %-a. |
| --- | --- |

b)

program-társfinanszírozási cselekvések: az összes elszámolható költség legalább 30 %-a, meghatározott és kellően indokolt esetekben legfeljebb 70 %-a.

(3)   Az e cikkben meghatározott finanszírozási arányokat azon cselekvések esetében is alkalmazni kell, amelyek egészére vagy egy részére átalányfinanszírozást, egységköltség-alapú finanszírozást vagy egyösszegű átalányt állapítottak meg.

(3)   Az e cikkben meghatározott finanszírozási arányokat azon cselekvések esetében is alkalmazni kell, amelyek egészére vagy egy részére átalányfinanszírozást, egységköltség-alapú finanszírozást vagy egyösszegű átalányt állapítottak meg.

Módosítás 91

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk

31 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 31. cikk | 31. cikk |
| Közvetett költségek | Közvetett költségek |
| (1)   Az elszámolható közvetett költségek összegét az alvállalkozói szerződésekre fordított elszámolható közvetlen költségek, a harmadik feleknek nyújtott pénzügyi támogatás, valamint a közvetett költségeket tartalmazó egységköltségek vagy egyösszegű átalányok összege nélkül számított összes elszámolható közvetlen költségre alkalmazott 25 %-os átalány alkalmazásával kell kiszámítani. | (1)   Az elszámolható közvetett költségek összegét az alvállalkozói szerződésekre fordított elszámolható közvetlen költségek, a harmadik feleknek nyújtott pénzügyi támogatás, valamint a közvetett költségeket tartalmazó egységköltségek vagy egyösszegű átalányok összege nélkül számított összes elszámolható közvetlen költségre alkalmazott 25 %-os átalány alkalmazásával kell kiszámítani. |
| Az egységköltségekben vagy egyösszegű átalányokban foglalt közvetett költségeket adott esetben az (1) bekezdésben meghatározott átalány alkalmazásával kell kiszámítani, kivéve a belső elszámolású áruk és szolgáltatások egységköltségeit, amelyeket
  a
  tényleges költségek alapján kell kiszámítani a kedvezményezettek szokásos költségelszámolási gyakorlatának megfelelően. | Az egységköltségekben vagy egyösszegű átalányokban foglalt közvetett költségeket adott esetben az (1) bekezdésben meghatározott átalány alkalmazásával kell kiszámítani, kivéve a belső elszámolású áruk és szolgáltatások egységköltségeit, amelyeket
  az allokációs kulcsok alkalmazását lehetővé tévő
  tényleges költségek alapján kell kiszámítani a kedvezményezettek szokásos költségelszámolási gyakorlatának megfelelően. |
| (2)   Ha azonban a munkaprogram úgy rendelkezik, a közvetett költségek bejelenthetők egyösszegű átalány vagy egységköltség formájában is. | (2)   Ha azonban a munkaprogram úgy rendelkezik, a közvetett költségek bejelenthetők egyösszegű átalány vagy egységköltség formájában is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

31. cikk

31. cikk

Közvetett költségek

Közvetett költségek

(1)   Az elszámolható közvetett költségek összegét az alvállalkozói szerződésekre fordított elszámolható közvetlen költségek, a harmadik feleknek nyújtott pénzügyi támogatás, valamint a közvetett költségeket tartalmazó egységköltségek vagy egyösszegű átalányok összege nélkül számított összes elszámolható közvetlen költségre alkalmazott 25 %-os átalány alkalmazásával kell kiszámítani.

(1)   Az elszámolható közvetett költségek összegét az alvállalkozói szerződésekre fordított elszámolható közvetlen költségek, a harmadik feleknek nyújtott pénzügyi támogatás, valamint a közvetett költségeket tartalmazó egységköltségek vagy egyösszegű átalányok összege nélkül számított összes elszámolható közvetlen költségre alkalmazott 25 %-os átalány alkalmazásával kell kiszámítani.

Az egységköltségekben vagy egyösszegű átalányokban foglalt közvetett költségeket adott esetben az (1) bekezdésben meghatározott átalány alkalmazásával kell kiszámítani, kivéve a belső elszámolású áruk és szolgáltatások egységköltségeit, amelyeket
  a
  tényleges költségek alapján kell kiszámítani a kedvezményezettek szokásos költségelszámolási gyakorlatának megfelelően.

a

Az egységköltségekben vagy egyösszegű átalányokban foglalt közvetett költségeket adott esetben az (1) bekezdésben meghatározott átalány alkalmazásával kell kiszámítani, kivéve a belső elszámolású áruk és szolgáltatások egységköltségeit, amelyeket
  az allokációs kulcsok alkalmazását lehetővé tévő
  tényleges költségek alapján kell kiszámítani a kedvezményezettek szokásos költségelszámolási gyakorlatának megfelelően.

az allokációs kulcsok alkalmazását lehetővé tévő

(2)   Ha azonban a munkaprogram úgy rendelkezik, a közvetett költségek bejelenthetők egyösszegű átalány vagy egységköltség formájában is.

(2)   Ha azonban a munkaprogram úgy rendelkezik, a közvetett költségek bejelenthetők egyösszegű átalány vagy egységköltség formájában is.

Módosítás 92

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

32 cikk

32 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 32. cikk | 32. cikk |
| Elszámolható költségek | Elszámolható költségek |
| (1)   A költségvetési rendelet 197. cikkében foglalt feltételeken túl a projektalapú díjazásban részesülő kedvezményezettek esetében a személyzet költségei elszámolhatók legfeljebb annak a díjazásnak az erejéig, amelyben az adott személy a nemzeti programokból finanszírozott hasonló projektek kapcsán végzett munkáért részesül. | (1)   A költségvetési rendelet 197. cikkében foglalt feltételeken túl a projektalapú díjazásban részesülő kedvezményezettek esetében a személyzet költségei elszámolhatók legfeljebb annak a díjazásnak az erejéig, amelyben az adott személy a nemzeti programokból finanszírozott hasonló projektek kapcsán végzett munkáért részesül.
  E program időtartamára korlátozva, azon tagállamokban, amelyek a részvétel növelésére irányuló cselekvésekben részt vehetnek, a személyzet óránkénti költsége a nemzeti rendszerek által finanszírozott K+F+I projektek esetében alkalmazott óránkénti javadalmazás nemzeti szintjének 1,25 -szöröséig számolható el. |
| A projektalapú díjazás olyan díjazást jelent, amely egy személynek a projektekben való részvételéhez kapcsolódik, részét képezi a kedvezményezett szokásos díjazási gyakorlatának, és következetes módon kerül kifizetésre. | A projektalapú díjazás olyan díjazást jelent, amely egy személynek a projektekben való részvételéhez kapcsolódik, részét képezi a kedvezményezett szokásos díjazási gyakorlatának, és következetes módon kerül kifizetésre. |
| (2)   A költségvetési rendelet 190. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a harmadik felek által természetbeni hozzájárulásként rendelkezésre bocsátott erőforrások költségei elszámolhatók, de legfeljebb a harmadik fél elszámolható közvetlen költségei erejéig. | (2)   A költségvetési rendelet 190. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a harmadik felek által természetbeni hozzájárulásként rendelkezésre bocsátott erőforrások költségei elszámolhatók, de legfeljebb a harmadik fél elszámolható közvetlen költségei erejéig. |
| (3)   A költségvetési rendelet 192. cikkétől eltérve az eredmények hasznosításából származó bevételek nem tekintendők a cselekvés bevételeinek. | (3)   A költségvetési rendelet 192. cikkétől eltérve az eredmények hasznosításából származó bevételek nem tekintendők a cselekvés bevételeinek. |
| | (3a)
     
  A kedvezményezettek szokásos számviteli gyakorlatukat alkalmazhatják a cselekvéssel kapcsolatban felmerülő költségek azonosítására és elszámolására. A Bizottság korlátozott számban további elszámolhatósági feltételeket köthet ki a támogatással való hatékony és eredményes gazdálkodás biztosítása érdekében. A Bizottság nem utasíthatja el a számviteli gyakorlatokat, ha azok eredménye nem tér el a Bizottság saját gyakorlatától, és ugyanolyan szintű védelmet kínálnak az Unió pénzügyi érdekei szempontjából. |
| (4)   A költségvetési rendelet 203. cikkének (4) bekezdésétől eltérve az egyenleg kifizetésekor kötelező a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolás benyújtása, amennyiben a tényleges költségként és a szokásos költségelszámolási gyakorlatnak megfelelően kiszámított egységköltségként igényelt összeg legalább 325 000  EUR-t tesz ki. | (4)   A költségvetési rendelet 203. cikkének (4) bekezdésétől eltérve az egyenleg kifizetésekor kötelező a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolás benyújtása, amennyiben a tényleges költségként és a szokásos költségelszámolási gyakorlatnak megfelelően kiszámított egységköltségként igényelt összeg legalább 325 000  EUR-t tesz ki. |
| | A pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolásokat az illetékes nemzeti hatóságok által a kedvezményezett könyvvizsgálatára hatáskörrel felruházott hozzáértő és független köztisztviselő vagy egy független, számviteli dokumentumokat a 2006/43/EK irányelvnek megfelelően jogszabályban előírt könyvvizsgálatnak alávetni jogosult könyvvizsgáló állíthatja ki. |
| | (4a)
     
  A költségvetési rendelet 186. cikkének (1) bekezdésétől eltérően az MSCA képzési és mobilitási cselekvéseinél – kizárólag a támogatás futamideje alatti szülési, szülői vagy betegszabadság esetén – a maximális támogatási összeget meg kell növelni a kutatónak ilyen esetekben járó juttatások összegével. |
| | (4b)
     
  A kutatási adatok felelősségteljes, a fellelhetőség, hozzáférhetőség, interoperabilitás és újrafelhasználhatóság FAIR-elveinek megfelelő kezelése során keletkezett költségek elszámolhatók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

32. cikk

32. cikk

Elszámolható költségek

Elszámolható költségek

(1)   A költségvetési rendelet 197. cikkében foglalt feltételeken túl a projektalapú díjazásban részesülő kedvezményezettek esetében a személyzet költségei elszámolhatók legfeljebb annak a díjazásnak az erejéig, amelyben az adott személy a nemzeti programokból finanszírozott hasonló projektek kapcsán végzett munkáért részesül.

(1)   A költségvetési rendelet 197. cikkében foglalt feltételeken túl a projektalapú díjazásban részesülő kedvezményezettek esetében a személyzet költségei elszámolhatók legfeljebb annak a díjazásnak az erejéig, amelyben az adott személy a nemzeti programokból finanszírozott hasonló projektek kapcsán végzett munkáért részesül.
  E program időtartamára korlátozva, azon tagállamokban, amelyek a részvétel növelésére irányuló cselekvésekben részt vehetnek, a személyzet óránkénti költsége a nemzeti rendszerek által finanszírozott K+F+I projektek esetében alkalmazott óránkénti javadalmazás nemzeti szintjének 1,25 -szöröséig számolható el.

A projektalapú díjazás olyan díjazást jelent, amely egy személynek a projektekben való részvételéhez kapcsolódik, részét képezi a kedvezményezett szokásos díjazási gyakorlatának, és következetes módon kerül kifizetésre.

A projektalapú díjazás olyan díjazást jelent, amely egy személynek a projektekben való részvételéhez kapcsolódik, részét képezi a kedvezményezett szokásos díjazási gyakorlatának, és következetes módon kerül kifizetésre.

(2)   A költségvetési rendelet 190. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a harmadik felek által természetbeni hozzájárulásként rendelkezésre bocsátott erőforrások költségei elszámolhatók, de legfeljebb a harmadik fél elszámolható közvetlen költségei erejéig.

(2)   A költségvetési rendelet 190. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a harmadik felek által természetbeni hozzájárulásként rendelkezésre bocsátott erőforrások költségei elszámolhatók, de legfeljebb a harmadik fél elszámolható közvetlen költségei erejéig.

(3)   A költségvetési rendelet 192. cikkétől eltérve az eredmények hasznosításából származó bevételek nem tekintendők a cselekvés bevételeinek.

(3)   A költségvetési rendelet 192. cikkétől eltérve az eredmények hasznosításából származó bevételek nem tekintendők a cselekvés bevételeinek.

(3a)
     
  A kedvezményezettek szokásos számviteli gyakorlatukat alkalmazhatják a cselekvéssel kapcsolatban felmerülő költségek azonosítására és elszámolására. A Bizottság korlátozott számban további elszámolhatósági feltételeket köthet ki a támogatással való hatékony és eredményes gazdálkodás biztosítása érdekében. A Bizottság nem utasíthatja el a számviteli gyakorlatokat, ha azok eredménye nem tér el a Bizottság saját gyakorlatától, és ugyanolyan szintű védelmet kínálnak az Unió pénzügyi érdekei szempontjából.

(4)   A költségvetési rendelet 203. cikkének (4) bekezdésétől eltérve az egyenleg kifizetésekor kötelező a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolás benyújtása, amennyiben a tényleges költségként és a szokásos költségelszámolási gyakorlatnak megfelelően kiszámított egységköltségként igényelt összeg legalább 325 000  EUR-t tesz ki.

(4)   A költségvetési rendelet 203. cikkének (4) bekezdésétől eltérve az egyenleg kifizetésekor kötelező a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolás benyújtása, amennyiben a tényleges költségként és a szokásos költségelszámolási gyakorlatnak megfelelően kiszámított egységköltségként igényelt összeg legalább 325 000  EUR-t tesz ki.

A pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolásokat az illetékes nemzeti hatóságok által a kedvezményezett könyvvizsgálatára hatáskörrel felruházott hozzáértő és független köztisztviselő vagy egy független, számviteli dokumentumokat a 2006/43/EK irányelvnek megfelelően jogszabályban előírt könyvvizsgálatnak alávetni jogosult könyvvizsgáló állíthatja ki.

A pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolásokat az illetékes nemzeti hatóságok által a kedvezményezett könyvvizsgálatára hatáskörrel felruházott hozzáértő és független köztisztviselő vagy egy független, számviteli dokumentumokat a 2006/43/EK irányelvnek megfelelően jogszabályban előírt könyvvizsgálatnak alávetni jogosult könyvvizsgáló állíthatja ki.

(4a)
     
  A költségvetési rendelet 186. cikkének (1) bekezdésétől eltérően az MSCA képzési és mobilitási cselekvéseinél – kizárólag a támogatás futamideje alatti szülési, szülői vagy betegszabadság esetén – a maximális támogatási összeget meg kell növelni a kutatónak ilyen esetekben járó juttatások összegével.

(4b)
     
  A kutatási adatok felelősségteljes, a fellelhetőség, hozzáférhetőség, interoperabilitás és újrafelhasználhatóság FAIR-elveinek megfelelő kezelése során keletkezett költségek elszámolhatók.

Módosítás 93

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

33 cikk

33 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 33. cikk | 33. cikk |
| Kölcsönös biztosítási mechanizmus | Kölcsönös biztosítási mechanizmus |
| (1)   Létrejön egy kölcsönös biztosítási mechanizmus (a továbbiakban: mechanizmus), amely az 1290/2013/EU rendelet 38. cikkének megfelelően létrehozott alap helyébe lép, és annak jogutódjává válik. A mechanizmus az azon összegek visszafizetésének elmaradásával kapcsolatos kockázatok fedezésére szolgál, amelyeket a kedvezményezetteknek meg kellene fizetniük: | (1)   Létrejön egy kölcsönös biztosítási mechanizmus (a továbbiakban: mechanizmus), amely az 1290/2013/EU rendelet 38. cikkének megfelelően létrehozott alap helyébe lép, és annak jogutódjává válik. A mechanizmus az azon összegek visszafizetésének elmaradásával kapcsolatos kockázatok fedezésére szolgál, amelyeket a kedvezményezetteknek meg kellene fizetniük: |
| a) | a Bizottság részére az 1982/2006/EK határozat értelmében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

33. cikk

33. cikk

Kölcsönös biztosítási mechanizmus

Kölcsönös biztosítási mechanizmus

(1)   Létrejön egy kölcsönös biztosítási mechanizmus (a továbbiakban: mechanizmus), amely az 1290/2013/EU rendelet 38. cikkének megfelelően létrehozott alap helyébe lép, és annak jogutódjává válik. A mechanizmus az azon összegek visszafizetésének elmaradásával kapcsolatos kockázatok fedezésére szolgál, amelyeket a kedvezményezetteknek meg kellene fizetniük:

(1)   Létrejön egy kölcsönös biztosítási mechanizmus (a továbbiakban: mechanizmus), amely az 1290/2013/EU rendelet 38. cikkének megfelelően létrehozott alap helyébe lép, és annak jogutódjává válik. A mechanizmus az azon összegek visszafizetésének elmaradásával kapcsolatos kockázatok fedezésére szolgál, amelyeket a kedvezményezetteknek meg kellene fizetniük:

a)

a Bizottság részére az 1982/2006/EK határozat értelmében;

| a) | a Bizottság részére az 1982/2006/EK határozat értelmében; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság részére az 1982/2006/EK határozat értelmében;

| b) | a Bizottság és az uniós szervek részére a „Horizont 2020” keretprogram alapján; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság és az uniós szervek részére a „Horizont 2020” keretprogram alapján;

| b) | a Bizottság és az uniós szervek részére a „Horizont 2020” keretprogram alapján; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság és az uniós szervek részére a „Horizont 2020” keretprogram alapján;

| c) | a Bizottság és a finanszírozó szervek részére a program alapján. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság és a finanszírozó szervek részére a program alapján.

| c) | a Bizottság és a finanszírozó szervek részére a program alapján. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság és a finanszírozó szervek részére a program alapján.

Az első albekezdés c) pontjában említett finanszírozó szerveket érintő kockázat – a finanszírozó szerv jellegét figyelembe véve – fedezhető a vonatkozó megállapodásban meghatározott közvetett kockázatfedezési rendszer útján is.

Az első albekezdés c) pontjában említett finanszírozó szerveket érintő kockázat – a finanszírozó szerv jellegét figyelembe véve – fedezhető a vonatkozó megállapodásban meghatározott közvetett kockázatfedezési rendszer útján is.

(2)   A mechanizmust az Unió irányítja, melyet végrehajtó ügynökként eljárva a Bizottság képvisel. A Bizottság meghatározza az alap működésének konkrét szabályait.

(2)   A mechanizmust az Unió irányítja, melyet végrehajtó ügynökként eljárva a Bizottság képvisel. A Bizottság meghatározza az alap működésének konkrét szabályait.

(3)   A kedvezményezettek a cselekvéshez nyújtott uniós finanszírozás 5 %-ának megfelelő összegű hozzájárulást fizetnek.
  Rendszeres időközönként
  végzett értékelések alapján a Bizottság ezt a hozzájárulást megemelheti legfeljebb 8 %-ra vagy lecsökkentheti az 5 %-os mérték alá. A kedvezményezettek által a mechanizmusnak nyújtott hozzájárulás levonható az előfinanszírozás első részletéből, és a kedvezményezettek nevében befizethető az alapba.

(3)   A kedvezményezettek a cselekvéshez nyújtott uniós finanszírozás 5 %-ának megfelelő összegű hozzájárulást fizetnek.
  Évente
  végzett
  átlátható
  értékelések alapján a Bizottság ezt a hozzájárulást megemelheti legfeljebb 8 %-ra vagy lecsökkentheti az 5 %-os mérték alá. A kedvezményezettek által a mechanizmusnak nyújtott hozzájárulás levonható az előfinanszírozás első részletéből, és a kedvezményezettek nevében befizethető az alapba.

(4)   A kedvezményezettek hozzájárulása visszatérítésre kerül az egyenleg kifizetésekor.

(4)   A kedvezményezettek hozzájárulása visszatérítésre kerül az egyenleg kifizetésekor.

(5)   A mechanizmus által generált pénzügyi hozamot vissza kell forgatni a mechanizmusba. Ha a hozam nem elegendő, akkor a mechanizmus nem avatkozhat be, és a Bizottság vagy a finanszírozó szerv közvetlenül a kedvezményezettektől vagy a harmadik felektől követeli vissza a tartozásokat.

(5)   A mechanizmus által generált pénzügyi hozamot vissza kell forgatni a mechanizmusba. Ha a hozam nem elegendő, akkor a mechanizmus nem avatkozhat be, és a Bizottság vagy a finanszírozó szerv közvetlenül a kedvezményezettektől vagy a harmadik felektől követeli vissza a tartozásokat.

(6)   A beszedett összegek a költségvetési rendelet 21. cikkének (4) bekezdése értelmében a mechanizmus címzett bevételének minősülnek. Miután megtörtént minden olyan vissza nem térítendő támogatás kifizetéseinek teljesítése, amelynek kockázatait közvetlen vagy közvetett módon a mechanizmus fedezi, a Bizottság
  – a jogalkotó hatóság döntéseire is figyelemmel –
  visszafizetteti az esetleges tartozásokat, és jóváírja őket az Európai Unió költségvetése javára.

(6)   A beszedett összegek a költségvetési rendelet 21. cikkének (4) bekezdése értelmében a mechanizmus címzett bevételének minősülnek. Miután megtörtént minden olyan vissza nem térítendő támogatás kifizetéseinek teljesítése, amelynek kockázatait közvetlen vagy közvetett módon a mechanizmus fedezi, a Bizottság visszafizetteti az esetleges tartozásokat, és jóváírja őket az Európai Unió költségvetése javára.

(7)   A mechanizmus
  megnyitható
  bármely más, közvetlen irányítás alatt álló uniós program
  kedvezményezettjei számára
  . A Bizottság elfogadja a más programok kedvezményezettjeinek részvételére vonatkozó részletszabályokat.

(7)   A mechanizmus bármely más, közvetlen irányítás alatt álló uniós program
  kedvezményezettjeire kiterjeszthető
  . A Bizottság elfogadja a más programok kedvezményezettjeinek részvételére vonatkozó részletszabályokat.

Módosítás 94

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk

34 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 34. cikk | 34. cikk |
| Tulajdonjog és oltalom | Tulajdonjog és oltalom |
| (1)   A kedvezményezettek az általuk generált eredmények tulajdonosai. A kedvezményezetteknek biztosítaniuk kell, hogy a munkavállalóiknak vagy bármely más félnek az eredményekhez kapcsolódó jogait a kedvezményezetteknek a támogatási megállapodásban meghatározott feltételek szerinti kötelezettségeivel összhangban lehessen gyakorolni. | (1)   A kedvezményezettek az általuk generált eredmények tulajdonosai. A kedvezményezetteknek biztosítaniuk kell, hogy a munkavállalóiknak vagy bármely más félnek az eredményekhez kapcsolódó jogait a kedvezményezetteknek a támogatási megállapodásban meghatározott feltételek szerinti kötelezettségeivel összhangban lehessen gyakorolni. |
| Az eredmények két vagy több kedvezményezett közös tulajdonát képezik, amennyiben: | Az eredmények két vagy több kedvezményezett közös tulajdonát képezik, amennyiben: |
| a) | a kedvezményezettek azokat közösen hozták létre; és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

34. cikk

34. cikk

Tulajdonjog és oltalom

Tulajdonjog és oltalom

(1)   A kedvezményezettek az általuk generált eredmények tulajdonosai. A kedvezményezetteknek biztosítaniuk kell, hogy a munkavállalóiknak vagy bármely más félnek az eredményekhez kapcsolódó jogait a kedvezményezetteknek a támogatási megállapodásban meghatározott feltételek szerinti kötelezettségeivel összhangban lehessen gyakorolni.

(1)   A kedvezményezettek az általuk generált eredmények tulajdonosai. A kedvezményezetteknek biztosítaniuk kell, hogy a munkavállalóiknak vagy bármely más félnek az eredményekhez kapcsolódó jogait a kedvezményezetteknek a támogatási megállapodásban meghatározott feltételek szerinti kötelezettségeivel összhangban lehessen gyakorolni.

Az eredmények két vagy több kedvezményezett közös tulajdonát képezik, amennyiben:

Az eredmények két vagy több kedvezményezett közös tulajdonát képezik, amennyiben:

a)

a kedvezményezettek azokat közösen hozták létre; és

| a) | a kedvezményezettek azokat közösen hozták létre; és |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezettek azokat közösen hozták létre; és

| b) | nem lehet: |
| --- | --- |

b)

nem lehet:

| b) | nem lehet: |
| --- | --- |

b)

nem lehet:

| | i. | megállapítani az egyes kedvezményezettek saját hozzájárulását; |
| --- | --- | --- |

i.

megállapítani az egyes kedvezményezettek saját hozzájárulását;

| | i. | megállapítani az egyes kedvezményezettek saját hozzájárulását; |
| --- | --- | --- |

i.

megállapítani az egyes kedvezményezettek saját hozzájárulását;

| | vagy |
| --- | --- |

vagy

| | vagy |
| --- | --- |

vagy

| | ii. | felosztani az eredményeket azok oltalmának kérelmezése, megszerzése vagy fenntartása céljából. |
| --- | --- | --- |

ii.

felosztani az eredményeket azok oltalmának kérelmezése, megszerzése vagy fenntartása céljából.

| | ii. | felosztani az eredményeket azok oltalmának kérelmezése, megszerzése vagy fenntartása céljából. |
| --- | --- | --- |

ii.

felosztani az eredményeket azok oltalmának kérelmezése, megszerzése vagy fenntartása céljából.

A tulajdonostársaknak írásban meg kell állapodniuk a közös tulajdonból fakadó jogok megosztásáról és gyakorlásának feltételeiről. Hacsak másként nem állapodnak meg, mindegyik tulajdonostárs jogosult a közös tulajdont képező eredmények hasznosítására vonatkozó nem kizárólagos használati engedélyt adni harmadik feleknek (a használati jog továbbadásának kizárásával), feltéve, hogy a többi tulajdonostársat erről előre értesíti, és méltányos és észszerű ellentételezésben részesíti. A tulajdonostársak írásban megállapodhatnak abban, hogy a közös tulajdonra vonatkozó szabályoktól eltérő szabályokat alkalmaznak.

A tulajdonostársaknak írásban meg kell állapodniuk a közös tulajdonból fakadó jogok megosztásáról és gyakorlásának feltételeiről. Hacsak
  a konzorciummegállapodásban és/vagy a közös tulajdonra vonatkozó megállapodásban
  másként nem állapodnak meg, mindegyik tulajdonostárs jogosult a közös tulajdont képező eredmények hasznosítására vonatkozó nem kizárólagos használati engedélyt adni harmadik feleknek (a használati jog továbbadásának kizárásával), feltéve, hogy a többi tulajdonostársat erről előre értesíti, és méltányos és észszerű ellentételezésben részesíti. A tulajdonostársak írásban megállapodhatnak abban, hogy a közös tulajdonra vonatkozó szabályoktól eltérő szabályokat alkalmaznak.

a konzorciummegállapodásban és/vagy a közös tulajdonra vonatkozó megállapodásban

(2)   Az uniós finanszírozásban részesült kedvezményezettek kötelesek megfelelő oltalomban részesíteni az eredményeiket, ha az oltalom – minden releváns megfontolást, így a kereskedelmi hasznosítás kilátásait is figyelembe véve – lehetséges és indokolt. Az oltalomra vonatkozó döntés meghozatalakor a kedvezményezetteknek figyelembe kell venniük a cselekvés többi kedvezményezettjének jogos érdekeit is.

(2)   Az uniós finanszírozásban részesült kedvezményezettek kötelesek megfelelő oltalomban részesíteni az eredményeiket, ha az oltalom – minden releváns megfontolást, így a kereskedelmi hasznosítás kilátásait
  , továbbá más legitim érdeket, például az adatvédelmi szabályokat, a magánélet védelmét, a szellemitulajdon-jogokat és biztonsági szabályokat, továbbá az Unió globális gazdasági versenyképességét
  is figyelembe véve – lehetséges és indokolt. Az oltalomra vonatkozó döntés meghozatalakor a kedvezményezetteknek figyelembe kell venniük a cselekvés többi kedvezményezettjének jogos érdekeit is.

Módosítás 95

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk

35 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 35. cikk | 35. cikk |
| Hasznosítás és terjesztés | Hasznosítás és terjesztés |
| (1)   Az uniós finanszírozásban részesült kedvezményezettek kötelesek minden tőlük telhetőt megtenni az eredményeik – különösen az Unióban történő – hasznosítása érdekében. A hasznosítás történhet közvetlenül a kedvezményezettek által, vagy közvetett módon, elsősorban a 36. cikknek megfelelően az eredmények átruházása vagy rájuk vonatkozó használati jog adása útján. | (1)   Az uniós finanszírozásban részesült kedvezményezettek kötelesek minden tőlük telhetőt megtenni az eredményeik – különösen az Unióban történő – hasznosítása érdekében. A hasznosítás történhet közvetlenül a kedvezményezettek által, vagy közvetett módon, elsősorban a 36. cikknek megfelelően az eredmények átruházása vagy rájuk vonatkozó használati jog adása útján. |
| A munkaprogram további hasznosítási kötelezettségekről is rendelkezhet. | A munkaprogram további hasznosítási kötelezettségekről is rendelkezhet. |
| Ha annak ellenére, hogy egy kedvezményezett minden tőle telhetőt megtett az eredményei közvetlen vagy közvetett módon történő hasznosítása érdekében, mégsem kerül sor hasznosításra a támogatási megállapodásban meghatározott időszakon belül
  , akkor
  a 
  kedvezményezettnek a támogatási megállapodásban megadott megfelelő online felület használata útján kell érdekelt feleket keresnie az eredmények hasznosítása érdekében
  . Ettől a kötelezettségtől el lehet tekinteni, ha a kedvezményezett kérelme alapján az indokolt. | Ha annak ellenére, hogy egy kedvezményezett minden tőle telhetőt megtett az eredményei közvetlen vagy közvetett módon történő hasznosítása érdekében, mégsem kerül sor hasznosításra a támogatási megállapodásban meghatározott időszakon belül
  és
  a 
  terjesztési és hasznosítási tervben körvonalazott módon, akkor a hasznosítási tevékenységek a kedvezményezettekkel való megállapodást követően átadhatók egy másik félnek
  . Ettől a kötelezettségtől el lehet tekinteni, ha a kedvezményezett kérelme alapján az indokolt. |
| (2)   A szellemi tulajdon védelmével, a biztonsági szabályokkal és a jogos érdekekkel kapcsolatos esetleges korlátozásokra is figyelemmel minden kedvezményezett köteles az eredményeit mihamarabb terjeszteni. | (2)   A szellemi tulajdon védelmével, a biztonsági szabályokkal és a jogos érdekekkel kapcsolatos esetleges korlátozásokra is figyelemmel minden kedvezményezett köteles az eredményeit mihamarabb
  , nyílt formátumban
  terjeszteni. |
| A munkaprogram további terjesztési kötelezettségekről is rendelkezhet. | A munkaprogram további terjesztési kötelezettségekről is rendelkezhet
  , miközben védi az EU gazdasági és tudományos érdekeit
  . |
| (3)   A kedvezményezettek kötelesek biztosítani, hogy a tudományos publikációkhoz való nyílt hozzáférés a támogatási megállapodásban rögzített feltételekkel valósuljon meg. Ezen belül a kedvezményezettek kötelesek biztosítani, hogy ők maguk vagy a szerzők elegendő szellemitulajdon-jogot tartsanak fenn ahhoz, hogy teljesíteni tudják a nyílt hozzáférésre vonatkozó kötelezettségeiket. | (3)   A kedvezményezettek kötelesek biztosítani, hogy a tudományos publikációkhoz való nyílt hozzáférés a támogatási megállapodásban rögzített feltételekkel valósuljon meg. Ezen belül a kedvezményezettek kötelesek biztosítani, hogy ők maguk vagy a szerzők elegendő szellemitulajdon-jogot tartsanak fenn ahhoz, hogy teljesíteni tudják a 
  FAIR-elveknek megfelelő
  nyílt hozzáférésre vonatkozó kötelezettségeiket. |
| A kutatási
  adatokhoz való,
  a támogatási
  megállapodásban megállapított feltételek melletti
  nyílt hozzáférés
  jelenti
  az
  általános szabályt
  ,
  de
  indokolt esetben alkalmazhatók kivételek, figyelembe véve a kedvezményezettek jogos érdekeit és más korlátokat, például az adatvédelmi szabályokat, a biztonsági szabályokat vagy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat. | A kutatási
  adatok terjesztése tekintetében
  a támogatási
  megállapodás a kutatási adatokhoz való, FAIR-elveknek megfelelő
  nyílt hozzáférés
  , illetve azok megőrzése összefüggésében lefekteti
  az
  igazságos és nyílt hozzáférés biztosítására vonatkozó feltételeket
  ,
  biztosítva a mentesülési lehetőségeket és követve „a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság” elvét.
  Indokolt esetben alkalmazhatók kivételek, figyelembe véve a kedvezményezettek jogos érdekeit és más korlátokat, például az adatvédelmi szabályokat, a 
  magánélet védelmét, a titoktartást, a
  biztonsági szabályokat
  , az üzleti titkokat, a legitim kereskedelmi érdekeket
  vagy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat
  , illetve az Unió külső versenyképességét
  . |
| A munkaprogram további, a nyílt tudományos gyakorlatok alkalmazására
  vonatkozó kötelezettségekről
  is rendelkezhet. | A munkaprogram további, a nyílt tudományos gyakorlatok alkalmazására
  irányuló ösztönzőkről
  is rendelkezhet. |
| (4)   A kedvezményezettek kötelesek minden kutatási adatot a támogatási megállapodásban megállapított feltételeknek megfelelően kezelni, és kötelesek adatkezelési tervet készíteni. | (4)   A kedvezményezettek kötelesek
  az Európai horizont keretében végzett tevékenységek során létrejött
  minden kutatási adatot a támogatási megállapodásban megállapított feltételeknek megfelelően kezelni, és kötelesek adatkezelési tervet készíteni. |
| A munkaprogram az európai nyílt tudományosadat-felhőnek a kutatási adatok tárolása és az azokhoz való hozzáférés biztosítása céljából történő
  használatára vonatkozó további kötelezettségekről is rendelkezhet
  . | A munkaprogram
  tovább ösztönözheti
  az európai nyílt tudományosadat-felhőnek a kutatási adatok tárolása és az azokhoz való hozzáférés biztosítása céljából történő
  használatát
  . |
| (5)   Az eredményeiket terjeszteni kívánó kedvezményezettek kötelesek erről előre értesíteni a cselekvés többi kedvezményezettjét. A többi kedvezményezett bármelyike kifogással élhet, ha igazolni tudja, hogy az eredményeihez vagy a meglévő információihoz és jogaihoz fűződő jogos érdekei a tervezett terjesztés következtében jelentős kárt szenvednének. Ilyenkor csak abban az esetben kerülhet sor a terjesztésre, ha e jogos érdekek védelme érdekében megfelelő lépések történtek. | (5)   Az eredményeiket terjeszteni kívánó kedvezményezettek kötelesek erről előre értesíteni a cselekvés többi kedvezményezettjét. A többi kedvezményezett bármelyike kifogással élhet, ha igazolni tudja, hogy az eredményeihez vagy a meglévő információihoz és jogaihoz fűződő jogos érdekei a tervezett terjesztés következtében jelentős kárt szenvednének. Ilyenkor csak abban az esetben kerülhet sor a terjesztésre, ha e jogos érdekek védelme érdekében megfelelő lépések történtek. |
| (6)   Ha a munkaprogram másként nem rendelkezik, a pályázatoknak tartalmazniuk kell az eredmények hasznosítására és terjesztésére vonatkozó tervet. Ha a várható hasznosításnak részét képezi termékek vagy eljárások fejlesztése, kialakítása, előállítása és értékesítése, illetve szolgáltatások kialakítása és nyújtása, akkor a tervnek tartalmaznia kell az ilyen hasznosításra vonatkozó stratégiát. Ha a terv elsősorban nem társult harmadik országokban történő hasznosítást tartalmaz, akkor a jogalanyoknak
  el
  kell
  magyarázniuk
  , hogy az említett hasznosítás miért áll az Unió érdekében. | (6)   Ha a munkaprogram másként nem rendelkezik, a pályázatoknak tartalmazniuk kell az eredmények hasznosítására és terjesztésére vonatkozó tervet. Ha a várható hasznosításnak részét képezi termékek vagy eljárások fejlesztése, kialakítása, előállítása és értékesítése, illetve szolgáltatások kialakítása és nyújtása, akkor a tervnek tartalmaznia kell az ilyen hasznosításra vonatkozó stratégiát. Ha a terv elsősorban nem társult harmadik országokban történő hasznosítást tartalmaz, akkor a jogalanyoknak
  meg
  kell
  indokolniuk
  , hogy az említett hasznosítás miért áll az Unió érdekében. |
| A kedvezményezettek
  kötelesek továbbfejleszteni
  a 
  tervet
  a 
  cselekvés során és annak lezárultát követően
  . | A kedvezményezettek
  többek között
  a 
  nyilvánosság bevonásán és
  a 
  természettudományos oktatáson keresztül továbbfejleszthetik a tervet a cselekvés során
  . |
| (7)   A Bizottság vagy a finanszírozó szerv által végzendő nyomon követés és terjesztés céljára a kedvezményezettek kötelesek minden szükséges információt megadni az eredményeik hasznosítására és terjesztésére vonatkozóan. Ezeket az információkat – a kedvezményezettek jogos érdekeitől függően – nyilvánosságra kell hozni. | (7)   A Bizottság vagy a finanszírozó szerv által végzendő nyomon követés és terjesztés céljára a kedvezményezettek
  a támogatási megállapodással összhangban
  kötelesek minden szükséges
  kért
  információt megadni az eredményeik hasznosítására és terjesztésére vonatkozóan. Ezeket az információkat – a kedvezményezettek jogos érdekeitől függően – nyilvánosságra kell hozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

35. cikk

35. cikk

Hasznosítás és terjesztés

Hasznosítás és terjesztés

(1)   Az uniós finanszírozásban részesült kedvezményezettek kötelesek minden tőlük telhetőt megtenni az eredményeik – különösen az Unióban történő – hasznosítása érdekében. A hasznosítás történhet közvetlenül a kedvezményezettek által, vagy közvetett módon, elsősorban a 36. cikknek megfelelően az eredmények átruházása vagy rájuk vonatkozó használati jog adása útján.

(1)   Az uniós finanszírozásban részesült kedvezményezettek kötelesek minden tőlük telhetőt megtenni az eredményeik – különösen az Unióban történő – hasznosítása érdekében. A hasznosítás történhet közvetlenül a kedvezményezettek által, vagy közvetett módon, elsősorban a 36. cikknek megfelelően az eredmények átruházása vagy rájuk vonatkozó használati jog adása útján.

A munkaprogram további hasznosítási kötelezettségekről is rendelkezhet.

A munkaprogram további hasznosítási kötelezettségekről is rendelkezhet.

Ha annak ellenére, hogy egy kedvezményezett minden tőle telhetőt megtett az eredményei közvetlen vagy közvetett módon történő hasznosítása érdekében, mégsem kerül sor hasznosításra a támogatási megállapodásban meghatározott időszakon belül
  , akkor
  a 
  kedvezményezettnek a támogatási megállapodásban megadott megfelelő online felület használata útján kell érdekelt feleket keresnie az eredmények hasznosítása érdekében
  . Ettől a kötelezettségtől el lehet tekinteni, ha a kedvezményezett kérelme alapján az indokolt.

, akkor

kedvezményezettnek a támogatási megállapodásban megadott megfelelő online felület használata útján kell érdekelt feleket keresnie az eredmények hasznosítása érdekében

Ha annak ellenére, hogy egy kedvezményezett minden tőle telhetőt megtett az eredményei közvetlen vagy közvetett módon történő hasznosítása érdekében, mégsem kerül sor hasznosításra a támogatási megállapodásban meghatározott időszakon belül
  és
  a 
  terjesztési és hasznosítási tervben körvonalazott módon, akkor a hasznosítási tevékenységek a kedvezményezettekkel való megállapodást követően átadhatók egy másik félnek
  . Ettől a kötelezettségtől el lehet tekinteni, ha a kedvezményezett kérelme alapján az indokolt.

és

terjesztési és hasznosítási tervben körvonalazott módon, akkor a hasznosítási tevékenységek a kedvezményezettekkel való megállapodást követően átadhatók egy másik félnek

(2)   A szellemi tulajdon védelmével, a biztonsági szabályokkal és a jogos érdekekkel kapcsolatos esetleges korlátozásokra is figyelemmel minden kedvezményezett köteles az eredményeit mihamarabb terjeszteni.

(2)   A szellemi tulajdon védelmével, a biztonsági szabályokkal és a jogos érdekekkel kapcsolatos esetleges korlátozásokra is figyelemmel minden kedvezményezett köteles az eredményeit mihamarabb
  , nyílt formátumban
  terjeszteni.

A munkaprogram további terjesztési kötelezettségekről is rendelkezhet.

A munkaprogram további terjesztési kötelezettségekről is rendelkezhet
  , miközben védi az EU gazdasági és tudományos érdekeit
  .

, miközben védi az EU gazdasági és tudományos érdekeit

(3)   A kedvezményezettek kötelesek biztosítani, hogy a tudományos publikációkhoz való nyílt hozzáférés a támogatási megállapodásban rögzített feltételekkel valósuljon meg. Ezen belül a kedvezményezettek kötelesek biztosítani, hogy ők maguk vagy a szerzők elegendő szellemitulajdon-jogot tartsanak fenn ahhoz, hogy teljesíteni tudják a nyílt hozzáférésre vonatkozó kötelezettségeiket.

(3)   A kedvezményezettek kötelesek biztosítani, hogy a tudományos publikációkhoz való nyílt hozzáférés a támogatási megállapodásban rögzített feltételekkel valósuljon meg. Ezen belül a kedvezményezettek kötelesek biztosítani, hogy ők maguk vagy a szerzők elegendő szellemitulajdon-jogot tartsanak fenn ahhoz, hogy teljesíteni tudják a 
  FAIR-elveknek megfelelő
  nyílt hozzáférésre vonatkozó kötelezettségeiket.

A kutatási
  adatokhoz való,
  a támogatási
  megállapodásban megállapított feltételek melletti
  nyílt hozzáférés
  jelenti
  az
  általános szabályt
  ,
  de
  indokolt esetben alkalmazhatók kivételek, figyelembe véve a kedvezményezettek jogos érdekeit és más korlátokat, például az adatvédelmi szabályokat, a biztonsági szabályokat vagy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat.

adatokhoz való,

megállapodásban megállapított feltételek melletti

jelenti

általános szabályt

de

A kutatási
  adatok terjesztése tekintetében
  a támogatási
  megállapodás a kutatási adatokhoz való, FAIR-elveknek megfelelő
  nyílt hozzáférés
  , illetve azok megőrzése összefüggésében lefekteti
  az
  igazságos és nyílt hozzáférés biztosítására vonatkozó feltételeket
  ,
  biztosítva a mentesülési lehetőségeket és követve „a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság” elvét.
  Indokolt esetben alkalmazhatók kivételek, figyelembe véve a kedvezményezettek jogos érdekeit és más korlátokat, például az adatvédelmi szabályokat, a 
  magánélet védelmét, a titoktartást, a
  biztonsági szabályokat
  , az üzleti titkokat, a legitim kereskedelmi érdekeket
  vagy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat
  , illetve az Unió külső versenyképességét
  .

adatok terjesztése tekintetében

megállapodás a kutatási adatokhoz való, FAIR-elveknek megfelelő

, illetve azok megőrzése összefüggésében lefekteti

igazságos és nyílt hozzáférés biztosítására vonatkozó feltételeket

biztosítva a mentesülési lehetőségeket és követve „a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság” elvét.

magánélet védelmét, a titoktartást, a

, az üzleti titkokat, a legitim kereskedelmi érdekeket

, illetve az Unió külső versenyképességét

A munkaprogram további, a nyílt tudományos gyakorlatok alkalmazására
  vonatkozó kötelezettségekről
  is rendelkezhet.

vonatkozó kötelezettségekről

A munkaprogram további, a nyílt tudományos gyakorlatok alkalmazására
  irányuló ösztönzőkről
  is rendelkezhet.

irányuló ösztönzőkről

(4)   A kedvezményezettek kötelesek minden kutatási adatot a támogatási megállapodásban megállapított feltételeknek megfelelően kezelni, és kötelesek adatkezelési tervet készíteni.

(4)   A kedvezményezettek kötelesek
  az Európai horizont keretében végzett tevékenységek során létrejött
  minden kutatási adatot a támogatási megállapodásban megállapított feltételeknek megfelelően kezelni, és kötelesek adatkezelési tervet készíteni.

A munkaprogram az európai nyílt tudományosadat-felhőnek a kutatási adatok tárolása és az azokhoz való hozzáférés biztosítása céljából történő
  használatára vonatkozó további kötelezettségekről is rendelkezhet
  .

használatára vonatkozó további kötelezettségekről is rendelkezhet

A munkaprogram
  tovább ösztönözheti
  az európai nyílt tudományosadat-felhőnek a kutatási adatok tárolása és az azokhoz való hozzáférés biztosítása céljából történő
  használatát
  .

tovább ösztönözheti

használatát

(5)   Az eredményeiket terjeszteni kívánó kedvezményezettek kötelesek erről előre értesíteni a cselekvés többi kedvezményezettjét. A többi kedvezményezett bármelyike kifogással élhet, ha igazolni tudja, hogy az eredményeihez vagy a meglévő információihoz és jogaihoz fűződő jogos érdekei a tervezett terjesztés következtében jelentős kárt szenvednének. Ilyenkor csak abban az esetben kerülhet sor a terjesztésre, ha e jogos érdekek védelme érdekében megfelelő lépések történtek.

(5)   Az eredményeiket terjeszteni kívánó kedvezményezettek kötelesek erről előre értesíteni a cselekvés többi kedvezményezettjét. A többi kedvezményezett bármelyike kifogással élhet, ha igazolni tudja, hogy az eredményeihez vagy a meglévő információihoz és jogaihoz fűződő jogos érdekei a tervezett terjesztés következtében jelentős kárt szenvednének. Ilyenkor csak abban az esetben kerülhet sor a terjesztésre, ha e jogos érdekek védelme érdekében megfelelő lépések történtek.

(6)   Ha a munkaprogram másként nem rendelkezik, a pályázatoknak tartalmazniuk kell az eredmények hasznosítására és terjesztésére vonatkozó tervet. Ha a várható hasznosításnak részét képezi termékek vagy eljárások fejlesztése, kialakítása, előállítása és értékesítése, illetve szolgáltatások kialakítása és nyújtása, akkor a tervnek tartalmaznia kell az ilyen hasznosításra vonatkozó stratégiát. Ha a terv elsősorban nem társult harmadik országokban történő hasznosítást tartalmaz, akkor a jogalanyoknak
  el
  kell
  magyarázniuk
  , hogy az említett hasznosítás miért áll az Unió érdekében.

(6)   Ha a munkaprogram másként nem rendelkezik, a pályázatoknak tartalmazniuk kell az eredmények hasznosítására és terjesztésére vonatkozó tervet. Ha a várható hasznosításnak részét képezi termékek vagy eljárások fejlesztése, kialakítása, előállítása és értékesítése, illetve szolgáltatások kialakítása és nyújtása, akkor a tervnek tartalmaznia kell az ilyen hasznosításra vonatkozó stratégiát. Ha a terv elsősorban nem társult harmadik országokban történő hasznosítást tartalmaz, akkor a jogalanyoknak
  meg
  kell
  indokolniuk
  , hogy az említett hasznosítás miért áll az Unió érdekében.

A kedvezményezettek
  kötelesek továbbfejleszteni
  a 
  tervet
  a 
  cselekvés során és annak lezárultát követően
  .

kötelesek továbbfejleszteni

tervet

cselekvés során és annak lezárultát követően

A kedvezményezettek
  többek között
  a 
  nyilvánosság bevonásán és
  a 
  természettudományos oktatáson keresztül továbbfejleszthetik a tervet a cselekvés során
  .

többek között

nyilvánosság bevonásán és

természettudományos oktatáson keresztül továbbfejleszthetik a tervet a cselekvés során

(7)   A Bizottság vagy a finanszírozó szerv által végzendő nyomon követés és terjesztés céljára a kedvezményezettek kötelesek minden szükséges információt megadni az eredményeik hasznosítására és terjesztésére vonatkozóan. Ezeket az információkat – a kedvezményezettek jogos érdekeitől függően – nyilvánosságra kell hozni.

(7)   A Bizottság vagy a finanszírozó szerv által végzendő nyomon követés és terjesztés céljára a kedvezményezettek
  a támogatási megállapodással összhangban
  kötelesek minden szükséges
  kért
  információt megadni az eredményeik hasznosítására és terjesztésére vonatkozóan. Ezeket az információkat – a kedvezményezettek jogos érdekeitől függően – nyilvánosságra kell hozni.

Módosítás 96

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

36 cikk

36 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 36. cikk | 36. cikk |
| Átruházás és a használati jogok átadása | Átruházás és a használati jogok átadása |
| (1)   A kedvezményezettek átruházhatják az eredményeik feletti tulajdonjogot. Kötelesek gondoskodni arról, hogy a kötelezettségeik az új tulajdonosra is vonatkozzanak, valamint hogy az új tulajdonos minden további átruházás alkalmával köteles legyen azokat továbbadni. | (1)   A kedvezményezettek átruházhatják az eredményeik feletti tulajdonjogot. Kötelesek gondoskodni arról, hogy a kötelezettségeik az új tulajdonosra is vonatkozzanak, valamint hogy az új tulajdonos minden további átruházás alkalmával köteles legyen azokat továbbadni. |
| (2)   Konkrétan azonosított harmadik felekre vonatkozó, eltérő írásbeli megállapodás hiányában, és hacsak az alkalmazandó jogszabályok alapján nem lehetetlen, az eredmények feletti tulajdonjogot átruházni tervező kedvezményezettek kötelesek előre értesíteni minden más olyan kedvezményezettet, amely még hozzáférési jogokkal rendelkezik az eredmények tekintetében. Az értesítésben elegendő tájékoztatást kell adni az új tulajdonosról ahhoz, hogy a kedvezményezettek megítélhessék a hozzáférési jogaikat érő hatásokat. | (2)   Konkrétan azonosított harmadik felekre
  és kapcsolódó szervezeteire
  vonatkozó, eltérő írásbeli megállapodás hiányában, és hacsak az alkalmazandó jogszabályok alapján nem lehetetlen, az eredmények feletti tulajdonjogot átruházni tervező kedvezményezettek kötelesek előre értesíteni minden más olyan kedvezményezettet, amely még hozzáférési jogokkal rendelkezik az eredmények tekintetében. Az értesítésben elegendő tájékoztatást kell adni az új tulajdonosról ahhoz, hogy a kedvezményezettek megítélhessék a hozzáférési jogaikat érő hatásokat. |
| Konkrétan azonosított harmadik felekre vonatkozó, eltérő írásbeli megállapodás hiányában a kedvezményezettek kifogással élhetnek az átruházás ellen, ha igazolni tudják, hogy az átruházás hátrányosan befolyásolná a hozzáférési jogaikat. Ilyenkor az átruházásra mindaddig nem kerülhet sor, amíg az érintett kedvezményezettek között megállapodás nem születik. | Konkrétan azonosított harmadik felekre
  és kapcsolódó szervezeteire
  vonatkozó, eltérő írásbeli megállapodás hiányában a kedvezményezettek kifogással élhetnek az átruházás ellen, ha igazolni tudják, hogy az átruházás hátrányosan befolyásolná a hozzáférési jogaikat. Ilyenkor az átruházásra mindaddig nem kerülhet sor, amíg az érintett kedvezményezettek között megállapodás nem születik.
  A támogatási megállapodásban erre vonatkozóan határidőket kell megállapítani. |
| (3)   A kedvezményezettek használati engedélyt adhatnak az eredményeikre vonatkozóan vagy más módon jogot biztosíthatnak azok hasznosítására, amennyiben ez nem érinti kötelezettségeik teljesítését. | (3)   A kedvezményezettek használati engedélyt adhatnak az eredményeikre vonatkozóan vagy más módon jogot biztosíthatnak azok hasznosítására, amennyiben ez nem érinti kötelezettségeik teljesítését. |
| (4)   A támogatási megállapodásban indokolt esetben meg kell állapítani az eredmények feletti tulajdonjog átruházásának, illetve az eredményekre vonatkozó kizárólagos használati jog adásának kifogásolására vonatkozó jogot, amennyiben: | (4)   A támogatási megállapodásban indokolt esetben meg kell állapítani az eredmények feletti tulajdonjog átruházásának, illetve az eredményekre vonatkozó kizárólagos használati jog adásának kifogásolására vonatkozó jogot
  a Bizottság számára
  , amennyiben: |
| a) | az eredményeket előállító kedvezményezettek uniós finanszírozásban részesültek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

36. cikk

36. cikk

Átruházás és a használati jogok átadása

Átruházás és a használati jogok átadása

(1)   A kedvezményezettek átruházhatják az eredményeik feletti tulajdonjogot. Kötelesek gondoskodni arról, hogy a kötelezettségeik az új tulajdonosra is vonatkozzanak, valamint hogy az új tulajdonos minden további átruházás alkalmával köteles legyen azokat továbbadni.

(1)   A kedvezményezettek átruházhatják az eredményeik feletti tulajdonjogot. Kötelesek gondoskodni arról, hogy a kötelezettségeik az új tulajdonosra is vonatkozzanak, valamint hogy az új tulajdonos minden további átruházás alkalmával köteles legyen azokat továbbadni.

(2)   Konkrétan azonosított harmadik felekre vonatkozó, eltérő írásbeli megállapodás hiányában, és hacsak az alkalmazandó jogszabályok alapján nem lehetetlen, az eredmények feletti tulajdonjogot átruházni tervező kedvezményezettek kötelesek előre értesíteni minden más olyan kedvezményezettet, amely még hozzáférési jogokkal rendelkezik az eredmények tekintetében. Az értesítésben elegendő tájékoztatást kell adni az új tulajdonosról ahhoz, hogy a kedvezményezettek megítélhessék a hozzáférési jogaikat érő hatásokat.

(2)   Konkrétan azonosított harmadik felekre
  és kapcsolódó szervezeteire
  vonatkozó, eltérő írásbeli megállapodás hiányában, és hacsak az alkalmazandó jogszabályok alapján nem lehetetlen, az eredmények feletti tulajdonjogot átruházni tervező kedvezményezettek kötelesek előre értesíteni minden más olyan kedvezményezettet, amely még hozzáférési jogokkal rendelkezik az eredmények tekintetében. Az értesítésben elegendő tájékoztatást kell adni az új tulajdonosról ahhoz, hogy a kedvezményezettek megítélhessék a hozzáférési jogaikat érő hatásokat.

Konkrétan azonosított harmadik felekre vonatkozó, eltérő írásbeli megállapodás hiányában a kedvezményezettek kifogással élhetnek az átruházás ellen, ha igazolni tudják, hogy az átruházás hátrányosan befolyásolná a hozzáférési jogaikat. Ilyenkor az átruházásra mindaddig nem kerülhet sor, amíg az érintett kedvezményezettek között megállapodás nem születik.

Konkrétan azonosított harmadik felekre
  és kapcsolódó szervezeteire
  vonatkozó, eltérő írásbeli megállapodás hiányában a kedvezményezettek kifogással élhetnek az átruházás ellen, ha igazolni tudják, hogy az átruházás hátrányosan befolyásolná a hozzáférési jogaikat. Ilyenkor az átruházásra mindaddig nem kerülhet sor, amíg az érintett kedvezményezettek között megállapodás nem születik.
  A támogatási megállapodásban erre vonatkozóan határidőket kell megállapítani.

és kapcsolódó szervezeteire

A támogatási megállapodásban erre vonatkozóan határidőket kell megállapítani.

(3)   A kedvezményezettek használati engedélyt adhatnak az eredményeikre vonatkozóan vagy más módon jogot biztosíthatnak azok hasznosítására, amennyiben ez nem érinti kötelezettségeik teljesítését.

(3)   A kedvezményezettek használati engedélyt adhatnak az eredményeikre vonatkozóan vagy más módon jogot biztosíthatnak azok hasznosítására, amennyiben ez nem érinti kötelezettségeik teljesítését.

(4)   A támogatási megállapodásban indokolt esetben meg kell állapítani az eredmények feletti tulajdonjog átruházásának, illetve az eredményekre vonatkozó kizárólagos használati jog adásának kifogásolására vonatkozó jogot, amennyiben:

(4)   A támogatási megállapodásban indokolt esetben meg kell állapítani az eredmények feletti tulajdonjog átruházásának, illetve az eredményekre vonatkozó kizárólagos használati jog adásának kifogásolására vonatkozó jogot
  a Bizottság számára
  , amennyiben:

a)

az eredményeket előállító kedvezményezettek uniós finanszírozásban részesültek;

| a) | az eredményeket előállító kedvezményezettek uniós finanszírozásban részesültek; |
| --- | --- |

a)

az eredményeket előállító kedvezményezettek uniós finanszírozásban részesültek;

| b) | az átruházás vagy a használati jog adása egy nem társult harmadik országban letelepedett jogalany részére történik; és |
| --- | --- |

b)

az átruházás vagy a használati jog adása egy nem társult harmadik országban letelepedett jogalany részére történik; és

| b) | az átruházás vagy a használati jog adása egy nem társult harmadik országban letelepedett jogalany részére történik; és |
| --- | --- |

b)

az átruházás vagy a használati jog adása egy nem társult harmadik országban letelepedett jogalany részére történik; és

| c) | az átruházás vagy a használati jog adása nincs összhangban az Unió érdekeivel. |
| --- | --- |

c)

az átruházás vagy a használati jog adása nincs összhangban az Unió érdekeivel.

| c) | az átruházás vagy a használati jog adása nincs összhangban az Unió érdekeivel. |
| --- | --- |

c)

az átruházás vagy a használati jog adása nincs összhangban az Unió érdekeivel.

Elő kell mozdítani a technológiaátadási megállapodásokat.

Elő kell mozdítani a technológiaátadási megállapodásokat.

Ha alkalmazandó a kifogásolási jog, akkor a kedvezményezettnek előzetes értesítést kell küldenie. A kifogásolási jogról írásban le lehet mondani konkrétan meghatározott jogalanyok részére történő átruházás vagy használati jog adása esetére, amennyiben bevezettek az Unió érdekeit védő intézkedéseket.

Ha alkalmazandó a kifogásolási jog, akkor a kedvezményezettnek előzetes értesítést kell küldenie. A kifogásolási jogról írásban le lehet mondani konkrétan meghatározott jogalanyok részére történő átruházás vagy használati jog adása esetére, amennyiben bevezettek az Unió érdekeit védő intézkedéseket.

Módosítás 97

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk

37 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 37. cikk | 37. cikk |
| Hozzáférési jogok | Hozzáférési jogok |
| (1)   A hozzáférési jogokra vonatkozóan a következő elvek alkalmazandók: | (1)   A hozzáférési jogokra vonatkozóan a következő elvek alkalmazandók: |
| a) | a hozzáférési jogok gyakorlásának igénylését és a hozzáférési jogokról való lemondást írásba kell foglalni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

37. cikk

37. cikk

Hozzáférési jogok

Hozzáférési jogok

(1)   A hozzáférési jogokra vonatkozóan a következő elvek alkalmazandók:

(1)   A hozzáférési jogokra vonatkozóan a következő elvek alkalmazandók:

a)

a hozzáférési jogok gyakorlásának igénylését és a hozzáférési jogokról való lemondást írásba kell foglalni;

| a) | a hozzáférési jogok gyakorlásának igénylését és a hozzáférési jogokról való lemondást írásba kell foglalni; |
| --- | --- |

a)

a hozzáférési jogok gyakorlásának igénylését és a hozzáférési jogokról való lemondást írásba kell foglalni;

| b) | a hozzáférési jogot adó féllel kötött ellenkező értelmű megállapodás hiányában a hozzáférési jogok nem foglalják magukban a hozzáférési jogok továbbadásának jogát; |
| --- | --- |

b)

a hozzáférési jogot adó féllel kötött ellenkező értelmű megállapodás hiányában a hozzáférési jogok nem foglalják magukban a hozzáférési jogok továbbadásának jogát;

| b) | a hozzáférési jogot adó féllel kötött ellenkező értelmű megállapodás hiányában a hozzáférési jogok nem foglalják magukban a hozzáférési jogok továbbadásának jogát; |
| --- | --- |

b)

a hozzáférési jogot adó féllel kötött ellenkező értelmű megállapodás hiányában a hozzáférési jogok nem foglalják magukban a hozzáférési jogok továbbadásának jogát;

| c) | a kedvezményezettek a támogatási megállapodáshoz való csatlakozásukat megelőzően kötelesek tájékoztatni egymást mindazokról a korlátozásokról, amelyek behatárolják a tulajdonukban lévő meglévő ismeretekre és jogokra vonatkozó hozzáférési jogok megadását; |
| --- | --- |

c)

a kedvezményezettek a támogatási megállapodáshoz való csatlakozásukat megelőzően kötelesek tájékoztatni egymást mindazokról a korlátozásokról, amelyek behatárolják a tulajdonukban lévő meglévő ismeretekre és jogokra vonatkozó hozzáférési jogok megadását;

| c) | a kedvezményezettek a támogatási megállapodáshoz való csatlakozásukat megelőzően kötelesek tájékoztatni egymást mindazokról a korlátozásokról, amelyek behatárolják a tulajdonukban lévő meglévő ismeretekre és jogokra vonatkozó hozzáférési jogok megadását; |
| --- | --- |

c)

a kedvezményezettek a támogatási megállapodáshoz való csatlakozásukat megelőzően kötelesek tájékoztatni egymást mindazokról a korlátozásokról, amelyek behatárolják a tulajdonukban lévő meglévő ismeretekre és jogokra vonatkozó hozzáférési jogok megadását;

| d) | az, hogy egy kedvezményezett már nem vesz részt egy cselekvésben, nem érinti a hozzáférés adására vonatkozó kötelezettségét; |
| --- | --- |

d)

az, hogy egy kedvezményezett már nem vesz részt egy cselekvésben, nem érinti a hozzáférés adására vonatkozó kötelezettségét;

| d) | az, hogy egy kedvezményezett már nem vesz részt egy cselekvésben, nem érinti a hozzáférés adására vonatkozó kötelezettségét; |
| --- | --- |

d)

az, hogy egy kedvezményezett már nem vesz részt egy cselekvésben, nem érinti a hozzáférés adására vonatkozó kötelezettségét;

| e) | ha valamely kedvezményezett nem teljesíti a kötelezettségeit, a kedvezményezettek megállapodhatnak abban, hogy az adott kedvezményezett a továbbiakban nem rendelkezik hozzáférési jogokkal. |
| --- | --- |

e)

ha valamely kedvezményezett nem teljesíti a kötelezettségeit, a kedvezményezettek megállapodhatnak abban, hogy az adott kedvezményezett a továbbiakban nem rendelkezik hozzáférési jogokkal.

| e) | ha valamely kedvezményezett nem teljesíti a kötelezettségeit, a kedvezményezettek megállapodhatnak abban, hogy az adott kedvezményezett a továbbiakban nem rendelkezik hozzáférési jogokkal. |
| --- | --- |

e)

ha valamely kedvezményezett nem teljesíti a kötelezettségeit, a kedvezményezettek megállapodhatnak abban, hogy az adott kedvezményezett a továbbiakban nem rendelkezik hozzáférési jogokkal.

(2)   A kedvezményezettek kötelesek hozzáférést biztosítani:

(2)   A kedvezményezettek kötelesek hozzáférést biztosítani:

| a) | az eredményeikhez jogdíjmentes alapon a cselekvésben részt vevő bármely más olyan kedvezményezett számára, amelynek a saját feladatai végrehajtásához arra szüksége van; |
| --- | --- |

a)

az eredményeikhez jogdíjmentes alapon a cselekvésben részt vevő bármely más olyan kedvezményezett számára, amelynek a saját feladatai végrehajtásához arra szüksége van;

| a) | az eredményeikhez jogdíjmentes alapon a cselekvésben részt vevő bármely más olyan kedvezményezett számára, amelynek a saját feladatai végrehajtásához arra szüksége van; |
| --- | --- |

a)

az eredményeikhez jogdíjmentes alapon a cselekvésben részt vevő bármely más olyan kedvezményezett számára, amelynek a saját feladatai végrehajtásához arra szüksége van;

| b) | a meglévő információikhoz és jogaikhoz a cselekvésben részt vevő bármely más olyan kedvezményezett számára, amelynek a saját feladatai végrehajtásához arra szüksége van, figyelembe véve az (1) bekezdés c) pontjában említett esetleges korlátozásokat; a hozzáférést jogdíjmentes alapon kell biztosítani, kivéve, ha a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozásuk előtt a kedvezményezettek eltérő értelmű megállapodást kötöttek; |
| --- | --- |

b)

a meglévő információikhoz és jogaikhoz a cselekvésben részt vevő bármely más olyan kedvezményezett számára, amelynek a saját feladatai végrehajtásához arra szüksége van, figyelembe véve az (1) bekezdés c) pontjában említett esetleges korlátozásokat; a hozzáférést jogdíjmentes alapon kell biztosítani, kivéve, ha a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozásuk előtt a kedvezményezettek eltérő értelmű megállapodást kötöttek;

| b) | a meglévő információikhoz és jogaikhoz a cselekvésben részt vevő bármely más olyan kedvezményezett számára, amelynek a saját feladatai végrehajtásához arra szüksége van, figyelembe véve az (1) bekezdés c) pontjában említett esetleges korlátozásokat; a hozzáférést jogdíjmentes alapon kell biztosítani, kivéve, ha a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozásuk előtt a kedvezményezettek eltérő értelmű megállapodást kötöttek; |
| --- | --- |

b)

a meglévő információikhoz és jogaikhoz a cselekvésben részt vevő bármely más olyan kedvezményezett számára, amelynek a saját feladatai végrehajtásához arra szüksége van, figyelembe véve az (1) bekezdés c) pontjában említett esetleges korlátozásokat; a hozzáférést jogdíjmentes alapon kell biztosítani, kivéve, ha a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozásuk előtt a kedvezményezettek eltérő értelmű megállapodást kötöttek;

| c) | az eredményeikhez és – az (1) bekezdés c) pontjában említett esetleges korlátozásokat figyelembe véve – a meglévő információikhoz és jogaikhoz a cselekvésben részt vevő bármely más olyan kedvezményezett számára, amelynek a saját eredményei hasznosításához arra szüksége van; a hozzáférést egy megállapodásban meghatározandó méltányos és észszerű feltételek mellett kell biztosítani. |
| --- | --- |

c)

az eredményeikhez és – az (1) bekezdés c) pontjában említett esetleges korlátozásokat figyelembe véve – a meglévő információikhoz és jogaikhoz a cselekvésben részt vevő bármely más olyan kedvezményezett számára, amelynek a saját eredményei hasznosításához arra szüksége van; a hozzáférést egy megállapodásban meghatározandó méltányos és észszerű feltételek mellett kell biztosítani.

| c) | az eredményeikhez és – az (1) bekezdés c) pontjában említett esetleges korlátozásokat figyelembe véve – a meglévő információikhoz és jogaikhoz a cselekvésben részt vevő bármely más olyan kedvezményezett számára, amelynek a saját eredményei hasznosításához arra szüksége van; a hozzáférést egy megállapodásban meghatározandó méltányos és észszerű feltételek mellett kell biztosítani. |
| --- | --- |

c)

az eredményeikhez és – az (1) bekezdés c) pontjában említett esetleges korlátozásokat figyelembe véve – a meglévő információikhoz és jogaikhoz a cselekvésben részt vevő bármely más olyan kedvezményezett számára, amelynek a saját eredményei hasznosításához arra szüksége van; a hozzáférést egy megállapodásban meghatározandó méltányos és észszerű feltételek mellett kell biztosítani.

| (3) | Ha a kedvezményezettek másként nem állapodnak meg, kötelesek hozzáférést biztosítani az eredményeikhez és – az (1) bekezdés c) pontjában említett esetleges korlátozásokat figyelembe véve – a meglévő információikhoz és jogaikhoz azon jogalanyok számára, amelyek: |
| --- | --- |

(3)

Ha a kedvezményezettek másként nem állapodnak meg, kötelesek hozzáférést biztosítani az eredményeikhez és – az (1) bekezdés c) pontjában említett esetleges korlátozásokat figyelembe véve – a meglévő információikhoz és jogaikhoz azon jogalanyok számára, amelyek:

(3)   Ha a kedvezményezettek másként nem állapodnak meg, kötelesek hozzáférést biztosítani az eredményeikhez és – az (1) bekezdés c) pontjában említett esetleges korlátozásokat figyelembe véve – a meglévő információikhoz és jogaikhoz azon jogalanyok számára, amelyek:

| a) | valamely tagállamban vagy társult országban telepedtek le; |
| --- | --- |

a)

valamely tagállamban vagy társult országban telepedtek le;

| a) | valamely tagállamban vagy társult országban telepedtek le; |
| --- | --- |

a)

valamely tagállamban vagy társult országban telepedtek le;

| b) | egy másik kedvezményezett közvetlen vagy közvetett többségi befolyása alatt állnak, vagy az adott kedvezményezettel azonos közvetlen vagy közvetett többségi befolyás alatt állnak, vagy közvetlen vagy közvetett többségi befolyást gyakorolnak az adott kedvezményezett felett; valamint |
| --- | --- |

b)

egy másik kedvezményezett közvetlen vagy közvetett többségi befolyása alatt állnak, vagy az adott kedvezményezettel azonos közvetlen vagy közvetett többségi befolyás alatt állnak, vagy közvetlen vagy közvetett többségi befolyást gyakorolnak az adott kedvezményezett felett; valamint

| b) | egy másik kedvezményezett közvetlen vagy közvetett többségi befolyása alatt állnak, vagy az adott kedvezményezettel azonos közvetlen vagy közvetett többségi befolyás alatt állnak, vagy közvetlen vagy közvetett többségi befolyást gyakorolnak az adott kedvezményezett felett; valamint |
| --- | --- |

b)

egy másik kedvezményezett közvetlen vagy közvetett többségi befolyása alatt állnak, vagy az adott kedvezményezettel azonos közvetlen vagy közvetett többségi befolyás alatt állnak, vagy közvetlen vagy közvetett többségi befolyást gyakorolnak az adott kedvezményezett felett; valamint

| c) | az adott kedvezményezett eredményeinek hasznosítása céljából van szükségük a hozzáférésre. |
| --- | --- |

c)

az adott kedvezményezett eredményeinek hasznosítása céljából van szükségük a hozzáférésre.

| c) | az adott kedvezményezett eredményeinek hasznosítása céljából van szükségük a hozzáférésre. |
| --- | --- |

c)

az adott kedvezményezett eredményeinek hasznosítása céljából van szükségük a hozzáférésre.

A hozzáférést egy megállapodásban meghatározandó méltányos és észszerű feltételek mellett kell biztosítani.

A hozzáférést egy megállapodásban meghatározandó méltányos és észszerű feltételek mellett kell biztosítani.

(4)   A hasznosítási célt szolgáló hozzáférési jogok legfeljebb egy évvel a cselekvés végét követően igényelhetők, feltéve, hogy kedvezményezettek nem állapodnak meg ettől eltérő időkorlát alkalmazásában.

(4)   A hasznosítási célt szolgáló hozzáférési jogok legfeljebb egy évvel a cselekvés végét követően igényelhetők, feltéve, hogy kedvezményezettek nem állapodnak meg ettől eltérő időkorlát alkalmazásában.

(5)   Az uniós finanszírozásban részesült kedvezményezettek kötelesek jogdíjmentes alapon hozzáférést biztosítani az eredményeikhez az uniós intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek számára az uniós szakpolitikák vagy programok kidolgozása, végrehajtása és nyomon követése céljára. A hozzáférés nem szolgálhat kereskedelmi célokat és nem szolgálhatja a piaci versenyben való részvétel célját.

(5)   Az uniós finanszírozásban részesült kedvezményezettek kötelesek jogdíjmentes alapon hozzáférést biztosítani az eredményeikhez az uniós intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek számára az uniós szakpolitikák vagy programok kidolgozása, végrehajtása és nyomon követése céljára. A hozzáférés nem szolgálhat kereskedelmi célokat, és nem szolgálhatja a piaci versenyben való részvétel célját
  , figyelembe véve a kedvezményezettek jogos érdekeit
  .

E hozzáférési jogok a résztvevők meglévő információira és jogaira nem terjednek ki.

E hozzáférési jogok a résztvevők meglévő információira és jogaira nem terjednek ki.

Az „Inkluzív és biztonságos
  társadalom” klaszter „Védelem és biztonság” beavatkozási területe körébe tartozó cselekvések esetében az uniós finanszírozásban részesült kedvezményezettek kötelesek jogdíjmentes alapon hozzáférést biztosítani az eredményeikhez a tagállamok nemzeti hatóságai számára is az e területet érintő szakpolitikáik és programjaik kidolgozása, végrehajtása és nyomon követése céljára. A hozzáférés nem szolgálhat kereskedelmi célokat és nem szolgálhatja a piaci versenyben való részvétel célját, és azt olyan kétoldalú megállapodás alapján kell biztosítani, amely konkrét feltételeket határoz meg annak garantálására, hogy a hozzáférést kizárólag a tervezett célra fogják használni, és hogy megfelelő titoktartási kötelezettségek lesznek alkalmazandók. A hozzáférést igénylő tagállam, uniós intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség minden tagállamot értesít az igénylésről.

Az „Inkluzív és biztonságos

A „Biztonságos
  társadalom” klaszter „Védelem és biztonság” beavatkozási területe körébe tartozó cselekvések esetében az uniós finanszírozásban részesült kedvezményezettek kötelesek jogdíjmentes alapon hozzáférést biztosítani az eredményeikhez a tagállamok nemzeti hatóságai számára is az e területet érintő szakpolitikáik és programjaik kidolgozása, végrehajtása és nyomon követése céljára. A hozzáférés nem szolgálhat kereskedelmi célokat és nem szolgálhatja a piaci versenyben való részvétel célját, és azt olyan kétoldalú megállapodás alapján kell biztosítani, amely konkrét feltételeket határoz meg annak garantálására, hogy a hozzáférést kizárólag a tervezett célra fogják használni, és hogy megfelelő titoktartási kötelezettségek lesznek alkalmazandók. A hozzáférést igénylő tagállam, uniós intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség minden tagállamot értesít az igénylésről.

A „Biztonságos

(6)   A munkaprogram további hozzáférési jogokról is rendelkezhet.

(6)   A munkaprogram
  adott esetben
  további hozzáférési jogokról is rendelkezhet.

Módosítás 98

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk

38 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 38. cikk | 38. cikk |
| A hasznosításra és terjesztésre vonatkozó egyedi rendelkezések | A hasznosításra és terjesztésre vonatkozó egyedi rendelkezések |
| A tulajdonjogra, a hasznosításra és terjesztésre, az átruházásra, a használati jog adására, valamint a hozzáférési jogokra vonatkozóan külön szabályok lehetnek alkalmazandók az EKT cselekvéseire, a képzéshez és mobilitáshoz kapcsolódó cselekvésekre, a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésekre, az innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzésekre, a program-társfinanszírozási cselekvésekre és a koordinációs és támogatási cselekvésekre. | A tulajdonjogra, a hasznosításra és terjesztésre, az átruházásra, a használati jog adására, valamint a hozzáférési jogokra vonatkozóan külön szabályok lehetnek alkalmazandók az EKT cselekvéseire,
  az EIT cselekvéseire,
  a képzéshez és mobilitáshoz kapcsolódó cselekvésekre, a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésekre, az innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzésekre, a program-társfinanszírozási cselekvésekre és a koordinációs és támogatási cselekvésekre. |
| Ezek az egyedi szabályok nem módosítják a nyílt hozzáférésre vonatkozó kötelezettségeket. | Ezek az egyedi szabályok nem módosítják a nyílt hozzáférésre vonatkozó
  , 10. cikkben említett
  kötelezettségeket
  és elveket
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

38. cikk

38. cikk

A hasznosításra és terjesztésre vonatkozó egyedi rendelkezések

A hasznosításra és terjesztésre vonatkozó egyedi rendelkezések

A tulajdonjogra, a hasznosításra és terjesztésre, az átruházásra, a használati jog adására, valamint a hozzáférési jogokra vonatkozóan külön szabályok lehetnek alkalmazandók az EKT cselekvéseire, a képzéshez és mobilitáshoz kapcsolódó cselekvésekre, a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésekre, az innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzésekre, a program-társfinanszírozási cselekvésekre és a koordinációs és támogatási cselekvésekre.

A tulajdonjogra, a hasznosításra és terjesztésre, az átruházásra, a használati jog adására, valamint a hozzáférési jogokra vonatkozóan külön szabályok lehetnek alkalmazandók az EKT cselekvéseire,
  az EIT cselekvéseire,
  a képzéshez és mobilitáshoz kapcsolódó cselekvésekre, a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésekre, az innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzésekre, a program-társfinanszírozási cselekvésekre és a koordinációs és támogatási cselekvésekre.

az EIT cselekvéseire,

Ezek az egyedi szabályok nem módosítják a nyílt hozzáférésre vonatkozó kötelezettségeket.

Ezek az egyedi szabályok nem módosítják a nyílt hozzáférésre vonatkozó
  , 10. cikkben említett
  kötelezettségeket
  és elveket
  .

, 10. cikkben említett

és elveket

Módosítás 99

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

39 cikk

39 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 39. cikk | 39. cikk |
| Pénzdíjak | Pénzdíjak |
| (1)   Ha e fejezet másként nem rendelkezik, a program keretében nyújtott pénzdíjak odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet IX. címével összhangban kerül sor. | (1)   Ha e fejezet másként nem rendelkezik, a program keretében nyújtott pénzdíjak odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet IX. címével összhangban kerül sor. |
| (2)   A versenypályázatokban letelepedési helyétől függetlenül bármely jogalany részt vehet, kivéve, ha a munkaprogram vagy a versenypályázat szabályai másként rendelkeznek. | (2)   A versenypályázatokban letelepedési helyétől függetlenül bármely jogalany részt vehet, kivéve, ha a munkaprogram vagy a versenypályázat szabályai másként rendelkeznek. |
| (3)   A Bizottság vagy a finanszírozó szerv a következőkkel hozhat létre pénzdíjakat: | (3)   A Bizottság vagy a finanszírozó szerv
  adott esetben
  a következőkkel hozhat létre pénzdíjakat: |
| a) | más uniós szervek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

39. cikk

39. cikk

Pénzdíjak

Pénzdíjak

(1)   Ha e fejezet másként nem rendelkezik, a program keretében nyújtott pénzdíjak odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet IX. címével összhangban kerül sor.

(1)   Ha e fejezet másként nem rendelkezik, a program keretében nyújtott pénzdíjak odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet IX. címével összhangban kerül sor.

(2)   A versenypályázatokban letelepedési helyétől függetlenül bármely jogalany részt vehet, kivéve, ha a munkaprogram vagy a versenypályázat szabályai másként rendelkeznek.

(2)   A versenypályázatokban letelepedési helyétől függetlenül bármely jogalany részt vehet, kivéve, ha a munkaprogram vagy a versenypályázat szabályai másként rendelkeznek.

(3)   A Bizottság vagy a finanszírozó szerv a következőkkel hozhat létre pénzdíjakat:

(3)   A Bizottság vagy a finanszírozó szerv
  adott esetben
  a következőkkel hozhat létre pénzdíjakat:

a)

más uniós szervek;

| a) | más uniós szervek; |
| --- | --- |

a)

más uniós szervek;

| b) | harmadik országok vagy azok tudományos és technológiai szervezetei és ügynökségei; |
| --- | --- |

b)

harmadik országok vagy azok tudományos és technológiai szervezetei és ügynökségei;

| b) | harmadik országok vagy azok tudományos és technológiai szervezetei és ügynökségei; |
| --- | --- |

b)

harmadik országok vagy azok tudományos és technológiai szervezetei és ügynökségei;

| c) | nemzetközi szervezetek; vagy |
| --- | --- |

c)

nemzetközi szervezetek; vagy

| c) | nemzetközi szervezetek; vagy |
| --- | --- |

c)

nemzetközi szervezetek; vagy

| d) | nonprofit jogalanyok. |
| --- | --- |

d)

nonprofit jogalanyok.

| d) | nonprofit jogalanyok. |
| --- | --- |

d)

nonprofit jogalanyok.

(4)   A munkaprogram vagy a versenypályázat szabályai
  megállapíthatnak
  a kommunikációra, a hasznosításra és a terjesztésre vonatkozó kötelezettségeket.

(4)   A munkaprogram vagy a versenypályázat szabályai
  megállapítják
  a kommunikációra, a 
  tulajdonjogra, a hozzáférési jogokra, a
  hasznosításra és a terjesztésre vonatkozó kötelezettségeket
  , a használati jogok átadásáról szóló rendelkezéseket is beleértve
  .

Módosítás 100

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk

42 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 42. cikk | 42. cikk |
| A Horizont Európa
  program keretében vagy az EIC által nyújtott vegyesfinanszírozás | Az Európai horizont
  program keretében vagy az EIC által nyújtott vegyesfinanszírozás |
| (1)   
  A
  Horizont
  Európa
  program keretében vagy az EIC által nyújtott vegyesfinanszírozás vissza nem térítendő támogatásból vagy visszatérítendő előlegből álló összetevőire a 30–33. cikk alkalmazandó. | (1)   
  Az Európai
  horizont program keretében vagy az EIC által nyújtott vegyesfinanszírozás vissza nem térítendő támogatásból vagy visszatérítendő előlegből álló összetevőire a 30–33. cikk alkalmazandó. |
| (2)   Az EIC-vegyesfinanszírozást a 43. cikknek megfelelően kell nyújtani. Az EIC-vegyesfinanszírozás addig nyújtható, amíg a cselekvés finanszírozható vegyesfinanszírozási műveletként vagy az InvestEU program szerinti uniós garancia által teljes mértékben lefedett finanszírozási és befektetési műveletként. A költségvetési rendelet 209. cikkétől eltérve az annak (2) bekezdésében és különösen (2) bekezdésének a) és d) pontjában megállapított feltételek nem alkalmazandók az EIC-vegyesfinanszírozás odaítélésekor. | (2)   Az EIC-vegyesfinanszírozást a 43. cikknek megfelelően kell nyújtani. Az EIC-vegyesfinanszírozás addig nyújtható, amíg a cselekvés finanszírozható vegyesfinanszírozási műveletként vagy az InvestEU program szerinti uniós garancia által teljes mértékben lefedett finanszírozási és befektetési műveletként. A költségvetési rendelet 209. cikkétől eltérve az annak (2) bekezdésében és különösen (2) bekezdésének a) és d) pontjában megállapított feltételek nem alkalmazandók az EIC-vegyesfinanszírozás odaítélésekor. |
| (3)   
  A Horizont Európa
  keretében nyújtott vegyesfinanszírozás odaítélhető program-társfinanszírozáshoz is, amennyiben tagállamok és társult országok valamely közös programja finanszírozási eszközök kiválasztott cselekvések támogatása céljára történő felhasználását irányozza elő. Az ilyen cselekvések értékelését és kiválasztását a 19., a 20., a 
  23
  ., a 
  24
  ., a 
  25
  . és a 
  26
  . cikknek megfelelően kell végezni.
  A
  Horizont
  Európa
  keretében nyújtott vegyesfinanszírozás végrehajtásának részletszabályai meg kell, hogy feleljenek a 29. cikknek, analógia útján a 43. cikk (9) bekezdésének, valamint a munkaprogramban meghatározott további feltételeknek. | (3)   
  Az Európai horizont
  keretében nyújtott vegyesfinanszírozás odaítélhető program-társfinanszírozáshoz is, amennyiben tagállamok és társult országok valamely közös programja finanszírozási eszközök kiválasztott cselekvések támogatása céljára történő felhasználását irányozza elő. Az ilyen cselekvések értékelését és kiválasztását a 
  11., a
  19., a 20., a 
  24
  ., a 
  25., a 26
  ., a 
  42a
  . és a 
  43
  . cikknek megfelelően kell végezni.
  Az Európai
  horizont keretében nyújtott vegyesfinanszírozás végrehajtásának részletszabályai meg kell, hogy feleljenek a 29. cikknek, analógia útján a 43. cikk (9) bekezdésének, valamint a munkaprogramban meghatározott további
  és indokolt
  feltételeknek. |
| (4)   A törlesztések – beleértve a visszatérített előlegeket és
  a Horizont Európa
  program keretében vagy az EIC által nyújtott vegyesfinanszírozásból származó bevételeket – a költségvetési rendelet 21. cikke (3) bekezdésének f) pontjával és 21. cikke (4) bekezdésével összhangban belső címzett bevételnek tekintendők. | (4)   A törlesztések – beleértve a visszatérített előlegeket és
  az Európai horizont
  program keretében vagy az EIC által nyújtott vegyesfinanszírozásból származó bevételeket – a költségvetési rendelet 21. cikke (3) bekezdésének f) pontjával és 21. cikke (4) bekezdésével összhangban belső címzett bevételnek tekintendők. |
| (5)   
  A Horizont Európa
  program keretében vagy az EIC által nyújtott vegyesfinanszírozást olyan módon kell nyújtani,
  hogy
  az
  ne járjon versenytorzító hatással
  . | (5)   
  Az Európai horizont
  program keretében vagy az EIC által nyújtott vegyesfinanszírozást olyan módon kell nyújtani,
  amely támogatja
  az
  Unió globális versenyképességét, miközben nem jár a verseny torzulásával
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

42. cikk

42. cikk

A Horizont Európa
  program keretében vagy az EIC által nyújtott vegyesfinanszírozás

A Horizont Európa

Az Európai horizont
  program keretében vagy az EIC által nyújtott vegyesfinanszírozás

Az Európai horizont

(1)   
  A
  Horizont
  Európa
  program keretében vagy az EIC által nyújtott vegyesfinanszírozás vissza nem térítendő támogatásból vagy visszatérítendő előlegből álló összetevőire a 30–33. cikk alkalmazandó.

(1)   
  Az Európai
  horizont program keretében vagy az EIC által nyújtott vegyesfinanszírozás vissza nem térítendő támogatásból vagy visszatérítendő előlegből álló összetevőire a 30–33. cikk alkalmazandó.

(2)   Az EIC-vegyesfinanszírozást a 43. cikknek megfelelően kell nyújtani. Az EIC-vegyesfinanszírozás addig nyújtható, amíg a cselekvés finanszírozható vegyesfinanszírozási műveletként vagy az InvestEU program szerinti uniós garancia által teljes mértékben lefedett finanszírozási és befektetési műveletként. A költségvetési rendelet 209. cikkétől eltérve az annak (2) bekezdésében és különösen (2) bekezdésének a) és d) pontjában megállapított feltételek nem alkalmazandók az EIC-vegyesfinanszírozás odaítélésekor.

(2)   Az EIC-vegyesfinanszírozást a 43. cikknek megfelelően kell nyújtani. Az EIC-vegyesfinanszírozás addig nyújtható, amíg a cselekvés finanszírozható vegyesfinanszírozási műveletként vagy az InvestEU program szerinti uniós garancia által teljes mértékben lefedett finanszírozási és befektetési műveletként. A költségvetési rendelet 209. cikkétől eltérve az annak (2) bekezdésében és különösen (2) bekezdésének a) és d) pontjában megállapított feltételek nem alkalmazandók az EIC-vegyesfinanszírozás odaítélésekor.

(3)   
  A Horizont Európa
  keretében nyújtott vegyesfinanszírozás odaítélhető program-társfinanszírozáshoz is, amennyiben tagállamok és társult országok valamely közös programja finanszírozási eszközök kiválasztott cselekvések támogatása céljára történő felhasználását irányozza elő. Az ilyen cselekvések értékelését és kiválasztását a 19., a 20., a 
  23
  ., a 
  24
  ., a 
  25
  . és a 
  26
  . cikknek megfelelően kell végezni.
  A
  Horizont
  Európa
  keretében nyújtott vegyesfinanszírozás végrehajtásának részletszabályai meg kell, hogy feleljenek a 29. cikknek, analógia útján a 43. cikk (9) bekezdésének, valamint a munkaprogramban meghatározott további feltételeknek.

(3)   
  Az Európai horizont
  keretében nyújtott vegyesfinanszírozás odaítélhető program-társfinanszírozáshoz is, amennyiben tagállamok és társult országok valamely közös programja finanszírozási eszközök kiválasztott cselekvések támogatása céljára történő felhasználását irányozza elő. Az ilyen cselekvések értékelését és kiválasztását a 
  11., a
  19., a 20., a 
  24
  ., a 
  25., a 26
  ., a 
  42a
  . és a 
  43
  . cikknek megfelelően kell végezni.
  Az Európai
  horizont keretében nyújtott vegyesfinanszírozás végrehajtásának részletszabályai meg kell, hogy feleljenek a 29. cikknek, analógia útján a 43. cikk (9) bekezdésének, valamint a munkaprogramban meghatározott további
  és indokolt
  feltételeknek.

(4)   A törlesztések – beleértve a visszatérített előlegeket és
  a Horizont Európa
  program keretében vagy az EIC által nyújtott vegyesfinanszírozásból származó bevételeket – a költségvetési rendelet 21. cikke (3) bekezdésének f) pontjával és 21. cikke (4) bekezdésével összhangban belső címzett bevételnek tekintendők.

(4)   A törlesztések – beleértve a visszatérített előlegeket és
  az Európai horizont
  program keretében vagy az EIC által nyújtott vegyesfinanszírozásból származó bevételeket – a költségvetési rendelet 21. cikke (3) bekezdésének f) pontjával és 21. cikke (4) bekezdésével összhangban belső címzett bevételnek tekintendők.

(5)   
  A Horizont Európa
  program keretében vagy az EIC által nyújtott vegyesfinanszírozást olyan módon kell nyújtani,
  hogy
  az
  ne járjon versenytorzító hatással
  .

(5)   
  Az Európai horizont
  program keretében vagy az EIC által nyújtott vegyesfinanszírozást olyan módon kell nyújtani,
  amely támogatja
  az
  Unió globális versenyképességét, miközben nem jár a verseny torzulásával
  .

Módosítás 101

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 a cikk (új)

42 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 42a. cikk |
| | Úttörő kutatásokat támogató program |
| | (1)
     
  Az Úttörő kutatásokat támogató program olyan magas kockázatú, előremutató projektekhez nyújt támogatást, amelyek célja az Unió stratégiai autonómiájának jövőbeni lehetséges radikálisan innovatív technológiákká és új piaci lehetőségekké történő fejlesztése. Az Úttörő kutatásokat támogató program kezdetben a tudományos és technológiai kutatás és fejlesztés legkorábbi szakaszait támogatja, többek között a technológiai érvényesítés igazoló vizsgálatát és prototípusait. |
| | Az Úttörő kutatásokat támogató programot elsősorban rendszeres évenkénti részhatáridőket tartalmazó, alulról építkező nyílt pályázati felhívások révén hajtják végre, továbbá az Úttörő kutatásokat támogató program az úgynevezett „haladó” technológiákra és radikális gondolkodásra buzdító kiemelt stratégiai célkitűzések

   (1a)

  kitűzésével versenyre ösztönző kihívásokat is biztosít. A kiválasztott projektek tematikus vagy célkitűzés szerinti portfóliókba való átcsoportosítása lehetővé teszi majd az erőfeszítések kritikus tömegének megteremtését, az uniós szintű technológiai stratégiai autonómiáját és az új multidiszciplináris kutatóközösségek struktúrájának kialakítását. |
| | (2)
     
  Az Úttörő kutatásokat támogató program átmeneti cselekvéseinek végrehajtása segíti az innovátorokat az uniós kereskedelmi fejlesztéshez vezető úton, például a demonstrációs tevékenységek, a potenciális üzleti lehetőségek megvalósíthatóságát értékelő tanulmányok terén, továbbá támogatja az induló és spin-off vállalkozások létrehozását. |
| | a) | a pályázati felhívások közzétételéről és tartalmáról a munkaprogramban a cselekvések érintett portfóliója kapcsán megállapított célkitűzésekre és költségvetésre tekintettel kell dönteni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

42a. cikk

42a. cikk

Úttörő kutatásokat támogató program

Úttörő kutatásokat támogató program

(1)
     
  Az Úttörő kutatásokat támogató program olyan magas kockázatú, előremutató projektekhez nyújt támogatást, amelyek célja az Unió stratégiai autonómiájának jövőbeni lehetséges radikálisan innovatív technológiákká és új piaci lehetőségekké történő fejlesztése. Az Úttörő kutatásokat támogató program kezdetben a tudományos és technológiai kutatás és fejlesztés legkorábbi szakaszait támogatja, többek között a technológiai érvényesítés igazoló vizsgálatát és prototípusait.

Az Úttörő kutatásokat támogató programot elsősorban rendszeres évenkénti részhatáridőket tartalmazó, alulról építkező nyílt pályázati felhívások révén hajtják végre, továbbá az Úttörő kutatásokat támogató program az úgynevezett „haladó” technológiákra és radikális gondolkodásra buzdító kiemelt stratégiai célkitűzések

   (1a)

  kitűzésével versenyre ösztönző kihívásokat is biztosít. A kiválasztott projektek tematikus vagy célkitűzés szerinti portfóliókba való átcsoportosítása lehetővé teszi majd az erőfeszítések kritikus tömegének megteremtését, az uniós szintű technológiai stratégiai autonómiáját és az új multidiszciplináris kutatóközösségek struktúrájának kialakítását.

Az Úttörő kutatásokat támogató programot elsősorban rendszeres évenkénti részhatáridőket tartalmazó, alulról építkező nyílt pályázati felhívások révén hajtják végre, továbbá az Úttörő kutatásokat támogató program az úgynevezett „haladó” technológiákra és radikális gondolkodásra buzdító kiemelt stratégiai célkitűzések

1a

kitűzésével versenyre ösztönző kihívásokat is biztosít. A kiválasztott projektek tematikus vagy célkitűzés szerinti portfóliókba való átcsoportosítása lehetővé teszi majd az erőfeszítések kritikus tömegének megteremtését, az uniós szintű technológiai stratégiai autonómiáját és az új multidiszciplináris kutatóközösségek struktúrájának kialakítását.

(2)
     
  Az Úttörő kutatásokat támogató program átmeneti cselekvéseinek végrehajtása segíti az innovátorokat az uniós kereskedelmi fejlesztéshez vezető úton, például a demonstrációs tevékenységek, a potenciális üzleti lehetőségek megvalósíthatóságát értékelő tanulmányok terén, továbbá támogatja az induló és spin-off vállalkozások létrehozását.

a)

a)

a pályázati felhívások közzétételéről és tartalmáról a munkaprogramban a cselekvések érintett portfóliója kapcsán megállapított célkitűzésekre és költségvetésre tekintettel kell dönteni;

a pályázati felhívások közzétételéről és tartalmáról a munkaprogramban a cselekvések érintett portfóliója kapcsán megállapított célkitűzésekre és költségvetésre tekintettel kell dönteni;

| b) | kizárólag az Úttörő kutatásokat támogató program keretében már támogatott cselekvések részére pályázati felhívás nélkül is odaítélhetők fix összegű, 50 000  EUR-t meg nem haladó vissza nem térítendő támogatások olyan sürgős koordinációs és támogatási cselekvések végrehajtásához, amelyek a portfólió kedvezményezetti közösségét kívánják megerősíteni vagy lehetséges spin-off vállalkozásokat vagy potenciálisan piacteremtő innovációkat értékelnek. |
| --- | --- |

b)

b)

kizárólag az Úttörő kutatásokat támogató program keretében már támogatott cselekvések részére pályázati felhívás nélkül is odaítélhetők fix összegű, 50 000  EUR-t meg nem haladó vissza nem térítendő támogatások olyan sürgős koordinációs és támogatási cselekvések végrehajtásához, amelyek a portfólió kedvezményezetti közösségét kívánják megerősíteni vagy lehetséges spin-off vállalkozásokat vagy potenciálisan piacteremtő innovációkat értékelnek.

kizárólag az Úttörő kutatásokat támogató program keretében már támogatott cselekvések részére pályázati felhívás nélkül is odaítélhetők fix összegű, 50 000  EUR-t meg nem haladó vissza nem térítendő támogatások olyan sürgős koordinációs és támogatási cselekvések végrehajtásához, amelyek a portfólió kedvezményezetti közösségét kívánják megerősíteni vagy lehetséges spin-off vállalkozásokat vagy potenciálisan piacteremtő innovációkat értékelnek.

(3)
     
  Az EIC Úttörő kutatásokat támogató programra a 25. cikkben meghatározott odaítélési szempontok alkalmazandók.

Módosítás 102

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk

43 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 43. cikk | 43. cikk |
| Az
  EIC „Accelerator” eszköze | Az
  Akcelerátor eszköz |
| (1)   Az EIC
  „Accelerator”
  eszközének kedvezményezettje egy valamely tagállamban vagy társult országban letelepedett, induló innovatív vállalkozásnak, kkv-nak vagy közepes piaci tőkeértékű vállalatnak minősülő jogalany. A pályázatot a kedvezményezett vagy a kedvezményezettet létrehozni vagy támogatni kívánó egy vagy több természetes személy nyújthatja be. | (1)   Az EIC
  Akcelerátor
  eszközének kedvezményezettje egy valamely tagállamban vagy társult országban letelepedett, induló
  vagy felfutóban lévő
  innovatív vállalkozásnak, kkv-nak vagy közepes piaci tőkeértékű vállalatnak minősülő jogalany. A pályázatot a kedvezményezett vagy a kedvezményezettet létrehozni vagy támogatni kívánó egy vagy több természetes személy nyújthatja be. |
| (2)   Egyetlen odaítélésre vonatkozó határozat fedi le az EIC-vegyesfinanszírozás keretében biztosított uniós hozzájárulás valamennyi formáját, és biztosít finanszírozást azokhoz. | (2)   Egyetlen odaítélésre vonatkozó határozat fedi le az EIC-vegyesfinanszírozás keretében biztosított uniós hozzájárulás valamennyi formáját, és biztosít finanszírozást azokhoz. |
| (3)   A pályázatokat független szakértők értékelik az egyéni tartalmuk alapján, és kiválasztásukra – a 24–26. cikk alapján, a (4) bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel – évente közzétett, részhatáridőket tartalmazó nyílt ajánlattételi felhívás keretében kerül sor. | (3)   A pályázatokat független szakértők értékelik az egyéni tartalmuk alapján, és kiválasztásukra – a 24–26. cikk alapján, a (4) bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel – évente közzétett, részhatáridőket tartalmazó nyílt ajánlattételi felhívás keretében kerül sor. |
| (4)   Az odaítélési szempontok a következők: | (4)   Az odaítélési szempontok a következők: |
| — | kiválóság; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

43. cikk

43. cikk

Az
  EIC „Accelerator” eszköze

EIC „Accelerator” eszköze

Az
  Akcelerátor eszköz

Akcelerátor eszköz

(1)   Az EIC
  „Accelerator”
  eszközének kedvezményezettje egy valamely tagállamban vagy társult országban letelepedett, induló innovatív vállalkozásnak, kkv-nak vagy közepes piaci tőkeértékű vállalatnak minősülő jogalany. A pályázatot a kedvezményezett vagy a kedvezményezettet létrehozni vagy támogatni kívánó egy vagy több természetes személy nyújthatja be.

(1)   Az EIC
  Akcelerátor
  eszközének kedvezményezettje egy valamely tagállamban vagy társult országban letelepedett, induló
  vagy felfutóban lévő
  innovatív vállalkozásnak, kkv-nak vagy közepes piaci tőkeértékű vállalatnak minősülő jogalany. A pályázatot a kedvezményezett vagy a kedvezményezettet létrehozni vagy támogatni kívánó egy vagy több természetes személy nyújthatja be.

(2)   Egyetlen odaítélésre vonatkozó határozat fedi le az EIC-vegyesfinanszírozás keretében biztosított uniós hozzájárulás valamennyi formáját, és biztosít finanszírozást azokhoz.

(2)   Egyetlen odaítélésre vonatkozó határozat fedi le az EIC-vegyesfinanszírozás keretében biztosított uniós hozzájárulás valamennyi formáját, és biztosít finanszírozást azokhoz.

(3)   A pályázatokat független szakértők értékelik az egyéni tartalmuk alapján, és kiválasztásukra – a 24–26. cikk alapján, a (4) bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel – évente közzétett, részhatáridőket tartalmazó nyílt ajánlattételi felhívás keretében kerül sor.

(3)   A pályázatokat független szakértők értékelik az egyéni tartalmuk alapján, és kiválasztásukra – a 24–26. cikk alapján, a (4) bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel – évente közzétett, részhatáridőket tartalmazó nyílt ajánlattételi felhívás keretében kerül sor.

(4)   Az odaítélési szempontok a következők:

(4)   Az odaítélési szempontok a következők:

—

kiválóság;

| — | kiválóság; |
| --- | --- |

—

kiválóság;

| — | hatás; |
| --- | --- |

—

hatás;

| — | hatás
  és uniós hozzáadott érték
  ; |
| --- | --- |

—

hatás
  és uniós hozzáadott érték
  ;

és uniós hozzáadott érték

| — | a cselekvés kockázati szintje és az uniós támogatás szükségessége. |
| --- | --- |

—

a cselekvés kockázati szintje és az uniós támogatás szükségessége.

| — | a cselekvés kockázati szintje és az uniós támogatás szükségessége. |
| --- | --- |

—

a cselekvés kockázati szintje és az uniós támogatás szükségessége.

(5)   Az érintett pályázók beleegyezésével a Bizottság vagy
  a
  Horizont
  Európa programot
  végrehajtó finanszírozó szervek közvetlenül az utolsó értékelési szempont alapján történő értékelésre nyújthatják be az olyan, innovációs és piaci bevezetésre irányuló cselekvést tartalmazó
  javasatokat
  , amelyek megfelelnek az első két szempontnak, feltéve, hogy teljesülnek a következő együttes feltételek:

(5)   Az érintett pályázók beleegyezésével a Bizottság vagy
  az Európai
  horizont
  programot (beleértve az EIT-t és a TIT-eket is) és a
  végrehajtó finanszírozó szervek közvetlenül az utolsó értékelési szempont alapján történő értékelésre nyújthatják be az olyan,
  különösen az Unióban történő
  innovációs és piaci bevezetésre irányuló cselekvést tartalmazó
  javaslatokat
  , amelyek megfelelnek az első két szempontnak, feltéve, hogy teljesülnek a következő együttes feltételek:

| — | a javaslat a Horizont 2020 keretprogramból vagy ebből a programból finanszírozott bármely más cselekvésből, illetve az
  EIC „Pathfinder” eszközéhez hasonló – és
  a Bizottság által
  ilyenként elismert –
  nemzeti programból ered; |
| --- | --- |

—

a javaslat a Horizont 2020 keretprogramból vagy ebből a programból finanszírozott bármely más cselekvésből, illetve az
  EIC „Pathfinder” eszközéhez hasonló – és
  a Bizottság által
  ilyenként elismert –
  nemzeti programból ered;

EIC „Pathfinder” eszközéhez hasonló – és

ilyenként elismert –

| — | a javaslat a Horizont 2020 keretprogramból vagy ebből a programból finanszírozott bármely más cselekvésből, illetve az
  EIC-követelményeket
  a Bizottság által
  elismerten teljesítő
  nemzeti programból ered; |
| --- | --- |

—

a javaslat a Horizont 2020 keretprogramból vagy ebből a programból finanszírozott bármely más cselekvésből, illetve az
  EIC-követelményeket
  a Bizottság által
  elismerten teljesítő
  nemzeti programból ered;

EIC-követelményeket

elismerten teljesítő

| — | a
  javasat
  egy korábbi, a javaslat kiválóságát és hatását értékelő projekt-felülvizsgálaton alapul, figyelemmel a munkaprogramban tovább részletezett feltételekre és eljárásokra. |
| --- | --- |

—

a
  javasat
  egy korábbi, a javaslat kiválóságát és hatását értékelő projekt-felülvizsgálaton alapul, figyelemmel a munkaprogramban tovább részletezett feltételekre és eljárásokra.

javasat

| — | a
  javaslat
  egy korábbi, a javaslat kiválóságát és hatását értékelő projekt-felülvizsgálaton alapul, figyelemmel a munkaprogramban tovább részletezett feltételekre és eljárásokra. |
| --- | --- |

—

a
  javaslat
  egy korábbi, a javaslat kiválóságát és hatását értékelő projekt-felülvizsgálaton alapul, figyelemmel a munkaprogramban tovább részletezett feltételekre és eljárásokra.

javaslat

(6)   Kiválósági pecsét a következő, együttesen teljesítendő feltételek alapján ítélhető oda:

(6)   Kiválósági pecsét a következő, együttesen teljesítendő feltételek alapján ítélhető oda:

| — | a kedvezményezett induló innovatív vállalkozás vagy kkv, |
| --- | --- |

—

a kedvezményezett induló innovatív vállalkozás vagy kkv,

| — | a kedvezményezett induló innovatív vállalkozás vagy kkv, |
| --- | --- |

—

a kedvezményezett induló innovatív vállalkozás vagy kkv,

| — | a javaslat támogathatónak minősült, és a (4) bekezdésben említett első két odaítélési szempont tekintetében teljesítette a vonatkozó küszöbértékeket, |
| --- | --- |

—

a javaslat támogathatónak minősült, és a (4) bekezdésben említett első két odaítélési szempont tekintetében teljesítette a vonatkozó küszöbértékeket,

| — | a javaslat támogathatónak minősült, és a (4) bekezdésben említett első két odaítélési szempont tekintetében teljesítette a vonatkozó küszöbértékeket, |
| --- | --- |

—

a javaslat támogathatónak minősült, és a (4) bekezdésben említett első két odaítélési szempont tekintetében teljesítette a vonatkozó küszöbértékeket,

| — | a tevékenység támogatható lenne egy innovációs cselekvés keretében. |
| --- | --- |

—

a tevékenység támogatható lenne egy innovációs cselekvés keretében.

| — | a tevékenység támogatható lenne egy innovációs cselekvés keretében. |
| --- | --- |

—

a tevékenység támogatható lenne egy innovációs cselekvés keretében.

(7)   Az értékelésen túljutott pályázatokra vonatkozóan a független szakértők a felmerülő kockázatok és az innováció piacra juttatásához szükséges erőforrások és idő alapján megfelelő EIC-vegyesfinanszírozást javasolnak.

(7)   Az értékelésen túljutott pályázatokra vonatkozóan a független szakértők a felmerülő kockázatok és az innováció piacra juttatásához szükséges erőforrások és idő alapján megfelelő EIC-vegyesfinanszírozást javasolnak.

A Bizottság indokolt esetben, például az uniós szakpolitikák célkitűzéseinek való
  megfelelés
  alapján elutasíthat valamely, a független szakértők által el nem utasított javaslatot.

megfelelés

A Bizottság indokolt esetben, például az uniós szakpolitikák célkitűzéseinek való
  meg nem felelés
  alapján elutasíthat valamely, a független szakértők által el nem utasított javaslatot.

meg nem felelés

(8)   A vegyesfinanszírozás vissza nem térítendő támogatásból álló összetevője és visszatérítendő előlegből álló összetevője sem haladhatja meg a kiválasztott innovációs cselekvés költségeinek 70 %-át.

(8)   A vegyesfinanszírozás vissza nem térítendő támogatásból álló összetevője és visszatérítendő előlegből álló összetevője sem haladhatja meg a kiválasztott innovációs cselekvés költségeinek 70 %-át.

(9)   Az EIC-vegyesfinanszírozás tőkerészesedéshez és visszatérítendő támogatáshoz kapcsolódó összetevőinek végrehajtására vonatkozó részletszabályokat az [egyedi program] határozat állapítja meg.

(9)   Az EIC-vegyesfinanszírozás tőkerészesedéshez és visszatérítendő támogatáshoz kapcsolódó összetevőinek végrehajtására vonatkozó részletszabályokat az [egyedi program] határozat állapítja meg.

(10)   A kiválasztott cselekvésre vonatkozó szerződésben meg kell határozni egyedi részcélokat, az azoknak megfelelő előfinanszírozást, valamint az EIC-vegyesfinanszírozás részletekben történő kifizetésének módját.

(10)   A kiválasztott cselekvésre vonatkozó szerződésben meg kell határozni
  mérhető
  egyedi részcélokat, az azoknak megfelelő előfinanszírozást, valamint az EIC-vegyesfinanszírozás részletekben történő kifizetésének módját.

Az innovációs cselekvésnek megfelelő tevékenységek megkezdhetők, a vissza nem térítendő támogatás vagy a visszatérítendő előleg első előfinanszírozási részlete pedig kifizethető az előtt is, hogy végrehajtásra kerülnének az odaítélt, EIC-vegyesfinanszírozás más összetevői. Az említett összetevők végrehajtása a szerződésben megállapított egyedi részcélok teljesítésének függvénye.

Az innovációs cselekvésnek megfelelő tevékenységek megkezdhetők, a vissza nem térítendő támogatás vagy a visszatérítendő előleg első előfinanszírozási részlete pedig kifizethető az előtt is, hogy végrehajtásra kerülnének az odaítélt, EIC-vegyesfinanszírozás más összetevői. Az említett összetevők végrehajtása a szerződésben megállapított egyedi részcélok teljesítésének függvénye.

(11)   A szerződésnek megfelelően a cselekvést fel kell függeszteni, módosítani kell vagy meg kell szüntetni, ha nem teljesülnek a részcélok. Megszüntethető akkor is, ha a várt piaci bevezetés nem valósulhat meg.

(11)   A szerződésnek megfelelően a cselekvést fel kell függeszteni, módosítani kell vagy meg kell szüntetni, ha nem teljesülnek a 
  mérhető
  részcélok. Megszüntethető akkor is, ha a várt piaci bevezetés
  – különösen az Unióban –
  nem valósulhat meg.

A Bizottság határozhat úgy, hogy megnöveli az EIC-vegyesfinanszírozást, amennyiben sor kerül külső független szakértők által végzett projekt-felülvizsgálatra.

A Bizottság határozhat úgy, hogy megnöveli az EIC-vegyesfinanszírozást, amennyiben sor kerül külső független szakértők által végzett projekt-felülvizsgálatra.

Módosítás 103

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 a cikk (új)

43 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 43a. cikk




  Kkv-k fokozatos innovációja




  Az EIC keretében létrehozott eszközökön túl központilag kell irányítani és végrehajtani egy fokozatos innovációt szolgáló kkv-specifikus eszközt, amely K+I tevékenységekre vonatkozó, egyetlen kedvezményezettnek szóló támogatásokat nyújt valamennyi klaszterben, alulról felfelé irányuló módon, a kkv-k igényeire szabott folyamatos nyílt pályázati felhíváson keresztül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

43a. cikk

Kkv-k fokozatos innovációja

Az EIC keretében létrehozott eszközökön túl központilag kell irányítani és végrehajtani egy fokozatos innovációt szolgáló kkv-specifikus eszközt, amely K+I tevékenységekre vonatkozó, egyetlen kedvezményezettnek szóló támogatásokat nyújt valamennyi klaszterben, alulról felfelé irányuló módon, a kkv-k igényeire szabott folyamatos nyílt pályázati felhíváson keresztül.

Módosítás 104

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

44 cikk

44 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 44. cikk | 44. cikk |
| Külső szakértők kijelölése | Független
  külső szakértők kijelölése |
| (1)   A költségvetési rendelet 237. cikkének (3) bekezdésétől eltérve szándéknyilatkozati felhívás nélkül is kiválaszthatók külső szakértők,
  amennyiben ez indokolt
  , és
  amennyiben
  a 
  kiválasztás
  átlátható módon
  történik
  . | (1)   A költségvetési rendelet 237. cikkének (3) bekezdésétől eltérve
  kivételes esetben
  szándéknyilatkozati felhívás nélkül is kiválaszthatók
  független
  külső szakértők,
  de csak akkor, ha a szándéknyilatkozati felhívás nem jelölt ki megfelelő külső szakértőket. A külső szakértők szándéknyilatkozati felhívás nélküli kiválasztását megfelelően indokolni kell
  , és a 
  kiválasztást
  átlátható módon
  kell elvégezni. A szakértőknek bizonyítaniuk kell függetlenségüket és az Európai horizont célkitűzéseinek támogatására való képességüket. |
| | (1a)
     
  A független külső szakértőket a nekik szánt feladatok ellátásához szükséges képességeik, tapasztalataik és ismereteik alapján kell kiválasztani. A független külső szakértők kijelölésekor a Bizottság vagy az uniós finanszírozó szerv a szakértői csoporton és az elbírálást végző testületeken belül szakterület, földrajzi háttér, nem és a képviselt szervezetek típusa szempontjából kiegyensúlyozott képviseletre és összetételre törekszik. |
| (2)   A költségvetési rendelet 237. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban a külső szakértők díjazása szabványos feltételek alapján történik.
  Indokolt esetben megfelelő szintű, a vonatkozó piaci normákon alapuló szabványos feltételek szerinti díjazást meghaladó díjazás is nyújtható, elsősorban bizonyos magas szintű szakértők számára. | (2)   A költségvetési rendelet 237. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban a 
  független
  külső szakértők díjazása szabványos feltételek alapján történik. |
| (3)   A költségvetési rendelet 38. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglaltakon túl a támogatási kérelmek értékelését végző, személyes minőségükben kinevezett külső szakértők nevét a szakterületükkel együtt legalább évente egyszer közzé kell tenni a Bizottság vagy a finanszírozó szerv internetes oldalán. Ezen információk összegyűjtését, feldolgozását és közzétételét az uniós adatvédelmi szabályokkal összhangban kell végezni. | (3)   A költségvetési rendelet 38. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglaltakon túl a támogatási kérelmek értékelését végző, személyes minőségükben kinevezett
  független
  külső szakértők nevét a szakterületükkel együtt legalább évente egyszer közzé kell tenni a Bizottság vagy a finanszírozó szerv internetes oldalán. Ezen információk összegyűjtését, feldolgozását és közzétételét az uniós adatvédelmi szabályokkal összhangban kell végezni. |
| | (3a)
     
  A Bizottság vagy az illetékes finanszírozó szerv gondoskodik arról, hogy amennyiben valamely szakértő részéről az általa véleményezendő üggyel kapcsolatban összeférhetetlenség áll fenn, úgy ez a szakértő ne végezzen elbírálást, tanácsadást, illetve ne nyújtson segítséget a szóban forgó ügyben. |
| | (3b)
     
  Az értékelés minőségének garantálása érdekében minden egyes pályázati felhívás tekintetében elegendő számú független szakértőt kell biztosítani. |
| | (3c)
     
  Az összes független és külső szakértő díjazási szintjét évente jelenteni kell az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Díjazásukat a program igazgatási költségei fedezik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

44. cikk

44. cikk

Külső szakértők kijelölése

Független
  külső szakértők kijelölése

Független

(1)   A költségvetési rendelet 237. cikkének (3) bekezdésétől eltérve szándéknyilatkozati felhívás nélkül is kiválaszthatók külső szakértők,
  amennyiben ez indokolt
  , és
  amennyiben
  a 
  kiválasztás
  átlátható módon
  történik
  .

(1)   A költségvetési rendelet 237. cikkének (3) bekezdésétől eltérve
  kivételes esetben
  szándéknyilatkozati felhívás nélkül is kiválaszthatók
  független
  külső szakértők,
  de csak akkor, ha a szándéknyilatkozati felhívás nem jelölt ki megfelelő külső szakértőket. A külső szakértők szándéknyilatkozati felhívás nélküli kiválasztását megfelelően indokolni kell
  , és a 
  kiválasztást
  átlátható módon
  kell elvégezni. A szakértőknek bizonyítaniuk kell függetlenségüket és az Európai horizont célkitűzéseinek támogatására való képességüket.

(1a)
     
  A független külső szakértőket a nekik szánt feladatok ellátásához szükséges képességeik, tapasztalataik és ismereteik alapján kell kiválasztani. A független külső szakértők kijelölésekor a Bizottság vagy az uniós finanszírozó szerv a szakértői csoporton és az elbírálást végző testületeken belül szakterület, földrajzi háttér, nem és a képviselt szervezetek típusa szempontjából kiegyensúlyozott képviseletre és összetételre törekszik.

(2)   A költségvetési rendelet 237. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban a külső szakértők díjazása szabványos feltételek alapján történik.
  Indokolt esetben megfelelő szintű, a vonatkozó piaci normákon alapuló szabványos feltételek szerinti díjazást meghaladó díjazás is nyújtható, elsősorban bizonyos magas szintű szakértők számára.

(2)   A költségvetési rendelet 237. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban a 
  független
  külső szakértők díjazása szabványos feltételek alapján történik.

(3)   A költségvetési rendelet 38. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglaltakon túl a támogatási kérelmek értékelését végző, személyes minőségükben kinevezett külső szakértők nevét a szakterületükkel együtt legalább évente egyszer közzé kell tenni a Bizottság vagy a finanszírozó szerv internetes oldalán. Ezen információk összegyűjtését, feldolgozását és közzétételét az uniós adatvédelmi szabályokkal összhangban kell végezni.

(3)   A költségvetési rendelet 38. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglaltakon túl a támogatási kérelmek értékelését végző, személyes minőségükben kinevezett
  független
  külső szakértők nevét a szakterületükkel együtt legalább évente egyszer közzé kell tenni a Bizottság vagy a finanszírozó szerv internetes oldalán. Ezen információk összegyűjtését, feldolgozását és közzétételét az uniós adatvédelmi szabályokkal összhangban kell végezni.

(3a)
     
  A Bizottság vagy az illetékes finanszírozó szerv gondoskodik arról, hogy amennyiben valamely szakértő részéről az általa véleményezendő üggyel kapcsolatban összeférhetetlenség áll fenn, úgy ez a szakértő ne végezzen elbírálást, tanácsadást, illetve ne nyújtson segítséget a szóban forgó ügyben.

(3b)
     
  Az értékelés minőségének garantálása érdekében minden egyes pályázati felhívás tekintetében elegendő számú független szakértőt kell biztosítani.

(3c)
     
  Az összes független és külső szakértő díjazási szintjét évente jelenteni kell az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Díjazásukat a program igazgatási költségei fedezik.

Módosítás 105

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

45 cikk

45 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 45. cikk | 45. cikk |
| Nyomon követés és jelentéstétel | Nyomon követés és jelentéstétel |
| | (1)
     
  A Bizottság évente elvégzi az Európai horizont és egyedi programja végrehajtásának, valamint az EIT tevékenységeinek nyomon követését. Az évenkénti nyomon követési jelentés a következőket tartalmazza: |
| (1)
     A 3. cikkben meghatározott
  célkitűzések megvalósítása terén tett előrelépésekről történő jelentéstételhez használandó mutatókat
  az V.
  melléklet tartalmazza,
  hatásútvonalanként. | i. | a 3. cikkben meghatározott
  célkitűzésekre irányuló és
  az V.
  mellékletben
  hatásútvonalanként
  felsorolt mutatókat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

45. cikk

45. cikk

Nyomon követés és jelentéstétel

Nyomon követés és jelentéstétel

(1)
     
  A Bizottság évente elvégzi az Európai horizont és egyedi programja végrehajtásának, valamint az EIT tevékenységeinek nyomon követését. Az évenkénti nyomon követési jelentés a következőket tartalmazza:

(1)
     A 3. cikkben meghatározott
  célkitűzések megvalósítása terén tett előrelépésekről történő jelentéstételhez használandó mutatókat
  az V.
  melléklet tartalmazza,
  hatásútvonalanként.

i.

i.

a 3. cikkben meghatározott
  célkitűzésekre irányuló és
  az V.
  mellékletben
  hatásútvonalanként
  felsorolt mutatókat;

célkitűzésekre irányuló és

mellékletben

felsorolt mutatókat;

| ii. | információ az elsősorban a 6a. cikkben megállapított finanszírozási elvek és horizontális kérdések végrehajtásáról, többek között a társadalomtudományok és a bölcsészettudományok általános érvényre juttatásának szintje, az alacsonyabb és magasabb technológiai érettségi szintek aránya az együttműködésen alapuló kutatásokban, a részvétel növelésében érintett országok részvétele, a részvétel növelésében érintett országok munkaprogramokban aktualizált listája, a K + F + I szakadék csökkentése terén elért eredmények, földrajzi lefedettség az együttműködésen alapuló projektekben, kutatói fizetések, a kétlépcsős benyújtási és értékelési eljárás alkalmazása, az elbírálás felülvizsgálatának alkalmazása és a panaszok szintje, az éghajlati szempontok általános érvényesítése és a kapcsolódó költségek szintje, a kkv-k részvétele, beleértve a hasonló nemzeti kkv-specifikus eszközökkel összehasonlítást is, a magánszektor részvétele, a nemek közötti egyenlőség terén elért eredmények, a kiválósági pecsét, a köz- és magánszféra közötti partnerségek, valamint a további magán- és közfinanszírozás multiplikátorhatása, más uniós alapokból származó kiegészítő vagy kumulatív finanszírozás, különösen a IV. mellékletben említett programokkal kialakított szinergiák, gyorsított kutatás és innováció, a nemzetközi együttműködés szintje és hatása egyebek mellett a viszonosság elve tekintetében is, a polgárok és a civil társadalom részvételének biztosítása nemzeti és uniós szinten egyaránt; |
| --- | --- |

ii.

ii.

információ az elsősorban a 6a. cikkben megállapított finanszírozási elvek és horizontális kérdések végrehajtásáról, többek között a társadalomtudományok és a bölcsészettudományok általános érvényre juttatásának szintje, az alacsonyabb és magasabb technológiai érettségi szintek aránya az együttműködésen alapuló kutatásokban, a részvétel növelésében érintett országok részvétele, a részvétel növelésében érintett országok munkaprogramokban aktualizált listája, a K + F + I szakadék csökkentése terén elért eredmények, földrajzi lefedettség az együttműködésen alapuló projektekben, kutatói fizetések, a kétlépcsős benyújtási és értékelési eljárás alkalmazása, az elbírálás felülvizsgálatának alkalmazása és a panaszok szintje, az éghajlati szempontok általános érvényesítése és a kapcsolódó költségek szintje, a kkv-k részvétele, beleértve a hasonló nemzeti kkv-specifikus eszközökkel összehasonlítást is, a magánszektor részvétele, a nemek közötti egyenlőség terén elért eredmények, a kiválósági pecsét, a köz- és magánszféra közötti partnerségek, valamint a további magán- és közfinanszírozás multiplikátorhatása, más uniós alapokból származó kiegészítő vagy kumulatív finanszírozás, különösen a IV. mellékletben említett programokkal kialakított szinergiák, gyorsított kutatás és innováció, a nemzetközi együttműködés szintje és hatása egyebek mellett a viszonosság elve tekintetében is, a polgárok és a civil társadalom részvételének biztosítása nemzeti és uniós szinten egyaránt;

információ az elsősorban a 6a. cikkben megállapított finanszírozási elvek és horizontális kérdések végrehajtásáról, többek között a társadalomtudományok és a bölcsészettudományok általános érvényre juttatásának szintje, az alacsonyabb és magasabb technológiai érettségi szintek aránya az együttműködésen alapuló kutatásokban, a részvétel növelésében érintett országok részvétele, a részvétel növelésében érintett országok munkaprogramokban aktualizált listája, a K + F + I szakadék csökkentése terén elért eredmények, földrajzi lefedettség az együttműködésen alapuló projektekben, kutatói fizetések, a kétlépcsős benyújtási és értékelési eljárás alkalmazása, az elbírálás felülvizsgálatának alkalmazása és a panaszok szintje, az éghajlati szempontok általános érvényesítése és a kapcsolódó költségek szintje, a kkv-k részvétele, beleértve a hasonló nemzeti kkv-specifikus eszközökkel összehasonlítást is, a magánszektor részvétele, a nemek közötti egyenlőség terén elért eredmények, a kiválósági pecsét, a köz- és magánszféra közötti partnerségek, valamint a további magán- és közfinanszírozás multiplikátorhatása, más uniós alapokból származó kiegészítő vagy kumulatív finanszírozás, különösen a IV. mellékletben említett programokkal kialakított szinergiák, gyorsított kutatás és innováció, a nemzetközi együttműködés szintje és hatása egyebek mellett a viszonosság elve tekintetében is, a polgárok és a civil társadalom részvételének biztosítása nemzeti és uniós szinten egyaránt;

| iii. | a kiadások szintje az I. mellékletben említett beavatkozási területenként és horizontális kérdésenként a programon és az EIT-n belül a portfolióelemzés lehetővé tétele érdekében, és az átláthatóság növelése érdekében ezeket az adatokat a legfrissebb állapot szerint hozzáférhető módon, nyilvánosan elérhetővé kell tenni a Bizottság honlapján; |
| --- | --- |

iii.

iii.

a kiadások szintje az I. mellékletben említett beavatkozási területenként és horizontális kérdésenként a programon és az EIT-n belül a portfolióelemzés lehetővé tétele érdekében, és az átláthatóság növelése érdekében ezeket az adatokat a legfrissebb állapot szerint hozzáférhető módon, nyilvánosan elérhetővé kell tenni a Bizottság honlapján;

a kiadások szintje az I. mellékletben említett beavatkozási területenként és horizontális kérdésenként a programon és az EIT-n belül a portfolióelemzés lehetővé tétele érdekében, és az átláthatóság növelése érdekében ezeket az adatokat a legfrissebb állapot szerint hozzáférhető módon, nyilvánosan elérhetővé kell tenni a Bizottság honlapján;

| iv. | a túljelentkezés szintje, különösen a pályázatok száma költségvetési soronként és beavatkozási területenként, átlagos pontszáma, a küszöbértékek feletti és alatti pályázatok aránya. |
| --- | --- |

iv.

iv.

a túljelentkezés szintje, különösen a pályázatok száma költségvetési soronként és beavatkozási területenként, átlagos pontszáma, a küszöbértékek feletti és alatti pályázatok aránya.

a túljelentkezés szintje, különösen a pályázatok száma költségvetési soronként és beavatkozási területenként, átlagos pontszáma, a küszöbértékek feletti és alatti pályázatok aránya.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 50. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az V. melléklet módosítására vonatkozóan a hatásútvonal-mutatók kiegészítése vagy módosítása céljából, ahol azt szükségesnek ítéli, valamint viszonyítási értékek és célértékek meghatározása érdekében.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 50. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az V. melléklet módosítására vonatkozóan a hatásútvonal-mutatók kiegészítése vagy módosítása céljából, ahol azt szükségesnek ítéli, valamint viszonyítási értékek és célértékek meghatározása érdekében.

(3)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy a program végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó adatokat és az eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék.
  Ennek érdekében
  az
  uniós pénzeszközök címzettjeire
  és
  (adott esetben)
  a 
  tagállamokra vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.

(3)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy a program végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó adatokat és az eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben
  , a kedvezményezettek adminisztratív terheinek növelése nélkül
  összegyűjtsék.
  Az EKT,
  az
  európai partnerségek, a küldetések, az EIC
  és
  az EIT keretében finanszírozott projektekre vonatkozó adatokat különösen ugyanabban az adatbázisban kell rögzíteni, mint a közvetlenül
  a 
  program keretében finanszírozott cselekvéseket (azaz az eCorda adatbázisban).

(3a)
     
  A mennyiségi adatokat a lehető legnagyobb mértékben minőségi elemzésnek kell kísérnie a Bizottság, valamint az uniós és nemzeti finanszírozó szervek részéről.

Módosítás 106

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

46 cikk

46 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 46. cikk | 46. cikk |
| Tájékoztatás, kommunikáció, népszerűsítés, terjesztés és hasznosítás | Tájékoztatás, kommunikáció, népszerűsítés, terjesztés és hasznosítás |
| (1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen
  a cselekvések
  és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak. | (1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen
  az intézkedések
  és azok eredményeinek népszerűsítésekor
  , a díjakat is beleértve
  ) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak. |
| (2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak
  cselekvéseihez
  és eredményeihez kapcsolódóan.
  A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is
  kell
  fordítani, amelyek kapcsolódnak
  a 
  3. cikkben említett célkitűzésekhez
  . | (2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak
  intézkedéseihez
  és eredményeihez kapcsolódóan.
  Ennek keretében időben érdemi információkat
  kell
  szolgáltatnia a tagállamok és
  a 
  kedvezményezettek részére
  . |
| (3)   A Bizottság emellett a program kutatási és innovációs eredményei, illetve a programból származó ilyen ismeretek elérhetőségének és elterjedésének javítása érdekében megállapít egy terjesztési és hasznosítási stratégiát, hogy felgyorsítsa a piaci bevezetést célzó hasznosítást, valamint hogy növelje a program hatását. A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek, valamint olyan tájékoztatási, kommunikációs, népszerűsítési, terjesztési és hasznosítási tevékenységek költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 3. cikkben említett célkitűzésekhez. | (3)   A Bizottság emellett a program kutatási és innovációs eredményei, illetve a programból származó ilyen ismeretek elérhetőségének és elterjedésének javítása érdekében megállapít egy terjesztési és hasznosítási stratégiát, hogy felgyorsítsa a piaci bevezetést célzó hasznosítást,
  különösen az Unión belül,
  valamint hogy növelje a program hatását. A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek, valamint olyan tájékoztatási, kommunikációs, népszerűsítési, terjesztési és hasznosítási tevékenységek költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 3. cikkben említett célkitűzésekhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

46. cikk

46. cikk

Tájékoztatás, kommunikáció, népszerűsítés, terjesztés és hasznosítás

Tájékoztatás, kommunikáció, népszerűsítés, terjesztés és hasznosítás

(1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen
  a cselekvések
  és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

(1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen
  az intézkedések
  és azok eredményeinek népszerűsítésekor
  , a díjakat is beleértve
  ) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak
  cselekvéseihez
  és eredményeihez kapcsolódóan.
  A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is
  kell
  fordítani, amelyek kapcsolódnak
  a 
  3. cikkben említett célkitűzésekhez
  .

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak
  intézkedéseihez
  és eredményeihez kapcsolódóan.
  Ennek keretében időben érdemi információkat
  kell
  szolgáltatnia a tagállamok és
  a 
  kedvezményezettek részére
  .

(3)   A Bizottság emellett a program kutatási és innovációs eredményei, illetve a programból származó ilyen ismeretek elérhetőségének és elterjedésének javítása érdekében megállapít egy terjesztési és hasznosítási stratégiát, hogy felgyorsítsa a piaci bevezetést célzó hasznosítást, valamint hogy növelje a program hatását. A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek, valamint olyan tájékoztatási, kommunikációs, népszerűsítési, terjesztési és hasznosítási tevékenységek költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 3. cikkben említett célkitűzésekhez.

(3)   A Bizottság emellett a program kutatási és innovációs eredményei, illetve a programból származó ilyen ismeretek elérhetőségének és elterjedésének javítása érdekében megállapít egy terjesztési és hasznosítási stratégiát, hogy felgyorsítsa a piaci bevezetést célzó hasznosítást,
  különösen az Unión belül,
  valamint hogy növelje a program hatását. A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek, valamint olyan tájékoztatási, kommunikációs, népszerűsítési, terjesztési és hasznosítási tevékenységek költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 3. cikkben említett célkitűzésekhez.

Módosítás 107

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

47 cikk

47 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 47. cikk | 47. cikk |
| Programértékelés | Programértékelés |
| (1)   A programértékeléseket megfelelő időben kell elvégezni, hogy azok felhasználhatók legyenek a programra, annak utódjára és a kutatás és innováció területét érintő más kezdeményezésekre vonatkozó döntéshozatali eljárásban. | (1)   A programértékeléseket megfelelő időben kell elvégezni,
  és nyilvánosságra kell hozni annak érdekében,
  hogy azok felhasználhatók legyenek a programra, annak utódjára és a kutatás és innováció területét érintő más kezdeményezésekre vonatkozó döntéshozatali eljárásban. |
| | (1a)
     
  A küldetéseket 2022. december 31-ig teljes körűen értékelni kell, mielőtt bármilyen döntés születik új küldetések létrehozásáról vagy a küldetések átirányításáról, megszüntetéséről, folytatásáról, illetve költségvetésük növeléséről. A küldetések értékelésének eredményeit nyilvánosságra kell hozni, és abban egyebek mellett szerepeltetni kell a küldetések kiválasztási eljárásának és irányításának, fókuszának és teljesítményének elemzését. |
| (2)   A program időközi értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb
  négy
  évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni. Az időközi értékelésnek részét képezi a korábbi keretprogramok hosszú távú hatásainak értékelése is, és adott esetben alapként szolgál a program végrehajtását érintő kiigazításokhoz. | (2)   A program időközi értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb
  három
  évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni. Az időközi értékelésnek részét képezi a 
  portfolióelemzés és a
  korábbi keretprogramok hosszú távú hatásainak értékelése is, és adott esetben alapként szolgál a program végrehajtását
  és/vagy felülvizsgálatát
  érintő kiigazításokhoz.
  Értékeli a program eredményességét, hatékonyságát, relevanciáját, koherenciáját, multiplikátorhatását, más uniós és nemzeti K+F+I finanszírozási programot kiegészítő voltát, valamint uniós hozzáadott értékét. Különösen értékelni kell a más uniós programoktól átcsoportosított pénzeszközök hatását. |
| (3)   A program végrehajtásának végén, de legkésőbb
  négy
  évvel az 1. cikkben meghatározott időszak végét követően a Bizottság elvégzi a program végső értékelését. A végső értékelésnek részét képezi a korábbi keretprogramok hosszú távú hatásainak értékelése is. | (3)   A program végrehajtásának végén, de legkésőbb
  három
  évvel az 1. cikkben meghatározott időszak végét követően a Bizottság elvégzi a program végső értékelését. A végső értékelésnek részét képezi a korábbi keretprogramok hosszú távú hatásainak értékelése is. |
| (4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében
  közli
  az Európai
  Parlamenttel
  , a 
  Tanáccsal
  , az Európai Gazdasági és Szociális
  Bizottsággal
  és a Régiók
  Bizottságával
  . | (4)   A Bizottság az értékelések
  eredményeit és
  megállapításait saját észrevételei kíséretében
  közzéteszi és terjeszti, és benyújtja azokat
  az Európai
  Parlamentnek
  , a 
  Tanácsnak
  , az Európai Gazdasági és Szociális
  Bizottságnak
  és a Régiók
  Bizottságának
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

47. cikk

47. cikk

Programértékelés

Programértékelés

(1)   A programértékeléseket megfelelő időben kell elvégezni, hogy azok felhasználhatók legyenek a programra, annak utódjára és a kutatás és innováció területét érintő más kezdeményezésekre vonatkozó döntéshozatali eljárásban.

(1)   A programértékeléseket megfelelő időben kell elvégezni,
  és nyilvánosságra kell hozni annak érdekében,
  hogy azok felhasználhatók legyenek a programra, annak utódjára és a kutatás és innováció területét érintő más kezdeményezésekre vonatkozó döntéshozatali eljárásban.

(1a)
     
  A küldetéseket 2022. december 31-ig teljes körűen értékelni kell, mielőtt bármilyen döntés születik új küldetések létrehozásáról vagy a küldetések átirányításáról, megszüntetéséről, folytatásáról, illetve költségvetésük növeléséről. A küldetések értékelésének eredményeit nyilvánosságra kell hozni, és abban egyebek mellett szerepeltetni kell a küldetések kiválasztási eljárásának és irányításának, fókuszának és teljesítményének elemzését.

(2)   A program időközi értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb
  négy
  évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni. Az időközi értékelésnek részét képezi a korábbi keretprogramok hosszú távú hatásainak értékelése is, és adott esetben alapként szolgál a program végrehajtását érintő kiigazításokhoz.

(2)   A program időközi értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb
  három
  évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni. Az időközi értékelésnek részét képezi a 
  portfolióelemzés és a
  korábbi keretprogramok hosszú távú hatásainak értékelése is, és adott esetben alapként szolgál a program végrehajtását
  és/vagy felülvizsgálatát
  érintő kiigazításokhoz.
  Értékeli a program eredményességét, hatékonyságát, relevanciáját, koherenciáját, multiplikátorhatását, más uniós és nemzeti K+F+I finanszírozási programot kiegészítő voltát, valamint uniós hozzáadott értékét. Különösen értékelni kell a más uniós programoktól átcsoportosított pénzeszközök hatását.

(3)   A program végrehajtásának végén, de legkésőbb
  négy
  évvel az 1. cikkben meghatározott időszak végét követően a Bizottság elvégzi a program végső értékelését. A végső értékelésnek részét képezi a korábbi keretprogramok hosszú távú hatásainak értékelése is.

(3)   A program végrehajtásának végén, de legkésőbb
  három
  évvel az 1. cikkben meghatározott időszak végét követően a Bizottság elvégzi a program végső értékelését. A végső értékelésnek részét képezi a korábbi keretprogramok hosszú távú hatásainak értékelése is.

(4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében
  közli
  az Európai
  Parlamenttel
  , a 
  Tanáccsal
  , az Európai Gazdasági és Szociális
  Bizottsággal
  és a Régiók
  Bizottságával
  .

(4)   A Bizottság az értékelések
  eredményeit és
  megállapításait saját észrevételei kíséretében
  közzéteszi és terjeszti, és benyújtja azokat
  az Európai
  Parlamentnek
  , a 
  Tanácsnak
  , az Európai Gazdasági és Szociális
  Bizottságnak
  és a Régiók
  Bizottságának
  .

Módosítás 108

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

48 cikk

48 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 48. cikk | 48. cikk |
| Ellenőrzések | Ellenőrzések |
| (1)   A program ellenőrzési rendszerének megfelelő egyensúlyt kell biztosítania a bizalom és az ellenőrzés között, figyelemmel az ellenőrzések minden szinten – különösen a kedvezményezettek számára – felmerülő igazgatási és egyéb költségeire. | (1)   A program ellenőrzési rendszerének megfelelő egyensúlyt kell biztosítania a bizalom és az ellenőrzés között, figyelemmel az ellenőrzések minden szinten – különösen a kedvezményezettek számára – felmerülő igazgatási és egyéb költségeire.
  Egyértelmű és következetes szabályokat kell alkalmazni a programon belül. |
| (2)   A programra vonatkozó ellenőrzési stratégia a program egészének kiadásaiból vett reprezentatív minta pénzügyi ellenőrzésén alapul. A reprezentatív mintát ki kell egészíteni a kiadásokhoz kapcsolódó kockázat értékelése alapján történő mintavétellel. A több uniós programból nyújtott közös finanszírozásban részesülő cselekvéseket csak egyszer kell ellenőrizni, lefedve minden érintett programot és azok alkalmazandó szabályait. | (2)   A programra vonatkozó ellenőrzési stratégia a program egészének kiadásaiból vett reprezentatív minta pénzügyi ellenőrzésén alapul. A reprezentatív mintát ki kell egészíteni a kiadásokhoz kapcsolódó kockázat értékelése alapján történő mintavétellel. A több uniós programból nyújtott közös finanszírozásban részesülő cselekvéseket csak egyszer kell ellenőrizni, lefedve minden érintett programot és azok alkalmazandó szabályait. |
| (3)   A Bizottság vagy a finanszírozó szerv emellett támaszkodhat kedvezményezetti szinten végrehajtott kombinált rendszer-felülvizsgálatokra is. Az ilyen kombinált felülvizsgálatok opcionálisak bizonyos típusú kedvezményezettek esetében, és rendszer- és folyamatellenőrzésből állnak, melyet az ügyleteknek egy hozzáértő, független, számviteli dokumentumokat a 2006/43/EK irányelvnek (34) megfelelően jogszabályban előírt könyvvizsgálatnak alávetni jogosult könyvvizsgáló által végzett ellenőrzése egészít ki. A Bizottság vagy a finanszírozó szerv alkalmazhat ilyen felülvizsgálatokat a kiadásokkal való hatékony és eredményes gazdálkodásra vonatkozó bizonyosság általános szintjének meghatározására, valamint az utólagos ellenőrzések és a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolások szintjének módosítására. | (3)   A Bizottság vagy a finanszírozó szerv emellett támaszkodhat kedvezményezetti szinten végrehajtott kombinált rendszer-felülvizsgálatokra is. Az ilyen kombinált felülvizsgálatok opcionálisak bizonyos típusú kedvezményezettek esetében, és rendszer- és folyamatellenőrzésből állnak, melyet az ügyleteknek egy hozzáértő, független, számviteli dokumentumokat a 2006/43/EK irányelvnek (34) megfelelően jogszabályban előírt könyvvizsgálatnak alávetni jogosult könyvvizsgáló által végzett ellenőrzése egészít ki. A Bizottság vagy a finanszírozó szerv alkalmazhat ilyen felülvizsgálatokat a kiadásokkal való hatékony és eredményes gazdálkodásra vonatkozó bizonyosság általános szintjének meghatározására, valamint az utólagos ellenőrzések és a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolások szintjének
  és a beállított költségek elszámolhatóságának
  módosítására. |
| (4)   A költségvetési rendelet 127. cikkének megfelelően a Bizottság vagy a finanszírozó szerv
  támaszkodhat
  az uniós hozzájárulás felhasználására vonatkozóan más személyek vagy szervezetek – köztük az uniós intézmények vagy szervek által megbízottaktól eltérőek – által végzett ellenőrzésekre. | (4)   A költségvetési rendelet 127. cikkének megfelelően a Bizottság vagy a finanszírozó szerv az uniós hozzájárulás felhasználására vonatkozóan más
  , tanúsítással rendelkező
  személyek vagy szervezetek – köztük az uniós intézmények vagy szervek által megbízottaktól eltérőek – által végzett ellenőrzésekre
  támaszkodik
  . |
| (5)   Ellenőrzés legkésőbb
  az egyenleg kifizetése
  után két évvel végezhető. | (5)   Ellenőrzés legkésőbb
  a projekt befejezési dátuma
  után két évvel végezhető. |
| | (5a)
     
  A Bizottság az Európai Számvevőszékkel együttműködésben kidolgozott ellenőrzési iránymutatásokat tesz közzé. A jogbiztonság érdekében a könyvvizsgálók gondoskodnak az általuk végzett ellenőrzés átláthatóságáról, valamint az ellenőrzési szabályok megbízható és egységes értelmezéséről a program teljes időtartama során. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

48. cikk

48. cikk

Ellenőrzések

Ellenőrzések

(1)   A program ellenőrzési rendszerének megfelelő egyensúlyt kell biztosítania a bizalom és az ellenőrzés között, figyelemmel az ellenőrzések minden szinten – különösen a kedvezményezettek számára – felmerülő igazgatási és egyéb költségeire.

(1)   A program ellenőrzési rendszerének megfelelő egyensúlyt kell biztosítania a bizalom és az ellenőrzés között, figyelemmel az ellenőrzések minden szinten – különösen a kedvezményezettek számára – felmerülő igazgatási és egyéb költségeire.
  Egyértelmű és következetes szabályokat kell alkalmazni a programon belül.

(2)   A programra vonatkozó ellenőrzési stratégia a program egészének kiadásaiból vett reprezentatív minta pénzügyi ellenőrzésén alapul. A reprezentatív mintát ki kell egészíteni a kiadásokhoz kapcsolódó kockázat értékelése alapján történő mintavétellel. A több uniós programból nyújtott közös finanszírozásban részesülő cselekvéseket csak egyszer kell ellenőrizni, lefedve minden érintett programot és azok alkalmazandó szabályait.

(2)   A programra vonatkozó ellenőrzési stratégia a program egészének kiadásaiból vett reprezentatív minta pénzügyi ellenőrzésén alapul. A reprezentatív mintát ki kell egészíteni a kiadásokhoz kapcsolódó kockázat értékelése alapján történő mintavétellel. A több uniós programból nyújtott közös finanszírozásban részesülő cselekvéseket csak egyszer kell ellenőrizni, lefedve minden érintett programot és azok alkalmazandó szabályait.

(3)   A Bizottság vagy a finanszírozó szerv emellett támaszkodhat kedvezményezetti szinten végrehajtott kombinált rendszer-felülvizsgálatokra is. Az ilyen kombinált felülvizsgálatok opcionálisak bizonyos típusú kedvezményezettek esetében, és rendszer- és folyamatellenőrzésből állnak, melyet az ügyleteknek egy hozzáértő, független, számviteli dokumentumokat a 2006/43/EK irányelvnek (34) megfelelően jogszabályban előírt könyvvizsgálatnak alávetni jogosult könyvvizsgáló által végzett ellenőrzése egészít ki. A Bizottság vagy a finanszírozó szerv alkalmazhat ilyen felülvizsgálatokat a kiadásokkal való hatékony és eredményes gazdálkodásra vonatkozó bizonyosság általános szintjének meghatározására, valamint az utólagos ellenőrzések és a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolások szintjének módosítására.

(3)   A Bizottság vagy a finanszírozó szerv emellett támaszkodhat kedvezményezetti szinten végrehajtott kombinált rendszer-felülvizsgálatokra is. Az ilyen kombinált felülvizsgálatok opcionálisak bizonyos típusú kedvezményezettek esetében, és rendszer- és folyamatellenőrzésből állnak, melyet az ügyleteknek egy hozzáértő, független, számviteli dokumentumokat a 2006/43/EK irányelvnek (34) megfelelően jogszabályban előírt könyvvizsgálatnak alávetni jogosult könyvvizsgáló által végzett ellenőrzése egészít ki. A Bizottság vagy a finanszírozó szerv alkalmazhat ilyen felülvizsgálatokat a kiadásokkal való hatékony és eredményes gazdálkodásra vonatkozó bizonyosság általános szintjének meghatározására, valamint az utólagos ellenőrzések és a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolások szintjének
  és a beállított költségek elszámolhatóságának
  módosítására.

(4)   A költségvetési rendelet 127. cikkének megfelelően a Bizottság vagy a finanszírozó szerv
  támaszkodhat
  az uniós hozzájárulás felhasználására vonatkozóan más személyek vagy szervezetek – köztük az uniós intézmények vagy szervek által megbízottaktól eltérőek – által végzett ellenőrzésekre.

(4)   A költségvetési rendelet 127. cikkének megfelelően a Bizottság vagy a finanszírozó szerv az uniós hozzájárulás felhasználására vonatkozóan más
  , tanúsítással rendelkező
  személyek vagy szervezetek – köztük az uniós intézmények vagy szervek által megbízottaktól eltérőek – által végzett ellenőrzésekre
  támaszkodik
  .

(5)   Ellenőrzés legkésőbb
  az egyenleg kifizetése
  után két évvel végezhető.

(5)   Ellenőrzés legkésőbb
  a projekt befejezési dátuma
  után két évvel végezhető.

(5a)
     
  A Bizottság az Európai Számvevőszékkel együttműködésben kidolgozott ellenőrzési iránymutatásokat tesz közzé. A jogbiztonság érdekében a könyvvizsgálók gondoskodnak az általuk végzett ellenőrzés átláthatóságáról, valamint az ellenőrzési szabályok megbízható és egységes értelmezéséről a program teljes időtartama során.

Módosítás 109

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 pont – bevezető rész

I melléklet – 1 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | I. pillér: „Nyílt tudomány” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

I. pillér: „Nyílt tudomány”

| 1. | I. pillér: „
  Kiváló és
  nyílt tudomány” |
| --- | --- |

1.

I. pillér: „
  Kiváló és
  nyílt tudomány”

Kiváló és

Módosítás 110

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 pont – 1 bekezdés – a pont – bevezető rész

I melléklet – 1 pont – 1 bekezdés – a pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | Európai Kutatási Tanács: Vonzó és rugalmas finanszírozás nyújtása annak érdekében, hogy a tehetséges és kreatív kutatók és munkacsoportjaik – az egész Unióra kiterjedő versenyen megmérettetve – a tudomány határain a legígéretesebb csapásokat követhessék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

Európai Kutatási Tanács: Vonzó és rugalmas finanszírozás nyújtása annak érdekében, hogy a tehetséges és kreatív kutatók és munkacsoportjaik – az egész Unióra kiterjedő versenyen megmérettetve – a tudomány határain a legígéretesebb csapásokat követhessék.

| a) | Európai Kutatási Tanács: Vonzó és rugalmas finanszírozás nyújtása annak érdekében, hogy a tehetséges és kreatív kutatók
  – külön hangsúlyt helyezve a fiatal kutatókra –
  és munkacsoportjaik – az egész Unióra kiterjedő versenyen megmérettetve – a tudomány határain a legígéretesebb csapásokat követhessék. |
| --- | --- |

a)

Európai Kutatási Tanács: Vonzó és rugalmas finanszírozás nyújtása annak érdekében, hogy a tehetséges és kreatív kutatók
  – külön hangsúlyt helyezve a fiatal kutatókra –
  és munkacsoportjaik – az egész Unióra kiterjedő versenyen megmérettetve – a tudomány határain a legígéretesebb csapásokat követhessék.

– külön hangsúlyt helyezve a fiatal kutatókra –

Módosítás 111

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 pont – 1 bekezdés – b pont – bevezető rész

I melléklet – 1 pont – 1 bekezdés – b pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | Marie Skłodowska-Curie-cselekvések: A kutatók új ismeretekkel és készségekkel való felvértezése a határokon, ágazatokon és tudományágakon átnyúló mobilitás és kitettség révén, valamint a felvételhez, a képzéshez és a szakmai előmenetelhez kapcsolódó intézményi és nemzeti rendszerek strukturálása és fejlesztése; ily módon a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések hozzájárulnak az európai kutatási kiválóság alapjainak lefektetéséhez, a munkahelyteremtés, a növekedés és a beruházások előmozdításához, valamint a jelenlegi és jövőbeli társadalmi kihívások megoldásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

Marie Skłodowska-Curie-cselekvések: A kutatók új ismeretekkel és készségekkel való felvértezése a határokon, ágazatokon és tudományágakon átnyúló mobilitás és kitettség révén, valamint a felvételhez, a képzéshez és a szakmai előmenetelhez kapcsolódó intézményi és nemzeti rendszerek strukturálása és fejlesztése; ily módon a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések hozzájárulnak az európai kutatási kiválóság alapjainak lefektetéséhez, a munkahelyteremtés, a növekedés és a beruházások előmozdításához, valamint a jelenlegi és jövőbeli társadalmi kihívások megoldásához.

| b) | Marie Skłodowska-Curie-cselekvések: A kutatók új ismeretekkel és készségekkel való felvértezése a határokon, ágazatokon és tudományágakon átnyúló mobilitás és kitettség révén, valamint a felvételhez, a képzéshez és a szakmai előmenetelhez kapcsolódó intézményi és nemzeti rendszerek strukturálása és fejlesztése; ily módon a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések hozzájárulnak az európai kutatási kiválóság alapjainak
  Európa-szerte történő
  lefektetéséhez, a munkahelyteremtés, a növekedés és a beruházások előmozdításához, valamint a jelenlegi és jövőbeli társadalmi kihívások megoldásához. |
| --- | --- |

b)

Marie Skłodowska-Curie-cselekvések: A kutatók új ismeretekkel és készségekkel való felvértezése a határokon, ágazatokon és tudományágakon átnyúló mobilitás és kitettség révén, valamint a felvételhez, a képzéshez és a szakmai előmenetelhez kapcsolódó intézményi és nemzeti rendszerek strukturálása és fejlesztése; ily módon a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések hozzájárulnak az európai kutatási kiválóság alapjainak
  Európa-szerte történő
  lefektetéséhez, a munkahelyteremtés, a növekedés és a beruházások előmozdításához, valamint a jelenlegi és jövőbeli társadalmi kihívások megoldásához.

Európa-szerte történő

Módosítás 112

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 pont – 1 bekezdés – b pont – 1 bekezdés

I melléklet – 1 pont – 1 bekezdés – b pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Beavatkozási területek: a kiválóság előmozdítása a határokon, ágazatokon és tudományágakon átnyúló kutatói mobilitás révén; új készségek fejlesztése kiváló kutatói képzés útján;
  a humán tőke
  és a készségfejlesztés erősítése az egész Európai Kutatási Térségben; a szinergiák javítása és megkönnyítése; a tájékoztatási tevékenységek előmozdítása. | Beavatkozási területek: a kiválóság előmozdítása a határokon, ágazatokon és tudományágakon átnyúló kutatói mobilitás révén; új készségek fejlesztése kiváló kutatói képzés útján;
  az emberi erőforrások
  és a készségfejlesztés erősítése az egész Európai Kutatási Térségben; a szinergiák javítása és megkönnyítése; a tájékoztatási tevékenységek előmozdítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Beavatkozási területek: a kiválóság előmozdítása a határokon, ágazatokon és tudományágakon átnyúló kutatói mobilitás révén; új készségek fejlesztése kiváló kutatói képzés útján;
  a humán tőke
  és a készségfejlesztés erősítése az egész Európai Kutatási Térségben; a szinergiák javítása és megkönnyítése; a tájékoztatási tevékenységek előmozdítása.

a humán tőke

Beavatkozási területek: a kiválóság előmozdítása a határokon, ágazatokon és tudományágakon átnyúló kutatói mobilitás révén; új készségek fejlesztése kiváló kutatói képzés útján;
  az emberi erőforrások
  és a készségfejlesztés erősítése az egész Európai Kutatási Térségben; a szinergiák javítása és megkönnyítése; a tájékoztatási tevékenységek előmozdítása.

az emberi erőforrások

Módosítás 113

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 pont – bevezető rész

I melléklet – 2 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | II. pillér: „Globális kihívások és ipari versenyképesség” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

II. pillér: „Globális kihívások és ipari versenyképesség”

| 2. | II. pillér: „Globális kihívások és
  az európai
  ipari versenyképesség” |
| --- | --- |

2.

II. pillér: „Globális kihívások és
  az európai
  ipari versenyképesség”

az európai

Módosítás 114

Módosítás 114

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 pont – 2 bekezdés

I melléklet – 2 pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A hatások, a rugalmasság és a szinergiák maximalizálása érdekében a kutatási és innovációs tevékenységek megszervezése
  öt
  klaszterben történik, amelyek külön-külön és együtt is ösztönzik a tudományágakon, ágazatokon, szakpolitikákon és határokon átnyúló, illetve a nemzetközi együttműködést. | A hatások, a rugalmasság és a szinergiák maximalizálása érdekében a kutatási és innovációs tevékenységek megszervezése
  hat, páneurópai kutatási infrastruktúrák által összekapcsolt
  klaszterben történik, amelyek külön-külön és együtt is ösztönzik a tudományágakon, ágazatokon, szakpolitikákon és határokon átnyúló, illetve a nemzetközi együttműködést.
  A hat klaszter az egyes kkv-k innovációját is támogatja támogatásokon keresztül, alulról építkező módon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A hatások, a rugalmasság és a szinergiák maximalizálása érdekében a kutatási és innovációs tevékenységek megszervezése
  öt
  klaszterben történik, amelyek külön-külön és együtt is ösztönzik a tudományágakon, ágazatokon, szakpolitikákon és határokon átnyúló, illetve a nemzetközi együttműködést.

öt

A hatások, a rugalmasság és a szinergiák maximalizálása érdekében a kutatási és innovációs tevékenységek megszervezése
  hat, páneurópai kutatási infrastruktúrák által összekapcsolt
  klaszterben történik, amelyek külön-külön és együtt is ösztönzik a tudományágakon, ágazatokon, szakpolitikákon és határokon átnyúló, illetve a nemzetközi együttműködést.
  A hat klaszter az egyes kkv-k innovációját is támogatja támogatásokon keresztül, alulról építkező módon.

hat, páneurópai kutatási infrastruktúrák által összekapcsolt

A hat klaszter az egyes kkv-k innovációját is támogatja támogatásokon keresztül, alulról építkező módon.

Módosítás 115

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 pont – 4 bekezdés – a pont – bevezető rész

I melléklet – 2 pont – 4 bekezdés – a pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | „Egészségügy” klaszter: Valamennyi korosztályba tartozó polgár egészségének javítása és védelme a betegségek megelőzésére, diagnosztizálására, nyomon követésére, kezelésére és gyógyítására irányuló innovatív megoldások kidolgozása révén; az egészségügyi kockázatok csökkentése, a lakosság védelme és az egészségmegőrzés előmozdítása; a közegészségügyi rendszerek költséghatékonyabbá, igazságosabbá és fenntarthatóbbá tétele; valamint a betegek részvételének és önállóságának támogatása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

„Egészségügy” klaszter: Valamennyi korosztályba tartozó polgár egészségének javítása és védelme a betegségek megelőzésére, diagnosztizálására, nyomon követésére, kezelésére és gyógyítására irányuló innovatív megoldások kidolgozása révén; az egészségügyi kockázatok csökkentése, a lakosság védelme és az egészségmegőrzés előmozdítása; a közegészségügyi rendszerek költséghatékonyabbá, igazságosabbá és fenntarthatóbbá tétele; valamint a betegek részvételének és önállóságának támogatása.

| a) | „Egészségügy” klaszter: Valamennyi korosztályba tartozó polgár egészségének javítása és védelme a betegségek megelőzésére, diagnosztizálására, nyomon követésére, kezelésére és gyógyítására
  , valamint egészségügyi technológiák fejlesztésére
  irányuló innovatív megoldások kidolgozása révén; az egészségügyi kockázatok csökkentése, a lakosság védelme és az egészségmegőrzés előmozdítása; a közegészségügyi rendszerek költséghatékonyabbá, igazságosabbá és fenntarthatóbbá tétele; valamint a betegek részvételének és önállóságának támogatása. |
| --- | --- |

a)

„Egészségügy” klaszter: Valamennyi korosztályba tartozó polgár egészségének javítása és védelme a betegségek megelőzésére, diagnosztizálására, nyomon követésére, kezelésére és gyógyítására
  , valamint egészségügyi technológiák fejlesztésére
  irányuló innovatív megoldások kidolgozása révén; az egészségügyi kockázatok csökkentése, a lakosság védelme és az egészségmegőrzés előmozdítása; a közegészségügyi rendszerek költséghatékonyabbá, igazságosabbá és fenntarthatóbbá tétele; valamint a betegek részvételének és önállóságának támogatása.

, valamint egészségügyi technológiák fejlesztésére

Módosítás 116

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 pont – 4 bekezdés – b pont – bevezető rész

I melléklet – 2 pont – 4 bekezdés – b pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | „Inkluzív
  és
  biztonságos
  társadalom” klaszter: Az európai demokratikus értékek – többek között a jogállamiság és az alapjogok – megerősítése, kulturális örökségünk védelme, valamint a befogadáshoz és a növekedéshez hozzájáruló társadalmi-gazdasági változások
  elősegítése
  ,
  megfelelő módon reagálva mindeközben
  a 
  tartós biztonsági fenyegetésekre, ideértve a kiberbűnözést, valamint a természeti
  és
  az ember okozta katasztrófákat
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

„Inkluzív
  és
  biztonságos
  társadalom” klaszter: Az európai demokratikus értékek – többek között a jogállamiság és az alapjogok – megerősítése, kulturális örökségünk védelme, valamint a befogadáshoz és a növekedéshez hozzájáruló társadalmi-gazdasági változások
  elősegítése
  ,
  megfelelő módon reagálva mindeközben
  a 
  tartós biztonsági fenyegetésekre, ideértve a kiberbűnözést, valamint a természeti
  és
  az ember okozta katasztrófákat
  .

„Inkluzív

biztonságos

elősegítése

megfelelő módon reagálva mindeközben

tartós biztonsági fenyegetésekre, ideértve a kiberbűnözést, valamint a természeti

az ember okozta katasztrófákat

| b) | „Befogadó
  és
  kreatív
  társadalom” klaszter: Az európai demokratikus értékek – többek között a jogállamiság és az alapjogok – megerősítése, kulturális örökségünk védelme,
  a kulturális és kreatív ágazatok lehetőségeinek feltérképezése,
  valamint a befogadáshoz és a növekedéshez hozzájáruló társadalmi-gazdasági változások,
  többek között
  a 
  migráció kezelésének
  és
  a migránsok integrálásának elősegítése
  . |
| --- | --- |

b)

„Befogadó
  és
  kreatív
  társadalom” klaszter: Az európai demokratikus értékek – többek között a jogállamiság és az alapjogok – megerősítése, kulturális örökségünk védelme,
  a kulturális és kreatív ágazatok lehetőségeinek feltérképezése,
  valamint a befogadáshoz és a növekedéshez hozzájáruló társadalmi-gazdasági változások,
  többek között
  a 
  migráció kezelésének
  és
  a migránsok integrálásának elősegítése
  .

„Befogadó

kreatív

a kulturális és kreatív ágazatok lehetőségeinek feltérképezése,

többek között

migráció kezelésének

a migránsok integrálásának elősegítése

Módosítás 117

Módosítás 117

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 pont – 4 bekezdés – b pont – 1 bekezdés

I melléklet – 2 pont – 4 bekezdés – b pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Beavatkozási területek: demokrácia;
  kulturális örökség;
  társadalmi és gazdasági változások;
  a katasztrófákkal szemben ellenállóképes társadalmak; védelem és biztonság; kiberbiztonság. | Beavatkozási területek: demokrácia;
  kultúra és kreativitás:
  társadalmi
  , kulturális
  és gazdasági változások;
  társadalom- és bölcsészettudományok |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Beavatkozási területek: demokrácia;
  kulturális örökség;
  társadalmi és gazdasági változások;
  a katasztrófákkal szemben ellenállóképes társadalmak; védelem és biztonság; kiberbiztonság.

kulturális örökség;

a katasztrófákkal szemben ellenállóképes társadalmak; védelem és biztonság; kiberbiztonság.

Beavatkozási területek: demokrácia;
  kultúra és kreativitás:
  társadalmi
  , kulturális
  és gazdasági változások;
  társadalom- és bölcsészettudományok

kultúra és kreativitás:

, kulturális

társadalom- és bölcsészettudományok

Módosítás 118

Módosítás 118

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 pont – 4 bekezdés – c pont – 1 bekezdés

I melléklet – 2 pont – 4 bekezdés – c pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Beavatkozási területek: gyártási technológiák; digitális technológiák; fejlett anyagok; mesterséges intelligencia és robotika; újgenerációs internet; nagy teljesítményű számítástechnika és nagy adathalmazok; körkörös iparágak; alacsony szén-dioxid-kibocsátású és tiszta ipar; világűr. | Beavatkozási területek: gyártási technológiák; digitális technológiák; fejlett anyagok; mesterséges intelligencia és robotika; újgenerációs internet;
  kvantumtechnológiák;
  nagy teljesítményű számítástechnika és nagy adathalmazok; körkörös iparágak; alacsony szén-dioxid-kibocsátású és tiszta ipar; világűr. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Beavatkozási területek: gyártási technológiák; digitális technológiák; fejlett anyagok; mesterséges intelligencia és robotika; újgenerációs internet; nagy teljesítményű számítástechnika és nagy adathalmazok; körkörös iparágak; alacsony szén-dioxid-kibocsátású és tiszta ipar; világűr.

Beavatkozási területek: gyártási technológiák; digitális technológiák; fejlett anyagok; mesterséges intelligencia és robotika; újgenerációs internet;
  kvantumtechnológiák;
  nagy teljesítményű számítástechnika és nagy adathalmazok; körkörös iparágak; alacsony szén-dioxid-kibocsátású és tiszta ipar; világűr.

kvantumtechnológiák;

Módosítás 119

Módosítás 119

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 pont – 4 bekezdés – c a pont (új)

I melléklet – 2 pont – 4 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | „Biztonságos társadalom” klaszter: reagálás az állandó biztonsági fenyegetésekből, többek között a számítástechnikai bűnözésből, valamint a természeti és az ember okozta katasztrófákból eredő kihívásokra.



  Beavatkozási területek: szervezett bűnözés; terrorizmus, szélsőségesség, radikalizálódás és politikai indíttatású erőszak; határvédelmi igazgatás; kiberbiztonság, magánélet védelme, adatvédelem; kritikus infrastruktúrák védelme és a katasztrófareagálás javítása; kalóztevékenység és termékhamisítás; az Unió külső biztonsági politikáinak támogatása, többek között konfliktusmegelőzés és békeépítés révén; a koordináció, az együttműködés és a szinergiák előmozdítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

„Biztonságos társadalom” klaszter: reagálás az állandó biztonsági fenyegetésekből, többek között a számítástechnikai bűnözésből, valamint a természeti és az ember okozta katasztrófákból eredő kihívásokra.

„Biztonságos társadalom” klaszter: reagálás az állandó biztonsági fenyegetésekből, többek között a számítástechnikai bűnözésből, valamint a természeti és az ember okozta katasztrófákból eredő kihívásokra.

Beavatkozási területek: szervezett bűnözés; terrorizmus, szélsőségesség, radikalizálódás és politikai indíttatású erőszak; határvédelmi igazgatás; kiberbiztonság, magánélet védelme, adatvédelem; kritikus infrastruktúrák védelme és a katasztrófareagálás javítása; kalóztevékenység és termékhamisítás; az Unió külső biztonsági politikáinak támogatása, többek között konfliktusmegelőzés és békeépítés révén; a koordináció, az együttműködés és a szinergiák előmozdítása.

Módosítás 120

Módosítás 120

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 pont – 4 bekezdés – d pont – bevezető rész

I melléklet – 2 pont – 4 bekezdés – d pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | „Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter: Az éghajlatváltozással szembeni küzdelem azáltal, hogy jobban megértjük annak okait, alakulását, kockázatait, hatásait és az abból eredő lehetőségeket, valamint az energiaipar és a közlekedési ágazat éghajlat- és környezetbarátabbá, hatékonyabbá, versenyképesebbé, intelligensebbé, biztonságosabbá és reziliensebbé tétele által. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

„Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter: Az éghajlatváltozással szembeni küzdelem azáltal, hogy jobban megértjük annak okait, alakulását, kockázatait, hatásait és az abból eredő lehetőségeket, valamint az energiaipar és a közlekedési ágazat éghajlat- és környezetbarátabbá, hatékonyabbá, versenyképesebbé, intelligensebbé, biztonságosabbá és reziliensebbé tétele által.

| d) | „Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter: Az éghajlatváltozással szembeni küzdelem azáltal, hogy jobban megértjük annak okait, alakulását, kockázatait, hatásait és az abból eredő lehetőségeket, valamint az energiaipar és a közlekedési ágazat éghajlat- és környezetbarátabbá, hatékonyabbá, versenyképesebbé, intelligensebbé, biztonságosabbá és reziliensebbé tétele által
  ; a megújuló energiaforrások használatának és a szemléletváltozás előmozdítása
  . |
| --- | --- |

d)

„Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter: Az éghajlatváltozással szembeni küzdelem azáltal, hogy jobban megértjük annak okait, alakulását, kockázatait, hatásait és az abból eredő lehetőségeket, valamint az energiaipar és a közlekedési ágazat éghajlat- és környezetbarátabbá, hatékonyabbá, versenyképesebbé, intelligensebbé, biztonságosabbá és reziliensebbé tétele által
  ; a megújuló energiaforrások használatának és a szemléletváltozás előmozdítása
  .

; a megújuló energiaforrások használatának és a szemléletváltozás előmozdítása

Módosítás 121

Módosítás 121

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 pont – 4 bekezdés – d pont – 1 bekezdés

I melléklet – 2 pont – 4 bekezdés – d pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Beavatkozási területek: éghajlattudomány és az éghajlattal kapcsolatos megoldások; energiaellátás; energiarendszerek és -hálózatok; az energetikai átállás által érintett épületek
  és
  ipari létesítmények; közösségek és városok; ipari versenyképesség a közlekedési ágazatban; tiszta közlekedés és mobilitás; intelligens mobilitás; energiatárolás. | Beavatkozási területek: éghajlattudomány és az éghajlattal kapcsolatos megoldások; energiaellátás; energiarendszerek és -hálózatok; az energetikai átállás által érintett épületek
  ; energetikai átállás által érintett
  ipari létesítmények
  ; átalakulóban lévő széntermelő régiók
  ; közösségek és városok; ipari versenyképesség a közlekedési ágazatban; tiszta közlekedés és mobilitás; intelligens mobilitás; energiatárolás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Beavatkozási területek: éghajlattudomány és az éghajlattal kapcsolatos megoldások; energiaellátás; energiarendszerek és -hálózatok; az energetikai átállás által érintett épületek
  és
  ipari létesítmények; közösségek és városok; ipari versenyképesség a közlekedési ágazatban; tiszta közlekedés és mobilitás; intelligens mobilitás; energiatárolás.

és

Beavatkozási területek: éghajlattudomány és az éghajlattal kapcsolatos megoldások; energiaellátás; energiarendszerek és -hálózatok; az energetikai átállás által érintett épületek
  ; energetikai átállás által érintett
  ipari létesítmények
  ; átalakulóban lévő széntermelő régiók
  ; közösségek és városok; ipari versenyképesség a közlekedési ágazatban; tiszta közlekedés és mobilitás; intelligens mobilitás; energiatárolás;

; energetikai átállás által érintett

; átalakulóban lévő széntermelő régiók

Módosítás 122

Módosítás 122

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 pont – 4 bekezdés – e pont – bevezető rész

I melléklet – 2 pont – 4 bekezdés – e pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | „Élelmiszerek
  és
  természeti erőforrások” klaszter: A szárazföldi és a tengeri természeti és biológiai erőforrások védelme, helyreállítása, fenntartható kezelése és felhasználása az élelmezés- és táplálkozásbiztonság, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás-hatékony és körkörös gazdaság felé történő átmenet biztosítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

„Élelmiszerek
  és
  természeti erőforrások” klaszter: A szárazföldi és a tengeri természeti és biológiai erőforrások védelme, helyreállítása, fenntartható kezelése és felhasználása az élelmezés- és táplálkozásbiztonság, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás-hatékony és körkörös gazdaság felé történő átmenet biztosítása érdekében.

és

| e) | „Élelmiszerek, természeti erőforrások
  és mezőgazdaság”
  klaszter: A szárazföldi
  , a szárazföldi vízi
  és a tengeri természeti és biológiai erőforrások védelme, helyreállítása, fenntartható kezelése és felhasználása az élelmezés- és táplálkozásbiztonság, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás-hatékony és körkörös gazdaság felé történő átmenet biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

e)

„Élelmiszerek, természeti erőforrások
  és mezőgazdaság”
  klaszter: A szárazföldi
  , a szárazföldi vízi
  és a tengeri természeti és biológiai erőforrások védelme, helyreállítása, fenntartható kezelése és felhasználása az élelmezés- és táplálkozásbiztonság, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás-hatékony és körkörös gazdaság felé történő átmenet biztosítása érdekében.

és mezőgazdaság”

, a szárazföldi vízi

Módosítás 123

Módosítás 123

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 pont – 4 bekezdés – e pont – 1 bekezdés

I melléklet – 2 pont – 4 bekezdés – e pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Beavatkozási területek: környezeti megfigyelés; biológiai sokféleség és természeti tőke; mezőgazdaság, erdőgazdálkodás és vidéki térségek; tengerek
  és
  óceánok; élelmiszerrendszerek; bioalapú innovációs rendszerek; körkörös rendszerek. | Beavatkozási területek: környezeti megfigyelés; biológiai sokféleség és természeti tőke; mezőgazdaság, erdőgazdálkodás és vidéki térségek; tengerek, óceánok
  , szárazföldi vizek
  és
  a kék gazdaság
  ; élelmiszerrendszerek; bioalapú innovációs rendszerek; körkörös rendszerek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Beavatkozási területek: környezeti megfigyelés; biológiai sokféleség és természeti tőke; mezőgazdaság, erdőgazdálkodás és vidéki térségek; tengerek
  és
  óceánok; élelmiszerrendszerek; bioalapú innovációs rendszerek; körkörös rendszerek.

és

Beavatkozási területek: környezeti megfigyelés; biológiai sokféleség és természeti tőke; mezőgazdaság, erdőgazdálkodás és vidéki térségek; tengerek, óceánok
  , szárazföldi vizek
  és
  a kék gazdaság
  ; élelmiszerrendszerek; bioalapú innovációs rendszerek; körkörös rendszerek.

, szárazföldi vizek

a kék gazdaság

Módosítás 124

Módosítás 124

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 pont – 4 bekezdés – f pont – 1 bekezdés

I melléklet – 2 pont – 4 bekezdés – f pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Beavatkozási területek: egészségügy;
  ellenálló képesség és biztonság
  ; digitális gazdaság, ipar; éghajlat, energiaügy és mobilitás; élelmiszerek és természeti erőforrások; a belső piac és az uniós gazdasági kormányzás működésének támogatása; a tagállamok támogatása a jogszabályok végrehajtása és az intelligens szakosodási stratégiák kidolgozása terén; a szakpolitikai döntéshozatalt támogató analitikai eszközök és módszerek; tudásmenedzsment; tudás- és technológiatranszfer; a tudomány támogatása a szakpolitikai platformok szolgálatában. | Beavatkozási területek: egészségügy;
  inkluzív és kreatív társadalom; biztonságos társadalom
  ; digitális gazdaság, ipar
  és világűr
  ; éghajlat, energiaügy és mobilitás; élelmiszerek és természeti erőforrások; a belső piac és az uniós gazdasági kormányzás működésének támogatása; a tagállamok támogatása a jogszabályok végrehajtása és az intelligens szakosodási stratégiák kidolgozása terén; a szakpolitikai döntéshozatalt támogató analitikai eszközök és módszerek; tudásmenedzsment; tudás- és technológiatranszfer; a tudomány támogatása a szakpolitikai platformok szolgálatában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Beavatkozási területek: egészségügy;
  ellenálló képesség és biztonság
  ; digitális gazdaság, ipar; éghajlat, energiaügy és mobilitás; élelmiszerek és természeti erőforrások; a belső piac és az uniós gazdasági kormányzás működésének támogatása; a tagállamok támogatása a jogszabályok végrehajtása és az intelligens szakosodási stratégiák kidolgozása terén; a szakpolitikai döntéshozatalt támogató analitikai eszközök és módszerek; tudásmenedzsment; tudás- és technológiatranszfer; a tudomány támogatása a szakpolitikai platformok szolgálatában.

ellenálló képesség és biztonság

Beavatkozási területek: egészségügy;
  inkluzív és kreatív társadalom; biztonságos társadalom
  ; digitális gazdaság, ipar
  és világűr
  ; éghajlat, energiaügy és mobilitás; élelmiszerek és természeti erőforrások; a belső piac és az uniós gazdasági kormányzás működésének támogatása; a tagállamok támogatása a jogszabályok végrehajtása és az intelligens szakosodási stratégiák kidolgozása terén; a szakpolitikai döntéshozatalt támogató analitikai eszközök és módszerek; tudásmenedzsment; tudás- és technológiatranszfer; a tudomány támogatása a szakpolitikai platformok szolgálatában.

inkluzív és kreatív társadalom; biztonságos társadalom

és világűr

Módosítás 125

Módosítás 125

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 3 pont – bevezető rész

I melléklet – 3 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | III. pillér:
  „Nyílt innováció” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

III. pillér:
  „Nyílt innováció”

„Nyílt innováció”

| 3. | III. pillér:
  „Innovatív Európa” |
| --- | --- |

3.

III. pillér:
  „Innovatív Európa”

„Innovatív Európa”

Módosítás 126

Módosítás 126

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 3 pont – 1 bekezdés – bevezető rész

I melléklet – 3 pont – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 4. cikkel összhangban ez a pillér a következő tevékenységeken keresztül előmozdítja az innováció minden formáját, ideértve az áttörést jelentő innovációkat, és erősíti az innovatív megoldások piaci bevezetését. Emellett hozzájárul a program 3. cikkben ismertetett egyéb egyedi célkitűzéseinek megvalósításához. | A 4. cikkel összhangban ez a pillér a következő tevékenységeken keresztül előmozdítja az innováció minden formáját, ideértve az áttörést jelentő
  technológiai és társadalmi
  innovációkat, és erősíti az innovatív megoldások
  különösen kutatóintézetekkel együttműködő induló vállalkozások és kkv-k általi
  piaci bevezetését. Emellett hozzájárul a program 3. cikkben ismertetett egyéb egyedi célkitűzéseinek megvalósításához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 4. cikkel összhangban ez a pillér a következő tevékenységeken keresztül előmozdítja az innováció minden formáját, ideértve az áttörést jelentő innovációkat, és erősíti az innovatív megoldások piaci bevezetését. Emellett hozzájárul a program 3. cikkben ismertetett egyéb egyedi célkitűzéseinek megvalósításához.

A 4. cikkel összhangban ez a pillér a következő tevékenységeken keresztül előmozdítja az innováció minden formáját, ideértve az áttörést jelentő
  technológiai és társadalmi
  innovációkat, és erősíti az innovatív megoldások
  különösen kutatóintézetekkel együttműködő induló vállalkozások és kkv-k általi
  piaci bevezetését. Emellett hozzájárul a program 3. cikkben ismertetett egyéb egyedi célkitűzéseinek megvalósításához.

technológiai és társadalmi

különösen kutatóintézetekkel együttműködő induló vállalkozások és kkv-k általi

Módosítás 127

Módosítás 127

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 4 pont – 1 bekezdés

I melléklet – 4 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 4. cikkel összhangban ez a rész a következő tevékenységeken keresztül optimalizálja a program megvalósítását, hogy az minél nagyobb hatást váltson ki a megerősödött Európai Kutatási Térségben. Emellett hozzájárul a program 3. cikkben ismertetett egyéb egyedi célkitűzéseinek megvalósításához. Amellett, hogy az egész program támaszául szolgál, ez a rész olyan tevékenységeket támogat, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy Európában nagyobb hangsúlyt kapjon a tudásalapú társadalom, az innováció és a nemek közötti egyenlőség, valamint ahhoz, hogy Európa a globális verseny élvonalában legyen; ennek érdekében Európa-szerte optimalizálja a nemzeti erősségeket és potenciált egy jól működő Európai Kutatási Térségben, ahol a tudás és a magasan képzett munkaerő szabadon áramlik, ahol a tájékozott állampolgárok értik a K+I eredményeit, bíznak bennük, és azok az egész társadalom javát szolgálják, valamint ahol az uniós szakpolitikák – köztük a kutatási és innovációs szakpolitikával – kiváló színvonalú tudományos bizonyítékokon alapulnak. | A 4. cikkel összhangban ez a rész a következő tevékenységeken keresztül optimalizálja a program megvalósítását, hogy az minél nagyobb hatást váltson ki
  és vonzerővel bírjon
  a megerősödött Európai Kutatási Térségben. Emellett hozzájárul a program 3. cikkben ismertetett egyéb egyedi célkitűzéseinek megvalósításához. Amellett, hogy az egész program támaszául szolgál, ez a rész olyan tevékenységeket támogat, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy
  tehetségeket vonzzanak az Unióba és megszüntessék az elitelvándorlást. Egyben hozzájárul ahhoz is, hogy
  Európában nagyobb hangsúlyt kapjon a tudásalapú társadalom, az innováció és a nemek közötti egyenlőség, valamint ahhoz, hogy Európa a globális verseny élvonalában legyen; ennek érdekében
  egész
  Európa-szerte optimalizálja a nemzeti erősségeket és potenciált egy jól működő Európai Kutatási Térségben, ahol a tudás és a magasan képzett munkaerő
  kiegyensúlyozott módon,
  szabadon áramlik, ahol a tájékozott állampolgárok értik a K+I eredményeit, bíznak bennük, és azok az egész társadalom javát szolgálják, valamint ahol az uniós szakpolitikák – köztük a kutatási és innovációs szakpolitikával – kiváló színvonalú tudományos bizonyítékokon alapulnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 4. cikkel összhangban ez a rész a következő tevékenységeken keresztül optimalizálja a program megvalósítását, hogy az minél nagyobb hatást váltson ki a megerősödött Európai Kutatási Térségben. Emellett hozzájárul a program 3. cikkben ismertetett egyéb egyedi célkitűzéseinek megvalósításához. Amellett, hogy az egész program támaszául szolgál, ez a rész olyan tevékenységeket támogat, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy Európában nagyobb hangsúlyt kapjon a tudásalapú társadalom, az innováció és a nemek közötti egyenlőség, valamint ahhoz, hogy Európa a globális verseny élvonalában legyen; ennek érdekében Európa-szerte optimalizálja a nemzeti erősségeket és potenciált egy jól működő Európai Kutatási Térségben, ahol a tudás és a magasan képzett munkaerő szabadon áramlik, ahol a tájékozott állampolgárok értik a K+I eredményeit, bíznak bennük, és azok az egész társadalom javát szolgálják, valamint ahol az uniós szakpolitikák – köztük a kutatási és innovációs szakpolitikával – kiváló színvonalú tudományos bizonyítékokon alapulnak.

A 4. cikkel összhangban ez a rész a következő tevékenységeken keresztül optimalizálja a program megvalósítását, hogy az minél nagyobb hatást váltson ki
  és vonzerővel bírjon
  a megerősödött Európai Kutatási Térségben. Emellett hozzájárul a program 3. cikkben ismertetett egyéb egyedi célkitűzéseinek megvalósításához. Amellett, hogy az egész program támaszául szolgál, ez a rész olyan tevékenységeket támogat, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy
  tehetségeket vonzzanak az Unióba és megszüntessék az elitelvándorlást. Egyben hozzájárul ahhoz is, hogy
  Európában nagyobb hangsúlyt kapjon a tudásalapú társadalom, az innováció és a nemek közötti egyenlőség, valamint ahhoz, hogy Európa a globális verseny élvonalában legyen; ennek érdekében
  egész
  Európa-szerte optimalizálja a nemzeti erősségeket és potenciált egy jól működő Európai Kutatási Térségben, ahol a tudás és a magasan képzett munkaerő
  kiegyensúlyozott módon,
  szabadon áramlik, ahol a tájékozott állampolgárok értik a K+I eredményeit, bíznak bennük, és azok az egész társadalom javát szolgálják, valamint ahol az uniós szakpolitikák – köztük a kutatási és innovációs szakpolitikával – kiváló színvonalú tudományos bizonyítékokon alapulnak.

és vonzerővel bírjon

tehetségeket vonzzanak az Unióba és megszüntessék az elitelvándorlást. Egyben hozzájárul ahhoz is, hogy

egész

kiegyensúlyozott módon,

Módosítás 128

Módosítás 128

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 4 pont – 2 bekezdés

I melléklet – 4 pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Beavatkozási területek: a kiválóság
  megosztása
  ; az európai kutatási és innovációs rendszer megreformálása és fejlesztése. | Beavatkozási területek: a kiválóság
  terjesztése és a részvétel növelése a partnerségalakítási, az ikerintézményi, az EKT-professzúra kezdeményezések, a COST, a kiválósági kezdeményezések és az ösztöndíjak bővítése révén
  ; az európai kutatási és innovációs rendszer megreformálása és fejlesztése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Beavatkozási területek: a kiválóság
  megosztása
  ; az európai kutatási és innovációs rendszer megreformálása és fejlesztése.

megosztása

Beavatkozási területek: a kiválóság
  terjesztése és a részvétel növelése a partnerségalakítási, az ikerintézményi, az EKT-professzúra kezdeményezések, a COST, a kiválósági kezdeményezések és az ösztöndíjak bővítése révén
  ; az európai kutatási és innovációs rendszer megreformálása és fejlesztése.

terjesztése és a részvétel növelése a partnerségalakítási, az ikerintézményi, az EKT-professzúra kezdeményezések, a COST, a kiválósági kezdeményezések és az ösztöndíjak bővítése révén

Módosítás 129

Módosítás 129

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

II melléklet – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Kutatási és innovációs cselekvések: elsősorban olyan tevékenységeket foglalnak magukban, amelyek új ismeretek létrehozására és/vagy egy új, illetve jobb minőségű technológia, termék, eljárás, szolgáltatás vagy megoldás megvalósíthatóságának vizsgálatára irányulnak. Ez kiterjedhet alapkutatásra, alkalmazott kutatásra, technológiák fejlesztésére és integrálására, prototípusok tesztelésére és validálására laboratóriumi vagy szimulált környezetben; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Kutatási és innovációs cselekvések: elsősorban olyan tevékenységeket foglalnak magukban, amelyek új ismeretek létrehozására és/vagy egy új, illetve jobb minőségű technológia, termék, eljárás, szolgáltatás vagy megoldás megvalósíthatóságának vizsgálatára irányulnak. Ez kiterjedhet alapkutatásra, alkalmazott kutatásra, technológiák fejlesztésére és integrálására, prototípusok tesztelésére és validálására laboratóriumi vagy szimulált környezetben;

| — | Kutatási és innovációs cselekvések: elsősorban olyan tevékenységeket foglalnak magukban, amelyek új ismeretek létrehozására és/vagy egy új, illetve jobb minőségű technológia, termék, eljárás, szolgáltatás vagy megoldás megvalósíthatóságának vizsgálatára irányulnak. Ez kiterjedhet alapkutatásra, alkalmazott kutatásra, technológiák fejlesztésére és integrálására, prototípusok tesztelésére és validálására laboratóriumi vagy szimulált környezetben
  . Egyes kiválasztott együttműködésen alapuló kutatási és innovációs cselekvés esetében sor kerül a gyorsított kutatás és innováció logikájának alkalmazására; |
| --- | --- |

—

Kutatási és innovációs cselekvések: elsősorban olyan tevékenységeket foglalnak magukban, amelyek új ismeretek létrehozására és/vagy egy új, illetve jobb minőségű technológia, termék, eljárás, szolgáltatás vagy megoldás megvalósíthatóságának vizsgálatára irányulnak. Ez kiterjedhet alapkutatásra, alkalmazott kutatásra, technológiák fejlesztésére és integrálására, prototípusok tesztelésére és validálására laboratóriumi vagy szimulált környezetben
  . Egyes kiválasztott együttműködésen alapuló kutatási és innovációs cselekvés esetében sor kerül a gyorsított kutatás és innováció logikájának alkalmazására;

. Egyes kiválasztott együttműködésen alapuló kutatási és innovációs cselekvés esetében sor kerül a gyorsított kutatás és innováció logikájának alkalmazására;

Módosítás 130

Módosítás 130

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 2 bekezdés – 6 franciabekezdés

II melléklet – 2 bekezdés – 6 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Program-társfinanszírozási cselekvések: az uniós finanszírozó szervektől eltérő, kutatási és innovációs programokat irányító és/vagy finanszírozó szervezetek által létrehozott és/vagy végrehajtott tevékenységi programok számára társfinanszírozást nyújtó cselekvések. A szóban forgó tevékenységi programok támogathatnak hálózatépítési és koordinációs, kutatási, innovációs, kísérleti, innovációs és piaci bevezetésre irányuló cselekvéseket, képzéshez és mobilitáshoz kapcsolódó cselekvéseket, a tudatosságnövelést és a kommunikációt, a terjesztést és a hasznosítást, illetve ezek kombinációját, amennyiben azokat közvetlenül az említett szervezetek vagy olyan harmadik felek hajtják végre, amelyek számára utóbbiak releváns pénzügyi támogatást nyújthatnak vissza nem térítendő támogatás, közbeszerzés, illetve a Horizont Európa keretében nyújtott vegyesfinanszírozás formájában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Program-társfinanszírozási cselekvések: az uniós finanszírozó szervektől eltérő, kutatási és innovációs programokat irányító és/vagy finanszírozó szervezetek által létrehozott és/vagy végrehajtott tevékenységi programok számára társfinanszírozást nyújtó cselekvések. A szóban forgó tevékenységi programok támogathatnak hálózatépítési és koordinációs, kutatási, innovációs, kísérleti, innovációs és piaci bevezetésre irányuló cselekvéseket, képzéshez és mobilitáshoz kapcsolódó cselekvéseket, a tudatosságnövelést és a kommunikációt, a terjesztést és a hasznosítást, illetve ezek kombinációját, amennyiben azokat közvetlenül az említett szervezetek vagy olyan harmadik felek hajtják végre, amelyek számára utóbbiak releváns pénzügyi támogatást nyújthatnak vissza nem térítendő támogatás, közbeszerzés, illetve a Horizont Európa keretében nyújtott vegyesfinanszírozás formájában.

| — | Program-társfinanszírozási cselekvések: az uniós finanszírozó szervektől eltérő, kutatási és innovációs programokat irányító és/vagy finanszírozó szervezetek által létrehozott és/vagy végrehajtott tevékenységi programok számára társfinanszírozást nyújtó cselekvések. A szóban forgó tevékenységi programok támogathatnak
  összekapcsolási,
  hálózatépítési és koordinációs, kutatási, innovációs, kísérleti, innovációs és piaci bevezetésre irányuló cselekvéseket, képzéshez és mobilitáshoz kapcsolódó cselekvéseket, a tudatosságnövelést és a kommunikációt, a terjesztést és a hasznosítást, illetve ezek kombinációját, amennyiben azokat közvetlenül az említett szervezetek vagy olyan harmadik felek hajtják végre, amelyek számára utóbbiak releváns pénzügyi támogatást nyújthatnak vissza nem térítendő támogatás, közbeszerzés, illetve a Horizont Európa keretében nyújtott vegyesfinanszírozás formájában; |
| --- | --- |

—

Program-társfinanszírozási cselekvések: az uniós finanszírozó szervektől eltérő, kutatási és innovációs programokat irányító és/vagy finanszírozó szervezetek által létrehozott és/vagy végrehajtott tevékenységi programok számára társfinanszírozást nyújtó cselekvések. A szóban forgó tevékenységi programok támogathatnak
  összekapcsolási,
  hálózatépítési és koordinációs, kutatási, innovációs, kísérleti, innovációs és piaci bevezetésre irányuló cselekvéseket, képzéshez és mobilitáshoz kapcsolódó cselekvéseket, a tudatosságnövelést és a kommunikációt, a terjesztést és a hasznosítást, illetve ezek kombinációját, amennyiben azokat közvetlenül az említett szervezetek vagy olyan harmadik felek hajtják végre, amelyek számára utóbbiak releváns pénzügyi támogatást nyújthatnak vissza nem térítendő támogatás, közbeszerzés, illetve a Horizont Európa keretében nyújtott vegyesfinanszírozás formájában;

összekapcsolási,

Módosítás 131

Módosítás 131

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – a pont – bevezető rész

III melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – a pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | Arra vonatkozó bizonyítékok, hogy az európai partnerség hatékonyabb módon képes megvalósítani a program vonatkozó célkitűzéseit, különösen az
  EU
  és polgárai számára egyértelmű hatások kiváltása terén és tekintettel a globális kihívások kezelésére, a kutatási és innovációs célkitűzések megvalósítására, az Unió versenyképességének biztosítására, az Európai Kutatási és Innovációs Térség megerősítéséhez való hozzájárulásra és a nemzetközi vállalások teljesítésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

Arra vonatkozó bizonyítékok, hogy az európai partnerség hatékonyabb módon képes megvalósítani a program vonatkozó célkitűzéseit, különösen az
  EU
  és polgárai számára egyértelmű hatások kiváltása terén és tekintettel a globális kihívások kezelésére, a kutatási és innovációs célkitűzések megvalósítására, az Unió versenyképességének biztosítására, az Európai Kutatási és Innovációs Térség megerősítéséhez való hozzájárulásra és a nemzetközi vállalások teljesítésére.

EU

| a) | Arra vonatkozó bizonyítékok, hogy az európai partnerség hatékonyabb módon képes megvalósítani a program vonatkozó célkitűzéseit, különösen az
  Unió egészében érezhető
  és polgárai számára egyértelmű hatások kiváltása terén és tekintettel a globális kihívások kezelésére, a kutatási és innovációs célkitűzések megvalósítására, az Unió versenyképességének biztosítására
  , a fenntarthatóságra
  , az Európai Kutatási és Innovációs Térség megerősítéséhez való hozzájárulásra és a nemzetközi vállalások teljesítésére; |
| --- | --- |

a)

Arra vonatkozó bizonyítékok, hogy az európai partnerség hatékonyabb módon képes megvalósítani a program vonatkozó célkitűzéseit, különösen az
  Unió egészében érezhető
  és polgárai számára egyértelmű hatások kiváltása terén és tekintettel a globális kihívások kezelésére, a kutatási és innovációs célkitűzések megvalósítására, az Unió versenyképességének biztosítására
  , a fenntarthatóságra
  , az Európai Kutatási és Innovációs Térség megerősítéséhez való hozzájárulásra és a nemzetközi vállalások teljesítésére;

Unió egészében érezhető

, a fenntarthatóságra

Módosítás 132

Módosítás 132

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – b pont

III melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | Az európai
  partnerség
  koherenciája és szinergiái az uniós kutatási és innovációs környezettel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

Az európai
  partnerség
  koherenciája és szinergiái az uniós kutatási és innovációs környezettel.

partnerség

| b) | Az európai
  partnerségek
  koherenciája és szinergiái az uniós kutatási és innovációs környezettel
  , a nemzeti és regionális stratégiákat is beleértve; |
| --- | --- |

b)

Az európai
  partnerségek
  koherenciája és szinergiái az uniós kutatási és innovációs környezettel
  , a nemzeti és regionális stratégiákat is beleértve;

partnerségek

, a nemzeti és regionális stratégiákat is beleértve;

Módosítás 133

Módosítás 133

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – c pont

III melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | Az európai
  partnerség
  átláthatósága és nyíltsága a prioritások és célkitűzések azonosítása tekintetében, valamint a különböző ágazatokból érkező, adott esetben nemzetközi partnerek és érdekelt felek bevonása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

Az európai
  partnerség
  átláthatósága és nyíltsága a prioritások és célkitűzések azonosítása tekintetében, valamint a különböző ágazatokból érkező, adott esetben nemzetközi partnerek és érdekelt felek bevonása.

partnerség

| c) | Az európai
  partnerségek
  átláthatósága és nyíltsága a prioritások és célkitűzések azonosítása
  és irányítása
  tekintetében, valamint a különböző ágazatokból érkező
  és eltérő hátterű
  , adott esetben nemzetközi partnerek és érdekelt felek bevonása. |
| --- | --- |

c)

Az európai
  partnerségek
  átláthatósága és nyíltsága a prioritások és célkitűzések azonosítása
  és irányítása
  tekintetében, valamint a különböző ágazatokból érkező
  és eltérő hátterű
  , adott esetben nemzetközi partnerek és érdekelt felek bevonása.

partnerségek

és irányítása

és eltérő hátterű

Módosítás 134

Módosítás 134

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – d pont – 1 franciabekezdés

III melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – d pont – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | konkrét időkereteken belül mérhető várható eredmények, teljesítések és hatások – többek között az
  Európa
  számára képviselt fő gazdasági érték – azonosítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

konkrét időkereteken belül mérhető várható eredmények, teljesítések és hatások – többek között az
  Európa
  számára képviselt fő gazdasági érték – azonosítása;

Európa

| — | konkrét időkereteken belül mérhető várható eredmények, teljesítések és hatások – többek között az
  EU
  számára képviselt fő gazdasági érték – azonosítása; |
| --- | --- |

—

konkrét időkereteken belül mérhető várható eredmények, teljesítések és hatások – többek között az
  EU
  számára képviselt fő gazdasági érték – azonosítása;

EU

Módosítás 135

Módosítás 135

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – d pont – 2 franciabekezdés

III melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – d pont – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | a várható minőségi és mennyiségi multiplikátorhatások bemutatása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

a várható minőségi és mennyiségi multiplikátorhatások bemutatása;

| — | a várható
  erőteljes
  minőségi és mennyiségi multiplikátorhatások bemutatása; |
| --- | --- |

—

a várható
  erőteljes
  minőségi és mennyiségi multiplikátorhatások bemutatása;

erőteljes

Módosítás 136

Módosítás 136

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – d pont – 3 franciabekezdés

III melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – d pont – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | a végrehajtás rugalmasságát biztosító, valamint a változó szakpolitikai vagy piaci igényekhez, illetve tudományos fejleményekhez történő alkalmazkodásra irányuló megközelítések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

a végrehajtás rugalmasságát biztosító, valamint a változó szakpolitikai vagy piaci igényekhez, illetve tudományos fejleményekhez történő alkalmazkodásra irányuló megközelítések;

| — | a végrehajtás rugalmasságát biztosító, valamint a változó szakpolitikai
  , társadalmi és/
  vagy piaci igényekhez, illetve tudományos fejleményekhez történő alkalmazkodásra irányuló megközelítések; |
| --- | --- |

—

a végrehajtás rugalmasságát biztosító, valamint a változó szakpolitikai
  , társadalmi és/
  vagy piaci igényekhez, illetve tudományos fejleményekhez történő alkalmazkodásra irányuló megközelítések;

, társadalmi és/

Módosítás 137

Módosítás 137

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – e pont – 1 bekezdés

III melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – e pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Intézményesített európai partnerségek esetében az Uniótól eltérő partnerek pénzügyi és/vagy természetbeni hozzájárulása legalább 50 %, és elérheti az európai partnerség összesített költségvetési kötelezettségvállalásainak 75 %-át.
  Minden egyes intézményesített európai partnerség esetében az Uniótól eltérő partnerek hozzájárulásának egy része pénzügyi hozzájárulás formáját ölti. | Intézményesített európai partnerségek esetében az Uniótól eltérő partnerek pénzügyi és/vagy természetbeni hozzájárulása
  az Unió és a privát partnerek közötti partnerségek esetében
  legalább 50 %, és
  a tagállamokat is magukba foglaló partnerségek esetében
  elérheti az európai partnerség összesített költségvetési kötelezettségvállalásainak 75 %-át. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Intézményesített európai partnerségek esetében az Uniótól eltérő partnerek pénzügyi és/vagy természetbeni hozzájárulása legalább 50 %, és elérheti az európai partnerség összesített költségvetési kötelezettségvállalásainak 75 %-át.
  Minden egyes intézményesített európai partnerség esetében az Uniótól eltérő partnerek hozzájárulásának egy része pénzügyi hozzájárulás formáját ölti.

Minden egyes intézményesített európai partnerség esetében az Uniótól eltérő partnerek hozzájárulásának egy része pénzügyi hozzájárulás formáját ölti.

Intézményesített európai partnerségek esetében az Uniótól eltérő partnerek pénzügyi és/vagy természetbeni hozzájárulása
  az Unió és a privát partnerek közötti partnerségek esetében
  legalább 50 %, és
  a tagállamokat is magukba foglaló partnerségek esetében
  elérheti az európai partnerség összesített költségvetési kötelezettségvállalásainak 75 %-át.

az Unió és a privát partnerek közötti partnerségek esetében

a tagállamokat is magukba foglaló partnerségek esetében

Módosítás 138

Módosítás 138

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – e a pont (új)

III melléklet – 1 bekezdés – 1 pont – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | A regionális hatóságokkal egyetértésben az Európai Regionális Fejlesztési Alapot részleges nemzeti hozzájárulásként fogadják el a program által társfinanszírozott, tagállamok részvételével folytatott cselekvések esetén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ea)

ea)

A regionális hatóságokkal egyetértésben az Európai Regionális Fejlesztési Alapot részleges nemzeti hozzájárulásként fogadják el a program által társfinanszírozott, tagállamok részvételével folytatott cselekvések esetén.

A regionális hatóságokkal egyetértésben az Európai Regionális Fejlesztési Alapot részleges nemzeti hozzájárulásként fogadják el a program által társfinanszírozott, tagállamok részvételével folytatott cselekvések esetén.

Módosítás 139

Módosítás 139

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1 bekezdés – 2 pont – c pont

III melléklet – 1 bekezdés – 2 pont – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | Koordináció és/vagy közös tevékenységek más olyan releváns kutatási és innovációs kezdeményezésekkel, amelyek hatékony szinergiákat
  biztosítanak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

Koordináció és/vagy közös tevékenységek más olyan releváns kutatási és innovációs kezdeményezésekkel, amelyek hatékony szinergiákat
  biztosítanak
  .

biztosítanak

| c) | Koordináció és/vagy közös tevékenységek más olyan releváns kutatási és innovációs kezdeményezésekkel, amelyek
  biztosítják az összeköttetések optimális szintjét és a
  hatékony szinergiákat. |
| --- | --- |

c)

Koordináció és/vagy közös tevékenységek más olyan releváns kutatási és innovációs kezdeményezésekkel, amelyek
  biztosítják az összeköttetések optimális szintjét és a
  hatékony szinergiákat.

biztosítják az összeköttetések optimális szintjét és a

Módosítás 140

Módosítás 140

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1 bekezdés – 2 pont – d pont

III melléklet – 1 bekezdés – 2 pont – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | Minden egyes partner részéről a kezdeményezés teljes időtartama alatt érvényes, jogilag kötelező érvényű kötelezettségvállalások, különösen a pénzügyi hozzájárulások tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

Minden egyes partner részéről a kezdeményezés teljes időtartama alatt érvényes, jogilag kötelező érvényű kötelezettségvállalások, különösen a pénzügyi hozzájárulások tekintetében.

| d) | Minden egyes partner részéről a kezdeményezés teljes időtartama alatt érvényes, jogilag kötelező érvényű kötelezettségvállalások, különösen a 
  természetbeni és/vagy
  pénzügyi hozzájárulások tekintetében. |
| --- | --- |

d)

Minden egyes partner részéről a kezdeményezés teljes időtartama alatt érvényes, jogilag kötelező érvényű kötelezettségvállalások, különösen a 
  természetbeni és/vagy
  pénzügyi hozzájárulások tekintetében.

természetbeni és/vagy

Módosítás 141

Módosítás 141

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1 bekezdés – 3 pont – a pont

III melléklet – 1 bekezdés – 3 pont – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | A 45. cikkben meghatározott követelményeknek megfelelő nyomonkövetési rendszer, amely nyomon követi
  az egyedi
  szakpolitikai célok/célkitűzések, teljesítések és fő teljesítménymutatók felé tett előrehaladást és lehetővé teszi az eredményeknek és hatásoknak, valamint a korrekciós intézkedések esetleges szükségességének későbbi értékelését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

A 45. cikkben meghatározott követelményeknek megfelelő nyomonkövetési rendszer, amely nyomon követi
  az egyedi
  szakpolitikai célok/célkitűzések, teljesítések és fő teljesítménymutatók felé tett előrehaladást és lehetővé teszi az eredményeknek és hatásoknak, valamint a korrekciós intézkedések esetleges szükségességének későbbi értékelését.

az egyedi

| a) | A 45. cikkben meghatározott követelményeknek megfelelő nyomonkövetési rendszer, amely nyomon követi
  a programspecifikus
  szakpolitikai célok/célkitűzések, teljesítések és fő teljesítménymutatók felé tett előrehaladást és lehetővé teszi az eredményeknek és hatásoknak, valamint a korrekciós intézkedések esetleges szükségességének későbbi értékelését. |
| --- | --- |

a)

A 45. cikkben meghatározott követelményeknek megfelelő nyomonkövetési rendszer, amely nyomon követi
  a programspecifikus
  szakpolitikai célok/célkitűzések, teljesítések és fő teljesítménymutatók felé tett előrehaladást és lehetővé teszi az eredményeknek és hatásoknak, valamint a korrekciós intézkedések esetleges szükségességének későbbi értékelését.

a programspecifikus

Módosítás 142

Módosítás 142

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1 bekezdés – 4 pont – b pont

III melléklet – 1 bekezdés – 4 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | Megfelelő
  intézkedések, amelyek biztosítják a megállapodás szerinti
  feltételek
  és
  ütemezés
  szerinti fokozatos kivezetést a nemzeti vagy más uniós programok révén történő esetleges további transznacionális finanszírozás sérelme nélkül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

Megfelelő
  intézkedések, amelyek biztosítják a megállapodás szerinti
  feltételek
  és
  ütemezés
  szerinti fokozatos kivezetést a nemzeti vagy más uniós programok révén történő esetleges további transznacionális finanszírozás sérelme nélkül.

Megfelelő

feltételek

ütemezés

| b) | Amennyiben nem kerül sor a partnerség megújítására, megfelelő
  intézkedések, amelyek biztosítják a 
  jogilag elkötelezett partnerek közötti
  megállapodás szerinti
  ütemezés
  és
  feltételek
  szerinti fokozatos kivezetést a nemzeti vagy más uniós programok révén történő esetleges további transznacionális finanszírozás
  , valamint a magánberuházások és a folyamatban lévő projektek
  sérelme nélkül. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben nem kerül sor a partnerség megújítására, megfelelő
  intézkedések, amelyek biztosítják a 
  jogilag elkötelezett partnerek közötti
  megállapodás szerinti
  ütemezés
  és
  feltételek
  szerinti fokozatos kivezetést a nemzeti vagy más uniós programok révén történő esetleges további transznacionális finanszírozás
  , valamint a magánberuházások és a folyamatban lévő projektek
  sérelme nélkül.

Amennyiben nem kerül sor a partnerség megújítására, megfelelő

jogilag elkötelezett partnerek közötti

ütemezés

feltételek

, valamint a magánberuházások és a folyamatban lévő projektek

Módosítás 143

Módosítás 143

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 1 pont – b pont

IV melléklet – 1 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a KAP a lehető legjobb módon használja fel a kutatási és innovációs eredményeket, és mozdítsa elő az – egyebek mellett a kutatási és innovációs keretprogramok által finanszírozott projektekből és a „Mezőgazdasági termelékenység és fenntarthatóság” európai innovációs partnerségből származó – innovatív megoldások alkalmazását, végrehajtását és bevezetését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a KAP a lehető legjobb módon használja fel a kutatási és innovációs eredményeket, és mozdítsa elő az – egyebek mellett a kutatási és innovációs keretprogramok által finanszírozott projektekből és a „Mezőgazdasági termelékenység és fenntarthatóság” európai innovációs partnerségből származó – innovatív megoldások alkalmazását, végrehajtását és bevezetését;

| b) | a KAP a lehető legjobb módon használja fel a kutatási és innovációs eredményeket, és mozdítsa elő az – egyebek mellett a kutatási és innovációs keretprogramok által finanszírozott projektekből és a „Mezőgazdasági termelékenység és fenntarthatóság” európai innovációs partnerségből
  , valamint az EIT releváns tudományos és innovációs társulásaiból (TIT)
  származó – innovatív megoldások alkalmazását, végrehajtását és bevezetését; |
| --- | --- |

b)

a KAP a lehető legjobb módon használja fel a kutatási és innovációs eredményeket, és mozdítsa elő az – egyebek mellett a kutatási és innovációs keretprogramok által finanszírozott projektekből és a „Mezőgazdasági termelékenység és fenntarthatóság” európai innovációs partnerségből
  , valamint az EIT releváns tudományos és innovációs társulásaiból (TIT)
  származó – innovatív megoldások alkalmazását, végrehajtását és bevezetését;

, valamint az EIT releváns tudományos és innovációs társulásaiból (TIT)

Módosítás 144

Módosítás 144

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 2 pont – b pont

IV melléklet – 2 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az ETHA támogassa az új technológiák, valamint az innovatív termékek, eljárások és szolgáltatások bevezetését, különösen azokét, amelyek a program eredményeként jönnek létre a tengeri és tengerhasznosítási politika területén; az ETHA emellett mozdítsa elő a terepen történő adatgyűjtést és az adatok feldolgozását, és terjessze a program keretében támogatott releváns cselekvések eredményeit, ami hozzájárul a közös halászati politika, az integrált tengerpolitika
  és
  a nemzetközi óceánpolitikai irányítás végrehajtásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az ETHA támogassa az új technológiák, valamint az innovatív termékek, eljárások és szolgáltatások bevezetését, különösen azokét, amelyek a program eredményeként jönnek létre a tengeri és tengerhasznosítási politika területén; az ETHA emellett mozdítsa elő a terepen történő adatgyűjtést és az adatok feldolgozását, és terjessze a program keretében támogatott releváns cselekvések eredményeit, ami hozzájárul a közös halászati politika, az integrált tengerpolitika
  és
  a nemzetközi óceánpolitikai irányítás végrehajtásához.

és

| b) | az ETHA támogassa az új technológiák, valamint az innovatív termékek, eljárások és szolgáltatások bevezetését, különösen azokét, amelyek a program eredményeként jönnek létre a tengeri és tengerhasznosítási politika területén; az ETHA emellett mozdítsa elő a terepen történő adatgyűjtést és az adatok feldolgozását, és terjessze a program keretében támogatott releváns cselekvések eredményeit, ami hozzájárul a közös halászati politika, az integrált tengerpolitika, a nemzetközi óceánpolitikai irányítás
  és a nemzetközi kötelezettségvállalások
  végrehajtásához. |
| --- | --- |

b)

az ETHA támogassa az új technológiák, valamint az innovatív termékek, eljárások és szolgáltatások bevezetését, különösen azokét, amelyek a program eredményeként jönnek létre a tengeri és tengerhasznosítási politika területén; az ETHA emellett mozdítsa elő a terepen történő adatgyűjtést és az adatok feldolgozását, és terjessze a program keretében támogatott releváns cselekvések eredményeit, ami hozzájárul a közös halászati politika, az integrált tengerpolitika, a nemzetközi óceánpolitikai irányítás
  és a nemzetközi kötelezettségvállalások
  végrehajtásához.

és a nemzetközi kötelezettségvállalások

Módosítás 145

Módosítás 145

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 3 pont – a pont

IV melléklet – 3 pont – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az Európai Kutatási Térség megerősítése érdekében az ERFA-ból és
  a
  programból származó kombinált finanszírozásra vonatkozó intézkedések olyan tevékenységek támogatására szolgáljanak, amelyek összekapcsolják az intelligens szakosodási stratégiákat a nemzetközi kutatási és innovációs kiválósággal, ideértve a közös transzregionális/transznacionális programokat és a páneurópai kutatási infrastruktúrákat is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az Európai Kutatási Térség megerősítése érdekében az ERFA-ból és
  a
  programból származó kombinált finanszírozásra vonatkozó intézkedések olyan tevékenységek támogatására szolgáljanak, amelyek összekapcsolják az intelligens szakosodási stratégiákat a nemzetközi kutatási és innovációs kiválósággal, ideértve a közös transzregionális/transznacionális programokat és a páneurópai kutatási infrastruktúrákat is;

a

| a) | az Európai Kutatási Térség megerősítése érdekében az ERFA-ból és
  az Európai horizont
  programból származó kombinált finanszírozásra vonatkozó intézkedések olyan tevékenységek támogatására szolgáljanak, amelyek összekapcsolják
  a regionális operatív programokat és
  az intelligens szakosodási stratégiákat a nemzetközi kutatási és innovációs kiválósággal, ideértve a közös transzregionális/transznacionális programokat és a páneurópai kutatási infrastruktúrákat is; |
| --- | --- |

a)

az Európai Kutatási Térség megerősítése érdekében az ERFA-ból és
  az Európai horizont
  programból származó kombinált finanszírozásra vonatkozó intézkedések olyan tevékenységek támogatására szolgáljanak, amelyek összekapcsolják
  a regionális operatív programokat és
  az intelligens szakosodási stratégiákat a nemzetközi kutatási és innovációs kiválósággal, ideértve a közös transzregionális/transznacionális programokat és a páneurópai kutatási infrastruktúrákat is;

az Európai horizont

a regionális operatív programokat és

Módosítás 146

Módosítás 146

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 3 pont – a a pont (új)

IV melléklet – 3 pont – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | Az ERFA pénzeszközei önkéntes alapon átcsoportosíthatók a program keretében végrehajtott tevékenységek, különösen a kiválósági pecsét támogatására; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

Az ERFA pénzeszközei önkéntes alapon átcsoportosíthatók a program keretében végrehajtott tevékenységek, különösen a kiválósági pecsét támogatására;

Az ERFA pénzeszközei önkéntes alapon átcsoportosíthatók a program keretében végrehajtott tevékenységek, különösen a kiválósági pecsét támogatására;

Módosítás 147

Módosítás 147

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 3 pont – b a pont (új)

IV melléklet – 3 pont – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | erősödjenek a meglévő regionális ökoszisztémák, platformhálózatok és regionális stratégiák; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

erősödjenek a meglévő regionális ökoszisztémák, platformhálózatok és regionális stratégiák;

erősödjenek a meglévő regionális ökoszisztémák, platformhálózatok és regionális stratégiák;

Módosítás 148

Módosítás 148

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 4 pont – b pont

IV melléklet – 4 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az Európai Kutatási Térség megerősítése érdekében az ESZA+-ból származó kiegészítő finanszírozásra vonatkozó intézkedések felhasználhatók legyenek a 
  humán tőke fejlesztését
  előmozdító
  tevékenységek
  támogatására a kutatás és az innováció területén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az Európai Kutatási Térség megerősítése érdekében az ESZA+-ból származó kiegészítő finanszírozásra vonatkozó intézkedések felhasználhatók legyenek a 
  humán tőke fejlesztését
  előmozdító
  tevékenységek
  támogatására a kutatás és az innováció területén;

humán tőke fejlesztését

tevékenységek

| b) | az Európai Kutatási Térség megerősítése érdekében az ESZA+-ból származó kiegészítő finanszírozásra vonatkozó intézkedések
  önkéntes alapon
  felhasználhatók legyenek a 
  program humántőke-fejlesztést
  előmozdító
  tevékenységeinek
  támogatására a kutatás és az innováció területén; |
| --- | --- |

b)

az Európai Kutatási Térség megerősítése érdekében az ESZA+-ból származó kiegészítő finanszírozásra vonatkozó intézkedések
  önkéntes alapon
  felhasználhatók legyenek a 
  program humántőke-fejlesztést
  előmozdító
  tevékenységeinek
  támogatására a kutatás és az innováció területén;

önkéntes alapon

program humántőke-fejlesztést

tevékenységeinek

Módosítás 149

Módosítás 149

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 6 pont – b pont

IV melléklet – 6 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a program stratégiai kutatási és innovációs terveiben sor kerüljön a digitális aspektusokhoz kapcsolódó kutatási és innovációs szükségletek azonosítására és meghatározására, ami magában foglalja a nagy teljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia és a kiberbiztonság terén megvalósuló kutatást és innovációt, a digitális és az egyéb alaptechnológiák ötvözését, valamint a nem technológiai innovációkat; az áttörést jelentő innovációkat bevezető vállalatok felfutásának támogatását, amelyek közül több is kombinálja a digitális és fizikai technológiákat; a digitális integrációt a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér egésze tekintetében; valamint a digitális kutatási infrastruktúrák támogatását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a program stratégiai kutatási és innovációs terveiben sor kerüljön a digitális aspektusokhoz kapcsolódó kutatási és innovációs szükségletek azonosítására és meghatározására, ami magában foglalja a nagy teljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia és a kiberbiztonság terén megvalósuló kutatást és innovációt, a digitális és az egyéb alaptechnológiák ötvözését, valamint a nem technológiai innovációkat; az áttörést jelentő innovációkat bevezető vállalatok felfutásának támogatását, amelyek közül több is kombinálja a digitális és fizikai technológiákat; a digitális integrációt a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér egésze tekintetében; valamint a digitális kutatási infrastruktúrák támogatását;

| b) | a program stratégiai kutatási és innovációs terveiben sor kerüljön a digitális aspektusokhoz kapcsolódó kutatási és innovációs szükségletek azonosítására és meghatározására, ami magában foglalja a nagy teljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia és a kiberbiztonság
  , megosztott könyvelési technológiák, kvantumtechnológiák
  terén megvalósuló kutatást és innovációt, a digitális és az egyéb alaptechnológiák ötvözését, valamint a nem technológiai innovációkat; az áttörést jelentő innovációkat bevezető vállalatok felfutásának támogatását, amelyek közül több is kombinálja a digitális és fizikai technológiákat; a digitális integrációt a „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség” pillér egésze tekintetében; valamint a digitális kutatási infrastruktúrák támogatását; |
| --- | --- |

b)

a program stratégiai kutatási és innovációs terveiben sor kerüljön a digitális aspektusokhoz kapcsolódó kutatási és innovációs szükségletek azonosítására és meghatározására, ami magában foglalja a nagy teljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia és a kiberbiztonság
  , megosztott könyvelési technológiák, kvantumtechnológiák
  terén megvalósuló kutatást és innovációt, a digitális és az egyéb alaptechnológiák ötvözését, valamint a nem technológiai innovációkat; az áttörést jelentő innovációkat bevezető vállalatok felfutásának támogatását, amelyek közül több is kombinálja a digitális és fizikai technológiákat; a digitális integrációt a „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség” pillér egésze tekintetében; valamint a digitális kutatási infrastruktúrák támogatását;

, megosztott könyvelési technológiák, kvantumtechnológiák

európai

Módosítás 150

Módosítás 150

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 6 pont – c pont

IV melléklet – 6 pont – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a DEP a nagy teljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia, a kiberbiztonság és a korszerű digitális készségek területén a nagy léptékű digitális kapacitás- és infrastruktúraépítésre összpontosítson annak érdekében, hogy Európa-szerte széles körben elterjedjenek és bevezetésre kerüljenek az uniós kontextusban kritikus fontosságúnak tekinthető, már meglévő vagy tesztelt innovatív digitális megoldások a közérdekű területeken (például az egészségügy, a közigazgatás, az igazságügy és az oktatás), illetve a piaci hiányosságokkal küzdő területeken (mint például a vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások – digitalizálása); a DEP végrehajtására elsősorban az európai szinten megosztandó digitális kapacitásba, valamint a digitális egységes piac fejlesztése részeként az interoperabilitást és a szabványosítást támogató uniós szintű cselekvésekbe történő, a tagállamokkal folytatott – különösen közös közbeszerzések formájában megvalósuló – összehangolt és stratégiai beruházások révén kerüljön sor; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a DEP a nagy teljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia, a kiberbiztonság és a korszerű digitális készségek területén a nagy léptékű digitális kapacitás- és infrastruktúraépítésre összpontosítson annak érdekében, hogy Európa-szerte széles körben elterjedjenek és bevezetésre kerüljenek az uniós kontextusban kritikus fontosságúnak tekinthető, már meglévő vagy tesztelt innovatív digitális megoldások a közérdekű területeken (például az egészségügy, a közigazgatás, az igazságügy és az oktatás), illetve a piaci hiányosságokkal küzdő területeken (mint például a vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások – digitalizálása); a DEP végrehajtására elsősorban az európai szinten megosztandó digitális kapacitásba, valamint a digitális egységes piac fejlesztése részeként az interoperabilitást és a szabványosítást támogató uniós szintű cselekvésekbe történő, a tagállamokkal folytatott – különösen közös közbeszerzések formájában megvalósuló – összehangolt és stratégiai beruházások révén kerüljön sor;

| c) | a DEP a nagy teljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia, a kiberbiztonság
  , a megosztott könyvelési technológiák, a kvantumtechnológiák
  és a korszerű digitális készségek területén a nagy léptékű digitális kapacitás- és infrastruktúraépítésre összpontosítson annak érdekében, hogy Európa-szerte széles körben elterjedjenek és bevezetésre kerüljenek az uniós kontextusban kritikus fontosságúnak tekinthető, már meglévő vagy tesztelt innovatív digitális megoldások a közérdekű területeken (például az egészségügy, a közigazgatás, az igazságügy és az oktatás), illetve a piaci hiányosságokkal küzdő területeken (mint például a vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások – digitalizálása); a DEP végrehajtására elsősorban az európai szinten megosztandó digitális kapacitásba, valamint a digitális egységes piac fejlesztése részeként az interoperabilitást és a szabványosítást támogató uniós szintű cselekvésekbe történő, a tagállamokkal folytatott – különösen közös közbeszerzések formájában megvalósuló – összehangolt és stratégiai beruházások révén kerüljön sor; |
| --- | --- |

c)

a DEP a nagy teljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia, a kiberbiztonság
  , a megosztott könyvelési technológiák, a kvantumtechnológiák
  és a korszerű digitális készségek területén a nagy léptékű digitális kapacitás- és infrastruktúraépítésre összpontosítson annak érdekében, hogy Európa-szerte széles körben elterjedjenek és bevezetésre kerüljenek az uniós kontextusban kritikus fontosságúnak tekinthető, már meglévő vagy tesztelt innovatív digitális megoldások a közérdekű területeken (például az egészségügy, a közigazgatás, az igazságügy és az oktatás), illetve a piaci hiányosságokkal küzdő területeken (mint például a vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások – digitalizálása); a DEP végrehajtására elsősorban az európai szinten megosztandó digitális kapacitásba, valamint a digitális egységes piac fejlesztése részeként az interoperabilitást és a szabványosítást támogató uniós szintű cselekvésekbe történő, a tagállamokkal folytatott – különösen közös közbeszerzések formájában megvalósuló – összehangolt és stratégiai beruházások révén kerüljön sor;

, a megosztott könyvelési technológiák, a kvantumtechnológiák

Módosítás 151

Módosítás 151

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 6 pont – f pont

IV melléklet – 6 pont – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | a programnak a készségekre és kompetenciákra irányuló – többek között az Európai Innovációs és Technológiai Intézethez
  tartozó „Digital” TIT
  közös helymegosztási központjaiban nyújtott – képzési programok fejlesztését célzó kezdeményezéseit kiegészítse a Digitális Európa program által támogatott, fejlett digitális készségek terén megvalósuló kapacitásépítés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

a programnak a készségekre és kompetenciákra irányuló – többek között az Európai Innovációs és Technológiai Intézethez
  tartozó „Digital” TIT
  közös helymegosztási központjaiban nyújtott – képzési programok fejlesztését célzó kezdeményezéseit kiegészítse a Digitális Európa program által támogatott, fejlett digitális készségek terén megvalósuló kapacitásépítés;

tartozó „Digital” TIT

| f) | a programnak a készségekre és kompetenciákra irányuló – többek között az Európai Innovációs és Technológiai Intézethez
  és a tudományos és innovációs társulásokhoz tartozó
  közös helymegosztási központjaiban nyújtott – képzési programok fejlesztését célzó kezdeményezéseit kiegészítse a Digitális Európa program által támogatott, fejlett digitális készségek terén megvalósuló kapacitásépítés; |
| --- | --- |

f)

a programnak a készségekre és kompetenciákra irányuló – többek között az Európai Innovációs és Technológiai Intézethez
  és a tudományos és innovációs társulásokhoz tartozó
  közös helymegosztási központjaiban nyújtott – képzési programok fejlesztését célzó kezdeményezéseit kiegészítse a Digitális Európa program által támogatott, fejlett digitális készségek terén megvalósuló kapacitásépítés;

és a tudományos és innovációs társulásokhoz tartozó

Módosítás 152

Módosítás 152

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 7 pont – a pont

IV melléklet – 7 pont – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az Egységes piac program foglalkozzon a kkv-kat érintő piaci hiányosságokkal, és ösztönözze a vállalkozószellemet, valamint a vállalkozások alapítását és növekedését; teljes kiegészítő jelleg álljon fenn az Egységes piac program és a jövőbeni Európai Innovációs Tanács innovatív vállalkozásokra irányuló cselekvései között, valamint a kkv-k számára nyújtott támogatási szolgáltatások területén, különösen abban az esetben, ha a piac nem nyújt életképes finanszírozási lehetőségeket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az Egységes piac program foglalkozzon a kkv-kat érintő piaci hiányosságokkal, és ösztönözze a vállalkozószellemet, valamint a vállalkozások alapítását és növekedését; teljes kiegészítő jelleg álljon fenn az Egységes piac program és a jövőbeni Európai Innovációs Tanács innovatív vállalkozásokra irányuló cselekvései között, valamint a kkv-k számára nyújtott támogatási szolgáltatások területén, különösen abban az esetben, ha a piac nem nyújt életképes finanszírozási lehetőségeket;

| a) | az Egységes piac program foglalkozzon a kkv-kat érintő piaci hiányosságokkal, és ösztönözze a vállalkozószellemet, valamint a vállalkozások alapítását és növekedését; teljes kiegészítő jelleg álljon fenn az Egységes piac program és
  mind az EIT, mind pedig
  a jövőbeni Európai Innovációs Tanács innovatív vállalkozásokra irányuló cselekvései között, valamint a kkv-k számára nyújtott támogatási szolgáltatások területén, különösen abban az esetben, ha a piac nem nyújt életképes finanszírozási lehetőségeket; |
| --- | --- |

a)

az Egységes piac program foglalkozzon a kkv-kat érintő piaci hiányosságokkal, és ösztönözze a vállalkozószellemet, valamint a vállalkozások alapítását és növekedését; teljes kiegészítő jelleg álljon fenn az Egységes piac program és
  mind az EIT, mind pedig
  a jövőbeni Európai Innovációs Tanács innovatív vállalkozásokra irányuló cselekvései között, valamint a kkv-k számára nyújtott támogatási szolgáltatások területén, különösen abban az esetben, ha a piac nem nyújt életképes finanszírozási lehetőségeket;

mind az EIT, mind pedig

Módosítás 153

Módosítás 153

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 7 pont – b pont

IV melléklet – 7 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az Enterprise Europe Network a többi, már meglévő kkv-támogató struktúrához (mint például a nemzeti kapcsolattartó pontok és az innovációs ügynökségek) hasonlóan támogatási szolgáltatásokat nyújthasson az Európai
  Innovációs Tanács
  égisze alatt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az Enterprise Europe Network a többi, már meglévő kkv-támogató struktúrához (mint például a nemzeti kapcsolattartó pontok és az innovációs ügynökségek) hasonlóan támogatási szolgáltatásokat nyújthasson az Európai
  Innovációs Tanács
  égisze alatt.

Innovációs Tanács

| b) | az Enterprise Europe Network a többi, már meglévő kkv-támogató struktúrához (mint például a nemzeti kapcsolattartó pontok és az innovációs ügynökségek
  , a digitális innovációs központ, a kompetenciaközpontok, a minősítéssel rendelkező inkubátorházak
  ) hasonlóan támogatási szolgáltatásokat nyújthasson az Európai
  horizont program
  égisze alatt
  , beleértve az Európai Innovációs Tanácsot is
  . |
| --- | --- |

b)

az Enterprise Europe Network a többi, már meglévő kkv-támogató struktúrához (mint például a nemzeti kapcsolattartó pontok és az innovációs ügynökségek
  , a digitális innovációs központ, a kompetenciaközpontok, a minősítéssel rendelkező inkubátorházak
  ) hasonlóan támogatási szolgáltatásokat nyújthasson az Európai
  horizont program
  égisze alatt
  , beleértve az Európai Innovációs Tanácsot is
  .

, a digitális innovációs központ, a kompetenciaközpontok, a minősítéssel rendelkező inkubátorházak

horizont program

, beleértve az Európai Innovációs Tanácsot is

Módosítás 154

Módosítás 154

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 8 pont – 1 bekezdés

IV melléklet – 8 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a program stratégiai kutatási és innovációs tervezési folyamata során megtörténjen az uniós környezetvédelmi, éghajlat-politikai és energiaügyi kihívások kezeléséhez kapcsolódó kutatási és innovációs szükségletek azonosítása és meghatározása; a LIFE továbbra is katalizátorként működjön az uniós környezetvédelmi, éghajlat- és energiapolitika megvalósítása, valamint a vonatkozó jogszabályok végrehajtása során, többek között a program kutatási és innovációs eredményeinek átvétele és alkalmazása révén, valamint azáltal, hogy hozzájárul azok nemzeti és (transz)regionális szintű bevezetéséhez azokon a területeken, ahol mindez segíthet a környezetvédelemhez, az éghajlat-változáshoz vagy a tiszta energiára való áttéréshez kapcsolódó kérdések kezelésében; a LIFE mindemellett ösztönözze a programmal fennálló szinergiákat azáltal, hogy az értékelés során jutalommal díjazza a program eredményeinek átvételére is kiterjedő pályázatokat; a standard LIFE-cselekvéseket tartalmazó projektek támogassák az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politika végrehajtásához szükséges olyan megfelelő technológiák, illetve módszerek kifejlesztését, tesztelését vagy demonstrációját, amelyek széles körű bevezetésére később más forrásokból – többek között a program révén – történő finanszírozás segítségével lehetőség nyílhat; a 
  program
  Európai Innovációs
  Tanácsa
  támogatást nyújthasson a potenciálisan a LIFE-projektek végrehajtásából eredő új, áttörést jelentő ötletek felfuttatásához és piaci terjesztéséhez. | a program stratégiai kutatási és innovációs tervezési folyamata során megtörténjen az uniós környezetvédelmi, éghajlat-politikai és energiaügyi kihívások kezeléséhez kapcsolódó kutatási és innovációs szükségletek azonosítása és meghatározása; a LIFE továbbra is katalizátorként működjön az uniós környezetvédelmi, éghajlat- és energiapolitika megvalósítása, valamint a vonatkozó jogszabályok végrehajtása során, többek között a program kutatási és innovációs eredményeinek átvétele és alkalmazása révén, valamint azáltal, hogy hozzájárul azok nemzeti és (transz)regionális szintű bevezetéséhez azokon a területeken, ahol mindez segíthet a környezetvédelemhez, az éghajlat-változáshoz vagy a tiszta energiára való áttéréshez kapcsolódó kérdések kezelésében; a LIFE mindemellett ösztönözze a programmal fennálló szinergiákat azáltal, hogy az értékelés során jutalommal díjazza a program eredményeinek átvételére is kiterjedő pályázatokat; a standard LIFE-cselekvéseket tartalmazó projektek támogassák az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politika végrehajtásához szükséges olyan megfelelő technológiák, illetve módszerek kifejlesztését, tesztelését vagy demonstrációját, amelyek széles körű bevezetésére később más forrásokból – többek között a program révén – történő finanszírozás segítségével lehetőség nyílhat; a 
  programhoz tartozó EIT, valamint a jövőbeli
  Európai Innovációs
  Tanács
  támogatást nyújthasson a potenciálisan a LIFE-projektek végrehajtásából eredő új, áttörést jelentő ötletek felfuttatásához és piaci terjesztéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a program stratégiai kutatási és innovációs tervezési folyamata során megtörténjen az uniós környezetvédelmi, éghajlat-politikai és energiaügyi kihívások kezeléséhez kapcsolódó kutatási és innovációs szükségletek azonosítása és meghatározása; a LIFE továbbra is katalizátorként működjön az uniós környezetvédelmi, éghajlat- és energiapolitika megvalósítása, valamint a vonatkozó jogszabályok végrehajtása során, többek között a program kutatási és innovációs eredményeinek átvétele és alkalmazása révén, valamint azáltal, hogy hozzájárul azok nemzeti és (transz)regionális szintű bevezetéséhez azokon a területeken, ahol mindez segíthet a környezetvédelemhez, az éghajlat-változáshoz vagy a tiszta energiára való áttéréshez kapcsolódó kérdések kezelésében; a LIFE mindemellett ösztönözze a programmal fennálló szinergiákat azáltal, hogy az értékelés során jutalommal díjazza a program eredményeinek átvételére is kiterjedő pályázatokat; a standard LIFE-cselekvéseket tartalmazó projektek támogassák az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politika végrehajtásához szükséges olyan megfelelő technológiák, illetve módszerek kifejlesztését, tesztelését vagy demonstrációját, amelyek széles körű bevezetésére később más forrásokból – többek között a program révén – történő finanszírozás segítségével lehetőség nyílhat; a 
  program
  Európai Innovációs
  Tanácsa
  támogatást nyújthasson a potenciálisan a LIFE-projektek végrehajtásából eredő új, áttörést jelentő ötletek felfuttatásához és piaci terjesztéséhez.

program

Tanácsa

a program stratégiai kutatási és innovációs tervezési folyamata során megtörténjen az uniós környezetvédelmi, éghajlat-politikai és energiaügyi kihívások kezeléséhez kapcsolódó kutatási és innovációs szükségletek azonosítása és meghatározása; a LIFE továbbra is katalizátorként működjön az uniós környezetvédelmi, éghajlat- és energiapolitika megvalósítása, valamint a vonatkozó jogszabályok végrehajtása során, többek között a program kutatási és innovációs eredményeinek átvétele és alkalmazása révén, valamint azáltal, hogy hozzájárul azok nemzeti és (transz)regionális szintű bevezetéséhez azokon a területeken, ahol mindez segíthet a környezetvédelemhez, az éghajlat-változáshoz vagy a tiszta energiára való áttéréshez kapcsolódó kérdések kezelésében; a LIFE mindemellett ösztönözze a programmal fennálló szinergiákat azáltal, hogy az értékelés során jutalommal díjazza a program eredményeinek átvételére is kiterjedő pályázatokat; a standard LIFE-cselekvéseket tartalmazó projektek támogassák az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politika végrehajtásához szükséges olyan megfelelő technológiák, illetve módszerek kifejlesztését, tesztelését vagy demonstrációját, amelyek széles körű bevezetésére később más forrásokból – többek között a program révén – történő finanszírozás segítségével lehetőség nyílhat; a 
  programhoz tartozó EIT, valamint a jövőbeli
  Európai Innovációs
  Tanács
  támogatást nyújthasson a potenciálisan a LIFE-projektek végrehajtásából eredő új, áttörést jelentő ötletek felfuttatásához és piaci terjesztéséhez.

programhoz tartozó EIT, valamint a jövőbeli

Tanács

Módosítás 155

Módosítás 155

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 9 pont – a pont

IV melléklet – 9 pont – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a program és az Erasmus program együttes forrásait az európai felsőoktatási intézmények megerősítésére és korszerűsítésére irányuló tevékenységek támogatására fordítsák; a program kiegészítse az Erasmus program által az „Európai Egyetemek” kezdeményezéshez nyújtott támogatást, különös tekintettel annak kutatási dimenziója tekintetében, az oktatás, a kutatás és az innováció területére irányuló új, közös és integrált, hosszú távú és fenntartható stratégiák tudományágakon és ágazatokon átnyúló megközelítések alapján történő kidolgozásának részeként, ily módon hozzájárulva a tudásháromszög megvalósításához és a gazdasági növekedés fellendítéséhez; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a program és az Erasmus program együttes forrásait az európai felsőoktatási intézmények megerősítésére és korszerűsítésére irányuló tevékenységek támogatására fordítsák; a program kiegészítse az Erasmus program által az „Európai Egyetemek” kezdeményezéshez nyújtott támogatást, különös tekintettel annak kutatási dimenziója tekintetében, az oktatás, a kutatás és az innováció területére irányuló új, közös és integrált, hosszú távú és fenntartható stratégiák tudományágakon és ágazatokon átnyúló megközelítések alapján történő kidolgozásának részeként, ily módon hozzájárulva a tudásháromszög megvalósításához és a gazdasági növekedés fellendítéséhez;

| a) | a program és az Erasmus program együttes forrásait az európai felsőoktatási intézmények megerősítésére és korszerűsítésére irányuló tevékenységek támogatására fordítsák; a program kiegészítse az Erasmus program által az „Európai Egyetemek” kezdeményezéshez nyújtott támogatást, különös tekintettel annak kutatási dimenziója tekintetében, az oktatás, a kutatás és az innováció területére irányuló új, közös és integrált, hosszú távú és fenntartható stratégiák tudományágakon és ágazatokon átnyúló megközelítések alapján történő kidolgozásának részeként, ily módon hozzájárulva a tudásháromszög megvalósításához és a gazdasági növekedés fellendítéséhez;
  az EIT oktatási tevékenysége inspirálóan hathat az „Európai Egyetemek” kezdeményezésre, és össze is kapcsolódhat azzal. |
| --- | --- |

a)

a program és az Erasmus program együttes forrásait az európai felsőoktatási intézmények megerősítésére és korszerűsítésére irányuló tevékenységek támogatására fordítsák; a program kiegészítse az Erasmus program által az „Európai Egyetemek” kezdeményezéshez nyújtott támogatást, különös tekintettel annak kutatási dimenziója tekintetében, az oktatás, a kutatás és az innováció területére irányuló új, közös és integrált, hosszú távú és fenntartható stratégiák tudományágakon és ágazatokon átnyúló megközelítések alapján történő kidolgozásának részeként, ily módon hozzájárulva a tudásháromszög megvalósításához és a gazdasági növekedés fellendítéséhez;
  az EIT oktatási tevékenysége inspirálóan hathat az „Európai Egyetemek” kezdeményezésre, és össze is kapcsolódhat azzal.

az EIT oktatási tevékenysége inspirálóan hathat az „Európai Egyetemek” kezdeményezésre, és össze is kapcsolódhat azzal.

Módosítás 156

Módosítás 156

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 13 pont – b pont

IV melléklet – 13 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a kutatásra és az innovációra, valamint a kkv-kra szánt finanszírozási eszközöket egy csoportban kezeljék az InvestEU Alap keretében, különösen egy célzott K+I tematikus kereten keresztül, valamint az innovatív vállalkozásokra irányuló kkv-támogatási keret égisze alatt bevezetett termékek révén, ily módon segítve egyúttal a program célkitűzéseinek megvalósítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a kutatásra és az innovációra, valamint a kkv-kra szánt finanszírozási eszközöket egy csoportban kezeljék az InvestEU Alap keretében, különösen egy célzott K+I tematikus kereten keresztül, valamint az innovatív vállalkozásokra irányuló kkv-támogatási keret égisze alatt bevezetett termékek révén, ily módon segítve egyúttal a program célkitűzéseinek megvalósítását.

| b) | a kutatásra és az innovációra, valamint a kkv-kra szánt finanszírozási eszközöket egy csoportban kezeljék az InvestEU Alap keretében, különösen egy célzott K+I tematikus kereten keresztül, valamint az innovatív vállalkozásokra irányuló kkv-támogatási keret égisze alatt bevezetett termékek révén, ily módon segítve egyúttal a program célkitűzéseinek megvalósítását.
  Egymást kiegészítő erős kapcsolatok jönnek létre az InvestEU és az Európai horizont között. |
| --- | --- |

b)

a kutatásra és az innovációra, valamint a kkv-kra szánt finanszírozási eszközöket egy csoportban kezeljék az InvestEU Alap keretében, különösen egy célzott K+I tematikus kereten keresztül, valamint az innovatív vállalkozásokra irányuló kkv-támogatási keret égisze alatt bevezetett termékek révén, ily módon segítve egyúttal a program célkitűzéseinek megvalósítását.
  Egymást kiegészítő erős kapcsolatok jönnek létre az InvestEU és az Európai horizont között.

Egymást kiegészítő erős kapcsolatok jönnek létre az InvestEU és az Európai horizont között.

Módosítás 157

Módosítás 157

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 14 pont – a pont

IV melléklet – 14 pont – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az innovációs alap kifejezetten az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák és eljárások innovációját célozza – ideértve a környezetvédelmi szempontból biztonságos szén-dioxid-leválasztást és -felhasználást, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak az éghajlatváltozás mérsékléséhez –, emellett pedig a magas szén-dioxid-kibocsátású termékeket helyettesítő termékekre irányuljon, járuljon hozzá a CO2 környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztását és geológiai tárolását célzó projektek kiépítésének és működtetésének ösztönzéséhez, valamint az innovatív megújulóenergia- és energiatárolási technológiák előmozdításához; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az innovációs alap kifejezetten az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák és eljárások innovációját célozza – ideértve a környezetvédelmi szempontból biztonságos szén-dioxid-leválasztást és -felhasználást, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak az éghajlatváltozás mérsékléséhez –, emellett pedig a magas szén-dioxid-kibocsátású termékeket helyettesítő termékekre irányuljon, járuljon hozzá a CO2 környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztását és geológiai tárolását célzó projektek kiépítésének és működtetésének ösztönzéséhez, valamint az innovatív megújulóenergia- és energiatárolási technológiák előmozdításához;

| a) | az innovációs alap kifejezetten az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák és eljárások innovációját célozza – ideértve a környezetvédelmi szempontból biztonságos szén-dioxid-leválasztást és -felhasználást, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak az éghajlatváltozás mérsékléséhez –, emellett pedig a magas szén-dioxid-kibocsátású termékeket helyettesítő termékekre irányuljon, járuljon hozzá a CO2 környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztását és geológiai tárolását célzó projektek kiépítésének és működtetésének ösztönzéséhez, valamint az innovatív megújulóenergia- és energiatárolási technológiák előmozdításához;
  megfelelő keret jön létre a fogyasztók/végfelhasználók számára fenntartható hozzáadott értékkel rendelkező környezetbarátabb termékek értékesítésének lehetővé tételére és ösztönzésére. |
| --- | --- |

a)

az innovációs alap kifejezetten az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák és eljárások innovációját célozza – ideértve a környezetvédelmi szempontból biztonságos szén-dioxid-leválasztást és -felhasználást, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak az éghajlatváltozás mérsékléséhez –, emellett pedig a magas szén-dioxid-kibocsátású termékeket helyettesítő termékekre irányuljon, járuljon hozzá a CO2 környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztását és geológiai tárolását célzó projektek kiépítésének és működtetésének ösztönzéséhez, valamint az innovatív megújulóenergia- és energiatárolási technológiák előmozdításához;
  megfelelő keret jön létre a fogyasztók/végfelhasználók számára fenntartható hozzáadott értékkel rendelkező környezetbarátabb termékek értékesítésének lehetővé tételére és ösztönzésére.

megfelelő keret jön létre a fogyasztók/végfelhasználók számára fenntartható hozzáadott értékkel rendelkező környezetbarátabb termékek értékesítésének lehetővé tételére és ösztönzésére.

Módosítás 158

Módosítás 158

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 14 pont – b pont

IV melléklet – 14 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a program finanszírozza azon technológiák fejlesztését
  és
  demonstrációját, amelyek képesek megvalósítani az
  EU
  dekarbonizációs, energiaügyi és ipari átalakulással kapcsolatos célkitűzéseit, különösen a 2. pillér keretében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a program finanszírozza azon technológiák fejlesztését
  és
  demonstrációját, amelyek képesek megvalósítani az
  EU
  dekarbonizációs, energiaügyi és ipari átalakulással kapcsolatos célkitűzéseit, különösen a 2. pillér keretében;

és

EU

| b) | a program finanszírozza azon technológiák
  – köztük áttörést jelentő megoldások –
  fejlesztését, demonstrációját
  és megvalósítását
  , amelyek képesek megvalósítani az
  alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságot és az Unió
  dekarbonizációs, energiaügyi és ipari átalakulással kapcsolatos célkitűzéseit, különösen a 2. pillér
  és az EIT
  keretében; |
| --- | --- |

b)

a program finanszírozza azon technológiák
  – köztük áttörést jelentő megoldások –
  fejlesztését, demonstrációját
  és megvalósítását
  , amelyek képesek megvalósítani az
  alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságot és az Unió
  dekarbonizációs, energiaügyi és ipari átalakulással kapcsolatos célkitűzéseit, különösen a 2. pillér
  és az EIT
  keretében;

– köztük áttörést jelentő megoldások –

és megvalósítását

alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságot és az Unió

és az EIT

Módosítás 159

Módosítás 159

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 14 pont – c pont

IV melléklet – 14 pont – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a kiválasztási és odaítélési kritériumok teljesítésétől függően az innovációs alap támogatást nyújthasson
  azon
  támogatható projektek demonstrációs szakasza során, amelyek
  adott esetben
  támogatásban
  részesültek
  a kutatási és innovációs keretprogramokból. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a kiválasztási és odaítélési kritériumok teljesítésétől függően az innovációs alap támogatást nyújthasson
  azon
  támogatható projektek demonstrációs szakasza során, amelyek
  adott esetben
  támogatásban
  részesültek
  a kutatási és innovációs keretprogramokból.

azon

adott esetben

részesültek

| c) | a kiválasztási és odaítélési kritériumok teljesítésétől függően az innovációs alap támogatást nyújthasson
  a
  támogatható projektek demonstrációs szakasza során
  . Azok a projektek
  , amelyek
  az innovációs alapból
  támogatásban
  részesülnek, jogosultak lehetnek támogatásra
  a kutatási és innovációs keretprogramokból
  , és fordítva
  .
  Az Európai horizont kiegészítése céljából az innovációs alap összpontosíthat olyan piacközeli innovációkra, amelyek hozzájárulnak a CO2-kibocsátás jelentős mértékű és gyors csökkentéséhez. Egymást kiegészítő erős kapcsolatok jönnek létre az innovációs alap és az Európai horizont között. |
| --- | --- |

c)

a kiválasztási és odaítélési kritériumok teljesítésétől függően az innovációs alap támogatást nyújthasson
  a
  támogatható projektek demonstrációs szakasza során
  . Azok a projektek
  , amelyek
  az innovációs alapból
  támogatásban
  részesülnek, jogosultak lehetnek támogatásra
  a kutatási és innovációs keretprogramokból
  , és fordítva
  .
  Az Európai horizont kiegészítése céljából az innovációs alap összpontosíthat olyan piacközeli innovációkra, amelyek hozzájárulnak a CO2-kibocsátás jelentős mértékű és gyors csökkentéséhez. Egymást kiegészítő erős kapcsolatok jönnek létre az innovációs alap és az Európai horizont között.

a

. Azok a projektek

az innovációs alapból

részesülnek, jogosultak lehetnek támogatásra

, és fordítva

Az Európai horizont kiegészítése céljából az innovációs alap összpontosíthat olyan piacközeli innovációkra, amelyek hozzájárulnak a CO2

Módosítás 160

Módosítás 160

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 16 pont

IV melléklet – 16 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 16. | Az Európai Védelmi Alappal fennálló szinergiák
  a polgári és védelmi kutatás javát szolgálják. A szükségtelen átfedéseket kizárják
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

16.

Az Európai Védelmi Alappal fennálló szinergiák
  a polgári és védelmi kutatás javát szolgálják. A szükségtelen átfedéseket kizárják
  .

a polgári és védelmi kutatás javát szolgálják. A szükségtelen átfedéseket kizárják

| 16. | Az Európai Védelmi Alappal fennálló
  potenciális
  szinergiák
  hozzájárulnak az átfedések elkerüléséhez
  . |
| --- | --- |

16.

Az Európai Védelmi Alappal fennálló
  potenciális
  szinergiák
  hozzájárulnak az átfedések elkerüléséhez
  .

potenciális

hozzájárulnak az átfedések elkerüléséhez

Módosítás 161

Módosítás 161

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 16 a pont (új)

IV melléklet – 16 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 16a. | A Kreatív Európa programmal fennálló szinergiák támogatják a versenyképességet és az innovációt, hozzájárulva a gazdasági és társadalmi növekedéshez, és előmozdítva a közpénzek hatékony felhasználását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

16a.

16a.

A Kreatív Európa programmal fennálló szinergiák támogatják a versenyképességet és az innovációt, hozzájárulva a gazdasági és társadalmi növekedéshez, és előmozdítva a közpénzek hatékony felhasználását.

Módosítás 162

Módosítás 162

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 16 b pont (új)

IV melléklet – 16 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 16b. | A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek bármelyikével előirányozható szinergia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

16b.

16b.

A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek bármelyikével előirányozható szinergia.

Módosítás 163

Módosítás 163

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – 1 bekezdés

V melléklet – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A keretprogram célkitűzéseinek megvalósítása tekintetében a program teljesítményének nyomon követését hatásútvonalak és kapcsolódó kulcsfontosságú hatásútvonal-mutatók strukturálják. A hatásútvonalak időérzékenyek
  : különbséget kell tenni a rövid távúak
  , a 
  középtávúak
  és a 
  hosszú távúak között. A hatásútvonal-mutatók helyettesítő mutatóként szolgáltatnak információt
  a 
  kutatási
  és
  innovációs (K+I)
  hatások
  egyes típusai felé tett előhaladásról
  a 
  keretprogram szintjén
  . A program egyes részei különböző mértékben és különböző mechanizmusok révén járulnak hozzá ezekhez a mutatókhoz. Szükség esetén további mutatók használhatók a program egyes részeinek nyomon követéséhez. | A keretprogram
  3. cikkben említett
  célkitűzéseinek megvalósítása tekintetében a program teljesítményének nyomon követését hatásútvonalak és kapcsolódó kulcsfontosságú hatásútvonal-mutatók strukturálják. A hatásútvonalak időérzékenyek
  , és négy egymást kiegészítő hatáskategóriát tükröznek
  ,
  amelyek jól mutatják
  a 
  K+I beruházások nem lineáris jellegét: tudományos, társadalmi, gazdasági és Európai Kutatási Térség. E négy hatáskategória mindegyike esetében helyettesítő mutatók szolgálják
  a 
  nyomon követést, amelyek megfelelő bontásban különbséget tesznek a rövid távú,
  a 
  középtávú
  és
  a hosszú távú
  hatások
  , illetve a tagállamok és
  a 
  társult országok között
  . A program egyes részei különböző mértékben és különböző mechanizmusok révén járulnak hozzá ezekhez a mutatókhoz. Szükség esetén további mutatók használhatók a program egyes részeinek nyomon követéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A keretprogram célkitűzéseinek megvalósítása tekintetében a program teljesítményének nyomon követését hatásútvonalak és kapcsolódó kulcsfontosságú hatásútvonal-mutatók strukturálják. A hatásútvonalak időérzékenyek
  : különbséget kell tenni a rövid távúak
  , a 
  középtávúak
  és a 
  hosszú távúak között. A hatásútvonal-mutatók helyettesítő mutatóként szolgáltatnak információt
  a 
  kutatási
  és
  innovációs (K+I)
  hatások
  egyes típusai felé tett előhaladásról
  a 
  keretprogram szintjén
  . A program egyes részei különböző mértékben és különböző mechanizmusok révén járulnak hozzá ezekhez a mutatókhoz. Szükség esetén további mutatók használhatók a program egyes részeinek nyomon követéséhez.

: különbséget kell tenni a rövid távúak

középtávúak

hosszú távúak között. A hatásútvonal-mutatók helyettesítő mutatóként szolgáltatnak információt

kutatási

innovációs (K+I)

egyes típusai felé tett előhaladásról

keretprogram szintjén

A keretprogram
  3. cikkben említett
  célkitűzéseinek megvalósítása tekintetében a program teljesítményének nyomon követését hatásútvonalak és kapcsolódó kulcsfontosságú hatásútvonal-mutatók strukturálják. A hatásútvonalak időérzékenyek
  , és négy egymást kiegészítő hatáskategóriát tükröznek
  ,
  amelyek jól mutatják
  a 
  K+I beruházások nem lineáris jellegét: tudományos, társadalmi, gazdasági és Európai Kutatási Térség. E négy hatáskategória mindegyike esetében helyettesítő mutatók szolgálják
  a 
  nyomon követést, amelyek megfelelő bontásban különbséget tesznek a rövid távú,
  a 
  középtávú
  és
  a hosszú távú
  hatások
  , illetve a tagállamok és
  a 
  társult országok között
  . A program egyes részei különböző mértékben és különböző mechanizmusok révén járulnak hozzá ezekhez a mutatókhoz. Szükség esetén további mutatók használhatók a program egyes részeinek nyomon követéséhez.

3. cikkben említett

, és négy egymást kiegészítő hatáskategóriát tükröznek

amelyek jól mutatják

K+I beruházások nem lineáris jellegét: tudományos, társadalmi, gazdasági és Európai Kutatási Térség. E négy hatáskategória mindegyike esetében helyettesítő mutatók szolgálják

nyomon követést, amelyek megfelelő bontásban különbséget tesznek a rövid távú,

középtávú

a hosszú távú

, illetve a tagállamok és

társult országok között

Módosítás 164

Módosítás 164

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – 2 bekezdés

V melléklet – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A kulcsfontosságú hatásútvonal-mutatókat alátámasztó mikroadatok gyűjtése a program valamennyi része és az összes végrehajtási mechanizmus tekintetében központilag irányított és összehangolt módon, a megfelelő részletességi szinten és a kedvezményezettek számára minimális jelentési teher mellett történik. | A kulcsfontosságú hatásútvonal-mutatókat alátámasztó mikroadatok gyűjtése a program valamennyi része és az összes végrehajtási mechanizmus tekintetében központilag irányított és összehangolt módon, a megfelelő részletességi szinten és a kedvezményezettek számára minimális jelentési teher mellett történik.
  Az empirikus bizonyítékokat és mutatókat a lehető legnagyobb mértékben minőségi elemzésnek kell kísérnie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A kulcsfontosságú hatásútvonal-mutatókat alátámasztó mikroadatok gyűjtése a program valamennyi része és az összes végrehajtási mechanizmus tekintetében központilag irányított és összehangolt módon, a megfelelő részletességi szinten és a kedvezményezettek számára minimális jelentési teher mellett történik.

A kulcsfontosságú hatásútvonal-mutatókat alátámasztó mikroadatok gyűjtése a program valamennyi része és az összes végrehajtási mechanizmus tekintetében központilag irányított és összehangolt módon, a megfelelő részletességi szinten és a kedvezményezettek számára minimális jelentési teher mellett történik.
  Az empirikus bizonyítékokat és mutatókat a lehető legnagyobb mértékben minőségi elemzésnek kell kísérnie.

Az empirikus bizonyítékokat és mutatókat a lehető legnagyobb mértékben minőségi elemzésnek kell kísérnie.

Módosítás 165

Módosítás 165

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – 4 bekezdés

V melléklet – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A programnak várhatóan lesz társadalmi hatása a következők révén: az uniós szakpolitikai prioritások kezelése a K+I segítségével, az előnyök és a hatások K+I küldetéseken keresztül történő biztosítása, valamint az innováció társadalmi elterjedésének erősítése. A szóban forgó hatás felé tett előrehaladás nyomon követése az alábbi négy kulcsfontosságú hatásútvonal mentén meghatározott helyettesítő mutatók segítségével történik. | A programnak várhatóan lesz társadalmi hatása a következők révén:
  a II. pillérben azonosított globális kihívások, ezen belül az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai, valamint
  az uniós szakpolitikai prioritások
  és kötelezettségvállalások
  kezelése a K+I segítségével, az előnyök és a hatások K+I küldetéseken keresztül történő biztosítása, valamint az innováció társadalmi elterjedésének erősítése
  , végső soron hozzájárulás az emberek jólétéhez
  . A szóban forgó hatás felé tett előrehaladás nyomon követése az alábbi négy kulcsfontosságú hatásútvonal mentén meghatározott helyettesítő mutatók segítségével történik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A programnak várhatóan lesz társadalmi hatása a következők révén: az uniós szakpolitikai prioritások kezelése a K+I segítségével, az előnyök és a hatások K+I küldetéseken keresztül történő biztosítása, valamint az innováció társadalmi elterjedésének erősítése. A szóban forgó hatás felé tett előrehaladás nyomon követése az alábbi négy kulcsfontosságú hatásútvonal mentén meghatározott helyettesítő mutatók segítségével történik.

A programnak várhatóan lesz társadalmi hatása a következők révén:
  a II. pillérben azonosított globális kihívások, ezen belül az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai, valamint
  az uniós szakpolitikai prioritások
  és kötelezettségvállalások
  kezelése a K+I segítségével, az előnyök és a hatások K+I küldetéseken keresztül történő biztosítása, valamint az innováció társadalmi elterjedésének erősítése
  , végső soron hozzájárulás az emberek jólétéhez
  . A szóban forgó hatás felé tett előrehaladás nyomon követése az alábbi négy kulcsfontosságú hatásútvonal mentén meghatározott helyettesítő mutatók segítségével történik.

a II. pillérben azonosított globális kihívások, ezen belül az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai, valamint

és kötelezettségvállalások

, végső soron hozzájárulás az emberek jólétéhez

Módosítás 166

Módosítás 166

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – 2 táblázat

V melléklet – 2 táblázat

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| A társadalmi hatás felé | Rövid távú | Középtávú | Hosszabb távú |
| --- | --- | --- | --- |
| Az uniós szakpolitikai prioritások kezelése a K+I segítségével | Outputok –
  Az egyedi uniós szakpolitikai prioritások kezelését célzó outputok száma és aránya | Megoldások –
  Az egyedi uniós szakpolitikai prioritások kezelését célzó innovációk és tudományos eredmények száma és aránya | Előnyök –
  A keretprogram által finanszírozott eredmények használatából eredő összesített becsült hatások az egyes uniós szakpolitikai prioritások kezelése terén, ideértve a jogalkotási és a szakpolitikai döntéshozatali folyamathoz való hozzájárulást |
| Előnyök és hatások K+I küldetéseken keresztül történő biztosítása | A K+I küldetések outputjai –
  Egyes K+I küldetések outputjai | A K+I küldetések eredményei –
  Egyes K+I küldetések eredményei | A K+I küldetések megvalósított célkitűzései –
  Egyes K+I küldetések megvalósított célkitűzései |
| Az innováció
  társadalmi elterjedésének erősítése | Közös alkotás –
  A keretprogram azon projektjeinek száma és aránya, amelyekben az uniós polgárok és végfelhasználók hozzájárulnak a K+I tartalmak közös alkotásához | Részvétel –
  A keretprogram azon kedvezményezett szervezeteinek száma és aránya, amelyek rendelkeznek polgári és végfelhasználói részvételi mechanizmussal a keretprogram égisze alatti projektet követően | A K+I társadalmi elterjedése
  A keretprogram égisze alatt
  közösen alkotott
  tudományos eredmények és innovatív megoldások elterjedése és elérhetősége |

A társadalmi hatás felé

Rövid távú

Középtávú

Hosszabb távú

Az uniós szakpolitikai prioritások kezelése a K+I segítségével

Outputok –

Az egyedi uniós szakpolitikai prioritások kezelését célzó outputok száma és aránya

Megoldások –

Az egyedi uniós szakpolitikai prioritások kezelését célzó innovációk és tudományos eredmények száma és aránya

Előnyök –

A keretprogram által finanszírozott eredmények használatából eredő összesített becsült hatások az egyes uniós szakpolitikai prioritások kezelése terén, ideértve a jogalkotási és a szakpolitikai döntéshozatali folyamathoz való hozzájárulást

Előnyök és hatások K+I küldetéseken keresztül történő biztosítása

A K+I küldetések outputjai –

Egyes K+I küldetések outputjai

A K+I küldetések eredményei –

Egyes K+I küldetések eredményei

A K+I küldetések megvalósított célkitűzései –

Egyes K+I küldetések megvalósított célkitűzései

Az innováció
  társadalmi elterjedésének erősítése

Az innováció

Közös alkotás –

A keretprogram azon projektjeinek száma és aránya, amelyekben az uniós polgárok és végfelhasználók hozzájárulnak a K+I tartalmak közös alkotásához

Részvétel –

A keretprogram azon kedvezményezett szervezeteinek száma és aránya, amelyek rendelkeznek polgári és végfelhasználói részvételi mechanizmussal a keretprogram égisze alatti projektet követően

A K+I társadalmi elterjedése

A keretprogram égisze alatt
  közösen alkotott
  tudományos eredmények és innovatív megoldások elterjedése és elérhetősége

közösen alkotott

Módosítás

Módosítás

| A társadalmi hatás felé | Rövid távú | Középtávú | Hosszabb távú |
| --- | --- | --- | --- |
| Az Európai horizont célkitűzéseinek
  és az uniós szakpolitikai prioritásoknak a kezelése a K&I segítségével | Outputok –


  Az Európai horizont egyedi célkitűzéseinek és
  az uniós szakpolitikai prioritásoknak a kezelését célzó outputok száma és aránya | Megoldások –
  Az
  Európai horizont egyedi célkitűzései és
  az egyes uniós szakpolitikai prioritások kezelését célzó innovációk és tudományos eredmények száma és aránya | Előnyök –
  A keretprogram által finanszírozott eredmények használatából eredő összesített becsült hatások az
  Európai horizont egyedi célkitűzései és
  egyes uniós szakpolitikai prioritások kezelése terén, a jogalkotási és a szakpolitikai döntéshozatali folyamathoz való hozzájárulás |
| Előnyök és hatások K+I küldetéseken
  és partnerségeken
  keresztül történő biztosítása | A K+I küldetések outputjai -
  Egyes K+I küldetések
  és partnerségek
  outputjai | A K+I küldetések eredményei –
  Egyes K+I küldetések
  és partnerségek
  eredményei | A K+I küldetések megvalósított célkitűzései –
  Egyes K+I küldetések
  és partnerségek
  megvalósított célkitűzései |
| Az Unió éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalásának teljesítése | Projektek és outputok –




  Az éghajlattal kapcsolatos projektek és outputok száma és aránya (a program küldetései, a partnerségei és költségvetési sorai szerint) | A keretprogram éghajlattal kapcsolatos projektjéből származó innovációk –




  A keretprogram projektjeiből – köztük az elismert szellemitulajdon-jogokból – származó, éghajlattal kapcsolatos innovációk száma | Az éghajlattal kapcsolatos projektek társadalmi és gazdasági hatásai –




  A keretprogram által finanszírozott eredmények felhasználásának a Párizsi Megállapodás értelmében az EU hosszú távú, éghajlatváltozással és energiapolitikával kapcsolatos kötelezettségvállalásainak teljesítése terén elért összesített becsült hatása




  Az éghajlattal kapcsolatos projektek gazdasági, társadalmi és környezeti költsége és haszna








  — | A keretprogram projektjeiből származó, éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással kapcsolatos innovatív megoldások elterjedtsége |

A társadalmi hatás felé

Rövid távú

Középtávú

Hosszabb távú

Az Európai horizont célkitűzéseinek
  és az uniós szakpolitikai prioritásoknak a kezelése a K&I segítségével

Az Európai horizont célkitűzéseinek

Outputok –

Az Európai horizont egyedi célkitűzéseinek és
  az uniós szakpolitikai prioritásoknak a kezelését célzó outputok száma és aránya

Az Európai horizont egyedi célkitűzéseinek és

Megoldások –

Az
  Európai horizont egyedi célkitűzései és
  az egyes uniós szakpolitikai prioritások kezelését célzó innovációk és tudományos eredmények száma és aránya

Európai horizont egyedi célkitűzései és

Előnyök –

A keretprogram által finanszírozott eredmények használatából eredő összesített becsült hatások az
  Európai horizont egyedi célkitűzései és
  egyes uniós szakpolitikai prioritások kezelése terén, a jogalkotási és a szakpolitikai döntéshozatali folyamathoz való hozzájárulás

Európai horizont egyedi célkitűzései és

Előnyök és hatások K+I küldetéseken
  és partnerségeken
  keresztül történő biztosítása

és partnerségeken

A K+I küldetések outputjai -

Egyes K+I küldetések
  és partnerségek
  outputjai

és partnerségek

A K+I küldetések eredményei –

Egyes K+I küldetések
  és partnerségek
  eredményei

és partnerségek

A K+I küldetések megvalósított célkitűzései –

Egyes K+I küldetések
  és partnerségek
  megvalósított célkitűzései

és partnerségek

Az Unió éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalásának teljesítése

Az Unió éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalásának teljesítése

Projektek és outputok –

Projektek és outputok –

Az éghajlattal kapcsolatos projektek és outputok száma és aránya (a program küldetései, a partnerségei és költségvetési sorai szerint)

Az éghajlattal kapcsolatos projektek és outputok száma és aránya (a program küldetései, a partnerségei és költségvetési sorai szerint)

A keretprogram éghajlattal kapcsolatos projektjéből származó innovációk –

A keretprogram éghajlattal kapcsolatos projektjéből származó innovációk –

A keretprogram projektjeiből – köztük az elismert szellemitulajdon-jogokból – származó, éghajlattal kapcsolatos innovációk száma

A keretprogram projektjeiből – köztük az elismert szellemitulajdon-jogokból – származó, éghajlattal kapcsolatos innovációk száma

Az éghajlattal kapcsolatos projektek társadalmi és gazdasági hatásai –

Az éghajlattal kapcsolatos projektek társadalmi és gazdasági hatásai –

A keretprogram által finanszírozott eredmények felhasználásának a Párizsi Megállapodás értelmében az EU hosszú távú, éghajlatváltozással és energiapolitikával kapcsolatos kötelezettségvállalásainak teljesítése terén elért összesített becsült hatása

A keretprogram által finanszírozott eredmények felhasználásának a Párizsi Megállapodás értelmében az EU hosszú távú, éghajlatváltozással és energiapolitikával kapcsolatos kötelezettségvállalásainak teljesítése terén elért összesített becsült hatása

Az éghajlattal kapcsolatos projektek gazdasági, társadalmi és környezeti költsége és haszna

Az éghajlattal kapcsolatos projektek gazdasági, társadalmi és környezeti költsége és haszna

—

A keretprogram projektjeiből származó, éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással kapcsolatos innovatív megoldások elterjedtsége

A keretprogram projektjeiből származó, éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással kapcsolatos innovatív megoldások elterjedtsége

| — | E megoldások használatának összesített becsült hatása a munkahelyteremtés és a vállalatalapítás, a gazdasági növekedés, a tiszta energia, az egészség és a jólét (levegő-, talaj- és vízminőség) szempontjából |
| --- | --- |

—

E megoldások használatának összesített becsült hatása a munkahelyteremtés és a vállalatalapítás, a gazdasági növekedés, a tiszta energia, az egészség és a jólét (levegő-, talaj- és vízminőség) szempontjából

E megoldások használatának összesített becsült hatása a munkahelyteremtés és a vállalatalapítás, a gazdasági növekedés, a tiszta energia, az egészség és a jólét (levegő-, talaj- és vízminőség) szempontjából

A K+I
  társadalmi elterjedésének erősítése a tagállamokban

A K+I

Közös alkotás –

A keretprogram azon projektjeinek száma és aránya, amelyekben az uniós polgárok és végfelhasználók hozzájárulnak a K+I tartalmak közös alkotásához

Részvétel –

A keretprogram azon kedvezményezett szervezeteinek száma és aránya, amelyek rendelkeznek polgári és végfelhasználói részvételi mechanizmussal a keretprogram égisze alatti projektet követően

A K+I társadalmi elterjedése

A keretprogram égisze alatt elért tudományos eredmények és innovatív megoldások
  hozzáférhetősége,
  elterjedése és hatóköre

hozzáférhetősége,

Módosítás 167

Módosítás 167

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – 5 bekezdés

V melléklet – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A programnak várhatóan lesz gazdasági/innovációs hatása a következők révén: a vállalkozások létrehozásának és növekedésének befolyásolása, közvetlen és közvetett munkahelyek teremtése, valamint a kutatási és innovációs beruházások mozgósítása. A szóban forgó hatás felé tett előrehaladás nyomon követése az alábbi három kulcsfontosságú hatásútvonal mentén meghatározott helyettesítő mutatók segítségével történik. | A programnak
  – különösen az Unión belül –
  várhatóan lesz gazdasági/innovációs hatása a következők révén: a vállalkozások
  , különösen a kkv-k
  létrehozásának és növekedésének befolyásolása, közvetlen és közvetett munkahelyek teremtése
  különösen az Unión belül
  , valamint a kutatási és innovációs beruházások mozgósítása. A szóban forgó hatás felé tett előrehaladás nyomon követése az alábbi három kulcsfontosságú hatásútvonal mentén meghatározott helyettesítő mutatók segítségével történik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A programnak várhatóan lesz gazdasági/innovációs hatása a következők révén: a vállalkozások létrehozásának és növekedésének befolyásolása, közvetlen és közvetett munkahelyek teremtése, valamint a kutatási és innovációs beruházások mozgósítása. A szóban forgó hatás felé tett előrehaladás nyomon követése az alábbi három kulcsfontosságú hatásútvonal mentén meghatározott helyettesítő mutatók segítségével történik.

A programnak
  – különösen az Unión belül –
  várhatóan lesz gazdasági/innovációs hatása a következők révén: a vállalkozások
  , különösen a kkv-k
  létrehozásának és növekedésének befolyásolása, közvetlen és közvetett munkahelyek teremtése
  különösen az Unión belül
  , valamint a kutatási és innovációs beruházások mozgósítása. A szóban forgó hatás felé tett előrehaladás nyomon követése az alábbi három kulcsfontosságú hatásútvonal mentén meghatározott helyettesítő mutatók segítségével történik.

– különösen az Unión belül –

, különösen a kkv-k

különösen az Unión belül

Módosítás 168

Módosítás 168

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – 3 táblázat

V melléklet – 3 táblázat

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| A gazdasági/innovációs hatás felé | Rövid távú | Középtávú | Hosszabb távú |
| --- | --- | --- | --- |
| Az innovációalapú növekedés ösztönzése | Innovációs outputok -
  A keretprogramból származó innovatív termékek, eljárások, illetve módszerek száma (az innováció típusa szerint), valamint a szellemitulajdon-jog megszerzésére irányuló kérelmek száma | Innovációk -
  A keretprogram projektjeiből – köztük az elismert szellemitulajdon-jogokból – származó innovációk száma (az innováció típusa szerint) | Gazdasági növekedés -
  Olyan vállalkozások létrehozása, növekedése és piaci részesedése, amelyek innovációkat fejlesztettek ki a keretprogram égisze alatt |
| Több és jobb munkahely teremtése | Támogatott foglalkoztatás -
  A keretprogram égisze alatti projekt számára a kedvezményezett szervezeteknél teremtett és megőrzött munkahelyek száma teljes munkaidős egyenértékben (a munkahely típusa szerint) | Tartós foglalkoztatás -
  A munkahelyek teljes munkaidős egyenértékben kifejezett számának növekedése (a munkahely típusa szerint) a kedvezményezett szervezeteknél a keretprogram égisze alatti projektet követően | Teljes foglalkoztatottság
  A keretprogram eredményeinek terjesztése következtében teremtett, illetve megőrzött közvetlen és közvetett munkahelyek száma (a munkahely típusa szerint) |
| A K+I beruházások mozgósítása | Társberuházás -
  A keretprogram kezdeti beruházása segítségével mobilizált köz- és magánberuházások mennyisége | Felfuttatás -
  A keretprogram eredményeinek hasznosítása vagy felfuttatása érdekében mobilizált köz- és magánberuházások mennyisége | A „3 %-os célkitűzés” megvalósításához való hozzájárulás -
  A GDP 3 %-ára vonatkozó célkitűzés megvalósítása felé tett uniós előrehaladás a keretprogram következtében |

A gazdasági/innovációs hatás felé

Rövid távú

Középtávú

Hosszabb távú

Az innovációalapú növekedés ösztönzése

Innovációs outputok -

A keretprogramból származó innovatív termékek, eljárások, illetve módszerek száma (az innováció típusa szerint), valamint a szellemitulajdon-jog megszerzésére irányuló kérelmek száma

Innovációk -

A keretprogram projektjeiből – köztük az elismert szellemitulajdon-jogokból – származó innovációk száma (az innováció típusa szerint)

Gazdasági növekedés -

Olyan vállalkozások létrehozása, növekedése és piaci részesedése, amelyek innovációkat fejlesztettek ki a keretprogram égisze alatt

Több és jobb munkahely teremtése

Támogatott foglalkoztatás -

A keretprogram égisze alatti projekt számára a kedvezményezett szervezeteknél teremtett és megőrzött munkahelyek száma teljes munkaidős egyenértékben (a munkahely típusa szerint)

Tartós foglalkoztatás -

A munkahelyek teljes munkaidős egyenértékben kifejezett számának növekedése (a munkahely típusa szerint) a kedvezményezett szervezeteknél a keretprogram égisze alatti projektet követően

Teljes foglalkoztatottság

A keretprogram eredményeinek terjesztése következtében teremtett, illetve megőrzött közvetlen és közvetett munkahelyek száma (a munkahely típusa szerint)

A K+I beruházások mozgósítása

Társberuházás -

A keretprogram kezdeti beruházása segítségével mobilizált köz- és magánberuházások mennyisége

Felfuttatás -

A keretprogram eredményeinek hasznosítása vagy felfuttatása érdekében mobilizált köz- és magánberuházások mennyisége

A „3 %-os célkitűzés” megvalósításához való hozzájárulás -

A GDP 3 %-ára vonatkozó célkitűzés megvalósítása felé tett uniós előrehaladás a keretprogram következtében

Módosítás

Módosítás

| A gazdasági/innovációs hatás felé | Rövid távú | Középtávú | Hosszabb távú |
| --- | --- | --- | --- |
| Az innovációalapú növekedés ösztönzése
  az Unióban | Innovációs outputok -
  A keretprogramból származó innovatív termékek, eljárások, illetve módszerek száma (az innováció típusa szerint), valamint a szellemitulajdon-jog megszerzésére irányuló kérelmek száma
  valamennyi résztvevő országban | Innovációk -
  A keretprogram projektjeiből – köztük az elismert szellemitulajdon-jogokból – származó innovációk száma (az innováció típusa
  és ország
  szerint)


  Kkv-k




  A keretprogramnak köszönhetően termék- vagy eljárási innovációt bevezető kkv-k a keretprogram által támogatott kkv-k %-os arányában




  Normák és szabványok




  A keretprogram projektjeinek eredményeként az Unióban létrejött normák és szabványok száma | Gazdasági növekedés -
  Olyan vállalkozások létrehozása, növekedése és piaci részesedése, amelyek innovációkat fejlesztettek ki a keretprogram égisze alatt
  az Unión belül és kívül |
| A K+I tevékenységek és a piac közötti uniós szakadék kezelése | A K+F+I eredményeinek hasznosítása




  A keretprogram eredményeinek kereskedelmi hasznosításhoz vezető megosztása az Unión belül vagy kívül, az érintett ágazat függvényében




  Az Unión belüli vagy kívüli hasznosítás elemzése




  A K+F Unión kívüli hasznosításának okai a keretprogram (volt) résztvevői körében |
| Több és jobb munkahely teremtése | Támogatott foglalkoztatás -
  A keretprogram égisze alatti projekt számára a kedvezményezett szervezeteknél teremtett és megőrzött munkahelyek száma teljes munkaidős egyenértékben (a munkahely típusa szerint)
  az egyes résztvevő országokban | Tartós foglalkoztatás -
  A munkahelyek teljes munkaidős egyenértékben kifejezett számának növekedése (a munkahely típusa szerint) a kedvezményezett szervezeteknél a keretprogram égisze alatti projektet követően
  az egyes résztvevő országokban | Teljes foglalkoztatottság
  A keretprogram eredményeinek terjesztése következtében teremtett, megőrzött,
  illetve áthelyezett
  közvetlen és közvetett munkahelyek száma
  az Unióban
  (a munkahely típusa szerint)






  — | A tudásintenzív ágazatokban létrehozott közvetlen vagy közvetett munkahelyek száma résztvevő országonként |

A gazdasági/innovációs hatás felé

Rövid távú

Középtávú

Hosszabb távú

Az innovációalapú növekedés ösztönzése
  az Unióban

az Unióban

Innovációs outputok -

A keretprogramból származó innovatív termékek, eljárások, illetve módszerek száma (az innováció típusa szerint), valamint a szellemitulajdon-jog megszerzésére irányuló kérelmek száma
  valamennyi résztvevő országban

valamennyi résztvevő országban

Innovációk -

A keretprogram projektjeiből – köztük az elismert szellemitulajdon-jogokból – származó innovációk száma (az innováció típusa
  és ország
  szerint)

és ország

Kkv-k

Kkv-k

A keretprogramnak köszönhetően termék- vagy eljárási innovációt bevezető kkv-k a keretprogram által támogatott kkv-k %-os arányában

A keretprogramnak köszönhetően termék- vagy eljárási innovációt bevezető kkv-k a keretprogram által támogatott kkv-k %-os arányában

Normák és szabványok

Normák és szabványok

A keretprogram projektjeinek eredményeként az Unióban létrejött normák és szabványok száma

A keretprogram projektjeinek eredményeként az Unióban létrejött normák és szabványok száma

Gazdasági növekedés -

Olyan vállalkozások létrehozása, növekedése és piaci részesedése, amelyek innovációkat fejlesztettek ki a keretprogram égisze alatt
  az Unión belül és kívül

az Unión belül és kívül

A K+I tevékenységek és a piac közötti uniós szakadék kezelése

A K+I tevékenységek és a piac közötti uniós szakadék kezelése

A K+F+I eredményeinek hasznosítása

A K+F+I eredményeinek hasznosítása

A keretprogram eredményeinek kereskedelmi hasznosításhoz vezető megosztása az Unión belül vagy kívül, az érintett ágazat függvényében

A keretprogram eredményeinek kereskedelmi hasznosításhoz vezető megosztása az Unión belül vagy kívül, az érintett ágazat függvényében

Az Unión belüli vagy kívüli hasznosítás elemzése

Az Unión belüli vagy kívüli hasznosítás elemzése

A K+F Unión kívüli hasznosításának okai a keretprogram (volt) résztvevői körében

A K+F Unión kívüli hasznosításának okai a keretprogram (volt) résztvevői körében

Több és jobb munkahely teremtése

Támogatott foglalkoztatás -

A keretprogram égisze alatti projekt számára a kedvezményezett szervezeteknél teremtett és megőrzött munkahelyek száma teljes munkaidős egyenértékben (a munkahely típusa szerint)
  az egyes résztvevő országokban

az egyes résztvevő országokban

Tartós foglalkoztatás -

A munkahelyek teljes munkaidős egyenértékben kifejezett számának növekedése (a munkahely típusa szerint) a kedvezményezett szervezeteknél a keretprogram égisze alatti projektet követően
  az egyes résztvevő országokban

az egyes résztvevő országokban

Teljes foglalkoztatottság

A keretprogram eredményeinek terjesztése következtében teremtett, megőrzött,
  illetve áthelyezett
  közvetlen és közvetett munkahelyek száma
  az Unióban
  (a munkahely típusa szerint)

illetve áthelyezett

az Unióban

—

A tudásintenzív ágazatokban létrehozott közvetlen vagy közvetett munkahelyek száma résztvevő országonként

A tudásintenzív ágazatokban létrehozott közvetlen vagy közvetett munkahelyek száma résztvevő országonként

A K+I beruházások mozgósítása

Társberuházás -

A keretprogram kezdeti beruházása segítségével mobilizált köz- és magánberuházások mennyisége

Felfuttatás -

A keretprogram eredményeinek hasznosítása vagy felfuttatása érdekében mobilizált köz- és magánberuházások mennyisége

A „3 %-os célkitűzés” megvalósításához való hozzájárulás -

A GDP 3 %-ára vonatkozó célkitűzés megvalósítása felé tett uniós előrehaladás a keretprogram következtében

Módosítás 169

Módosítás 169

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – 4 a alcím (új)

V melléklet – 4 a alcím (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az Európai Kutatási Térség hatásútvonal-mutatói |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Európai Kutatási Térség hatásútvonal-mutatói

Az Európai Kutatási Térség hatásútvonal-mutatói

Módosítás 170

Módosítás 170

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – 3 a táblázat (új)

V melléklet – 3 a táblázat (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

| Az EKT által kifejtett hatás felé | Rövid távú | Középtávú | Hosszabb távú |
| --- | --- | --- | --- |
| Tehetségek vonzása és megtartása az Unióban | A keretprogram által finanszírozott mobilitás




  Bejövő és kimenő mobilitás, illetve kutatók és innovátorok az Unión belül és kívül, országonként | A keretprogram által finanszírozott nemzetköziesítés








  — | a külföldi kutatók és innovátorok alakulása és részaránya az összes EKT-országban |

Az EKT által kifejtett hatás felé

Az EKT által kifejtett hatás felé

Rövid távú

Rövid távú

Középtávú

Középtávú

Hosszabb távú

Hosszabb távú

Tehetségek vonzása és megtartása az Unióban

Tehetségek vonzása és megtartása az Unióban

A keretprogram által finanszírozott mobilitás

A keretprogram által finanszírozott mobilitás

Bejövő és kimenő mobilitás, illetve kutatók és innovátorok az Unión belül és kívül, országonként

Bejövő és kimenő mobilitás, illetve kutatók és innovátorok az Unión belül és kívül, országonként

A keretprogram által finanszírozott nemzetköziesítés

A keretprogram által finanszírozott nemzetköziesítés

—

a külföldi kutatók és innovátorok alakulása és részaránya az összes EKT-országban

a külföldi kutatók és innovátorok alakulása és részaránya az összes EKT-országban

| — | A kutatóintézetek összekapcsolódási és hálózatépítési tevékenységeinek alakulása, a köz-magán kapcsolatokat is beleértve |
| --- | --- |

—

A kutatóintézetek összekapcsolódási és hálózatépítési tevékenységeinek alakulása, a köz-magán kapcsolatokat is beleértve

A kutatóintézetek összekapcsolódási és hálózatépítési tevékenységeinek alakulása, a köz-magán kapcsolatokat is beleértve

Vonzó K+F rendszerek

Vonzó K+F rendszerek

| — | Az innovatív tevékenységekbe irányuló külföldi beruházások az Unióban




  - Szabadalmak száma a résztvevő országokban |
| --- | --- |

—

Az innovatív tevékenységekbe irányuló külföldi beruházások az Unióban

Az innovatív tevékenységekbe irányuló külföldi beruházások az Unióban

- Szabadalmak száma a résztvevő országokban

- Szabadalmak száma a résztvevő országokban

| — | Külföldről befolyó licencdíjbevételek |
| --- | --- |

—

Külföldről befolyó licencdíjbevételek

Külföldről befolyó licencdíjbevételek

A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése

A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése

Részvétel a keretprogramban

Részvétel a keretprogramban

| — | A részvétel növelésében érintett országokból származó koordinátorok és résztvevők aránya programrészenként és eszközönként, |
| --- | --- |

—

A részvétel növelésében érintett országokból származó koordinátorok és résztvevők aránya programrészenként és eszközönként,

A részvétel növelésében érintett országokból származó koordinátorok és résztvevők aránya programrészenként és eszközönként,

| — | A többek között a részvétel növelésében érintett országokból és a K+F terén gyengén teljesítő régiókból származó értékelők és irányítótestületi tagok aránya |
| --- | --- |

—

A többek között a részvétel növelésében érintett országokból és a K+F terén gyengén teljesítő régiókból származó értékelők és irányítótestületi tagok aránya

A többek között a részvétel növelésében érintett országokból és a K+F terén gyengén teljesítő régiókból származó értékelők és irányítótestületi tagok aránya

Kiválósági pontok létrehozása és korszerűsítése

Kiválósági pontok létrehozása és korszerűsítése

Kiváló K+F ökoszisztémák, ezen belül a központtá és saját országukban a változás hajtóerejévé váló, K+F terén gyengén teljesítő régiók

Kiváló K+F ökoszisztémák, ezen belül a központtá és saját országukban a változás hajtóerejévé váló, K+F terén gyengén teljesítő régiók

K+F szakadék

K+F szakadék

Földrajzi koncentráció

Földrajzi koncentráció

| — | Sikerességi arány |
| --- | --- |

—

Sikerességi arány

Sikerességi arány

| — | Az uniós finanszírozású kutatási infrastruktúrák kihasználása valamennyi EKT-országban |
| --- | --- |

—

Az uniós finanszírozású kutatási infrastruktúrák kihasználása valamennyi EKT-országban

Az uniós finanszírozású kutatási infrastruktúrák kihasználása valamennyi EKT-országban

Az uniós finanszírozási programok stratégiai tervezése

Az uniós finanszírozási programok stratégiai tervezése

A keretprogram és az intelligens szakosodási stratégiák közötti szinergiák és kölcsönhatások

A keretprogram és az intelligens szakosodási stratégiák közötti szinergiák és kölcsönhatások

Nemzeti K+F rendszerek erősítése

Nemzeti K+F rendszerek erősítése

| — | A kiváló minőségű és független, versenyen alapuló kutatásfinanszírozási és karrierértékelési rendszerek számának növelése |
| --- | --- |

—

A kiváló minőségű és független, versenyen alapuló kutatásfinanszírozási és karrierértékelési rendszerek számának növelése

A kiváló minőségű és független, versenyen alapuló kutatásfinanszírozási és karrierértékelési rendszerek számának növelése

| — | A K+I-re fordított magán- és nemzeti közkiadások növelése |
| --- | --- |

—

A K+I-re fordított magán- és nemzeti közkiadások növelése

A K+I-re fordított magán- és nemzeti közkiadások növelése

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0401/2018).

1

13

(14)  
  Lásd például az Európai Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetések átvilágítási keretének létrehozásáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatot (COM(2017)0487).

14

Lásd például az Európai Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetések átvilágítási keretének létrehozásáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatot (COM(2017)0487).

15

(15)  ...

15

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1292/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 347., 2013.12.20., 174. o.) módosított 294/2008/EK rendelete (2008. március 11.) (HL L 97., 2008.4.9., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1292/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 347., 2013.12.20., 174. o.) módosított 294/2008/EK rendelete (2008. március 11.) (HL L 97., 2008.4.9., 1. o.).

(1b)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) ... rendelete.

1b

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) ... rendelete.

16

(16)  ...

16

(23)  A Tanács 2013/755/EU határozata (2013. november 25.) az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról (tengerentúli társulási határozat) (HL L 344., 2013.12.19., 1. o.).

23

(23)  A Tanács 2013/755/EU határozata (2013. november 25.) az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról (tengerentúli társulási határozat) (HL L 344., 2013.12.19., 1. o.).

23

(25)  HL C 205., 2013.7.19., 9. o.

25

(25)  HL C 205., 2013.7.19., 9. o.

25

25

25

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről

26

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről

26

(26a)  
  A Bizottság felülvizsgálhatja és szükség esetén munkaprogramjaiban aktualizálhatja a részvétel növelésében érintett országok jegyzékét.

26a

A Bizottság felülvizsgálhatja és szükség esetén munkaprogramjaiban aktualizálhatja a részvétel növelésében érintett országok jegyzékét.

27

27

(28)  HL ....

28

(28)  HL ....

28

(29)  ...

29

(29)  ...

29

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

31

(32)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

32

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/81/EK irányelve (2009. július 13.) a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról (HL L 216., 2009.8.20., 76. o.).

33

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

31

(32)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

32

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/81/EK irányelve (2009. július 13.) a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról (HL L 216., 2009.8.20., 76. o.).

33

(1a)  
  Ide tartozhat például a mesterséges intelligencia, a kvantumtechnológiák, a biológiai védekezés vagy a második generációs digitális ikrek témája vagy a Horizont Európa stratégiai programozással összefüggésben azonosított egyéb témák (a tagállamok hálózatba szervezett programjait is beleértve).

1a

Ide tartozhat például a mesterséges intelligencia, a kvantumtechnológiák, a biológiai védekezés vagy a második generációs digitális ikrek témája vagy a Horizont Európa stratégiai programozással összefüggésben azonosított egyéb témák (a tagállamok hálózatba szervezett programjait is beleértve).

(34)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/43/EK irányelve (2006. május 17.) az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 157., 2006.6.9., 87. o.);

34

(34)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/43/EK irányelve (2006. május 17.) az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 157., 2006.6.9., 87. o.).

34

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/459 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/459

---

P8_TA(2018)0510

Az Európai horizont végrehajtását szolgáló program ***I

Az Európai Parlament 2018. december 12-én elfogadott módosításai az Európai horizont kutatási és innovációs keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslathoz (COM(2018)0436 – C8-0253/2018 – 2018/0225(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 388/40)

Módosítás 1

Határozatra irányuló javaslat

5 a bevezető hivatkozás (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | tekintettel a Horizont 2020 keretprogram végrehajtásának a program időközi értékelése és a 9. keretprogramra irányuló javaslat tekintetében való értékeléséről szóló európai parlamenti jelentésre, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

tekintettel a Horizont 2020 keretprogram végrehajtásának a program időközi értékelése és a 9. keretprogramra irányuló javaslat tekintetében való értékeléséről szóló európai parlamenti jelentésre,

Módosítás 2

Határozatra irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Annak érdekében, hogy az egyedi program végrehajtása egységes feltételek mentén történjen, a Bizottságra végrehajtási hatáskört kell ruházni, hogy munkaprogramokat fogadhasson el az egyedi program végrehajtására. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell gyakorolni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Annak érdekében, hogy az egyedi program végrehajtása egységes feltételek mentén történjen, a Bizottságra végrehajtási hatáskört kell ruházni, hogy munkaprogramokat fogadhasson el az egyedi program végrehajtására. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell gyakorolni.

| (3) | Annak érdekében, hogy az egyedi program végrehajtása egységes feltételek mentén történjen, a 
  Bizottságot fel kell hatalmazni stratégiai K&I-tervek elfogadására, valamint a
  Bizottságra végrehajtási hatáskört kell ruházni, hogy munkaprogramokat fogadhasson el az egyedi program végrehajtására. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni (4). |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy az egyedi program végrehajtása egységes feltételek mentén történjen, a 
  Bizottságot fel kell hatalmazni stratégiai K&I-tervek elfogadására, valamint a
  Bizottságra végrehajtási hatáskört kell ruházni, hogy munkaprogramokat fogadhasson el az egyedi program végrehajtására. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni (4).

Módosítás 3

Határozatra irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Tekintettel az éghajlatváltozás okozta problémák megoldásának szükségességére, és összhangban azzal, hogy az EU elkötelezte magát az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljai és a Párizsi Megállapodás végrehajtása mellett, ez az egyedi program hozzá fog járulni az éghajlati szempontok érvényesítéséhez és ahhoz az átfogó célkitűzéshez, hogy az uniós költségvetési kiadások 25 %-át éghajlat-politikai célok támogatására fordítsák. Az egyedi program keretében végrehajtott cselekvések nyomán az egyedi program teljes pénzügyi keretösszegének 35 %-a fog hozzájárulni éghajlat-politikai célokhoz. A releváns cselekvések meghatározására az egyedi program előkészítése és végrehajtása során, újbóli értékelésükre pedig a vonatkozó értékelések és felülvizsgálati folyamatok keretében kerül sor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Tekintettel az éghajlatváltozás okozta problémák megoldásának szükségességére, és összhangban azzal, hogy az EU elkötelezte magát az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljai és a Párizsi Megállapodás végrehajtása mellett, ez az egyedi program hozzá fog járulni az éghajlati szempontok érvényesítéséhez és ahhoz az átfogó célkitűzéshez, hogy az uniós költségvetési kiadások 25 %-át éghajlat-politikai célok támogatására fordítsák. Az egyedi program keretében végrehajtott cselekvések nyomán az egyedi program teljes pénzügyi keretösszegének 35 %-a fog hozzájárulni éghajlat-politikai célokhoz. A releváns cselekvések meghatározására az egyedi program előkészítése és végrehajtása során, újbóli értékelésükre pedig a vonatkozó értékelések és felülvizsgálati folyamatok keretében kerül sor.

| (5) | Tekintettel az éghajlatváltozás okozta problémák megoldásának szükségességére, és összhangban azzal, hogy az EU elkötelezte magát az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljai és a Párizsi Megállapodás végrehajtása mellett, ez az egyedi program hozzá fog járulni az éghajlati szempontok érvényesítéséhez és ahhoz az átfogó célkitűzéshez, hogy az uniós költségvetési kiadások 25 %-át éghajlat-politikai célok támogatására fordítsák. Az egyedi program keretében végrehajtott cselekvések nyomán az egyedi program teljes pénzügyi keretösszegének
  legalább
  35 %-a fog hozzájárulni
  az uniós
  éghajlat-politikai célokhoz
  és adott esetben vállalásokhoz
  . A releváns cselekvések meghatározására az egyedi program előkészítése és végrehajtása során,
  nyomon követésükre, jelentésükre és
  újbóli értékelésükre pedig a vonatkozó értékelések és felülvizsgálati folyamatok keretében kerül sor. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel az éghajlatváltozás okozta problémák megoldásának szükségességére, és összhangban azzal, hogy az EU elkötelezte magát az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljai és a Párizsi Megállapodás végrehajtása mellett, ez az egyedi program hozzá fog járulni az éghajlati szempontok érvényesítéséhez és ahhoz az átfogó célkitűzéshez, hogy az uniós költségvetési kiadások 25 %-át éghajlat-politikai célok támogatására fordítsák. Az egyedi program keretében végrehajtott cselekvések nyomán az egyedi program teljes pénzügyi keretösszegének
  legalább
  35 %-a fog hozzájárulni
  az uniós
  éghajlat-politikai célokhoz
  és adott esetben vállalásokhoz
  . A releváns cselekvések meghatározására az egyedi program előkészítése és végrehajtása során,
  nyomon követésükre, jelentésükre és
  újbóli értékelésükre pedig a vonatkozó értékelések és felülvizsgálati folyamatok keretében kerül sor.

Módosítás 4

Határozatra irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Az egyedi program keretében megvalósuló cselekvéseknek a piaci hiányosságok, illetve az optimálistól eltérő befektetési helyzetek kezelésére kell szolgálniuk
  arányos módon, elkerülve
  a magánfinanszírozás
  megkettőzését vagy kiszorítását, és egyértelmű uniós hozzáadott értéket kell képviselniük
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Az egyedi program keretében megvalósuló cselekvéseknek a piaci hiányosságok, illetve az optimálistól eltérő befektetési helyzetek kezelésére kell szolgálniuk
  arányos módon, elkerülve
  a magánfinanszírozás
  megkettőzését vagy kiszorítását, és egyértelmű uniós hozzáadott értéket kell képviselniük
  .

| (6) | Az egyedi program keretében megvalósuló cselekvéseknek
  az uniós tudományos és technológiai bázis kiválóságának megerősítésére, kiszélesítésére és kibővítésére, a főbb globális kihívások kezelésére, az Unió ipari vezető szerepének növelésére, az Unión belül az életminőség javítására, a beruházások fellendítésére, valamint
  a piaci hiányosságok, illetve az optimálistól eltérő befektetési helyzetek kezelésére kell szolgálniuk
  , további finanszírozást bevonva
  a magánfinanszírozás
  kiszorítása helyett
  . |
| --- | --- |

(6)

Az egyedi program keretében megvalósuló cselekvéseknek
  az uniós tudományos és technológiai bázis kiválóságának megerősítésére, kiszélesítésére és kibővítésére, a főbb globális kihívások kezelésére, az Unió ipari vezető szerepének növelésére, az Unión belül az életminőség javítására, a beruházások fellendítésére, valamint
  a piaci hiányosságok, illetve az optimálistól eltérő befektetési helyzetek kezelésére kell szolgálniuk
  , további finanszírozást bevonva
  a magánfinanszírozás
  kiszorítása helyett
  .

Módosítás 5

Határozatra irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | A nemek közötti egyenlőség az EU egyik politikai prioritása és az egyik fő társadalmi kihívás (az ENSZ 5. fenntartható fejlesztési célja). Emellett a társadalomban a nemek közötti egyenlőség a többi fenntartható fejlesztési célban megkövetelt társadalmi és ipari átalakulások egyik döntő fontosságú mozgatórugója. A nemek közötti egyenlőség szempontjait ezért a program egészébe megfelelően be kell vonni, és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos jobb uniós politikák végrehajtásának és kialakításának támogatásához a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kutatásra is szükség van. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

A nemek közötti egyenlőség az EU egyik politikai prioritása és az egyik fő társadalmi kihívás (az ENSZ 5. fenntartható fejlesztési célja). Emellett a társadalomban a nemek közötti egyenlőség a többi fenntartható fejlesztési célban megkövetelt társadalmi és ipari átalakulások egyik döntő fontosságú mozgatórugója. A nemek közötti egyenlőség szempontjait ezért a program egészébe megfelelően be kell vonni, és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos jobb uniós politikák végrehajtásának és kialakításának támogatásához a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kutatásra is szükség van.

Módosítás 6

Határozatra irányuló javaslat

6 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6b) | Az egyedi programot átlátható, részvételen alapuló és stratégiai módszerekkel, az érdekelt felek és a civil társadalom bevonására törekedve kell végrehajtani. Az érdekelt felek képviseletének és a civil társadalom bevonásának kiegyensúlyozottnak kell lennie, és különböző háttereket kell képviselnie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6b)

Az egyedi programot átlátható, részvételen alapuló és stratégiai módszerekkel, az érdekelt felek és a civil társadalom bevonására törekedve kell végrehajtani. Az érdekelt felek képviseletének és a civil társadalom bevonásának kiegyensúlyozottnak kell lennie, és különböző háttereket kell képviselnie.

Módosítás 7

Határozatra irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Tekintettel a kutatási és innovációs hozzájárulások fontosságára az élelmiszerek, a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés és a biogazdaság terén felmerülő kihívások kezelése szempontjából, valamint a kapcsolódó kutatási és innovációs lehetőségeknek a közös agrárpolitikával szoros szinergiában történő kiaknázása érdekében az egyedi program „Élelmiszerek
  és
  természeti erőforrások” klaszteréhez tartozó releváns cselekvések
  10 milliárd eurós
  támogatásban részesülnek a 2021-től 2027-ig terjedő időszakban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Tekintettel a kutatási és innovációs hozzájárulások fontosságára az élelmiszerek, a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés és a biogazdaság terén felmerülő kihívások kezelése szempontjából, valamint a kapcsolódó kutatási és innovációs lehetőségeknek a közös agrárpolitikával szoros szinergiában történő kiaknázása érdekében az egyedi program „Élelmiszerek
  és
  természeti erőforrások” klaszteréhez tartozó releváns cselekvések
  10 milliárd eurós
  támogatásban részesülnek a 2021-től 2027-ig terjedő időszakban.

| (7) | Tekintettel a kutatási és innovációs hozzájárulások fontosságára az élelmiszerek, a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés és a biogazdaság terén felmerülő kihívások kezelése szempontjából,
  azok fenntarthatóbbá tétele,
  valamint a kapcsolódó kutatási és innovációs lehetőségeknek a közös agrárpolitikával szoros szinergiában történő kiaknázása érdekében az egyedi program „Élelmiszerek, természeti erőforrások és
  mezőgazdaság
  ”
  célirányos
  klaszteréhez tartozó releváns cselekvések támogatásban részesülnek a 2021-től 2027-ig terjedő időszakban. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel a kutatási és innovációs hozzájárulások fontosságára az élelmiszerek, a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés és a biogazdaság terén felmerülő kihívások kezelése szempontjából,
  azok fenntarthatóbbá tétele,
  valamint a kapcsolódó kutatási és innovációs lehetőségeknek a közös agrárpolitikával szoros szinergiában történő kiaknázása érdekében az egyedi program „Élelmiszerek, természeti erőforrások és
  mezőgazdaság
  ”
  célirányos
  klaszteréhez tartozó releváns cselekvések támogatásban részesülnek a 2021-től 2027-ig terjedő időszakban.

Módosítás 8

Határozatra irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | Az európai kulturális és a kreatív ágazatok hidat építenek a művészetek, a kultúra, a vállalatok és a technológia között. A kulturális örökség az európai kohézió szerves része, amely támogatja a hagyományok és az innováció közötti kapcsolatokat. A kulturális örökség megőrzése és a kreatív megoldások kidolgozása, különösen a digitalizáció terén, a kutatási program prioritásai közé fog tartozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

Az európai kulturális és a kreatív ágazatok hidat építenek a művészetek, a kultúra, a vállalatok és a technológia között. A kulturális örökség az európai kohézió szerves része, amely támogatja a hagyományok és az innováció közötti kapcsolatokat. A kulturális örökség megőrzése és a kreatív megoldások kidolgozása, különösen a digitalizáció terén, a kutatási program prioritásai közé fog tartozni.

Módosítás 9

Határozatra irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A digitális egységes piac megvalósításához, valamint a digitális és a fizikai technológiák közelítéséből adódó bővülő lehetőségek kihasználásához a beruházások fokozására van szükség.
  A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramhoz

   (6)

  képest a
  Horizont
  Európa jelentős mértékben megnövelt kiadásokkal
  fog hozzájárulni ezekhez az erőfeszítésekhez a főbb digitális kutatási és innovációs tevékenységek tekintetében.
  Ez hivatott biztosítani, hogy a digitális területen Európa a globális kutatás és innováció élvonalában maradjon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A digitális egységes piac megvalósításához, valamint a digitális és a fizikai technológiák közelítéséből adódó bővülő lehetőségek kihasználásához a beruházások fokozására van szükség.
  A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramhoz

   (6)

  képest a
  Horizont
  Európa jelentős mértékben megnövelt kiadásokkal
  fog hozzájárulni ezekhez az erőfeszítésekhez a főbb digitális kutatási és innovációs tevékenységek tekintetében.
  Ez hivatott biztosítani, hogy a digitális területen Európa a globális kutatás és innováció élvonalában maradjon.

| (8) | A digitális egységes piac megvalósításához, valamint a digitális és a fizikai technológiák közelítéséből adódó bővülő lehetőségek kihasználásához a beruházások fokozására van szükség.
  Az Európai
  horizont
  célirányos klaszterekkel
  fog hozzájárulni ezekhez az erőfeszítésekhez a főbb digitális kutatási és innovációs tevékenységek tekintetében. |
| --- | --- |

(8)

A digitális egységes piac megvalósításához, valamint a digitális és a fizikai technológiák közelítéséből adódó bővülő lehetőségek kihasználásához a beruházások fokozására van szükség.
  Az Európai
  horizont
  célirányos klaszterekkel
  fog hozzájárulni ezekhez az erőfeszítésekhez a főbb digitális kutatási és innovációs tevékenységek tekintetében.

Módosítás 10

Határozatra irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | Az uniós fellépések hozzáadott értékének és hatásának jobb és egy szélesebb közönség számára szóló kommunikációjának fontosságát figyelembe véve, a Bizottságnak fokoznia kell az Európai horizont láthatósága érdekében tett erőfeszítéseit. Hasonlóképpen a kedvezményezetteknek biztosítaniuk kell az uniós finanszírozásból elért eredmények láthatóságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

Az uniós fellépések hozzáadott értékének és hatásának jobb és egy szélesebb közönség számára szóló kommunikációjának fontosságát figyelembe véve, a Bizottságnak fokoznia kell az Európai horizont láthatósága érdekében tett erőfeszítéseit. Hasonlóképpen a kedvezményezetteknek biztosítaniuk kell az uniós finanszírozásból elért eredmények láthatóságát.

Módosítás 11

Határozatra irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A határozat keretében elérhető finanszírozási formákat és végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek elérni a cselekvések konkrét célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának várható kockázatait. Vissza nem térítendő támogatások esetében ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalány, az átalányfinanszírozás és az egységköltség-alapú térítés alkalmazását is, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A határozat keretében elérhető finanszírozási formákat és végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek elérni a cselekvések konkrét célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának várható kockázatait. Vissza nem térítendő támogatások esetében ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalány, az átalányfinanszírozás és az egységköltség-alapú térítés alkalmazását is,

törölve

Módosítás 12

Határozatra irányuló javaslat

2 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. cikk | 2. cikk |
| Operatív célkitűzések | Operatív célkitűzések |
| (1)   Az egyedi program hozzájárul a keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 3. cikkében meghatározott általános és egyedi célkitűzések megvalósításához. | (1)   Az egyedi program hozzájárul a keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 3. cikkében meghatározott általános és egyedi célkitűzések megvalósításához. |
| (2)   Az egyedi program operatív célkitűzései a következők: | (2)   Az egyedi program operatív célkitűzései a következők: |
| a) | a kiválóság megerősítése és terjesztése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2. cikk

2. cikk

Operatív célkitűzések

Operatív célkitűzések

(1)   Az egyedi program hozzájárul a keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 3. cikkében meghatározott általános és egyedi célkitűzések megvalósításához.

(1)   Az egyedi program hozzájárul a keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 3. cikkében meghatározott általános és egyedi célkitűzések megvalósításához.

(2)   Az egyedi program operatív célkitűzései a következők:

(2)   Az egyedi program operatív célkitűzései a következők:

a)

a kiválóság megerősítése és terjesztése;

| a) | az európai tudományos és technológiai alap megerősítése és kiszélesítése, valamint
  a kiválóság megerősítése és terjesztése; |
| --- | --- |

a)

az európai tudományos és technológiai alap megerősítése és kiszélesítése, valamint
  a kiválóság megerősítése és terjesztése;

az európai tudományos és technológiai alap megerősítése és kiszélesítése, valamint

| b) | az ágazatokon és tudományágakon átnyúló együttműködés fokozása; |
| --- | --- |

b)

az ágazatokon és tudományágakon átnyúló együttműködés fokozása;

| b) | az ágazatokon és tudományágakon átnyúló együttműködés fokozása; |
| --- | --- |

b)

az ágazatokon és tudományágakon átnyúló együttműködés fokozása;

| c) | a kutatási infrastruktúrák összekapcsolása
  és
  fejlesztése az egész Európai Kutatási Térségben; |
| --- | --- |

c)

a kutatási infrastruktúrák összekapcsolása
  és
  fejlesztése az egész Európai Kutatási Térségben;

és

| c) | a kutatási infrastruktúrák összekapcsolása, fejlesztése és
  az azokhoz való, többek között virtuális széles körű hozzáférés megkönnyítése
  az egész Európai Kutatási Térségben; |
| --- | --- |

c)

a kutatási infrastruktúrák összekapcsolása, fejlesztése és
  az azokhoz való, többek között virtuális széles körű hozzáférés megkönnyítése
  az egész Európai Kutatási Térségben;

az azokhoz való, többek között virtuális széles körű hozzáférés megkönnyítése

| d) | a nemzetközi együttműködés megerősítése; |
| --- | --- |

d)

a nemzetközi együttműködés megerősítése;

| d) | a nemzetközi együttműködés megerősítése
  az S&T terén az Unió kiválóságának támogatására
  ; |
| --- | --- |

d)

a nemzetközi együttműködés megerősítése
  az S&T terén az Unió kiválóságának támogatására
  ;

az S&T terén az Unió kiválóságának támogatására

| e) | a
  kutatók és
  az
  innovátorok vonzása, képzése és megtartása az Európai Kutatási Térségben, többek között a kutatói mobilitás révén; |
| --- | --- |

e)

a
  kutatók és
  az
  innovátorok vonzása, képzése és megtartása az Európai Kutatási Térségben, többek között a kutatói mobilitás révén;

a

az

| e) | európai és nemzetközi
  kutatók és innovátorok vonzása, képzése és megtartása az Európai Kutatási Térségben, többek között a kutatói mobilitás révén
  , különösen az Európai Kutatási Térség mint a világ legkiválóbb és legversenyképesebb régiója létrehozása céljából
  ; |
| --- | --- |

e)

európai és nemzetközi
  kutatók és innovátorok vonzása, képzése és megtartása az Európai Kutatási Térségben, többek között a kutatói mobilitás révén
  , különösen az Európai Kutatási Térség mint a világ legkiválóbb és legversenyképesebb régiója létrehozása céljából
  ;

európai és nemzetközi

, különösen az Európai Kutatási Térség mint a világ legkiválóbb és legversenyképesebb régiója létrehozása céljából

| f) | a nyílt tudomány előmozdítása
  , valamint a nyilvánosság előtti láthatóság
  és az eredményekhez való nyílt hozzáférés
  biztosítása
  ; |
| --- | --- |

f)

a nyílt tudomány előmozdítása
  , valamint a nyilvánosság előtti láthatóság
  és az eredményekhez való nyílt hozzáférés
  biztosítása
  ;

, valamint a nyilvánosság előtti láthatóság

biztosítása

| f) | a nyílt tudomány előmozdítása és az eredményekhez való nyílt hozzáférés; |
| --- | --- |

f)

a nyílt tudomány előmozdítása és az eredményekhez való nyílt hozzáférés;

| g) | az eredmények aktív terjesztése és hasznosítása, különösen a szakpolitikák kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

g)

az eredmények aktív terjesztése és hasznosítása, különösen a szakpolitikák kialakítása érdekében;

| g) | az eredmények aktív terjesztése és hasznosítása, különösen a szakpolitikák kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

g)

az eredmények aktív terjesztése és hasznosítása, különösen a szakpolitikák kialakítása érdekében;

| h) | az uniós szakpolitikai prioritások végrehajtásának támogatása; |
| --- | --- |

h)

az uniós szakpolitikai prioritások végrehajtásának támogatása;

| h) | az uniós szakpolitikai
  célok és
  prioritások végrehajtásának támogatása; |
| --- | --- |

h)

az uniós szakpolitikai
  célok és
  prioritások végrehajtásának támogatása;

célok és

| i) | a kutatás és az
  innováció
  , valamint más szakpolitikák – egyebek mellett a fenntartható fejlesztési célok – közötti kapcsolat megerősítése; |
| --- | --- |

i)

a kutatás és az
  innováció
  , valamint más szakpolitikák – egyebek mellett a fenntartható fejlesztési célok – közötti kapcsolat megerősítése;

innováció

| i) | a kutatás
  , az innováció
  és az
  oktatás
  , valamint más szakpolitikák – egyebek mellett a fenntartható fejlesztési célok
  és a Párizsi Megállapodás
   – közötti kapcsolat megerősítése; |
| --- | --- |

i)

a kutatás
  , az innováció
  és az
  oktatás
  , valamint más szakpolitikák – egyebek mellett a fenntartható fejlesztési célok
  és a Párizsi Megállapodás
   – közötti kapcsolat megerősítése;

, az innováció

oktatás

és a Párizsi Megállapodás

| j) | ambiciózus célok K+I küldetéseken keresztül és meghatározott időn belül történő elérése; |
| --- | --- |

j)

ambiciózus célok K+I küldetéseken keresztül és meghatározott időn belül történő elérése;

| j) | ambiciózus célok K+I küldetéseken keresztül és meghatározott időn belül történő elérése; |
| --- | --- |

j)

ambiciózus célok K+I küldetéseken keresztül és meghatározott időn belül történő elérése;

| k) | a polgárok és
  a 
  végfelhasználók
  bevonása a közös tervezési és alkotási folyamatokba; |
| --- | --- |

k)

a polgárok és
  a 
  végfelhasználók
  bevonása a közös tervezési és alkotási folyamatokba;

a polgárok és

végfelhasználók

| k) | a K&I-ben érdekelt felek, ideértve a polgárokat, a tudományos köröket,
  a 
  kutatási szervezeteket és az ipart,
  bevonása a közös tervezési és alkotási folyamatokba; |
| --- | --- |

k)

a K&I-ben érdekelt felek, ideértve a polgárokat, a tudományos köröket,
  a 
  kutatási szervezeteket és az ipart,
  bevonása a közös tervezési és alkotási folyamatokba;

a K&I-ben érdekelt felek, ideértve a polgárokat, a tudományos köröket,

kutatási szervezeteket és az ipart,

| l) | a tudományos kommunikáció javítása; |
| --- | --- |

l)

a tudományos kommunikáció javítása;

| l) | a tudományos kommunikáció javítása; |
| --- | --- |

l)

a tudományos kommunikáció javítása;

| m) | az ipari
  átalakulás felgyorsítása
  ; |
| --- | --- |

m)

az ipari
  átalakulás felgyorsítása
  ;

átalakulás felgyorsítása

| m) | az
  EU
  ipari
  átalakulásának elősegítése az Európa stratégiai ágazataiban, mint például a kulcstechnológiákban rejlő lehetőségek kibontakoztatásához
  ; |
| --- | --- |

m)

az
  EU
  ipari
  átalakulásának elősegítése az Európa stratégiai ágazataiban, mint például a kulcstechnológiákban rejlő lehetőségek kibontakoztatásához
  ;

EU

átalakulásának elősegítése az Európa stratégiai ágazataiban, mint például a kulcstechnológiákban rejlő lehetőségek kibontakoztatásához

| n) | az
  innovációs
  készségek javítása; |
| --- | --- |

n)

az
  innovációs
  készségek javítása;

az

készségek javítása;

| n) | készségek javítása képzés révén, valamint a kutatási és
  innovációs
  kreativitás ösztönzése. |
| --- | --- |

n)

készségek javítása képzés révén, valamint a kutatási és
  innovációs
  kreativitás ösztönzése.

készségek javítása képzés révén, valamint a kutatási és

kreativitás ösztönzése.

| o) | innovatív vállalkozások, különösen kkv-k létrehozásának és felfutásának ösztönzése; |
| --- | --- |

o)

innovatív vállalkozások, különösen kkv-k létrehozásának és felfutásának ösztönzése;

| o) | innovatív vállalkozások, különösen
  induló innovatív vállalkozások és
  kkv-k létrehozásának és felfutásának ösztönzése; |
| --- | --- |

o)

innovatív vállalkozások, különösen
  induló innovatív vállalkozások és
  kkv-k létrehozásának és felfutásának ösztönzése;

induló innovatív vállalkozások és

| p) | a kockázatfinanszírozáshoz való hozzáférés javítása, különösen abban az esetben, ha a piac nem nyújt életképes finanszírozási lehetőségeket. |
| --- | --- |

p)

a kockázatfinanszírozáshoz való hozzáférés javítása, különösen abban az esetben, ha a piac nem nyújt életképes finanszírozási lehetőségeket.

| p) | a kockázatfinanszírozáshoz való hozzáférés javítása
  , többek között az InvestEU-val való szinergiák révén
  , különösen abban az esetben, ha a piac nem nyújt életképes finanszírozási lehetőségeket. |
| --- | --- |

p)

a kockázatfinanszírozáshoz való hozzáférés javítása
  , többek között az InvestEU-val való szinergiák révén
  , különösen abban az esetben, ha a piac nem nyújt életképes finanszírozási lehetőségeket.

, többek között az InvestEU-val való szinergiák révén

| p a) | a nemek közötti esélyegyenlőség erősítése és a nemi dimenzió bevonása a kutatásba és az innovációba; |
| --- | --- |

p a)

p a)

a nemek közötti esélyegyenlőség erősítése és a nemi dimenzió bevonása a kutatásba és az innovációba;

a nemek közötti esélyegyenlőség erősítése és a nemi dimenzió bevonása a kutatásba és az innovációba;

| p b) | a tudományos, technológiai, társadalmi és gazdasági hatás lehető legnagyobbra növelése. |
| --- | --- |

p b)

p b)

a tudományos, technológiai, társadalmi és gazdasági hatás lehető legnagyobbra növelése.

a tudományos, technológiai, társadalmi és gazdasági hatás lehető legnagyobbra növelése.

(3)   A (2) bekezdésben említett célkitűzések keretein belül az egyedi program végrehajtási időszaka folyamán újonnan felmerülő nem várt igények is figyelembe vehetők. Indokolt esetben ide tartozhat a felmerülő lehetőségekre, válságokra és fenyegetésekre, valamint az új uniós szakpolitikák kidolgozásával kapcsolatos igényekre történő reagálás.

(3)   A (2) bekezdésben említett célkitűzések keretein belül az egyedi program végrehajtási időszaka folyamán újonnan felmerülő nem várt igények is figyelembe vehetők. Indokolt esetben ide tartozhat a felmerülő lehetőségekre, válságokra és fenyegetésekre, valamint az új uniós szakpolitikák kidolgozásával kapcsolatos igényekre történő reagálás.

Módosítás 13

Módosítás 13

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

3 cikk

3 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. cikk | 3. cikk |
| Szerkezet | Szerkezet |
| (1)   A keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban az egyedi program az alábbi részekből áll: | (1)   A keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban az egyedi program az alábbi részekből áll: |
| 1. | I. pillér –
  „Nyílt
  tudomány”, melynek összetevői a következők: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3. cikk

3. cikk

Szerkezet

Szerkezet

(1)   A keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban az egyedi program az alábbi részekből áll:

(1)   A keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban az egyedi program az alábbi részekből áll:

1.

I. pillér –
  „Nyílt
  tudomány”, melynek összetevői a következők:

„Nyílt

| 1. | I. pillér –
  „Kiváló és nyílt
  tudomány”, melynek összetevői a következők: |
| --- | --- |

1.

I. pillér –
  „Kiváló és nyílt
  tudomány”, melynek összetevői a következők:

„Kiváló és nyílt

| | a) | az Európai Kutatási Tanács (EKT), az I. mellékletben említett I. pillér 1. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

a)

az Európai Kutatási Tanács (EKT), az I. mellékletben említett I. pillér 1. pontjában foglaltak szerint;

| | a) | az Európai Kutatási Tanács (EKT), az I. mellékletben említett I. pillér 1. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

a)

az Európai Kutatási Tanács (EKT), az I. mellékletben említett I. pillér 1. pontjában foglaltak szerint;

| | b) | Marie Skłodowska-Curie-cselekvések (MSCA), az I. mellékletben említett I. pillér 2. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

b)

Marie Skłodowska-Curie-cselekvések (MSCA), az I. mellékletben említett I. pillér 2. pontjában foglaltak szerint;

| | b) | Marie Skłodowska-Curie-cselekvések (MSCA), az I. mellékletben említett I. pillér 2. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

b)

Marie Skłodowska-Curie-cselekvések (MSCA), az I. mellékletben említett I. pillér 2. pontjában foglaltak szerint;

| | c) | kutatási infrastruktúrák, az I. mellékletben említett I. pillér 3. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

c)

kutatási infrastruktúrák, az I. mellékletben említett I. pillér 3. pontjában foglaltak szerint;

| | c) | kutatási infrastruktúrák, az I. mellékletben említett I. pillér 3. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

c)

kutatási infrastruktúrák, az I. mellékletben említett I. pillér 3. pontjában foglaltak szerint;

| 2. | II. pillér – „Globális kihívások és ipari versenyképesség”,
  melynek összetevői
  a 
  következők
  : |
| --- | --- |

2.

II. pillér – „Globális kihívások és ipari versenyképesség”,
  melynek összetevői
  a 
  következők
  :

melynek összetevői

következők

| 2. | II. pillér: „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség”
  ; ideértve egy egyetlen kedvezményezettre kiterjedő
  ,
  a rendelet 43
  a
  . cikkében és az egyedi program I. mellékletében leírt támogatásalapú kkv-eszközt is
  : |
| --- | --- |

2.

II. pillér: „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség”
  ; ideértve egy egyetlen kedvezményezettre kiterjedő
  ,
  a rendelet 43
  a
  . cikkében és az egyedi program I. mellékletében leírt támogatásalapú kkv-eszközt is
  :

európai

; ideértve egy egyetlen kedvezményezettre kiterjedő

a rendelet 43

. cikkében és az egyedi program I. mellékletében leírt támogatásalapú kkv-eszközt is

| | a) | „Egészségügy” klaszter, az I. mellékletben említett II. pillér 1. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

a)

„Egészségügy” klaszter, az I. mellékletben említett II. pillér 1. pontjában foglaltak szerint;

| | a) | „Egészségügy” klaszter, az I. mellékletben említett II. pillér 1. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

a)

„Egészségügy” klaszter, az I. mellékletben említett II. pillér 1. pontjában foglaltak szerint;

| | b) | „Inkluzív és
  biztonságos
  társadalom” klaszter, az I. mellékletben említett II. pillér 2. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

b)

„Inkluzív és
  biztonságos
  társadalom” klaszter, az I. mellékletben említett II. pillér 2. pontjában foglaltak szerint;

biztonságos

| | b) | „Inkluzív és
  kreatív
  társadalom” klaszter, az I. mellékletben említett II. pillér 2. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

b)

„Inkluzív és
  kreatív
  társadalom” klaszter, az I. mellékletben említett II. pillér 2. pontjában foglaltak szerint;

kreatív

| | ba) | „Biztonságos társadalom” klaszter |
| --- | --- | --- |

ba)

ba)

„Biztonságos társadalom” klaszter

„Biztonságos társadalom” klaszter

| | c) | „Digitális gazdaság,
  ipar”
  klaszter, az I. mellékletben említett II. pillér 3. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

c)

„Digitális gazdaság,
  ipar”
  klaszter, az I. mellékletben említett II. pillér 3. pontjában foglaltak szerint;

ipar”

| | c) | „Digitális gazdaság,
  ipar és világűr”
  klaszter, az I. mellékletben említett II. pillér 3. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

c)

„Digitális gazdaság,
  ipar és világűr”
  klaszter, az I. mellékletben említett II. pillér 3. pontjában foglaltak szerint;

ipar és világűr”

| | d) | „Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter, az I. mellékletben említett II. pillér 4. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

d)

„Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter, az I. mellékletben említett II. pillér 4. pontjában foglaltak szerint;

| | d) | „Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter, az I. mellékletben említett II. pillér 4. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

d)

„Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter, az I. mellékletben említett II. pillér 4. pontjában foglaltak szerint;

| | e) | „Élelmiszerek
  és
  természeti
  erőforrások”
  klaszter, az I. mellékletben említett II. pillér 5. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

e)

„Élelmiszerek
  és
  természeti
  erőforrások”
  klaszter, az I. mellékletben említett II. pillér 5. pontjában foglaltak szerint;

és

erőforrások”

| | e) | „Élelmiszerek, természeti
  erőforrások és mezőgazdaság”
  klaszter, az I. mellékletben említett II. pillér 5. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

e)

„Élelmiszerek, természeti
  erőforrások és mezőgazdaság”
  klaszter, az I. mellékletben említett II. pillér 5. pontjában foglaltak szerint;

erőforrások és mezőgazdaság”

| | f) | a Közös Kutatóközpont (JRC) nem nukleáris közvetlen cselekvései, az I. mellékletben említett II. pillér 6. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

f)

a Közös Kutatóközpont (JRC) nem nukleáris közvetlen cselekvései, az I. mellékletben említett II. pillér 6. pontjában foglaltak szerint;

| | f) | a Közös Kutatóközpont (JRC) nem nukleáris közvetlen cselekvései, az I. mellékletben említett II. pillér 6. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

f)

a Közös Kutatóközpont (JRC) nem nukleáris közvetlen cselekvései, az I. mellékletben említett II. pillér 6. pontjában foglaltak szerint;

| 3. | III. pillér –
  „Nyílt innováció”
  , melynek összetevői a következők: |
| --- | --- |

3.

III. pillér –
  „Nyílt innováció”
  , melynek összetevői a következők:

„Nyílt innováció”

| 3. | III. pillér –
  „Innovatív Európa”
  , melynek összetevői a következők: |
| --- | --- |

3.

III. pillér –
  „Innovatív Európa”
  , melynek összetevői a következők:

„Innovatív Európa”

| | a) | az Európai Innovációs Tanács (EIC), az I. mellékletben említett III. pillér 1. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

a)

az Európai Innovációs Tanács (EIC), az I. mellékletben említett III. pillér 1. pontjában foglaltak szerint;

| | a) | az Európai Innovációs Tanács (EIC), az I. mellékletben említett III. pillér 1. pontjában foglaltak szerint;
  ideértve az európai innovációs ökoszisztémákat is, az I. mellékletben említett III. pillér 2. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

a)

az Európai Innovációs Tanács (EIC), az I. mellékletben említett III. pillér 1. pontjában foglaltak szerint;
  ideértve az európai innovációs ökoszisztémákat is, az I. mellékletben említett III. pillér 2. pontjában foglaltak szerint;

ideértve az európai innovációs ökoszisztémákat is, az I. mellékletben említett III. pillér 2. pontjában foglaltak szerint;

| | b) | európai innovációs ökoszisztémák, az I. mellékletben említett III. pillér 2. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

európai innovációs ökoszisztémák, az I. mellékletben említett III. pillér 2. pontjában foglaltak szerint;

európai innovációs ökoszisztémák, az I. mellékletben említett III. pillér 2. pontjában foglaltak szerint;

| | törölve |
| --- | --- |

törölve

törölve

| | c) | az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT), az I. mellékletben említett III. pillér 3. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

c)

c)

az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT), az I. mellékletben említett III. pillér 3. pontjában foglaltak szerint;

| | b) | az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT), az I. mellékletben említett III. pillér 3. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT), az I. mellékletben említett III. pillér 3. pontjában foglaltak szerint;

| 4. | „Az Európai Kutatási Térség megerősítése” rész, melynek összetevői a következők: |
| --- | --- |

4.

„Az Európai Kutatási Térség megerősítése” rész, melynek összetevői a következők:

| 4. | „Az Európai Kutatási Térség megerősítése” rész, melynek összetevői a következők: |
| --- | --- |

4.

„Az Európai Kutatási Térség megerősítése” rész, melynek összetevői a következők:

| | a) | a
  kiválóság megosztása
  , az I. mellékletben említett, „Az Európai Kutatási Térség megerősítése” rész 1. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

a)

a
  kiválóság megosztása
  , az I. mellékletben említett, „Az Európai Kutatási Térség megerősítése” rész 1. pontjában foglaltak szerint;

kiválóság megosztása

| | a) | a kiválóság terjesztése és
  a 
  részvétel növelése
  , az I. mellékletben említett, „Az Európai Kutatási Térség megerősítése” rész 1. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

a)

a kiválóság terjesztése és
  a 
  részvétel növelése
  , az I. mellékletben említett, „Az Európai Kutatási Térség megerősítése” rész 1. pontjában foglaltak szerint;

a kiválóság terjesztése és

részvétel növelése

| | b) | az európai kutatási és innovációs rendszer megreformálása és fejlesztése, az I. mellékletben említett, „Az Európai Kutatási Térség megerősítése” rész 2. pontjában foglaltak szerint. |
| --- | --- | --- |

b)

az európai kutatási és innovációs rendszer megreformálása és fejlesztése, az I. mellékletben említett, „Az Európai Kutatási Térség megerősítése” rész 2. pontjában foglaltak szerint.

| | b) | az európai kutatási és innovációs rendszer megreformálása és fejlesztése, az I. mellékletben említett, „Az Európai Kutatási Térség megerősítése” rész 2. pontjában foglaltak szerint. |
| --- | --- | --- |

b)

az európai kutatási és innovációs rendszer megreformálása és fejlesztése, az I. mellékletben említett, „Az Európai Kutatási Térség megerősítése” rész 2. pontjában foglaltak szerint.

(2)   Az (1) bekezdésben említett részek keretében végrehajtandó tevékenységeket az I. melléklet tartalmazza.

(2)   Az (1) bekezdésben említett részek keretében végrehajtandó tevékenységeket az I. melléklet tartalmazza.

Módosítás 14

Módosítás 14

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

4 cikk

4 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. cikk | 4. cikk |
| Költségvetés | Költségvetés |
| (1)   A keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 9. cikke (1) bekezdésével összhangban az egyedi program 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg
  folyó
  áron
  94 100 000 000 EUR
  . | (1)   A keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 9. cikke (1) bekezdésével összhangban az egyedi program 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg
  2018. évi
  áron
  120 000 000 000 EUR. |
| (2)   Az e cikk (1) bekezdésben említett összeget az e határozat 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott összetevők között a keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 9. cikkének (2) bekezdésével összhangban kell felosztani. A keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 9. cikkének (3)–(8) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazandók. | (2)   Az e cikk (1) bekezdésben említett összeget az e határozat 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott összetevők között a keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 9. cikkének (2) bekezdésével összhangban kell felosztani. A keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 9. cikkének (3)–(8) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazandók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4. cikk

4. cikk

Költségvetés

Költségvetés

(1)   A keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 9. cikke (1) bekezdésével összhangban az egyedi program 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg
  folyó
  áron
  94 100 000 000 EUR
  .

(1)   A keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 9. cikke (1) bekezdésével összhangban az egyedi program 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg
  2018. évi
  áron
  120 000 000 000 EUR.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésben említett összeget az e határozat 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott összetevők között a keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 9. cikkének (2) bekezdésével összhangban kell felosztani. A keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 9. cikkének (3)–(8) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazandók.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésben említett összeget az e határozat 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott összetevők között a keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 9. cikkének (2) bekezdésével összhangban kell felosztani. A keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 9. cikkének (3)–(8) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazandók.

Módosítás 15

Módosítás 15

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

5 cikk

5 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5. cikk | 5. cikk |
| Küldetések | Küldetések |
| (1)   Minden egyes küldetés esetében létre
  lehet
  hozni egy, a küldetésért felelős testületet. A testületet körülbelül 15 kiemelkedő személy alkotja, akik között megtalálhatók
  a releváns végfelhasználók
  képviselői. A küldetésért felelős testület tanácsokat ad a következők vonatkozásában: | (1)   Minden egyes küldetés esetében létre
  kell
  hozni egy, a küldetésért felelős testületet
  , amely részt vesz a tervezésben és irányítja a végrehajtást
  . A testületet körülbelül 15
  -20
  kiemelkedő
  független
  személy alkotja, akik között megtalálhatók
  különböző ágazatok és tudományágak, egyetemek, kutatási és technológiai szervezetek, mindenféle méretű iparág, nemzeti, regionális hatóságok és civil társadalmi szervezetek K&I-vel foglalkozó
  képviselői
  . A küldetésért felelős testület tagjait a Bizottság jelöli ki egy független és átlátható eljárást követően, ideértve a nyílt szándéknyilatkozati felhívást is
  . A küldetésért felelős testület tanácsokat ad a következők vonatkozásában: |
| a) | a
  munkaprogramok tartalma és – a küldetés célkitűzéseinek
  elérését elősegítő – szükség szerinti
  felülvizsgálata
  , adott esetben az érdekelt felekkel és a nyilvánossággal közösen végzett tervezés alapján
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5. cikk

5. cikk

Küldetések

Küldetések

(1)   Minden egyes küldetés esetében létre
  lehet
  hozni egy, a küldetésért felelős testületet. A testületet körülbelül 15 kiemelkedő személy alkotja, akik között megtalálhatók
  a releváns végfelhasználók
  képviselői. A küldetésért felelős testület tanácsokat ad a következők vonatkozásában:

(1)   Minden egyes küldetés esetében létre
  kell
  hozni egy, a küldetésért felelős testületet
  , amely részt vesz a tervezésben és irányítja a végrehajtást
  . A testületet körülbelül 15
  -20
  kiemelkedő
  független
  személy alkotja, akik között megtalálhatók
  különböző ágazatok és tudományágak, egyetemek, kutatási és technológiai szervezetek, mindenféle méretű iparág, nemzeti, regionális hatóságok és civil társadalmi szervezetek K&I-vel foglalkozó
  képviselői
  . A küldetésért felelős testület tagjait a Bizottság jelöli ki egy független és átlátható eljárást követően, ideértve a nyílt szándéknyilatkozati felhívást is
  . A küldetésért felelős testület tanácsokat ad a következők vonatkozásában:

a)

a
  munkaprogramok tartalma és – a küldetés célkitűzéseinek
  elérését elősegítő – szükség szerinti
  felülvizsgálata
  , adott esetben az érdekelt felekkel és a nyilvánossággal közösen végzett tervezés alapján
  ;

a

elérését elősegítő – szükség szerinti

, adott esetben az érdekelt felekkel és a nyilvánossággal közösen végzett tervezés alapján

| a) | a megfelelő
  munkaprogramok tartalma és a küldetés célkitűzéseinek
  eléréséhez szükséges
  felülvizsgálata; |
| --- | --- |

a)

a megfelelő
  munkaprogramok tartalma és a küldetés célkitűzéseinek
  eléréséhez szükséges
  felülvizsgálata;

a megfelelő

eléréséhez szükséges

| b) | kiigazító intézkedések vagy adott esetben megszüntetés a küldetés megvalósításának értékelése alapján; |
| --- | --- |

b)

kiigazító intézkedések vagy adott esetben megszüntetés a küldetés megvalósításának értékelése alapján;

| b) | kiigazító intézkedések vagy adott esetben megszüntetés a küldetés megvalósításának értékelése alapján; |
| --- | --- |

b)

kiigazító intézkedések vagy adott esetben megszüntetés a küldetés megvalósításának értékelése alapján;

| c) | az értékelő szakértők kiválasztása
  és
  tájékoztatása, az értékelési szempontok és azok súlyozása; |
| --- | --- |

c)

az értékelő szakértők kiválasztása
  és
  tájékoztatása, az értékelési szempontok és azok súlyozása;

és

| c) | az értékelő szakértők kiválasztása
  , összeférhetetlenségének megakadályozása,
  tájékoztatása, az értékelési szempontok és azok súlyozása
  a szabványos kritériumok mellett, nevezetesen „kiválóság; hatás; és a végrehajtás minősége és hatékonysága”; |
| --- | --- |

c)

az értékelő szakértők kiválasztása
  , összeférhetetlenségének megakadályozása,
  tájékoztatása, az értékelési szempontok és azok súlyozása
  a szabványos kritériumok mellett, nevezetesen „kiválóság; hatás; és a végrehajtás minősége és hatékonysága”;

, összeférhetetlenségének megakadályozása,

a szabványos kritériumok mellett, nevezetesen „kiválóság; hatás; és a végrehajtás minősége és hatékonysága”;

| d) | a küldetés célkitűzéseinek elérését elősegítő keretfeltételek; |
| --- | --- |

d)

a küldetés célkitűzéseinek elérését elősegítő keretfeltételek;

| d) | a küldetés célkitűzéseinek elérését elősegítő keretfeltételek
  az uniós prioritásokkal összhangban
  ; |
| --- | --- |

d)

a küldetés célkitűzéseinek elérését elősegítő keretfeltételek
  az uniós prioritásokkal összhangban
  ;

az uniós prioritásokkal összhangban

| e) | kommunikáció. |
| --- | --- |

e)

kommunikáció.

| e) | kommunikáció. |
| --- | --- |

e)

kommunikáció.

| ea) | a küldetések pontos és mérhető céljai és lehetséges kimenetele; |
| --- | --- |

ea)

ea)

a küldetések pontos és mérhető céljai és lehetséges kimenetele;

a küldetések pontos és mérhető céljai és lehetséges kimenetele;

| (eb) | a küldetés társadalmi hatásának és üzleti lehetőségeinek értékelése; |
| --- | --- |

(eb)

(eb)

a küldetés társadalmi hatásának és üzleti lehetőségeinek értékelése;

a küldetés társadalmi hatásának és üzleti lehetőségeinek értékelése;

(2)   A 11. cikkben meghatározott munkaprogram
  tartalmazhat
  a hatékony és rugalmas portfólióalapú megközelítés lehetővé tételére irányuló egyedi rendelkezéseket.

(2)   A 11. cikkben meghatározott munkaprogram
  tartalmaz
  a hatékony és rugalmas portfólióalapú megközelítés lehetővé tételére irányuló egyedi rendelkezéseket.

(2a)
     
  A küldetések tartalmát, azok végrehajtásának részleteit, ideértve azok hatókörét, mutatóit, mérhető céljait és részcéljait, a becsült költségvetést és az egyéb uniós alapokkal való szinergiákat, továbbá az európai partnerségekkel való kapcsolatokat e határozat I. mellékletével összhangban, a stratégiai K & I-tervekben kell meghatározni.

(2b)
     
  A küldetéseket nyílt felhívásokkal kell megvalósítani az érintett klaszterek munkaprogramjaiban, olyan projektjavaslatokat kérve, amelyek hozzájárulnak a küldetésekhez, és amelyek a klaszter egy vagy több beavatkozási területén találhatók.

Módosítás 16

Módosítás 16

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

6 cikk

6 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6. cikk | 6. cikk |
| Európai Kutatási Tanács | Európai Kutatási Tanács |
| (1)   A Bizottság létrehozza az Európai Kutatási Tanácsot (a továbbiakban: EKT) az I. pillér –
  „Nyílt
  tudomány” keretében megvalósuló, az EKT-hoz kapcsolódó cselekvések végrehajtása céljából. Az EKT a C(2013)1895 határozattal (7) létrehozott EKT jogutódja. | (1)   A Bizottság létrehozza az Európai Kutatási Tanácsot (a továbbiakban: EKT) az I. pillér –
  „Kiváló és nyílt
  tudomány” – keretében megvalósuló, az EKT-hoz kapcsolódó cselekvések végrehajtása céljából. Az EKT a C(2013)1895 határozattal (7) létrehozott EKT jogutódja. |
| (2)   Az EKT a 7. cikkben előírt független Tudományos Tanácsból és a 8. cikkben előírt célzott végrehajtó struktúrából áll. | (2)   Az EKT a 7. cikkben előírt független Tudományos Tanácsból és a 8. cikkben előírt célzott végrehajtó struktúrából áll. |
| (3)   Az EKT elnökkel rendelkezik, akit rangidős és nemzetközi elismerésnek örvendő tudósok közül választanak ki. | (3)   Az EKT elnökkel rendelkezik, akit rangidős és nemzetközi elismerésnek örvendő tudósok közül választanak ki. |
| Az elnököt – a független, célzott keresőbizottság közreműködésével lebonyolított átlátható felvételi eljárás nyomán – a Bizottság nevezi ki négyéves időtartamra szóló, egy ízben megújítható megbízatással. A felvételi eljárást és a kiválasztott jelöltet a Tudományos Tanácsnak jóvá kell hagynia. | Az elnököt – a független, célzott keresőbizottság közreműködésével lebonyolított átlátható felvételi eljárás nyomán – a Bizottság nevezi ki négyéves időtartamra szóló, egy ízben megújítható megbízatással. A felvételi eljárást és a kiválasztott jelöltet a Tudományos Tanácsnak jóvá kell hagynia. |
| Az elnök betölti a Tudományos Tanács elnöki tisztségét, biztosítja annak irányítását és a célzott végrehajtási struktúrával való kapcsolattartását, továbbá képviseli azt a tudomány világában. | Az elnök betölti a Tudományos Tanács elnöki tisztségét, biztosítja annak irányítását és a célzott végrehajtási struktúrával való kapcsolattartását, továbbá képviseli azt a tudomány világában. |
| (4)   Az EKT-nak a tudományos kiválóság, az autonómia, a hatékonyság, az eredményesség, az átláthatóság és az elszámoltathatóság elvei alapján kell működnie. Biztosítania kell az EKT által a .../EK határozat alapján végzett cselekvések folytonosságát. | (4)   Az EKT-nak a tudományos kiválóság, az autonómia, a hatékonyság, az eredményesség, az átláthatóság és az elszámoltathatóság elvei alapján kell működnie. Biztosítania kell az EKT által a .../EK határozat alapján végzett cselekvések folytonosságát. |
| (5)   Az EKT tevékenységei támogatják az európai szinten egymással versenyben álló nemzeti vagy transznacionális kutatócsoportok által bármely területen végzett kutatásokat. | (5)   Az EKT tevékenységei támogatják az európai szinten egymással versenyben álló nemzeti vagy transznacionális kutatócsoportok által bármely területen végzett kutatásokat.
  Folytatni kell az innováció támogatását, többek között az igazoló vizsgálat (Proof of Concept) rendszerén keresztül az új felfedezések kereskedelmi vagy társadalmi szempontból értékes termékekké, folyamatokká és szolgáltatásokká való gyorsabb átalakításának ösztönzése érdekében. Az ehhez való hozzájárulás céljából a küszöböt átlépő, de a források hiánya miatt nem finanszírozható kiváló EKT-pályázók részt vehetnek az igazoló vizsgálaton. |
| | (5a)
     
  A kiválósági pecsét akkor ítélhető oda az EKT igazoló vizsgálata kedvezményezettjének, ha a pályázat támogatható, teljesítette az alkalmazandó küszöbértéket és nem lehetett finanszírozni. |
| (6)   A Bizottság garantálja az EKT autonómiáját és integritását, és biztosítja az arra bízott feladatok megfelelő végrehajtását. | (6)   A Bizottság garantálja az EKT autonómiáját és integritását, és biztosítja az arra bízott feladatok megfelelő végrehajtását. |
| A Bizottság biztosítja, hogy az EKT cselekvéseinek végrehajtása az e cikk (4) bekezdésében meghatározott elvek alapján, valamint a Tudományos Tanács által az EKT-ra vonatkozóan megállapított, a 7. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett általános stratégia szerint történjen. | A Bizottság biztosítja, hogy az EKT cselekvéseinek végrehajtása az e cikk (4) bekezdésében meghatározott elvek alapján, valamint a Tudományos Tanács által az EKT-ra vonatkozóan megállapított, a 7. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett általános stratégia szerint történjen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6. cikk

6. cikk

Európai Kutatási Tanács

Európai Kutatási Tanács

(1)   A Bizottság létrehozza az Európai Kutatási Tanácsot (a továbbiakban: EKT) az I. pillér –
  „Nyílt
  tudomány” keretében megvalósuló, az EKT-hoz kapcsolódó cselekvések végrehajtása céljából. Az EKT a C(2013)1895 határozattal (7) létrehozott EKT jogutódja.

(1)   A Bizottság létrehozza az Európai Kutatási Tanácsot (a továbbiakban: EKT) az I. pillér –
  „Kiváló és nyílt
  tudomány” – keretében megvalósuló, az EKT-hoz kapcsolódó cselekvések végrehajtása céljából. Az EKT a C(2013)1895 határozattal (7) létrehozott EKT jogutódja.

(2)   Az EKT a 7. cikkben előírt független Tudományos Tanácsból és a 8. cikkben előírt célzott végrehajtó struktúrából áll.

(2)   Az EKT a 7. cikkben előírt független Tudományos Tanácsból és a 8. cikkben előírt célzott végrehajtó struktúrából áll.

(3)   Az EKT elnökkel rendelkezik, akit rangidős és nemzetközi elismerésnek örvendő tudósok közül választanak ki.

(3)   Az EKT elnökkel rendelkezik, akit rangidős és nemzetközi elismerésnek örvendő tudósok közül választanak ki.

Az elnököt – a független, célzott keresőbizottság közreműködésével lebonyolított átlátható felvételi eljárás nyomán – a Bizottság nevezi ki négyéves időtartamra szóló, egy ízben megújítható megbízatással. A felvételi eljárást és a kiválasztott jelöltet a Tudományos Tanácsnak jóvá kell hagynia.

Az elnököt – a független, célzott keresőbizottság közreműködésével lebonyolított átlátható felvételi eljárás nyomán – a Bizottság nevezi ki négyéves időtartamra szóló, egy ízben megújítható megbízatással. A felvételi eljárást és a kiválasztott jelöltet a Tudományos Tanácsnak jóvá kell hagynia.

Az elnök betölti a Tudományos Tanács elnöki tisztségét, biztosítja annak irányítását és a célzott végrehajtási struktúrával való kapcsolattartását, továbbá képviseli azt a tudomány világában.

Az elnök betölti a Tudományos Tanács elnöki tisztségét, biztosítja annak irányítását és a célzott végrehajtási struktúrával való kapcsolattartását, továbbá képviseli azt a tudomány világában.

(4)   Az EKT-nak a tudományos kiválóság, az autonómia, a hatékonyság, az eredményesség, az átláthatóság és az elszámoltathatóság elvei alapján kell működnie. Biztosítania kell az EKT által a .../EK határozat alapján végzett cselekvések folytonosságát.

(4)   Az EKT-nak a tudományos kiválóság, az autonómia, a hatékonyság, az eredményesség, az átláthatóság és az elszámoltathatóság elvei alapján kell működnie. Biztosítania kell az EKT által a .../EK határozat alapján végzett cselekvések folytonosságát.

(5)   Az EKT tevékenységei támogatják az európai szinten egymással versenyben álló nemzeti vagy transznacionális kutatócsoportok által bármely területen végzett kutatásokat.

(5)   Az EKT tevékenységei támogatják az európai szinten egymással versenyben álló nemzeti vagy transznacionális kutatócsoportok által bármely területen végzett kutatásokat.
  Folytatni kell az innováció támogatását, többek között az igazoló vizsgálat (Proof of Concept) rendszerén keresztül az új felfedezések kereskedelmi vagy társadalmi szempontból értékes termékekké, folyamatokká és szolgáltatásokká való gyorsabb átalakításának ösztönzése érdekében. Az ehhez való hozzájárulás céljából a küszöböt átlépő, de a források hiánya miatt nem finanszírozható kiváló EKT-pályázók részt vehetnek az igazoló vizsgálaton.

(5a)
     
  A kiválósági pecsét akkor ítélhető oda az EKT igazoló vizsgálata kedvezményezettjének, ha a pályázat támogatható, teljesítette az alkalmazandó küszöbértéket és nem lehetett finanszírozni.

(6)   A Bizottság garantálja az EKT autonómiáját és integritását, és biztosítja az arra bízott feladatok megfelelő végrehajtását.

(6)   A Bizottság garantálja az EKT autonómiáját és integritását, és biztosítja az arra bízott feladatok megfelelő végrehajtását.

A Bizottság biztosítja, hogy az EKT cselekvéseinek végrehajtása az e cikk (4) bekezdésében meghatározott elvek alapján, valamint a Tudományos Tanács által az EKT-ra vonatkozóan megállapított, a 7. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett általános stratégia szerint történjen.

A Bizottság biztosítja, hogy az EKT cselekvéseinek végrehajtása az e cikk (4) bekezdésében meghatározott elvek alapján, valamint a Tudományos Tanács által az EKT-ra vonatkozóan megállapított, a 7. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett általános stratégia szerint történjen.

Módosítás 17

Módosítás 17

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

7 cikk

7 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7. cikk | 7. cikk |
| Az EKT Tudományos Tanácsa | Az EKT Tudományos Tanácsa |
| (1)   A Tudományos Tanács a legnagyobb szakmai megbecsülésnek örvendő és megfelelő szakértelemmel rendelkező,
  különböző korosztályokhoz tartozó nőkből és férfiakból,
  a kutatási területek sokféleségét biztosító tudósokból, mérnökökből és kutatókból áll, akik saját minőségükben, külső érdekektől függetlenül járnak el. | (1)   A Tudományos Tanács a legnagyobb szakmai megbecsülésnek örvendő és megfelelő szakértelemmel rendelkező, a kutatási területek sokféleségét biztosító tudósokból, mérnökökből és kutatókból áll, akik saját minőségükben, külső érdekektől függetlenül járnak el. |
| A Tudományos Tanács tagjait a Bizottság nevezi ki a Tudományos Tanáccsal egyetértésben lefolytatott, független és átlátható kiválasztási eljárás eredményeképpen, amelynek része a tudományos közösséggel való konzultáció és az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak tett jelentés. | A Tudományos Tanács tagjait a Bizottság nevezi ki a Tudományos Tanáccsal egyetértésben lefolytatott, független és átlátható kiválasztási eljárás eredményeképpen, amelynek része a tudományos közösséggel való konzultáció és az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak tett jelentés. |
| A tagok kinevezése négy évre szól, amely egy alkalommal, a Tudományos Tanács tevékenységének folytonosságát biztosító rotációs rendszer keretében megújítható. | A tagok kinevezése négy évre szól, amely egy alkalommal, a Tudományos Tanács tevékenységének folytonosságát biztosító rotációs rendszer keretében megújítható. |
| (2)   A Tudományos Tanács: | (2)   A Tudományos Tanács: |
| a) | kidolgozza az EKT általános stratégiáját; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7. cikk

7. cikk

Az EKT Tudományos Tanácsa

Az EKT Tudományos Tanácsa

(1)   A Tudományos Tanács a legnagyobb szakmai megbecsülésnek örvendő és megfelelő szakértelemmel rendelkező,
  különböző korosztályokhoz tartozó nőkből és férfiakból,
  a kutatási területek sokféleségét biztosító tudósokból, mérnökökből és kutatókból áll, akik saját minőségükben, külső érdekektől függetlenül járnak el.

(1)   A Tudományos Tanács a legnagyobb szakmai megbecsülésnek örvendő és megfelelő szakértelemmel rendelkező, a kutatási területek sokféleségét biztosító tudósokból, mérnökökből és kutatókból áll, akik saját minőségükben, külső érdekektől függetlenül járnak el.

A Tudományos Tanács tagjait a Bizottság nevezi ki a Tudományos Tanáccsal egyetértésben lefolytatott, független és átlátható kiválasztási eljárás eredményeképpen, amelynek része a tudományos közösséggel való konzultáció és az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak tett jelentés.

A Tudományos Tanács tagjait a Bizottság nevezi ki a Tudományos Tanáccsal egyetértésben lefolytatott, független és átlátható kiválasztási eljárás eredményeképpen, amelynek része a tudományos közösséggel való konzultáció és az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak tett jelentés.

A tagok kinevezése négy évre szól, amely egy alkalommal, a Tudományos Tanács tevékenységének folytonosságát biztosító rotációs rendszer keretében megújítható.

A tagok kinevezése négy évre szól, amely egy alkalommal, a Tudományos Tanács tevékenységének folytonosságát biztosító rotációs rendszer keretében megújítható.

(2)   A Tudományos Tanács:

(2)   A Tudományos Tanács:

a)

kidolgozza az EKT általános stratégiáját;

| a) | kidolgozza az EKT általános stratégiáját; |
| --- | --- |

a)

kidolgozza az EKT általános stratégiáját;

| b) | kidolgozza az EKT tevékenységeinek végrehajtási munkaprogramját; |
| --- | --- |

b)

kidolgozza az EKT tevékenységeinek végrehajtási munkaprogramját;

| b) | kidolgozza az EKT tevékenységeinek végrehajtási munkaprogramját; |
| --- | --- |

b)

kidolgozza az EKT tevékenységeinek végrehajtási munkaprogramját;

| c) | megállapítja a szakmai értékelés és a pályázati elbírálás módszereit és eljárásait, amelyek alapján a finanszírozandó pályázatokat kiválasztják; |
| --- | --- |

c)

megállapítja a szakmai értékelés és a pályázati elbírálás módszereit és eljárásait, amelyek alapján a finanszírozandó pályázatokat kiválasztják;

| c) | megállapítja a szakmai értékelés és a pályázati elbírálás módszereit és eljárásait, amelyek alapján a finanszírozandó pályázatokat kiválasztják; |
| --- | --- |

c)

megállapítja a szakmai értékelés és a pályázati elbírálás módszereit és eljárásait, amelyek alapján a finanszírozandó pályázatokat kiválasztják;

| d) | állást foglal minden olyan ügyben, amely tudományos szempontból bővítheti az EKT eredményeit és befolyását, valamint javíthatja a végzett kutatások minőségét; |
| --- | --- |

d)

állást foglal minden olyan ügyben, amely tudományos szempontból bővítheti az EKT eredményeit és befolyását, valamint javíthatja a végzett kutatások minőségét;

| d) | állást foglal minden olyan ügyben, amely tudományos szempontból bővítheti az EKT eredményeit és befolyását, valamint javíthatja a végzett kutatások minőségét; |
| --- | --- |

d)

állást foglal minden olyan ügyben, amely tudományos szempontból bővítheti az EKT eredményeit és befolyását, valamint javíthatja a végzett kutatások minőségét;

| e) | magatartási kódexet hoz létre, amely többek között az összeférhetetlenség megelőzésében ad eligazítást. |
| --- | --- |

e)

e)

magatartási kódexet hoz létre, amely többek között az összeférhetetlenség megelőzésében ad eligazítást.

magatartási kódexet hoz létre, amely többek között az összeférhetetlenség megelőzésében ad eligazítást.

A Bizottság a Tudományos Tanács által az első albekezdés a), c), d)
  és e
  ) pontja alapján kialakított állásfoglalásoktól csak abban az esetben tér el, ha úgy véli, hogy azok sértik e határozat rendelkezéseit. Ez utóbbi esetben a Bizottság intézkedéseket hoz az egyedi program végrehajtása és célkitűzései teljesítése folytonosságának fenntartása érdekében, megjelölve és kellően megindokolva a Tudományos Tanács állásfoglalásától való eltéréseket.

és e

A Bizottság
  kidolgoz egy magatartási kódexet, amelyben foglalkozik többek között az összeférhetetlenséggel, és
  a Tudományos Tanács által az első albekezdés a), c),
  és
  d) pontja alapján kialakított állásfoglalásoktól csak abban az esetben tér el, ha úgy véli, hogy azok sértik e határozat rendelkezéseit. Ez utóbbi esetben a Bizottság intézkedéseket hoz az egyedi program végrehajtása és célkitűzései teljesítése folytonosságának fenntartása érdekében, megjelölve és kellően megindokolva a Tudományos Tanács állásfoglalásától való eltéréseket.

kidolgoz egy magatartási kódexet, amelyben foglalkozik többek között az összeférhetetlenséggel, és

és

(3)   A Tudományos Tanács az I. mellékletben említett I. pillér 1. pontja szerinti megbízatással összhangban jár el.

(3)   A Tudományos Tanács az I. mellékletben említett I. pillér 1. pontja szerinti megbízatással összhangban jár el.

(4)   A Tudományos Tanács kizárólag az EKT céljainak megvalósítása érdekében, a 6. cikkben meghatározott elvek szerint cselekszik.
  Integritással és
  tisztességgel jár el, és munkáját hatékonyan, a lehető legnagyobb átláthatóság mellett végzi.

(4)   A Tudományos Tanács kizárólag az EKT céljainak megvalósítása érdekében, a 6. cikkben meghatározott elvek szerint cselekszik.
  Teljesen függetlenül, feddhetetlenül és
  tisztességgel jár el, és munkáját hatékonyan, a lehető legnagyobb átláthatóság
  és nyitottság
  mellett végzi
  , maximalizálja az EKT hozzájárulását az EU K&I politikai célkitűzéseinek és különösen az Európai horizont céljainak elérése érdekében
  .

Módosítás 18

Módosítás 18

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

9 cikk

9 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 9. cikk | 9. cikk |
| Európai Innovációs Tanács | Európai Innovációs Tanács |
| (1)   A Bizottság létrehozza az Európai Innovációs Tanácsot (a továbbiakban: EIC) a 
  III. pillér – „Nyílt innováció” keretében megvalósuló, az EIC-hez kapcsolódó cselekvések végrehajtása céljából
  .
  Az EIC-nek a következő elvek alapján kell működnie: az áttörést jelentő és a diszruptív innovációra való összpontosítás, autonómia, kockázatvállalási képesség, hatékonyság, eredményesség, átláthatóságra és elszámoltathatóság. | (1)   A Bizottság létrehozza az Európai Innovációs Tanácsot (a továbbiakban: EIC) a 
  rendelet 7a
  .
  cikkének megfelelően
  . |
| | (1a)
     
  Az EIC két eszközbe, az Úttörő kutatásokat támogató programba és az Akcelerátor programba épül be az e határozat I. mellékletében meghatározottak szerint. Az EIC eszközeit folyamatosan értékelni kell az innováció módszeres támogatása érdekében. |
| | (1b)
     
  Az EIC célkitűzései és intézkedései adott esetben kapcsolódnak a program más részeihez, valamint más nemzeti és uniós alapokhoz, különösen az EIT-hez és az InvestEU-hoz. |
| (2)   Az EIC részét képezi a 10. cikkben említett magas szintű testület (a továbbiakban: EIC-testület). | (2)   Az EIC részét képezi a 10. cikkben említett magas szintű testület (a továbbiakban: EIC-testület). |
| (3)   A Bizottság biztosítja, hogy az EIC megvalósítása: | (3)   A Bizottság biztosítja, hogy az EIC megvalósítása: |
| a) | az e cikk (1) bekezdésében meghatározott elvekkel összhangban történjen, kellően figyelembe véve az EIC-testületnek az EIC 10. cikk (1) bekezdése a) pontjában említett átfogó stratégiájáról alkotott véleményét; és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9. cikk

9. cikk

Európai Innovációs Tanács

Európai Innovációs Tanács

(1)   A Bizottság létrehozza az Európai Innovációs Tanácsot (a továbbiakban: EIC) a 
  III. pillér – „Nyílt innováció” keretében megvalósuló, az EIC-hez kapcsolódó cselekvések végrehajtása céljából
  .
  Az EIC-nek a következő elvek alapján kell működnie: az áttörést jelentő és a diszruptív innovációra való összpontosítás, autonómia, kockázatvállalási képesség, hatékonyság, eredményesség, átláthatóságra és elszámoltathatóság.

(1)   A Bizottság létrehozza az Európai Innovációs Tanácsot (a továbbiakban: EIC) a 
  rendelet 7a
  .
  cikkének megfelelően
  .

(1a)
     
  Az EIC két eszközbe, az Úttörő kutatásokat támogató programba és az Akcelerátor programba épül be az e határozat I. mellékletében meghatározottak szerint. Az EIC eszközeit folyamatosan értékelni kell az innováció módszeres támogatása érdekében.

(1b)
     
  Az EIC célkitűzései és intézkedései adott esetben kapcsolódnak a program más részeihez, valamint más nemzeti és uniós alapokhoz, különösen az EIT-hez és az InvestEU-hoz.

(2)   Az EIC részét képezi a 10. cikkben említett magas szintű testület (a továbbiakban: EIC-testület).

(2)   Az EIC részét képezi a 10. cikkben említett magas szintű testület (a továbbiakban: EIC-testület).

(3)   A Bizottság biztosítja, hogy az EIC megvalósítása:

(3)   A Bizottság biztosítja, hogy az EIC megvalósítása:

a)

az e cikk (1) bekezdésében meghatározott elvekkel összhangban történjen, kellően figyelembe véve az EIC-testületnek az EIC 10. cikk (1) bekezdése a) pontjában említett átfogó stratégiájáról alkotott véleményét; és

| a) | az e cikk (1) bekezdésében meghatározott elvekkel összhangban történjen, kellően figyelembe véve az EIC-testületnek az EIC 10. cikk (1) bekezdése a) pontjában említett átfogó stratégiájáról alkotott véleményét; és |
| --- | --- |

a)

az e cikk (1) bekezdésében meghatározott elvekkel összhangban történjen, kellően figyelembe véve az EIC-testületnek az EIC 10. cikk (1) bekezdése a) pontjában említett átfogó stratégiájáról alkotott véleményét; és

| b) | ne eredményezze a verseny közös érdekkel ellentétes torzulását. |
| --- | --- |

b)

ne eredményezze a verseny közös érdekkel ellentétes torzulását.

| b) | ne eredményezze a verseny közös érdekkel ellentétes torzulását. |
| --- | --- |

b)

ne eredményezze a verseny közös érdekkel ellentétes torzulását.

(4)   Az EIC-vegyesfinanszírozás kezelése céljából a Bizottság közvetett irányítást alkalmaz, vagy amennyiben ez nem lehetséges, különleges célú gazdasági egységet hozhat létre. A Bizottság törekszik más köz- és magánbefektetők részvételének biztosítására. Amennyiben az induló szakaszban erre nincs mód, az uniós hozzájárulás multiplikátorhatásának növelése érdekében a különleges célú gazdasági egység létrehozására úgy kerül sor, hogy az vonzerővel rendelkezzen más köz- vagy magánbefektetők számára.

(4)   Az EIC-vegyesfinanszírozás kezelése céljából a Bizottság közvetett irányítást alkalmaz, vagy amennyiben ez nem lehetséges, különleges célú gazdasági egységet hozhat létre. A Bizottság törekszik más köz- és magánbefektetők részvételének biztosítására. Amennyiben az induló szakaszban erre nincs mód, az uniós hozzájárulás multiplikátorhatásának növelése érdekében a különleges célú gazdasági egység létrehozására úgy kerül sor, hogy az vonzerővel rendelkezzen más köz- vagy magánbefektetők számára.

(4a)
     
  A Bizottság minden szinten biztosítja az EIT és az EIC közötti strukturális együttműködést, különösen a tudományos és innovációs társulásain keresztül.

Módosítás 19

Módosítás 19

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

10 cikk

10 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 10. cikk | 10. cikk |
| Az EIC-testület | Az EIC-testület |
| (1)   Az EIC-testület a következők vonatkozásában ad tanácsokat a Bizottságnak: | (1)   Az EIC-testület a következők vonatkozásában ad tanácsokat a Bizottságnak: |
| a) | a III. pillér –
  „Nyílt innováció”
  EIC-összetevőjére vonatkozó átfogó stratégia; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10. cikk

10. cikk

Az EIC-testület

Az EIC-testület

(1)   Az EIC-testület a következők vonatkozásában ad tanácsokat a Bizottságnak:

(1)   Az EIC-testület a következők vonatkozásában ad tanácsokat a Bizottságnak:

a)

a III. pillér –
  „Nyílt innováció”
  EIC-összetevőjére vonatkozó átfogó stratégia;

„Nyílt innováció”

| a) | a III. pillér –
  „Innovatív Európa” –
  EIC-összetevőjére vonatkozó átfogó stratégia; |
| --- | --- |

a)

a III. pillér –
  „Innovatív Európa” –
  EIC-összetevőjére vonatkozó átfogó stratégia;

„Innovatív Európa” –

| b) | az EIC cselekvéseinek végrehajtási munkaprogramja; |
| --- | --- |

b)

az EIC cselekvéseinek végrehajtási munkaprogramja;

| b) | az EIC cselekvéseinek végrehajtási munkaprogramja; |
| --- | --- |

b)

az EIC cselekvéseinek végrehajtási munkaprogramja;

| c) | a pályázatok innovációs képességének és kockázati profiljának értékelésére vonatkozó szempontok, valamint az EIC „Accelerator” eszközének nyújtott vissza nem térítendő támogatások, tőkerészesedésbe való befektetések és egyéb finanszírozási formák megfelelő egyensúlya; |
| --- | --- |

c)

a pályázatok innovációs képességének és kockázati profiljának értékelésére vonatkozó szempontok, valamint az EIC „Accelerator” eszközének nyújtott vissza nem térítendő támogatások, tőkerészesedésbe való befektetések és egyéb finanszírozási formák megfelelő egyensúlya;

| c) | a pályázatok innovációs képességének és kockázati profiljának értékelésére vonatkozó szempontok, valamint az EIC „Accelerator” eszközének nyújtott vissza nem térítendő támogatások, tőkerészesedésbe való befektetések és egyéb finanszírozási formák megfelelő egyensúlya; |
| --- | --- |

c)

a pályázatok innovációs képességének és kockázati profiljának értékelésére vonatkozó szempontok, valamint az EIC „Accelerator” eszközének nyújtott vissza nem térítendő támogatások, tőkerészesedésbe való befektetések és egyéb finanszírozási formák megfelelő egyensúlya;

| d) | a projektek stratégiai portfóliójának meghatározása; |
| --- | --- |

d)

a projektek stratégiai portfóliójának meghatározása;

| d) | a projektek stratégiai portfóliójának meghatározása; |
| --- | --- |

d)

a projektek stratégiai portfóliójának meghatározása;

| e) | a programirányítók profilja. |
| --- | --- |

e)

a programirányítók profilja.

| e) | a programirányítók profilja. |
| --- | --- |

e)

a programirányítók profilja.

| ea) | az EIC cselekvéseinek módszeres és folyamatos értékelési folyamata; |
| --- | --- |

ea)

ea)

az EIC cselekvéseinek módszeres és folyamatos értékelési folyamata;

az EIC cselekvéseinek módszeres és folyamatos értékelési folyamata;

(2)   Az EIC-testület kérésre ajánlásokat tehet a Bizottságnak a következőkre vonatkozóan:

(2)   Az EIC-testület kérésre
  , és amennyiben lehetséges, az EIT igazgatótanácsával együttműködve,
  ajánlásokat tehet a Bizottságnak a következőkre vonatkozóan:

| a) | bármely olyan kérdés, amely innovációs szempontból Európa-szerte képes bővíteni és előmozdítani az innovációs ökoszisztémákat, az EIC-összetevő célkitűzéseinek megvalósítását és hatását, valamint az innovatív vállalkozásoknak a megoldásaik bevezetésére irányuló kapacitását; |
| --- | --- |

a)

bármely olyan kérdés, amely innovációs szempontból Európa-szerte képes bővíteni és előmozdítani az innovációs ökoszisztémákat, az EIC-összetevő célkitűzéseinek megvalósítását és hatását, valamint az innovatív vállalkozásoknak a megoldásaik bevezetésére irányuló kapacitását;

| a) | bármely olyan kérdés, amely innovációs szempontból Európa-szerte képes bővíteni és előmozdítani az innovációs ökoszisztémákat, az EIC-összetevő célkitűzéseinek megvalósítását és hatását, valamint az innovatív vállalkozásoknak a megoldásaik bevezetésére irányuló kapacitását; |
| --- | --- |

a)

bármely olyan kérdés, amely innovációs szempontból Európa-szerte képes bővíteni és előmozdítani az innovációs ökoszisztémákat, az EIC-összetevő célkitűzéseinek megvalósítását és hatását, valamint az innovatív vállalkozásoknak a megoldásaik bevezetésére irányuló kapacitását;

| b) | a Bizottság illetékes szolgálataival együttműködve a vállalkozók előtt álló esetleges szabályozási akadályok azonosítása, különösen azok esetében, akik támogatást kaptak az EIC-összetevő keretében; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság illetékes szolgálataival együttműködve a vállalkozók előtt álló esetleges szabályozási akadályok azonosítása, különösen azok esetében, akik támogatást kaptak az EIC-összetevő keretében;

| b) | a Bizottság illetékes szolgálataival
  és az EIT-vel
  együttműködve a vállalkozók előtt álló esetleges szabályozási akadályok azonosítása, különösen azok esetében, akik támogatást kaptak az EIC-összetevő keretében; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság illetékes szolgálataival
  és az EIT-vel
  együttműködve a vállalkozók előtt álló esetleges szabályozási akadályok azonosítása, különösen azok esetében, akik támogatást kaptak az EIC-összetevő keretében;

és az EIT-vel

| c) | az EIC portfóliójából származó, kialakulóban lévő technológiai trendek, melyek információként szolgálnak az egyedi program más részeinek programozásához; |
| --- | --- |

c)

az EIC portfóliójából származó, kialakulóban lévő technológiai trendek, melyek információként szolgálnak az egyedi program más részeinek programozásához;

| c) | az EIC portfóliójából származó, kialakulóban lévő technológiai trendek, melyek információként szolgálnak az egyedi program más részeinek programozásához; |
| --- | --- |

c)

az EIC portfóliójából származó, kialakulóban lévő technológiai trendek, melyek információként szolgálnak az egyedi program más részeinek programozásához;

| d) | olyan
  konkrét kérdések azonosítása, amelyek esetében szükség van az EIC-testület tanácsaira. |
| --- | --- |

d)

olyan
  konkrét kérdések azonosítása, amelyek esetében szükség van az EIC-testület tanácsaira.

olyan

| d) | olyan
  konkrét kérdések azonosítása, amelyek esetében szükség van az EIC-testület tanácsaira. |
| --- | --- |

d)

olyan
  konkrét kérdések azonosítása, amelyek esetében szükség van az EIC-testület tanácsaira.

olyan

Az EIC-testület az
  EIC-összetevő
  célkitűzéseinek megvalósítása érdekében cselekszik.
  Integritással
  és tisztességgel jár el, és munkáját hatékonyan
  és
  átlátható módon végzi.

EIC-összetevő

Integritással

és

Az EIC-testület az
  EIC
  célkitűzéseinek megvalósítása érdekében cselekszik
  , figyelembe véve az EU ipari stratégiáját, versenyképességét és a világszintű kihívásokat
  .
  Feddhetetlenül
  és tisztességgel jár el, és munkáját hatékonyan, átlátható módon
  és nyíltan
  végzi
  , elkerülve a belső piaci verseny torzulását
  .

EIC

, figyelembe véve az EU ipari stratégiáját, versenyképességét és a világszintű kihívásokat

Feddhetetlenül

és nyíltan

, elkerülve a belső piaci verseny torzulását

Az EIC-testület az I. mellékletben említett III. pillér 1. pontja szerinti megbízatással összhangban jár el.

Az EIC-testület az I. mellékletben említett III. pillér 1. pontja szerinti megbízatással összhangban jár el.

(3)   Az EIC-testület 15–20, Európa innovációs ökoszisztémájának különböző részeihez – többek között
  a
  vállalkozók,
  vállalatvezetők
  , befektetők
  vagy
  kutatók közé – tartozó, kiemelkedő személyből áll. A testület hozzájárul a tájékoztatási tevékenységekhez, melynek során az EIC-testület tagjai az EIC márka presztízsének növelésére törekednek.

(3)   Az EIC-testület 15-20, Európa
  kutatási és
  innovációs ökoszisztémájának különböző részeihez – többek között
  mindenféle méretű vállalatokat képviselő
  vállalkozók,
  közgazdászok
  , befektetők, kutatók
  és az innovációs politika tudományos szakértői
  közé – tartozó, kiemelkedő
  független
  személyből áll. A testület hozzájárul a tájékoztatási tevékenységekhez, melynek során az EIC-testület tagjai az EIC márka presztízsének növelésére törekednek.

Az EIC-testület tagjait a Bizottság nevezi ki jelölésre irányuló nyílt felhívást vagy szándéknyilvánítási felhívást vagy mindkettőt követően – attól függően, hogy melyiket tekinti megfelelőbbnek –, figyelembe véve a szakértelem, a nemek, az életkor és a földrajzi megoszlás terén fennálló egyensúly fontosságát.

Az EIC-testület tagjait a Bizottság nevezi ki jelölésre irányuló nyílt felhívást vagy szándéknyilvánítási felhívást vagy mindkettőt követően – attól függően, hogy melyiket tekinti megfelelőbbnek –, figyelembe véve a szakértelem, a nemek, az életkor és a földrajzi megoszlás terén fennálló egyensúly fontosságát.

A tagok hivatali ideje
  két
  évre szól, és gördülő kinevezési rendszer keretében (kétévente történő
  kinevezésekkel
  )
  kétszer
  meghosszabbítható.

két

kinevezésekkel

kétszer

A tagok hivatali ideje
  három
  évre szól, és gördülő kinevezési rendszer keretében (
  a tagok felének
  kétévente történő
  cseréjével
  )
  egyszer
  meghosszabbítható.

három

a tagok felének

cseréjével

egyszer

(4)   Az EIC-testületnek elnöke van, akit a Bizottság nevez ki átlátható felvételi eljárást követően. Az elnök az innováció
  világához kapcsolódó
  ,
  elismert közéleti
  személyiség.

(4)   Az EIC-testületnek elnöke van, akit a Bizottság nevez ki átlátható felvételi eljárást követően. Az elnök
  a kutatás és
  az innováció
  területén elismert
  ,
  bizonyított szakértelemmel rendelkező
  személyiség.

Az elnököt
  négyéves
  időtartamra nevezik ki, amely egyszer meghosszabbítható.

négyéves

Az elnököt
  hároméves
  időtartamra nevezik ki, amely egyszer meghosszabbítható.

hároméves

Az elnök készíti elő és vezeti az EIC-testület üléseit, feladatokat ruház a tagokra, és alcsoportokat hozhat létre, különösen az EIC portfóliójából származó, kialakulóban lévő technológiai trendek azonosítása érdekében. Az elnök népszerűsíti az EIC-t, a Bizottsággal
  tárgyalópartnerként
  jár el, és képviseli az EIC-t az innováció világában. A Bizottság igazgatási támogatást
  nyújthat
  az elnöknek feladatai ellátásához.

tárgyalópartnerként

nyújthat

Az elnök készíti elő és vezeti az EIC-testület üléseit, feladatokat ruház a tagokra, és alcsoportokat hozhat létre, különösen az EIC portfóliójából származó, kialakulóban lévő technológiai trendek azonosítása érdekében. Az elnök népszerűsíti az EIC-t
  és annak szerepét a program és az Unió K&I céljainak elérésében
  , a Bizottsággal
  tárgyalópartnereként
  jár el, és képviseli az EIC-t
  a kutatás és
  az innováció világában. A Bizottság igazgatási támogatást
  nyújt
  az elnöknek feladatai ellátásához.

és annak szerepét a program és az Unió K&I céljainak elérésében

tárgyalópartnereként

a kutatás és

nyújt

(5)   A Bizottság magatartási kódexet hoz létre, amely többek között az összeférhetetlenség megelőzésében ad eligazítást. Az EIC-testület
  tagjai
  hivatalba lépésükkor
  elfogadják
  a magatartási kódexet.

(5)   A Bizottság magatartási kódexet hoz létre, amely többek között az összeférhetetlenség megelőzésében ad eligazítást. Az EIC-testület
  tagjainak
  hivatalba lépésükkor
  el kell fogadniuk
  a magatartási kódexet.

Módosítás 20

Módosítás 20

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

11 cikk

11 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 11. cikk | 11. cikk |
| Munkaprogramok | Stratégiai tervezés és
  munkaprogramok |
| | (-1)
     
  Az egyedi programot a kutatási és innovációs tevékenységek többéves stratégiai tervezésének átlátható és inkluzív folyamatát követően kétévente meghatározott egyedi K&I-tervek alapján a rendelet 6. cikke szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal kell végrehajtani, különös tekintettel a „Globális kihívások és európai ipari versenyképesség” pillérre. A nemzeti hatóságokkal, az Európai Parlamenttel és a K+F+I érdekeltek képviselőivel, köztük a civil társadalommal a prioritásokra és a megfelelő intézkedési típusokra és végrehajtási formákra – beleértve a küldetéseket és az európai partnerségeket – vonatkozó, kötelező jellegű, többszereplős konzultációk biztosítják a szükséges interdiszciplináris és ágazatközi perspektívákat, és az uniós, nemzeti és regionális szinten meglévő egyéb érintett kezdeményezésekkel való összehangolást. Ez hozzá fog járulni további magán- és állami finanszírozás mozgósításához, és ezáltal az EKT megerősítéséhez, az e határozat I. mellékletében leírtaknak megfelelően. |
| (1)   A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett munkaprogramokon keresztül kell végrehajtani.
  Ezeket az e határozat I. mellékletében ismertetett stratégiai tervezési folyamat szerint kell kidolgozni. | (1)   A
  stratégiai K&I-tervet követően a
  programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett munkaprogramokon keresztül kell végrehajtani. |
| A munkaprogramok adott esetben meghatározzák a vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget. | A munkaprogramok adott esetben meghatározzák a vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget. |
| (2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján külön munkaprogramokat fogad el az e határozat 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerinti, a következő összetevőkhöz tartozó cselekvések végrehajtására vonatkozóan: | (2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján külön munkaprogramokat fogad el az e határozat 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerinti, a következő összetevőkhöz tartozó cselekvések végrehajtására vonatkozóan: |
| a) | az EKT, mely esetben a munkaprogramot a 7. cikk (2) bekezdésének b) pontja alapján a Tudományos Tanács állapítja meg, a 12. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban. A Bizottság kizárólag akkor térhet el a Tudományos Tanács által megállapított munkaprogramtól, ha úgy ítéli meg, hogy az nem felel meg e határozat rendelkezéseinek. Ebben az esetben a Bizottság a 12. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően végrehajtási jogi aktus révén fogadja el a munkaprogramot. Ezt az intézkedését a Bizottságnak megfelelően meg kell indokolnia; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

11. cikk

11. cikk

Munkaprogramok

Stratégiai tervezés és
  munkaprogramok

Stratégiai tervezés és

(-1)
     
  Az egyedi programot a kutatási és innovációs tevékenységek többéves stratégiai tervezésének átlátható és inkluzív folyamatát követően kétévente meghatározott egyedi K&I-tervek alapján a rendelet 6. cikke szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal kell végrehajtani, különös tekintettel a „Globális kihívások és európai ipari versenyképesség” pillérre. A nemzeti hatóságokkal, az Európai Parlamenttel és a K+F+I érdekeltek képviselőivel, köztük a civil társadalommal a prioritásokra és a megfelelő intézkedési típusokra és végrehajtási formákra – beleértve a küldetéseket és az európai partnerségeket – vonatkozó, kötelező jellegű, többszereplős konzultációk biztosítják a szükséges interdiszciplináris és ágazatközi perspektívákat, és az uniós, nemzeti és regionális szinten meglévő egyéb érintett kezdeményezésekkel való összehangolást. Ez hozzá fog járulni további magán- és állami finanszírozás mozgósításához, és ezáltal az EKT megerősítéséhez, az e határozat I. mellékletében leírtaknak megfelelően.

(1)   A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett munkaprogramokon keresztül kell végrehajtani.
  Ezeket az e határozat I. mellékletében ismertetett stratégiai tervezési folyamat szerint kell kidolgozni.

(1)   A
  stratégiai K&I-tervet követően a
  programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett munkaprogramokon keresztül kell végrehajtani.

A munkaprogramok adott esetben meghatározzák a vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget.

A munkaprogramok adott esetben meghatározzák a vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján külön munkaprogramokat fogad el az e határozat 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerinti, a következő összetevőkhöz tartozó cselekvések végrehajtására vonatkozóan:

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján külön munkaprogramokat fogad el az e határozat 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerinti, a következő összetevőkhöz tartozó cselekvések végrehajtására vonatkozóan:

a)

az EKT, mely esetben a munkaprogramot a 7. cikk (2) bekezdésének b) pontja alapján a Tudományos Tanács állapítja meg, a 12. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban. A Bizottság kizárólag akkor térhet el a Tudományos Tanács által megállapított munkaprogramtól, ha úgy ítéli meg, hogy az nem felel meg e határozat rendelkezéseinek. Ebben az esetben a Bizottság a 12. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően végrehajtási jogi aktus révén fogadja el a munkaprogramot. Ezt az intézkedését a Bizottságnak megfelelően meg kell indokolnia;

| a) | az EKT, mely esetben a munkaprogramot a 7. cikk (2) bekezdésének b) pontja alapján a Tudományos Tanács állapítja meg, a 12. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban. A Bizottság kizárólag akkor térhet el a Tudományos Tanács által megállapított munkaprogramtól, ha úgy ítéli meg, hogy az nem felel meg e határozat rendelkezéseinek. Ebben az esetben a Bizottság a 12. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően végrehajtási jogi aktus révén fogadja el a munkaprogramot. Ezt az intézkedését a Bizottságnak megfelelően meg kell indokolnia; |
| --- | --- |

a)

az EKT, mely esetben a munkaprogramot a 7. cikk (2) bekezdésének b) pontja alapján a Tudományos Tanács állapítja meg, a 12. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban. A Bizottság kizárólag akkor térhet el a Tudományos Tanács által megállapított munkaprogramtól, ha úgy ítéli meg, hogy az nem felel meg e határozat rendelkezéseinek. Ebben az esetben a Bizottság a 12. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően végrehajtási jogi aktus révén fogadja el a munkaprogramot. Ezt az intézkedését a Bizottságnak megfelelően meg kell indokolnia;

| b) | a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillérhez tartozó valamennyi klaszter, a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések, a kutatási infrastruktúrák, az innovációs ökoszisztémák támogatása, a kiválóság
  megosztása
  , valamint az európai kutatási és innovációs rendszer megreformálása és fejlesztése, a 12. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban; |
| --- | --- |

b)

a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillérhez tartozó valamennyi klaszter, a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések, a kutatási infrastruktúrák, az innovációs ökoszisztémák támogatása, a kiválóság
  megosztása
  , valamint az európai kutatási és innovációs rendszer megreformálása és fejlesztése, a 12. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban;

megosztása

| b) | a „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség” pillérhez tartozó valamennyi klaszter, a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések, a kutatási infrastruktúrák, az
  európai
  innovációs ökoszisztémák támogatása, a kiválóság
  terjesztése
  , valamint az európai kutatási és innovációs
  rendszerben való részvétel növelése, az európai kutatási és innovációs
  rendszer megreformálása és fejlesztése, a 12. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban; |
| --- | --- |

b)

a „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség” pillérhez tartozó valamennyi klaszter, a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések, a kutatási infrastruktúrák, az
  európai
  innovációs ökoszisztémák támogatása, a kiválóság
  terjesztése
  , valamint az európai kutatási és innovációs
  rendszerben való részvétel növelése, az európai kutatási és innovációs
  rendszer megreformálása és fejlesztése, a 12. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban;

európai

európai

terjesztése

rendszerben való részvétel növelése, az európai kutatási és innovációs

| c) | az EIC, mely esetben a munkaprogramot az EIC-testület által a 10. cikk (1) bekezdésének b) pontja alapján adott tanácsoknak megfelelően kell elkészíteni, a 12. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban; |
| --- | --- |

c)

az EIC, mely esetben a munkaprogramot az EIC-testület által a 10. cikk (1) bekezdésének b) pontja alapján adott tanácsoknak megfelelően kell elkészíteni, a 12. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban;

| c) | az EIC, mely esetben a munkaprogramot az EIC-testület által a 10. cikk (1) bekezdésének b) pontja alapján adott tanácsoknak megfelelően kell elkészíteni, a 12. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban; |
| --- | --- |

c)

az EIC, mely esetben a munkaprogramot az EIC-testület által a 10. cikk (1) bekezdésének b) pontja alapján adott tanácsoknak megfelelően kell elkészíteni, a 12. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban;

| d) | a JRC, mely esetben a többéves munkaprogram készítésekor figyelembe kell venni a JRC-nek a 96/282/Euratom határozatban említett Igazgatótanácsa által adott véleményt. |
| --- | --- |

d)

a JRC, mely esetben a többéves munkaprogram készítésekor figyelembe kell venni a JRC-nek a 96/282/Euratom határozatban említett Igazgatótanácsa által adott véleményt.

| d) | a JRC, mely esetben a többéves munkaprogram készítésekor figyelembe kell venni a JRC-nek a 96/282/Euratom határozatban említett Igazgatótanácsa által adott véleményt. |
| --- | --- |

d)

a JRC, mely esetben a többéves munkaprogram készítésekor figyelembe kell venni a JRC-nek a 96/282/Euratom határozatban említett Igazgatótanácsa által adott véleményt.

(3)   A költségvetési rendelet 110. cikkében foglalt követelmény mellett az e cikk (2) bekezdésében említett munkaprogramok adott esetben tartalmazzák:

(3)   A költségvetési rendelet 110. cikkében foglalt követelmény mellett az e cikk (2) bekezdésében említett munkaprogramok adott esetben tartalmazzák:

| a) | az egyes cselekvésekre és küldetésekre elkülönített összegek megjelölését, valamint a végrehajtás tervezett menetrendjét; |
| --- | --- |

a)

az egyes cselekvésekre és küldetésekre elkülönített összegek megjelölését, valamint a végrehajtás tervezett menetrendjét;

| a) | az egyes cselekvésekre, küldetésekre és
  európai partnerségekre
  elkülönített összegek
  és a programhoz viszonyított költségvetési részesedésük
  megjelölését, valamint a végrehajtás tervezett menetrendjét; |
| --- | --- |

a)

az egyes cselekvésekre, küldetésekre és
  európai partnerségekre
  elkülönített összegek
  és a programhoz viszonyított költségvetési részesedésük
  megjelölését, valamint a végrehajtás tervezett menetrendjét;

európai partnerségekre

és a programhoz viszonyított költségvetési részesedésük

| b) | a vissza nem térítendő támogatások vonatkozásában továbbá a prioritásokat, a kiválasztási és odaítélési szempontokat, a különböző odaítélési szempontok relatív súlyát, valamint az összes elszámolható költség finanszírozásának maximális mértékét; |
| --- | --- |

b)

a vissza nem térítendő támogatások vonatkozásában továbbá a prioritásokat, a kiválasztási és odaítélési szempontokat, a különböző odaítélési szempontok relatív súlyát, valamint az összes elszámolható költség finanszírozásának maximális mértékét;

| b) | a vissza nem térítendő támogatások vonatkozásában továbbá a prioritásokat, a kiválasztási és odaítélési szempontokat, a különböző odaítélési szempontok relatív súlyát, valamint az összes elszámolható költség finanszírozásának maximális mértékét; |
| --- | --- |

b)

a vissza nem térítendő támogatások vonatkozásában továbbá a prioritásokat, a kiválasztási és odaítélési szempontokat, a különböző odaítélési szempontok relatív súlyát, valamint az összes elszámolható költség finanszírozásának maximális mértékét;

| c) | keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 41–43. cikkének megfelelően a 
  vegyesfinanszírozásra
  elkülönített összeget; |
| --- | --- |

c)

keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 41–43. cikkének megfelelően a 
  vegyesfinanszírozásra
  elkülönített összeget;

vegyesfinanszírozásra

| c) | keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 41–43. cikkének megfelelően a 
  vegyes finanszírozásra
  elkülönített összeget; |
| --- | --- |

c)

keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló ... rendelet 41–43. cikkének megfelelően a 
  vegyes finanszírozásra
  elkülönített összeget;

vegyes finanszírozásra

| d) | a kedvezményezettre vonatkozó bármilyen további kötelezettséget a keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló rendelet 35. és 37. cikke szerint. |
| --- | --- |

d)

a kedvezményezettre vonatkozó bármilyen további kötelezettséget a keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló rendelet 35. és 37. cikke szerint.

| d) | a kedvezményezettre vonatkozó bármilyen további kötelezettséget a keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló rendelet 35. és 37. cikke szerint. |
| --- | --- |

d)

a kedvezményezettre vonatkozó bármilyen további kötelezettséget a keretprogramról és annak részvételi szabályairól szóló rendelet 35. és 37. cikke szerint.

Módosítás 21

Módosítás 21

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

12 a cikk (új)

12 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12a. cikk |
| | Egészségügyi irányítóbizottság |
| | (1)
     
  A Bizottság létrehoz egy egészségügyi irányítóbizottságot az „Egészségügy” klaszterrel kapcsolatos „Globális kihívások és európai ipari versenyképesség” elnevezésű II. pillér szerinti intézkedések végrehajtása céljából. |
| | (2)
     
  Az egészségügyi irányítóbizottság a kutatás, innováció, közegészségügy és jóllét területeit lefedő tudományágakat és tevékenységeket magas szinten képviselő 15-20 magánszemélyből áll. |
| | (3)
     
  Az egészségügyi irányítóbizottság a következő elvekre összpontosít: koordináció és szinergiák az uniós és a nemzeti egészségügyi programok, valamint az egészségügyi klaszter és az Európai horizont egyéb részei, többek között a küldetések és partnerségek között. Az irányítóbizottság előmozdítja a betegek és a társadalom szerepvállalását, tudományos tanácsadás és ajánlások biztosítása révén. Az intézkedéseknek elő kell mozdítaniuk az értékorientált egészségügyi kutatást, a jobb egészségügyi megoldásokat és csökkenteniük kell az egészségügyi egyenlőtlenségeket. |
| | (4)
     
  Az egészségügyi irányítóbizottság hozzájárul a következőkhöz: |
| | a) | az „Egészségügy” klaszter stratégiája; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12a. cikk

12a. cikk

Egészségügyi irányítóbizottság

Egészségügyi irányítóbizottság

(1)
     
  A Bizottság létrehoz egy egészségügyi irányítóbizottságot az „Egészségügy” klaszterrel kapcsolatos „Globális kihívások és európai ipari versenyképesség” elnevezésű II. pillér szerinti intézkedések végrehajtása céljából.

(2)
     
  Az egészségügyi irányítóbizottság a kutatás, innováció, közegészségügy és jóllét területeit lefedő tudományágakat és tevékenységeket magas szinten képviselő 15-20 magánszemélyből áll.

(3)
     
  Az egészségügyi irányítóbizottság a következő elvekre összpontosít: koordináció és szinergiák az uniós és a nemzeti egészségügyi programok, valamint az egészségügyi klaszter és az Európai horizont egyéb részei, többek között a küldetések és partnerségek között. Az irányítóbizottság előmozdítja a betegek és a társadalom szerepvállalását, tudományos tanácsadás és ajánlások biztosítása révén. Az intézkedéseknek elő kell mozdítaniuk az értékorientált egészségügyi kutatást, a jobb egészségügyi megoldásokat és csökkenteniük kell az egészségügyi egyenlőtlenségeket.

(4)
     
  Az egészségügyi irányítóbizottság hozzájárul a következőkhöz:

a)

a)

az „Egészségügy” klaszter stratégiája;

az „Egészségügy” klaszter stratégiája;

| b) | az egészségügyi programok és az ehhez kapcsolódó pillérek, mint az EIC, vagy az EKT, valamint a stratégiai partnerségek és az uniós strukturális alapok közötti irányítás koordinációs és együttműködési terve. A terv biztosítja az egészségügyi kutatásra szánt jelenlegi pénzügyi mechanizmusok láthatóságának és összehangolásának fokozását, irányítja a koordinációt és az együttműködést, továbbá egészségüggyel kapcsolatos munkaprogramokat és küldetéseket dolgoz ki; |
| --- | --- |

b)

b)

az egészségügyi programok és az ehhez kapcsolódó pillérek, mint az EIC, vagy az EKT, valamint a stratégiai partnerségek és az uniós strukturális alapok közötti irányítás koordinációs és együttműködési terve. A terv biztosítja az egészségügyi kutatásra szánt jelenlegi pénzügyi mechanizmusok láthatóságának és összehangolásának fokozását, irányítja a koordinációt és az együttműködést, továbbá egészségüggyel kapcsolatos munkaprogramokat és küldetéseket dolgoz ki;

az egészségügyi programok és az ehhez kapcsolódó pillérek, mint az EIC, vagy az EKT, valamint a stratégiai partnerségek és az uniós strukturális alapok közötti irányítás koordinációs és együttműködési terve. A terv biztosítja az egészségügyi kutatásra szánt jelenlegi pénzügyi mechanizmusok láthatóságának és összehangolásának fokozását, irányítja a koordinációt és az együttműködést, továbbá egészségüggyel kapcsolatos munkaprogramokat és küldetéseket dolgoz ki;

| c) | az egészségügyi feladatok tervezésére, kiválasztására és végrehajtására vonatkozó módszerek és eljárások; |
| --- | --- |

c)

c)

az egészségügyi feladatok tervezésére, kiválasztására és végrehajtására vonatkozó módszerek és eljárások;

az egészségügyi feladatok tervezésére, kiválasztására és végrehajtására vonatkozó módszerek és eljárások;

| d) | a polgárok részvételének és elkötelezettségének biztosítása egy alulról felfelé irányuló döntéshozatali folyamatban; |
| --- | --- |

d)

d)

a polgárok részvételének és elkötelezettségének biztosítása egy alulról felfelé irányuló döntéshozatali folyamatban;

a polgárok részvételének és elkötelezettségének biztosítása egy alulról felfelé irányuló döntéshozatali folyamatban;

| e) | a hosszú távú projekteket és ambiciózus küldetéseket lehetővé tevő finanszírozási stratégiák és mechanizmusok fenntarthatóságának előmozdítása; |
| --- | --- |

e)

e)

a hosszú távú projekteket és ambiciózus küldetéseket lehetővé tevő finanszírozási stratégiák és mechanizmusok fenntarthatóságának előmozdítása;

a hosszú távú projekteket és ambiciózus küldetéseket lehetővé tevő finanszírozási stratégiák és mechanizmusok fenntarthatóságának előmozdítása;

| f) | az európai potenciált maximalizáló, az eredményeket az egészségügyi rendszerekbe átültető, gyümölcsöző transznacionális kutatási együttműködések biztosítása; |
| --- | --- |

f)

f)

az európai potenciált maximalizáló, az eredményeket az egészségügyi rendszerekbe átültető, gyümölcsöző transznacionális kutatási együttműködések biztosítása;

az európai potenciált maximalizáló, az eredményeket az egészségügyi rendszerekbe átültető, gyümölcsöző transznacionális kutatási együttműködések biztosítása;

| g) | a multidiszciplináris kutatás alkalmazásának növelése azon betegségterületek között, ahol hasonlóságok léteznek, és ezáltal a kutatás megkettőződésének, illetve az elszigetelt kutatásnak a csökkentése; |
| --- | --- |

g)

g)

a multidiszciplináris kutatás alkalmazásának növelése azon betegségterületek között, ahol hasonlóságok léteznek, és ezáltal a kutatás megkettőződésének, illetve az elszigetelt kutatásnak a csökkentése;

a multidiszciplináris kutatás alkalmazásának növelése azon betegségterületek között, ahol hasonlóságok léteznek, és ezáltal a kutatás megkettőződésének, illetve az elszigetelt kutatásnak a csökkentése;

| h) | az Európai horizont láthatóságának és az uniós polgárok által élvezett előnyeinek fokozása, az EU irányító szerveiben a tudományért és a kutatásért való felelősség széttagoltságának kezelése, a meglévő finanszírozási mechanizmusok egyszerűsítése. |
| --- | --- |

h)

h)

az Európai horizont láthatóságának és az uniós polgárok által élvezett előnyeinek fokozása, az EU irányító szerveiben a tudományért és a kutatásért való felelősség széttagoltságának kezelése, a meglévő finanszírozási mechanizmusok egyszerűsítése.

az Európai horizont láthatóságának és az uniós polgárok által élvezett előnyeinek fokozása, az EU irányító szerveiben a tudományért és a kutatásért való felelősség széttagoltságának kezelése, a meglévő finanszírozási mechanizmusok egyszerűsítése.

(5)
     
  Az egészségügyi irányítóbizottság az egészséggel kapcsolatos munkaprogramok és küldetések kidolgozásához az adott küldetés irányítóbizottságával együtt átfogó kutatási stratégiát és irányítást biztosít.

(6)
     
  Az egészségügyi irányítóbizottság a tudomány által vezérelt független érdekeltek csoportja, amely a biogyógyászati kutatás és innováció és más kutatási és iparági ágazatok szereplőiből, valamint jelentős mértékben a betegek képviselőiből és polgárokból áll.

(7)
     
  Az egészségügyi irányítóbizottság tagjait a Bizottság nevezi ki nyílt pályázati felhívást vagy szándéknyilatkozati felhívást vagy mindkettőt követően, figyelembe véve a szakértelem, a nemek, az életkor és a földrajzi megoszlás terén fennálló egyensúly fontosságát. A tagok hivatali ideje legfeljebb két év, és gördülő kinevezési rendszer keretében (kétévente történő kinevezésekkel) kétszer meghosszabbítható.

(8)
     
  Az egészségügyi irányítóbizottság elnökét a Bizottság nevezi ki átlátható felvételi eljárást követően. Az elnöknek az egészségügyi kutatás területén elismert közéleti személyiségnek kell lennie.

(9)
     
  Az irányítóbizottság tevékenységeit és eredményeit a program időközi értékelése során felül kell vizsgálni és arról be kell számolni, és ennek során a felülvizsgálatnak megfelelően intézkedéseket kell hozni a csoport megbízatásának meghosszabbításáról, kiigazításáról vagy megszüntetéséről.

Módosítás 22

Módosítás 22

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – A programon belüli tevékenységek

I melléklet – A programon belüli tevékenységek

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A PROGRAMON BELÜLI TEVÉKENYSÉGEK | A PROGRAMON BELÜLI TEVÉKENYSÉGEK |
| A program végrehajtása során a következők érvényesülnek. | A program végrehajtása során a következők érvényesülnek. |
| Stratégiai tervezés | Stratégiai tervezés |
| A
  Horizont Európa programszintű célkitűzéseinek integrált végrehajtását többéves
  stratégiai tervezés
  biztosítja.
  Az
  ilyen tervezés
  a program egészének hatására és a program különböző pillérei közötti koherenciára helyezi a hangsúlyt csakúgy, mint az egyéb uniós
  programok közötti
  szinergiára, valamint a más uniós szakpolitikák
  által, illetve azok
  számára biztosított
  támogatások közötti szinergiára
  . | Az Európai horizont program végrehajtásának irányait
  a 
  program keretében finanszírozandó kutatási és innovációs tevékenységek stratégiai tervezésének inkluzív és átlátható folyamata határozza meg. A
  stratégiai tervezés
  folyamatának
  az
  Európai horizont programszintű célkitűzéseinek végrehajtását kell eredményeznie, a finanszírozási prioritások meghatározásával.
   A program egészének hatására és a program különböző pillérei közötti koherenciára helyezi a hangsúlyt csakúgy, mint az egyéb uniós
  programokkal való
  szinergiára, valamint a más uniós szakpolitikák számára biztosított
  támogatásra
  . |
| | A stratégiai tervezési folyamat és a stratégiai K&I-terv felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján történő elfogadása növelni fogja a szélesebb körű nyilvánosság felelősségvállalását a program céljával kapcsolatosan és annak megértését, valamint lehetővé fogja tenni a társjogalkotók, az érdekelt felek és a tagállamok teljes körű tájékoztatását a tervezett kezdeményezésekről. A stratégiai tervezési folyamat elő fogja segíteni az érintett területekre vonatkozó szakpolitikák kidolgozását és végrehajtását uniós szinten, valamint a tagállamokban kiegészítő politikáiban, miközben biztosítja az EU fő prioritásainak tükrözését és megfelelő forrásokkal való támogatását az Európai horizont keretében. Lehetővé fogja tenni a finanszírozási környezet egyszerűsítését, a finanszírozási lehetőségek közötti párhuzamosságok és átfedések elkerülését, miközben további magán- és állami finanszírozást von be, valamint elő fogja segíteni a kutatási és innovációs eredmények gyorsabb terjesztését és hasznosítását. |
| | A kutatás és az innováció rendszerszintű, több tudományágat érintő, ágazatközi és több szakpolitikai területet is felölelő megközelítése biztosítja majd, hogy a társadalmi és gazdasági kihívások kezelése mellett, ahol csak lehet, új tudás is létrejöjjön, új versenyképes és fenntartható vállalkozások és iparágak, társadalmi és tudományos innováció jelenhessen meg, meg lehessen könnyíteni a versenyt, ösztönözni lehessen a magánberuházásokat és a belső piacon meg lehessen őrizni az egyenlő versenyfeltételeket. |
| A stratégiai
  tervezés
  a kutatás és az innováció minden szakaszában elő fogja segíteni a polgárok és a civil társadalmi szervezetek fokozott bevonását, a tudás közös létrehozását, a nemek közötti egyenlőség tényleges előmozdítását, ezen belül is a nemi szempontok kutatási és innovációs tartalmakba való beépítését, valamint biztosítja és előmozdítja majd a legmagasabb szintű etikai követelmények és feddhetetlenségi normák betartását. | A stratégiai
  tervezési folyamat
  a kutatás és az innováció minden szakaszában elő fogja segíteni a polgárok és a civil társadalmi szervezetek fokozott bevonását, a tudás közös létrehozását, a nemek közötti egyenlőség tényleges előmozdítását, ezen belül is a nemi szempontok kutatási és innovációs tartalmakba való beépítését, valamint biztosítja és előmozdítja majd a legmagasabb szintű etikai követelmények és feddhetetlenségi normák betartását. |
| Keretében széles körű konzultációkra és eszmecserékre
  fog
  sor kerülni
  a 
  tagállamokkal
  ,
  adott esetben
  az
  Európai Parlamenttel és
  a 
  különböző érdekelt felekkel
  a „Globális kihívások és ipari versenyképesség”
  pillér prioritásairól (a
  küldetéseket is beleértve), valamint a megfelelő
  típusú alkalmazandó cselekvésekről
  , különösen az európai
  partnerségekről
  . | Annak érdekében, hogy megfeleljen e célkitűzéseknek, a Bizottság nyilvános konzultációs szakaszt
  fog
  indítani a tagállamok, az Európai Parlament és különböző érdekeltek, köztük
  a 
  tudományos közösség
  ,
  kutatási és technológiai szervezetek,
  az
  ipar és a civil társadalmi szervezetek részvételével. A konzultáció ki fog terjedni
  a 
  program stratégiai prioritásaira,
  a „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség”
  pillérhez tartozó
  küldetéseket is beleértve, valamint a megfelelő
  eszköztípusokra
  , különösen az európai
  partnerségekre. A konzultáció eredményeit egy külön erre a célra létrehozott weboldalon teszik közzé, amelynek tartalmaznia kell a stratégiai tervezést meghatározó tartalmi és eljárási részleteket is. |
| | Az európai partnerségek tekintetében a stratégiai K&I-terv meghatározza és megindokolja az európai partnerségek létrehozását, összevonását és fokozatos kivezetését. A pozitív értékelést kapott közös technológiai kezdeményezések és köz- és magánszféra közötti szerződéses partnerségek esetében fontolóra kell venni azok 2020 utáni folytatását a társadalmi és gazdasági hatás biztosítása, a magánberuházások bevonása és mozgósítása, valamint az alapok közötti szinergiák elősegítése terén képviselt hozzáadott értékükre való tekintettel. |
| | A folyamatban lévő és lehetséges új TIT-eket az EIT stratégiai innovációs menetrendjéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló jogalkotási javaslatban kell meghatározni, összhangban a stratégiai K&I-tervvel. Mindazonáltal az új TIT-ek létrehozását megfelelő finanszírozással kell támogatni, amely lehetővé teszi a meglévő TIT-ek számára az ökoszisztémák fejlesztését, partnerkapcsolatok kiépítését, valamint nagyratörő céljaik hatékony megvalósítását és végrehajtását. |
| | A program keretében továbbra is támogatásban részesülnek a Horizont 2020 keretében támogatott, jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák (FET) területét érintő kiemelt kezdeményezések. Mivel a szóban forgó kezdeményezések jelentős hasonlóságot mutatnak a küldetésekkel, az egyéb kiemelt FET-kezdeményezések a keretprogramban a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiákra irányuló küldetésekként részesülhetnek támogatásban. A küldetéseknek ki kell egészíteniük a program együttműködésen alapuló elemeit, valamint a meglévő európai partnerségeket, amelyek a küldetések végrehajtását támogató pillérként szolgálhatnak. A küldetéseknek lesznek technológiai és társadalmi elemei, és azokat is valamennyi érintett főigazgatósággal szorosan együttműködve kell meghatározni. A stratégiai tervezési folyamat meghatározza a rendelet 7. cikke és e határozat 5. cikke szerinti küldetéseket. |
| E széles körű konzultációk alapján a stratégiai tervezés a tevékenységek vonatkozásában közös célkitűzéseket és közös területeket fog meghatározni, ilyenek például a partnerségi területek (a javasolt jogalap csak a felhasználásukra irányadó eszközöket és a kritériumokat határozza meg) és a küldetési területek. | |
| A stratégiai tervezés elő fogja segíteni az érintett területekre vonatkozó szakpolitikák uniós szintű kidolgozását és végrehajtását, valamint a tagállamokban alkalmazott szakpolitikák és szakpolitikai megközelítések kiegészítését. A stratégiai tervezés során figyelembe kell venni az uniós szakpolitikai prioritásokat, hogy a kutatás és az innováció fokozott mértékben hozzájáruljon a szakpolitikai célok megvalósulásához. A stratégiai tervezés keretében ezenkívül számításba kell venni előretekintő tevékenységeket, tanulmányokat és egyéb tudományos bizonyítékokat, valamint az uniós és nemzeti szinten meglévő, vonatkozó kezdeményezéseket. | |
| A stratégiai
  tervezés elő
  fogja
  mozdítja a szinergiákat a
  Horizont
  Európa
  és más uniós programok
  – köztük az Euratom-program – között
  ,
  így
  az uniós költségvetés és a nem finanszírozási eszközök valamennyi kapcsolódó programja tekintetében a kutatás és innováció referenciapontjává válik
  . Ez a kutatási és innovációs eredmények gyorsabb elterjedését és piaci hasznosítását is elő fogja segíteni
  ,
  valamint lehetővé teszi a párhuzamosságok, illetve a finanszírozási lehetőségek közötti átfedések kiküszöbölését
  .
  A stratégiai tervezés
  keretet fog biztosítani a Közös Kutatóközpont közvetlen kutatási tevékenységeinek és a program keretében támogatott egyéb tevékenységeknek az összekapcsolására, beleértve a szakpolitika támogatására szolgáló eredmények felhasználását is. | A stratégiai
  tervezési folyamat azonosítani
  fogja
  az Európai
  horizont és más uniós programok
  közötti meglévő kapcsolatokat, és lehetőségeket kínál az uniós
  ,
  regionális és nemzeti alapok közötti szinergiákra. Az Európai horizont
  az uniós költségvetés és a nem finanszírozási eszközök valamennyi kapcsolódó programja tekintetében a kutatás és innováció referenciapontjává válik,
  az EU politikai prioritásainak és célkitűzéseinek megvalósítása érdekében
  . Keretet fog biztosítani a Közös Kutatóközpont közvetlen kutatási tevékenységeinek és a program keretében támogatott egyéb tevékenységeknek az összekapcsolására
  is
  , beleértve a szakpolitika támogatására szolgáló eredmények felhasználását is. |
| Egy stratégiai terv többéves stratégiát fog megállapítani a (11. cikkben meghatározott) munkaprogram tartalmának megvalósítására, egyúttal pedig elegendő rugalmasságot fog biztosítani a váratlan lehetőségek és válságok gyors kezeléséhez. Mivel a Horizont Európa hét évre szóló program, a gazdasági, társadalmi és szakpolitikai környezet, amelyben működni fog, jelentősen megváltozhat még a program futamideje alatt. A Horizont Európa keretprogramnak képesnek kell lennie gyorsan alkalmazkodni ezekhez a változásokhoz. Ezért lehetőséget kínál majd az alábbiakban meghatározottakon kívüli tevékenységek támogatására, amennyiben ezt a jelentősebb fejleményekre, előre nem látható eseményekre, szakpolitikai igényekre vagy válsághelyzetekre – például a járványokból fakadó komoly egészségügyi veszélyekre – való reagálás megfelelően indokolja. | |
| A Horizont Európa végrehajtása során különös hangsúlyt fog kapni a kutatás és az innováció kiegyensúlyozott megközelítése, amely nem csupán új termékek, folyamatok és szolgáltatások tudományos és műszaki ismeretek és áttörések alapján történő kifejlesztésére korlátozódik, hanem a létező technológiák újfajta alkalmazását, a folyamatos fejlesztést, valamint a nem technológiai és a társadalmi innovációt is magában foglalja. A kutatási innováció rendszerszintű, több tudományágat érintő, ágazatközi és több szakpolitikai területet is felölelő megközelítése biztosítja majd, hogy a kihívások kezelése mellett új versenyképes vállalkozások és iparágak jelenhessenek meg, serkentsék a versenyt, ösztönözzék a magánberuházásokat és a belső piacon megőrizzék az egyenlő versenyfeltételeket. | |
| A „Globális kihívások és ipari versenyképesség” és a „Nyílt innováció” pillér esetében a kutatást és az innovációt ki fogják egészíteni olyan tevékenységek, amelyek a forgalomba hozatalt és a végfelhasználói felhasználást készítik elő, így például a demonstráció, a prototípus-készítés vagy a koncepcióigazolás, kivéve azonban a kutatási és az innovációs szakaszon túli kereskedelmi hasznosítással kapcsolatos tevékenységeket. Ez a keresletoldali tevékenységek támogatására is ki fog terjedni annak érdekében, hogy elősegíthető legyen az innovációk széles körének gyorsabb bevezetése és terjesztése. A hangsúly a nem előíró jellegű pályázati felhívásokra kerül. | |
| A Horizont 2020 tapasztalataira építve a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér keretében a társadalomtudományok és a bölcsészettudományok valamennyi klaszter szerves részét fogják képezni, az egyedi és célzott tevékenységeket is beleértve. Hasonlóképpen a tengerkutatást, a tengerhasznosítási célú kutatást és innovációt érintő tevékenységek végrehajtása az integrált uniós tengerpolitikával, a közös halászati politikával és a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal összhangban stratégiai és integrált módon fog történni. | |
| E program keretében továbbra is támogatásban részesülnek a Horizont 2020 keretében támogatott, jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák (FET) területét érintő kiemelt kezdeményezések. Mivel a szóban forgó kezdeményezések jelentős hasonlóságot mutatnak a küldetésekkel, az egyéb kiemelt FET-kezdeményezések – ha vannak – a keretprogramban a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiákra irányuló küldetésekként részesülnek támogatásban. | |
| Az EU nemzetközi partnereivel a tudományos és technológiai együttműködés keretében folytatott párbeszéd és a világ főbb régióival folytatott politikai párbeszéd jelentős mértékben hozzá fog járulni az együttműködési lehetőségek módszeres feltárásához, ami – ha ahhoz országok/régiók szerinti differenciálás is társul – segíteni fogja a prioritások meghatározását. | |
| Míg az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) által az innovációs ökoszisztémákra helyezett hangsúly természetes módon illeszkedik a Horizont Európa nyílt innovációs pillérébe, az EIT tudományos és innovációs társulásainak (TIT-ek) tervezése a stratégiai tervezési folyamaton keresztül összhangba fog kerülni a globális kihívások és az ipari versenyképesség pillérével. | |
| | Gyorsított kutatás és innováció |
| | Az Európai horizont biztosítja a lehetőséget a kedvezményezettek számára, hogy gyorsabban igényelhessenek finanszírozást, amennyiben a az összes klaszter, az EIC és a „kiválósági központ” munkaprogramjai így rendelkeznek, amely a kutatási és innovációs tevékenységekre is kiterjed. A Horizont 2020 keretében meglévő, gyorsított innovációt célzó eszköz sikerére építve ez a megközelítés folyamatosan nyílt pályázati felhívások alapján alulról építkező logikát fog alkalmazni, és a támogatás odaítéléséhez szükséges idő nem haladja meg a hat hónapot. A „kiválóság terjesztése” részben ez a megközelítés a kevésbé fejlett uniós tagállamokat is támogatni fogja abban, hogy gyorsabban és alulról szerveződő módon juthassanak pénzügyi forrásokhoz. Ezt a módozatot a program költségvetésének legalább 15 %-ára kell alkalmazni. |
| Terjesztés és kommunikáció | Terjesztés és kommunikáció |
| A Horizont Európa célzottan
  támogatni fogja a tudományos publikációkhoz, tudástárakhoz, adatforrásokhoz való szabad hozzáférést. Támogatást fog nyújtani – többek között a más uniós programokkal való együttműködés keretében – a közzétételi és ismeretterjesztési cselekvéseknek, ideértve az eredmények megfelelő nyelven és formában történő csoportosítását és prezentációját, ami által megszólíthatók lesznek a célközönségek, valamint a polgárok, az iparág, a közigazgatási szervek, a tudományos
  élet képviselői
  , a civil társadalmi szervezetek és a politikai döntéshozók hálózatai.
  A Horizont Európa
  e cél elérésére fejlett technológiákat és intelligens eszközöket vehet igénybe. | Az Európai horizont élzottan
  támogatni fogja a tudományos publikációkhoz, tudástárakhoz, adatforrásokhoz való szabad hozzáférést. Támogatást fog nyújtani – többek között a más uniós programokkal való együttműködés keretében – a közzétételi és ismeretterjesztési cselekvéseknek, ideértve az eredmények megfelelő nyelven és formában történő csoportosítását és prezentációját, ami által megszólíthatók lesznek a célközönségek, valamint a polgárok, az iparág, a közigazgatási szervek, a tudományos
  közösség
  , a civil társadalmi szervezetek és a politikai döntéshozók hálózatai.
  Az Európai horizont
  e cél elérésére fejlett technológiákat és intelligens eszközöket vehet igénybe. |
| Megfelelő támogatásban fog részesülni a program potenciális pályázóknak való kommunikálása (például nemzeti kapcsolattartó pontok). | Megfelelő támogatásban fog részesülni a program potenciális pályázóknak való kommunikálása (például nemzeti kapcsolattartó pontok). |
| A Horizont Európa
  keretprogram kapcsán a Bizottság is végre fog hajtani tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket annak hangsúlyozására, hogy az eredmények uniós finanszírozás segítségével születtek. E tevékenységek többek között kiadványok, sajtókapcsolatok, rendezvények, tudástárak, adatbázisok, többcsatornás platformok, honlapok vagy a közösségi média célzott használata révén is felhívják majd a lakosság figyelmét a kutatás és az innováció fontosságára, valamint az EU által támogatott kutatás és innováció szélesebb körű hatására és jelentőségére.
  A Horizont Európa
  emellett ahhoz is támogatást nyújt a kedvezményezetteknek, hogy kommunikálják munkájukat és annak a társadalom egészére gyakorolt hatását. | Az Európai horizont
  keretprogram kapcsán a Bizottság is végre fog hajtani tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket annak hangsúlyozására, hogy az eredmények uniós finanszírozás segítségével születtek. E tevékenységek többek között kiadványok, sajtókapcsolatok, rendezvények, tudástárak, adatbázisok, többcsatornás platformok, honlapok vagy a közösségi média célzott használata révén is felhívják majd a lakosság figyelmét a kutatás és az innováció fontosságára, valamint az EU által támogatott kutatás és innováció szélesebb körű hatására és jelentőségére.
  Az Európai horizont
  emellett ahhoz is támogatást nyújt a kedvezményezetteknek, hogy kommunikálják munkájukat és annak a társadalom egészére gyakorolt hatását. |
| Hasznosítás és piaci elterjedés | Hasznosítás és piaci elterjedés |
| A Bizottság átfogó intézkedéseket fog bevezetni
  a Horizont Európa
  keretében létrejött eredmények és ismeretanyag hasznosítása érdekében. Ez fel fogja gyorsítani a piaci elterjedéshez vezető hasznosítást és fokozni fogja a program hatását. | A Bizottság átfogó intézkedéseket fog bevezetni
  az Európai horizont
  keretében létrejött eredmények és ismeretanyag hasznosítása érdekében
  , amely magában foglalja a szabványosítás előmozdítását is
  . Ez fel fogja gyorsítani a piaci elterjedéshez vezető hasznosítást és fokozni fogja a program hatását. |
| A Bizottság rendszeresen azonosítja és feljegyzi majd a program keretében végzett kutatási és innovációs tevékenységek eredményeit, valamint a program európai hozzáadott értékének maximalizálása érdekében megkülönböztetéstől mentes módon fogja továbbadni az ilyen eredményeket és a létrehozott ismeretanyagot az iparág, a különféle méretű vállalkozások, a közigazgatási szervek, a tudományos
  élet képviselői
  , a civil társadalmi szervezetek és a szakpolitikai döntéshozók számára, illetve terjeszti majd az említett szereplők körében. | A Bizottság rendszeresen azonosítja és feljegyzi majd a program keretében végzett kutatási és innovációs tevékenységek eredményeit, valamint a program európai hozzáadott értékének maximalizálása érdekében megkülönböztetéstől mentes módon fogja továbbadni az ilyen eredményeket és a létrehozott ismeretanyagot az iparág, a különféle méretű vállalkozások, a közigazgatási szervek, a tudományos
  közösség
  , a civil társadalmi szervezetek és a szakpolitikai döntéshozók számára, illetve terjeszti majd az említett szereplők körében.
  Az új Európai Innovációs Tanács esetében külön nyomonkövetési eljárás kerül alkalmazásra. |
| Nemzetközi együttműködés | Nemzetközi együttműködés |
| Nagyobb hatás lesz elérhető a cselekvéseknek a példátlan mértékű nemzetközi együttműködési erőfeszítések keretében a világ más nemzeteivel és régióival való összehangolása révén. A fenntarthatósággal, a megerősített kutatási és innovációs kiválósággal és a versenyképességgel kapcsolatos uniós tevékenységek támogatására irányuló kezdeményezések szerves részeként a kölcsönös előnyök alapján a partnerek világszerte felkérést kapnak arra, hogy csatlakozzanak az uniós erőfeszítésekhez. | Nagyobb hatás lesz elérhető a cselekvéseknek a példátlan mértékű nemzetközi együttműködési erőfeszítések keretében a világ más nemzeteivel és régióival való összehangolása révén. A fenntarthatósággal, a megerősített kutatási és innovációs kiválósággal és a versenyképességgel kapcsolatos uniós tevékenységek támogatására irányuló kezdeményezések szerves részeként a kölcsönös előnyök alapján a partnerek
  – a tudományos közösséget, az ipart, a civil társadalmi szervezeteket, a kormányokat és az NGO-kat is beleértve –
  világszerte felkérést kapnak arra, hogy csatlakozzanak az uniós erőfeszítésekhez.
  A partnerek közötti nemzetközi tudástranszfer, a kapacitás és infrastruktúra megosztása fogja vezérelni a közös megközelítéseket és a szabályozást, amely minden fél számára szinergikus cserét fog biztosítani. |
| A nemzetközi közös fellépés biztosítani fogja a globális
  társadalmi
  kihívások és a fenntartható fejlesztési célok hatékony kezelését, a világ legtehetségesebbjeinek, legjobb szakértőinek és erőforrásainak elérését, valamint az innovatív megoldások kínálatának és keresletének növekedését. | A nemzetközi közös fellépés biztosítani fogja a globális kihívások és a fenntartható fejlesztési célok hatékony kezelését, a világ legtehetségesebbjeinek, legjobb szakértőinek és erőforrásainak elérését, valamint az innovatív megoldások kínálatának és keresletének növekedését.
  A nemzetközi együttműködés közös célok köré fog felépülni. Ez meg fogja könnyíteni az európai kutatók számára, hogy területük legjobb kutatóival dolgozzanak együtt. |
| Az értékelés munkamódszerei | Az értékelés munkamódszerei |
| Az értékelési folyamat során a nagy színvonalú független szakértelem igénybevétele minden érdekelt fél, közösség és érdekeltség körében alátámasztja a program szerepét, valamint előfeltétele annak, hogy megőrizhető legyen a finanszírozott tevékenységek kiválósága és jelentősége. | Az értékelési folyamat során a nagy színvonalú független szakértelem igénybevétele minden érdekelt fél, közösség és érdekeltség körében alátámasztja a program szerepét, valamint előfeltétele annak, hogy megőrizhető legyen a finanszírozott tevékenységek kiválósága és jelentősége. |
| A Bizottság vagy a finanszírozó szerv a költségvetési rendelet 61. cikkével összhangban biztosítani fogja az eljárás pártatlanságát és az összeférhetetlenség elkerülését. | A Bizottság vagy a finanszírozó szerv a költségvetési rendelet 61. cikkével összhangban biztosítani fogja az eljárás pártatlanságát és az összeférhetetlenség elkerülését. |
| Kivételes esetben,
  ha azt a rendelkezésre álló legjobb szakértők igénybevételének követelménye és/vagy a kellően felkészült szakértők szűk köre indokolja, az értékelő bizottságot segítő vagy az abban tagsággal rendelkező független szakértők értékelhetik azokat a konkrét pályázatokat, amelyek megállapításuk szerint érdeklődésre tarthatnak számot. Ebben az esetben a Bizottság vagy a finanszírozó szerv minden korrekciós intézkedést megtesz az értékelési eljárás integritása érdekében. Az értékelési eljárás irányítása ennek megfelelően fog történni, ideértve a különböző szakértők közötti együttműködést felölelő szakaszt is. Az értékelőbizottság a finanszírozható pályázatok azonosításánál figyelembe fogja venni a sajátos körülményeket. | Ha azt a rendelkezésre álló legjobb szakértők igénybevételének követelménye és/vagy a kellően felkészült szakértők szűk köre indokolja, az értékelő bizottságot segítő vagy az abban tagsággal rendelkező független szakértők értékelhetik azokat a konkrét pályázatokat, amelyek megállapításuk szerint érdeklődésre tarthatnak számot. Ebben az esetben a Bizottság vagy a finanszírozó szerv minden korrekciós intézkedést megtesz az értékelési eljárás integritása érdekében, többek között az összeférhetetlenségre való tekintettel is
  . Az értékelési eljárás irányítása ennek megfelelően fog történni, ideértve a különböző szakértők közötti együttműködést felölelő szakaszt is.
  E folyamat alkalmazásáról a program éves ellenőrzési jelentésében kell beszámolni
  . Az értékelőbizottság a finanszírozható pályázatok azonosításánál figyelembe fogja venni a sajátos körülményeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A PROGRAMON BELÜLI TEVÉKENYSÉGEK

A PROGRAMON BELÜLI TEVÉKENYSÉGEK

A program végrehajtása során a következők érvényesülnek.

A program végrehajtása során a következők érvényesülnek.

Stratégiai tervezés

Stratégiai tervezés

A
  Horizont Európa programszintű célkitűzéseinek integrált végrehajtását többéves
  stratégiai tervezés
  biztosítja.
  Az
  ilyen tervezés
  a program egészének hatására és a program különböző pillérei közötti koherenciára helyezi a hangsúlyt csakúgy, mint az egyéb uniós
  programok közötti
  szinergiára, valamint a más uniós szakpolitikák
  által, illetve azok
  számára biztosított
  támogatások közötti szinergiára
  .

Horizont Európa programszintű célkitűzéseinek integrált végrehajtását többéves

biztosítja.

ilyen tervezés

programok közötti

által, illetve azok

támogatások közötti szinergiára

Az Európai horizont program végrehajtásának irányait
  a 
  program keretében finanszírozandó kutatási és innovációs tevékenységek stratégiai tervezésének inkluzív és átlátható folyamata határozza meg. A
  stratégiai tervezés
  folyamatának
  az
  Európai horizont programszintű célkitűzéseinek végrehajtását kell eredményeznie, a finanszírozási prioritások meghatározásával.
   A program egészének hatására és a program különböző pillérei közötti koherenciára helyezi a hangsúlyt csakúgy, mint az egyéb uniós
  programokkal való
  szinergiára, valamint a más uniós szakpolitikák számára biztosított
  támogatásra
  .

Az Európai horizont program végrehajtásának irányait

program keretében finanszírozandó kutatási és innovációs tevékenységek stratégiai tervezésének inkluzív és átlátható folyamata határozza meg. A

folyamatának

Európai horizont programszintű célkitűzéseinek végrehajtását kell eredményeznie, a finanszírozási prioritások meghatározásával.

programokkal való

támogatásra

A stratégiai tervezési folyamat és a stratégiai K&I-terv felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján történő elfogadása növelni fogja a szélesebb körű nyilvánosság felelősségvállalását a program céljával kapcsolatosan és annak megértését, valamint lehetővé fogja tenni a társjogalkotók, az érdekelt felek és a tagállamok teljes körű tájékoztatását a tervezett kezdeményezésekről. A stratégiai tervezési folyamat elő fogja segíteni az érintett területekre vonatkozó szakpolitikák kidolgozását és végrehajtását uniós szinten, valamint a tagállamokban kiegészítő politikáiban, miközben biztosítja az EU fő prioritásainak tükrözését és megfelelő forrásokkal való támogatását az Európai horizont keretében. Lehetővé fogja tenni a finanszírozási környezet egyszerűsítését, a finanszírozási lehetőségek közötti párhuzamosságok és átfedések elkerülését, miközben további magán- és állami finanszírozást von be, valamint elő fogja segíteni a kutatási és innovációs eredmények gyorsabb terjesztését és hasznosítását.

A stratégiai tervezési folyamat és a stratégiai K&I-terv felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján történő elfogadása növelni fogja a szélesebb körű nyilvánosság felelősségvállalását a program céljával kapcsolatosan és annak megértését, valamint lehetővé fogja tenni a társjogalkotók, az érdekelt felek és a tagállamok teljes körű tájékoztatását a tervezett kezdeményezésekről. A stratégiai tervezési folyamat elő fogja segíteni az érintett területekre vonatkozó szakpolitikák kidolgozását és végrehajtását uniós szinten, valamint a tagállamokban kiegészítő politikáiban, miközben biztosítja az EU fő prioritásainak tükrözését és megfelelő forrásokkal való támogatását az Európai horizont keretében. Lehetővé fogja tenni a finanszírozási környezet egyszerűsítését, a finanszírozási lehetőségek közötti párhuzamosságok és átfedések elkerülését, miközben további magán- és állami finanszírozást von be, valamint elő fogja segíteni a kutatási és innovációs eredmények gyorsabb terjesztését és hasznosítását.

A kutatás és az innováció rendszerszintű, több tudományágat érintő, ágazatközi és több szakpolitikai területet is felölelő megközelítése biztosítja majd, hogy a társadalmi és gazdasági kihívások kezelése mellett, ahol csak lehet, új tudás is létrejöjjön, új versenyképes és fenntartható vállalkozások és iparágak, társadalmi és tudományos innováció jelenhessen meg, meg lehessen könnyíteni a versenyt, ösztönözni lehessen a magánberuházásokat és a belső piacon meg lehessen őrizni az egyenlő versenyfeltételeket.

A kutatás és az innováció rendszerszintű, több tudományágat érintő, ágazatközi és több szakpolitikai területet is felölelő megközelítése biztosítja majd, hogy a társadalmi és gazdasági kihívások kezelése mellett, ahol csak lehet, új tudás is létrejöjjön, új versenyképes és fenntartható vállalkozások és iparágak, társadalmi és tudományos innováció jelenhessen meg, meg lehessen könnyíteni a versenyt, ösztönözni lehessen a magánberuházásokat és a belső piacon meg lehessen őrizni az egyenlő versenyfeltételeket.

A stratégiai
  tervezés
  a kutatás és az innováció minden szakaszában elő fogja segíteni a polgárok és a civil társadalmi szervezetek fokozott bevonását, a tudás közös létrehozását, a nemek közötti egyenlőség tényleges előmozdítását, ezen belül is a nemi szempontok kutatási és innovációs tartalmakba való beépítését, valamint biztosítja és előmozdítja majd a legmagasabb szintű etikai követelmények és feddhetetlenségi normák betartását.

tervezés

A stratégiai
  tervezési folyamat
  a kutatás és az innováció minden szakaszában elő fogja segíteni a polgárok és a civil társadalmi szervezetek fokozott bevonását, a tudás közös létrehozását, a nemek közötti egyenlőség tényleges előmozdítását, ezen belül is a nemi szempontok kutatási és innovációs tartalmakba való beépítését, valamint biztosítja és előmozdítja majd a legmagasabb szintű etikai követelmények és feddhetetlenségi normák betartását.

tervezési folyamat

Keretében széles körű konzultációkra és eszmecserékre
  fog
  sor kerülni
  a 
  tagállamokkal
  ,
  adott esetben
  az
  Európai Parlamenttel és
  a 
  különböző érdekelt felekkel
  a „Globális kihívások és ipari versenyképesség”
  pillér prioritásairól (a
  küldetéseket is beleértve), valamint a megfelelő
  típusú alkalmazandó cselekvésekről
  , különösen az európai
  partnerségekről
  .

Keretében széles körű konzultációkra és eszmecserékre

sor kerülni

tagállamokkal

adott esetben

Európai Parlamenttel és

különböző érdekelt felekkel

pillér prioritásairól (a

típusú alkalmazandó cselekvésekről

partnerségekről

Annak érdekében, hogy megfeleljen e célkitűzéseknek, a Bizottság nyilvános konzultációs szakaszt
  fog
  indítani a tagállamok, az Európai Parlament és különböző érdekeltek, köztük
  a 
  tudományos közösség
  ,
  kutatási és technológiai szervezetek,
  az
  ipar és a civil társadalmi szervezetek részvételével. A konzultáció ki fog terjedni
  a 
  program stratégiai prioritásaira,
  a „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség”
  pillérhez tartozó
  küldetéseket is beleértve, valamint a megfelelő
  eszköztípusokra
  , különösen az európai
  partnerségekre. A konzultáció eredményeit egy külön erre a célra létrehozott weboldalon teszik közzé, amelynek tartalmaznia kell a stratégiai tervezést meghatározó tartalmi és eljárási részleteket is.

Annak érdekében, hogy megfeleljen e célkitűzéseknek, a Bizottság nyilvános konzultációs szakaszt

indítani a tagállamok, az Európai Parlament és különböző érdekeltek, köztük

tudományos közösség

kutatási és technológiai szervezetek,

ipar és a civil társadalmi szervezetek részvételével. A konzultáció ki fog terjedni

program stratégiai prioritásaira,

európai

pillérhez tartozó

eszköztípusokra

partnerségekre. A konzultáció eredményeit egy külön erre a célra létrehozott weboldalon teszik közzé, amelynek tartalmaznia kell a stratégiai tervezést meghatározó tartalmi és eljárási részleteket is.

Az európai partnerségek tekintetében a stratégiai K&I-terv meghatározza és megindokolja az európai partnerségek létrehozását, összevonását és fokozatos kivezetését. A pozitív értékelést kapott közös technológiai kezdeményezések és köz- és magánszféra közötti szerződéses partnerségek esetében fontolóra kell venni azok 2020 utáni folytatását a társadalmi és gazdasági hatás biztosítása, a magánberuházások bevonása és mozgósítása, valamint az alapok közötti szinergiák elősegítése terén képviselt hozzáadott értékükre való tekintettel.

Az európai partnerségek tekintetében a stratégiai K&I-terv meghatározza és megindokolja az európai partnerségek létrehozását, összevonását és fokozatos kivezetését. A pozitív értékelést kapott közös technológiai kezdeményezések és köz- és magánszféra közötti szerződéses partnerségek esetében fontolóra kell venni azok 2020 utáni folytatását a társadalmi és gazdasági hatás biztosítása, a magánberuházások bevonása és mozgósítása, valamint az alapok közötti szinergiák elősegítése terén képviselt hozzáadott értékükre való tekintettel.

A folyamatban lévő és lehetséges új TIT-eket az EIT stratégiai innovációs menetrendjéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló jogalkotási javaslatban kell meghatározni, összhangban a stratégiai K&I-tervvel. Mindazonáltal az új TIT-ek létrehozását megfelelő finanszírozással kell támogatni, amely lehetővé teszi a meglévő TIT-ek számára az ökoszisztémák fejlesztését, partnerkapcsolatok kiépítését, valamint nagyratörő céljaik hatékony megvalósítását és végrehajtását.

A folyamatban lévő és lehetséges új TIT-eket az EIT stratégiai innovációs menetrendjéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló jogalkotási javaslatban kell meghatározni, összhangban a stratégiai K&I-tervvel. Mindazonáltal az új TIT-ek létrehozását megfelelő finanszírozással kell támogatni, amely lehetővé teszi a meglévő TIT-ek számára az ökoszisztémák fejlesztését, partnerkapcsolatok kiépítését, valamint nagyratörő céljaik hatékony megvalósítását és végrehajtását.

A program keretében továbbra is támogatásban részesülnek a Horizont 2020 keretében támogatott, jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák (FET) területét érintő kiemelt kezdeményezések. Mivel a szóban forgó kezdeményezések jelentős hasonlóságot mutatnak a küldetésekkel, az egyéb kiemelt FET-kezdeményezések a keretprogramban a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiákra irányuló küldetésekként részesülhetnek támogatásban. A küldetéseknek ki kell egészíteniük a program együttműködésen alapuló elemeit, valamint a meglévő európai partnerségeket, amelyek a küldetések végrehajtását támogató pillérként szolgálhatnak. A küldetéseknek lesznek technológiai és társadalmi elemei, és azokat is valamennyi érintett főigazgatósággal szorosan együttműködve kell meghatározni. A stratégiai tervezési folyamat meghatározza a rendelet 7. cikke és e határozat 5. cikke szerinti küldetéseket.

A program keretében továbbra is támogatásban részesülnek a Horizont 2020 keretében támogatott, jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák (FET) területét érintő kiemelt kezdeményezések. Mivel a szóban forgó kezdeményezések jelentős hasonlóságot mutatnak a küldetésekkel, az egyéb kiemelt FET-kezdeményezések a keretprogramban a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiákra irányuló küldetésekként részesülhetnek támogatásban. A küldetéseknek ki kell egészíteniük a program együttműködésen alapuló elemeit, valamint a meglévő európai partnerségeket, amelyek a küldetések végrehajtását támogató pillérként szolgálhatnak. A küldetéseknek lesznek technológiai és társadalmi elemei, és azokat is valamennyi érintett főigazgatósággal szorosan együttműködve kell meghatározni. A stratégiai tervezési folyamat meghatározza a rendelet 7. cikke és e határozat 5. cikke szerinti küldetéseket.

E széles körű konzultációk alapján a stratégiai tervezés a tevékenységek vonatkozásában közös célkitűzéseket és közös területeket fog meghatározni, ilyenek például a partnerségi területek (a javasolt jogalap csak a felhasználásukra irányadó eszközöket és a kritériumokat határozza meg) és a küldetési területek.

E széles körű konzultációk alapján a stratégiai tervezés a tevékenységek vonatkozásában közös célkitűzéseket és közös területeket fog meghatározni, ilyenek például a partnerségi területek (a javasolt jogalap csak a felhasználásukra irányadó eszközöket és a kritériumokat határozza meg) és a küldetési területek.

A stratégiai tervezés elő fogja segíteni az érintett területekre vonatkozó szakpolitikák uniós szintű kidolgozását és végrehajtását, valamint a tagállamokban alkalmazott szakpolitikák és szakpolitikai megközelítések kiegészítését. A stratégiai tervezés során figyelembe kell venni az uniós szakpolitikai prioritásokat, hogy a kutatás és az innováció fokozott mértékben hozzájáruljon a szakpolitikai célok megvalósulásához. A stratégiai tervezés keretében ezenkívül számításba kell venni előretekintő tevékenységeket, tanulmányokat és egyéb tudományos bizonyítékokat, valamint az uniós és nemzeti szinten meglévő, vonatkozó kezdeményezéseket.

A stratégiai tervezés elő fogja segíteni az érintett területekre vonatkozó szakpolitikák uniós szintű kidolgozását és végrehajtását, valamint a tagállamokban alkalmazott szakpolitikák és szakpolitikai megközelítések kiegészítését. A stratégiai tervezés során figyelembe kell venni az uniós szakpolitikai prioritásokat, hogy a kutatás és az innováció fokozott mértékben hozzájáruljon a szakpolitikai célok megvalósulásához. A stratégiai tervezés keretében ezenkívül számításba kell venni előretekintő tevékenységeket, tanulmányokat és egyéb tudományos bizonyítékokat, valamint az uniós és nemzeti szinten meglévő, vonatkozó kezdeményezéseket.

A stratégiai
  tervezés elő
  fogja
  mozdítja a szinergiákat a
  Horizont
  Európa
  és más uniós programok
  – köztük az Euratom-program – között
  ,
  így
  az uniós költségvetés és a nem finanszírozási eszközök valamennyi kapcsolódó programja tekintetében a kutatás és innováció referenciapontjává válik
  . Ez a kutatási és innovációs eredmények gyorsabb elterjedését és piaci hasznosítását is elő fogja segíteni
  ,
  valamint lehetővé teszi a párhuzamosságok, illetve a finanszírozási lehetőségek közötti átfedések kiküszöbölését
  .
  A stratégiai tervezés
  keretet fog biztosítani a Közös Kutatóközpont közvetlen kutatási tevékenységeinek és a program keretében támogatott egyéb tevékenységeknek az összekapcsolására, beleértve a szakpolitika támogatására szolgáló eredmények felhasználását is.

tervezés elő

mozdítja a szinergiákat a

Európa

– köztük az Euratom-program – között

így

. Ez a kutatási és innovációs eredmények gyorsabb elterjedését és piaci hasznosítását is elő fogja segíteni

valamint lehetővé teszi a párhuzamosságok, illetve a finanszírozási lehetőségek közötti átfedések kiküszöbölését

A stratégiai tervezés

A stratégiai
  tervezési folyamat azonosítani
  fogja
  az Európai
  horizont és más uniós programok
  közötti meglévő kapcsolatokat, és lehetőségeket kínál az uniós
  ,
  regionális és nemzeti alapok közötti szinergiákra. Az Európai horizont
  az uniós költségvetés és a nem finanszírozási eszközök valamennyi kapcsolódó programja tekintetében a kutatás és innováció referenciapontjává válik,
  az EU politikai prioritásainak és célkitűzéseinek megvalósítása érdekében
  . Keretet fog biztosítani a Közös Kutatóközpont közvetlen kutatási tevékenységeinek és a program keretében támogatott egyéb tevékenységeknek az összekapcsolására
  is
  , beleértve a szakpolitika támogatására szolgáló eredmények felhasználását is.

tervezési folyamat azonosítani

az Európai

közötti meglévő kapcsolatokat, és lehetőségeket kínál az uniós

regionális és nemzeti alapok közötti szinergiákra. Az Európai horizont

az EU politikai prioritásainak és célkitűzéseinek megvalósítása érdekében

is

Egy stratégiai terv többéves stratégiát fog megállapítani a (11. cikkben meghatározott) munkaprogram tartalmának megvalósítására, egyúttal pedig elegendő rugalmasságot fog biztosítani a váratlan lehetőségek és válságok gyors kezeléséhez. Mivel a Horizont Európa hét évre szóló program, a gazdasági, társadalmi és szakpolitikai környezet, amelyben működni fog, jelentősen megváltozhat még a program futamideje alatt. A Horizont Európa keretprogramnak képesnek kell lennie gyorsan alkalmazkodni ezekhez a változásokhoz. Ezért lehetőséget kínál majd az alábbiakban meghatározottakon kívüli tevékenységek támogatására, amennyiben ezt a jelentősebb fejleményekre, előre nem látható eseményekre, szakpolitikai igényekre vagy válsághelyzetekre – például a járványokból fakadó komoly egészségügyi veszélyekre – való reagálás megfelelően indokolja.

Egy stratégiai terv többéves stratégiát fog megállapítani a (11. cikkben meghatározott) munkaprogram tartalmának megvalósítására, egyúttal pedig elegendő rugalmasságot fog biztosítani a váratlan lehetőségek és válságok gyors kezeléséhez. Mivel a Horizont Európa hét évre szóló program, a gazdasági, társadalmi és szakpolitikai környezet, amelyben működni fog, jelentősen megváltozhat még a program futamideje alatt. A Horizont Európa keretprogramnak képesnek kell lennie gyorsan alkalmazkodni ezekhez a változásokhoz. Ezért lehetőséget kínál majd az alábbiakban meghatározottakon kívüli tevékenységek támogatására, amennyiben ezt a jelentősebb fejleményekre, előre nem látható eseményekre, szakpolitikai igényekre vagy válsághelyzetekre – például a járványokból fakadó komoly egészségügyi veszélyekre – való reagálás megfelelően indokolja.

A Horizont Európa végrehajtása során különös hangsúlyt fog kapni a kutatás és az innováció kiegyensúlyozott megközelítése, amely nem csupán új termékek, folyamatok és szolgáltatások tudományos és műszaki ismeretek és áttörések alapján történő kifejlesztésére korlátozódik, hanem a létező technológiák újfajta alkalmazását, a folyamatos fejlesztést, valamint a nem technológiai és a társadalmi innovációt is magában foglalja. A kutatási innováció rendszerszintű, több tudományágat érintő, ágazatközi és több szakpolitikai területet is felölelő megközelítése biztosítja majd, hogy a kihívások kezelése mellett új versenyképes vállalkozások és iparágak jelenhessenek meg, serkentsék a versenyt, ösztönözzék a magánberuházásokat és a belső piacon megőrizzék az egyenlő versenyfeltételeket.

A Horizont Európa végrehajtása során különös hangsúlyt fog kapni a kutatás és az innováció kiegyensúlyozott megközelítése, amely nem csupán új termékek, folyamatok és szolgáltatások tudományos és műszaki ismeretek és áttörések alapján történő kifejlesztésére korlátozódik, hanem a létező technológiák újfajta alkalmazását, a folyamatos fejlesztést, valamint a nem technológiai és a társadalmi innovációt is magában foglalja. A kutatási innováció rendszerszintű, több tudományágat érintő, ágazatközi és több szakpolitikai területet is felölelő megközelítése biztosítja majd, hogy a kihívások kezelése mellett új versenyképes vállalkozások és iparágak jelenhessenek meg, serkentsék a versenyt, ösztönözzék a magánberuházásokat és a belső piacon megőrizzék az egyenlő versenyfeltételeket.

A „Globális kihívások és ipari versenyképesség” és a „Nyílt innováció” pillér esetében a kutatást és az innovációt ki fogják egészíteni olyan tevékenységek, amelyek a forgalomba hozatalt és a végfelhasználói felhasználást készítik elő, így például a demonstráció, a prototípus-készítés vagy a koncepcióigazolás, kivéve azonban a kutatási és az innovációs szakaszon túli kereskedelmi hasznosítással kapcsolatos tevékenységeket. Ez a keresletoldali tevékenységek támogatására is ki fog terjedni annak érdekében, hogy elősegíthető legyen az innovációk széles körének gyorsabb bevezetése és terjesztése. A hangsúly a nem előíró jellegű pályázati felhívásokra kerül.

A „Globális kihívások és ipari versenyképesség” és a „Nyílt innováció” pillér esetében a kutatást és az innovációt ki fogják egészíteni olyan tevékenységek, amelyek a forgalomba hozatalt és a végfelhasználói felhasználást készítik elő, így például a demonstráció, a prototípus-készítés vagy a koncepcióigazolás, kivéve azonban a kutatási és az innovációs szakaszon túli kereskedelmi hasznosítással kapcsolatos tevékenységeket. Ez a keresletoldali tevékenységek támogatására is ki fog terjedni annak érdekében, hogy elősegíthető legyen az innovációk széles körének gyorsabb bevezetése és terjesztése. A hangsúly a nem előíró jellegű pályázati felhívásokra kerül.

A Horizont 2020 tapasztalataira építve a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér keretében a társadalomtudományok és a bölcsészettudományok valamennyi klaszter szerves részét fogják képezni, az egyedi és célzott tevékenységeket is beleértve. Hasonlóképpen a tengerkutatást, a tengerhasznosítási célú kutatást és innovációt érintő tevékenységek végrehajtása az integrált uniós tengerpolitikával, a közös halászati politikával és a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal összhangban stratégiai és integrált módon fog történni.

A Horizont 2020 tapasztalataira építve a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér keretében a társadalomtudományok és a bölcsészettudományok valamennyi klaszter szerves részét fogják képezni, az egyedi és célzott tevékenységeket is beleértve. Hasonlóképpen a tengerkutatást, a tengerhasznosítási célú kutatást és innovációt érintő tevékenységek végrehajtása az integrált uniós tengerpolitikával, a közös halászati politikával és a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal összhangban stratégiai és integrált módon fog történni.

E program keretében továbbra is támogatásban részesülnek a Horizont 2020 keretében támogatott, jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák (FET) területét érintő kiemelt kezdeményezések. Mivel a szóban forgó kezdeményezések jelentős hasonlóságot mutatnak a küldetésekkel, az egyéb kiemelt FET-kezdeményezések – ha vannak – a keretprogramban a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiákra irányuló küldetésekként részesülnek támogatásban.

E program keretében továbbra is támogatásban részesülnek a Horizont 2020 keretében támogatott, jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák (FET) területét érintő kiemelt kezdeményezések. Mivel a szóban forgó kezdeményezések jelentős hasonlóságot mutatnak a küldetésekkel, az egyéb kiemelt FET-kezdeményezések – ha vannak – a keretprogramban a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiákra irányuló küldetésekként részesülnek támogatásban.

Az EU nemzetközi partnereivel a tudományos és technológiai együttműködés keretében folytatott párbeszéd és a világ főbb régióival folytatott politikai párbeszéd jelentős mértékben hozzá fog járulni az együttműködési lehetőségek módszeres feltárásához, ami – ha ahhoz országok/régiók szerinti differenciálás is társul – segíteni fogja a prioritások meghatározását.

Az EU nemzetközi partnereivel a tudományos és technológiai együttműködés keretében folytatott párbeszéd és a világ főbb régióival folytatott politikai párbeszéd jelentős mértékben hozzá fog járulni az együttműködési lehetőségek módszeres feltárásához, ami – ha ahhoz országok/régiók szerinti differenciálás is társul – segíteni fogja a prioritások meghatározását.

Míg az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) által az innovációs ökoszisztémákra helyezett hangsúly természetes módon illeszkedik a Horizont Európa nyílt innovációs pillérébe, az EIT tudományos és innovációs társulásainak (TIT-ek) tervezése a stratégiai tervezési folyamaton keresztül összhangba fog kerülni a globális kihívások és az ipari versenyképesség pillérével.

Míg az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) által az innovációs ökoszisztémákra helyezett hangsúly természetes módon illeszkedik a Horizont Európa nyílt innovációs pillérébe, az EIT tudományos és innovációs társulásainak (TIT-ek) tervezése a stratégiai tervezési folyamaton keresztül összhangba fog kerülni a globális kihívások és az ipari versenyképesség pillérével.

Gyorsított kutatás és innováció

Gyorsított kutatás és innováció

Az Európai horizont biztosítja a lehetőséget a kedvezményezettek számára, hogy gyorsabban igényelhessenek finanszírozást, amennyiben a az összes klaszter, az EIC és a „kiválósági központ” munkaprogramjai így rendelkeznek, amely a kutatási és innovációs tevékenységekre is kiterjed. A Horizont 2020 keretében meglévő, gyorsított innovációt célzó eszköz sikerére építve ez a megközelítés folyamatosan nyílt pályázati felhívások alapján alulról építkező logikát fog alkalmazni, és a támogatás odaítéléséhez szükséges idő nem haladja meg a hat hónapot. A „kiválóság terjesztése” részben ez a megközelítés a kevésbé fejlett uniós tagállamokat is támogatni fogja abban, hogy gyorsabban és alulról szerveződő módon juthassanak pénzügyi forrásokhoz. Ezt a módozatot a program költségvetésének legalább 15 %-ára kell alkalmazni.

Az Európai horizont biztosítja a lehetőséget a kedvezményezettek számára, hogy gyorsabban igényelhessenek finanszírozást, amennyiben a az összes klaszter, az EIC és a „kiválósági központ” munkaprogramjai így rendelkeznek, amely a kutatási és innovációs tevékenységekre is kiterjed. A Horizont 2020 keretében meglévő, gyorsított innovációt célzó eszköz sikerére építve ez a megközelítés folyamatosan nyílt pályázati felhívások alapján alulról építkező logikát fog alkalmazni, és a támogatás odaítéléséhez szükséges idő nem haladja meg a hat hónapot. A „kiválóság terjesztése” részben ez a megközelítés a kevésbé fejlett uniós tagállamokat is támogatni fogja abban, hogy gyorsabban és alulról szerveződő módon juthassanak pénzügyi forrásokhoz. Ezt a módozatot a program költségvetésének legalább 15 %-ára kell alkalmazni.

Terjesztés és kommunikáció

Terjesztés és kommunikáció

A Horizont Európa célzottan
  támogatni fogja a tudományos publikációkhoz, tudástárakhoz, adatforrásokhoz való szabad hozzáférést. Támogatást fog nyújtani – többek között a más uniós programokkal való együttműködés keretében – a közzétételi és ismeretterjesztési cselekvéseknek, ideértve az eredmények megfelelő nyelven és formában történő csoportosítását és prezentációját, ami által megszólíthatók lesznek a célközönségek, valamint a polgárok, az iparág, a közigazgatási szervek, a tudományos
  élet képviselői
  , a civil társadalmi szervezetek és a politikai döntéshozók hálózatai.
  A Horizont Európa
  e cél elérésére fejlett technológiákat és intelligens eszközöket vehet igénybe.

A Horizont Európa célzottan

élet képviselői

A Horizont Európa

Az Európai horizont élzottan
  támogatni fogja a tudományos publikációkhoz, tudástárakhoz, adatforrásokhoz való szabad hozzáférést. Támogatást fog nyújtani – többek között a más uniós programokkal való együttműködés keretében – a közzétételi és ismeretterjesztési cselekvéseknek, ideértve az eredmények megfelelő nyelven és formában történő csoportosítását és prezentációját, ami által megszólíthatók lesznek a célközönségek, valamint a polgárok, az iparág, a közigazgatási szervek, a tudományos
  közösség
  , a civil társadalmi szervezetek és a politikai döntéshozók hálózatai.
  Az Európai horizont
  e cél elérésére fejlett technológiákat és intelligens eszközöket vehet igénybe.

Az Európai horizont élzottan

közösség

Az Európai horizont

Megfelelő támogatásban fog részesülni a program potenciális pályázóknak való kommunikálása (például nemzeti kapcsolattartó pontok).

Megfelelő támogatásban fog részesülni a program potenciális pályázóknak való kommunikálása (például nemzeti kapcsolattartó pontok).

A Horizont Európa
  keretprogram kapcsán a Bizottság is végre fog hajtani tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket annak hangsúlyozására, hogy az eredmények uniós finanszírozás segítségével születtek. E tevékenységek többek között kiadványok, sajtókapcsolatok, rendezvények, tudástárak, adatbázisok, többcsatornás platformok, honlapok vagy a közösségi média célzott használata révén is felhívják majd a lakosság figyelmét a kutatás és az innováció fontosságára, valamint az EU által támogatott kutatás és innováció szélesebb körű hatására és jelentőségére.
  A Horizont Európa
  emellett ahhoz is támogatást nyújt a kedvezményezetteknek, hogy kommunikálják munkájukat és annak a társadalom egészére gyakorolt hatását.

A Horizont Európa

A Horizont Európa

Az Európai horizont
  keretprogram kapcsán a Bizottság is végre fog hajtani tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket annak hangsúlyozására, hogy az eredmények uniós finanszírozás segítségével születtek. E tevékenységek többek között kiadványok, sajtókapcsolatok, rendezvények, tudástárak, adatbázisok, többcsatornás platformok, honlapok vagy a közösségi média célzott használata révén is felhívják majd a lakosság figyelmét a kutatás és az innováció fontosságára, valamint az EU által támogatott kutatás és innováció szélesebb körű hatására és jelentőségére.
  Az Európai horizont
  emellett ahhoz is támogatást nyújt a kedvezményezetteknek, hogy kommunikálják munkájukat és annak a társadalom egészére gyakorolt hatását.

Az Európai horizont

Az Európai horizont

Hasznosítás és piaci elterjedés

Hasznosítás és piaci elterjedés

A Bizottság átfogó intézkedéseket fog bevezetni
  a Horizont Európa
  keretében létrejött eredmények és ismeretanyag hasznosítása érdekében. Ez fel fogja gyorsítani a piaci elterjedéshez vezető hasznosítást és fokozni fogja a program hatását.

a Horizont Európa

A Bizottság átfogó intézkedéseket fog bevezetni
  az Európai horizont
  keretében létrejött eredmények és ismeretanyag hasznosítása érdekében
  , amely magában foglalja a szabványosítás előmozdítását is
  . Ez fel fogja gyorsítani a piaci elterjedéshez vezető hasznosítást és fokozni fogja a program hatását.

az Európai horizont

, amely magában foglalja a szabványosítás előmozdítását is

A Bizottság rendszeresen azonosítja és feljegyzi majd a program keretében végzett kutatási és innovációs tevékenységek eredményeit, valamint a program európai hozzáadott értékének maximalizálása érdekében megkülönböztetéstől mentes módon fogja továbbadni az ilyen eredményeket és a létrehozott ismeretanyagot az iparág, a különféle méretű vállalkozások, a közigazgatási szervek, a tudományos
  élet képviselői
  , a civil társadalmi szervezetek és a szakpolitikai döntéshozók számára, illetve terjeszti majd az említett szereplők körében.

élet képviselői

A Bizottság rendszeresen azonosítja és feljegyzi majd a program keretében végzett kutatási és innovációs tevékenységek eredményeit, valamint a program európai hozzáadott értékének maximalizálása érdekében megkülönböztetéstől mentes módon fogja továbbadni az ilyen eredményeket és a létrehozott ismeretanyagot az iparág, a különféle méretű vállalkozások, a közigazgatási szervek, a tudományos
  közösség
  , a civil társadalmi szervezetek és a szakpolitikai döntéshozók számára, illetve terjeszti majd az említett szereplők körében.
  Az új Európai Innovációs Tanács esetében külön nyomonkövetési eljárás kerül alkalmazásra.

közösség

Az új Európai Innovációs Tanács esetében külön nyomonkövetési eljárás kerül alkalmazásra.

Nemzetközi együttműködés

Nemzetközi együttműködés

Nagyobb hatás lesz elérhető a cselekvéseknek a példátlan mértékű nemzetközi együttműködési erőfeszítések keretében a világ más nemzeteivel és régióival való összehangolása révén. A fenntarthatósággal, a megerősített kutatási és innovációs kiválósággal és a versenyképességgel kapcsolatos uniós tevékenységek támogatására irányuló kezdeményezések szerves részeként a kölcsönös előnyök alapján a partnerek világszerte felkérést kapnak arra, hogy csatlakozzanak az uniós erőfeszítésekhez.

Nagyobb hatás lesz elérhető a cselekvéseknek a példátlan mértékű nemzetközi együttműködési erőfeszítések keretében a világ más nemzeteivel és régióival való összehangolása révén. A fenntarthatósággal, a megerősített kutatási és innovációs kiválósággal és a versenyképességgel kapcsolatos uniós tevékenységek támogatására irányuló kezdeményezések szerves részeként a kölcsönös előnyök alapján a partnerek
  – a tudományos közösséget, az ipart, a civil társadalmi szervezeteket, a kormányokat és az NGO-kat is beleértve –
  világszerte felkérést kapnak arra, hogy csatlakozzanak az uniós erőfeszítésekhez.
  A partnerek közötti nemzetközi tudástranszfer, a kapacitás és infrastruktúra megosztása fogja vezérelni a közös megközelítéseket és a szabályozást, amely minden fél számára szinergikus cserét fog biztosítani.

– a tudományos közösséget, az ipart, a civil társadalmi szervezeteket, a kormányokat és az NGO-kat is beleértve –

A partnerek közötti nemzetközi tudástranszfer, a kapacitás és infrastruktúra megosztása fogja vezérelni a közös megközelítéseket és a szabályozást, amely minden fél számára szinergikus cserét fog biztosítani.

A nemzetközi közös fellépés biztosítani fogja a globális
  társadalmi
  kihívások és a fenntartható fejlesztési célok hatékony kezelését, a világ legtehetségesebbjeinek, legjobb szakértőinek és erőforrásainak elérését, valamint az innovatív megoldások kínálatának és keresletének növekedését.

társadalmi

A nemzetközi közös fellépés biztosítani fogja a globális kihívások és a fenntartható fejlesztési célok hatékony kezelését, a világ legtehetségesebbjeinek, legjobb szakértőinek és erőforrásainak elérését, valamint az innovatív megoldások kínálatának és keresletének növekedését.
  A nemzetközi együttműködés közös célok köré fog felépülni. Ez meg fogja könnyíteni az európai kutatók számára, hogy területük legjobb kutatóival dolgozzanak együtt.

A nemzetközi együttműködés közös célok köré fog felépülni. Ez meg fogja könnyíteni az európai kutatók számára, hogy területük legjobb kutatóival dolgozzanak együtt.

Az értékelés munkamódszerei

Az értékelés munkamódszerei

Az értékelési folyamat során a nagy színvonalú független szakértelem igénybevétele minden érdekelt fél, közösség és érdekeltség körében alátámasztja a program szerepét, valamint előfeltétele annak, hogy megőrizhető legyen a finanszírozott tevékenységek kiválósága és jelentősége.

Az értékelési folyamat során a nagy színvonalú független szakértelem igénybevétele minden érdekelt fél, közösség és érdekeltség körében alátámasztja a program szerepét, valamint előfeltétele annak, hogy megőrizhető legyen a finanszírozott tevékenységek kiválósága és jelentősége.

A Bizottság vagy a finanszírozó szerv a költségvetési rendelet 61. cikkével összhangban biztosítani fogja az eljárás pártatlanságát és az összeférhetetlenség elkerülését.

A Bizottság vagy a finanszírozó szerv a költségvetési rendelet 61. cikkével összhangban biztosítani fogja az eljárás pártatlanságát és az összeférhetetlenség elkerülését.

Kivételes esetben,
  ha azt a rendelkezésre álló legjobb szakértők igénybevételének követelménye és/vagy a kellően felkészült szakértők szűk köre indokolja, az értékelő bizottságot segítő vagy az abban tagsággal rendelkező független szakértők értékelhetik azokat a konkrét pályázatokat, amelyek megállapításuk szerint érdeklődésre tarthatnak számot. Ebben az esetben a Bizottság vagy a finanszírozó szerv minden korrekciós intézkedést megtesz az értékelési eljárás integritása érdekében. Az értékelési eljárás irányítása ennek megfelelően fog történni, ideértve a különböző szakértők közötti együttműködést felölelő szakaszt is. Az értékelőbizottság a finanszírozható pályázatok azonosításánál figyelembe fogja venni a sajátos körülményeket.

Kivételes esetben,

Ha azt a rendelkezésre álló legjobb szakértők igénybevételének követelménye és/vagy a kellően felkészült szakértők szűk köre indokolja, az értékelő bizottságot segítő vagy az abban tagsággal rendelkező független szakértők értékelhetik azokat a konkrét pályázatokat, amelyek megállapításuk szerint érdeklődésre tarthatnak számot. Ebben az esetben a Bizottság vagy a finanszírozó szerv minden korrekciós intézkedést megtesz az értékelési eljárás integritása érdekében, többek között az összeférhetetlenségre való tekintettel is
  . Az értékelési eljárás irányítása ennek megfelelően fog történni, ideértve a különböző szakértők közötti együttműködést felölelő szakaszt is.
  E folyamat alkalmazásáról a program éves ellenőrzési jelentésében kell beszámolni
  . Az értékelőbizottság a finanszírozható pályázatok azonosításánál figyelembe fogja venni a sajátos körülményeket.

, többek között az összeférhetetlenségre való tekintettel is

E folyamat alkalmazásáról a program éves ellenőrzési jelentésében kell beszámolni

Módosítás 23

Módosítás 23

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – I rész

I melléklet – I rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| I | NYÍLT TUDOMÁNY |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

I

NYÍLT TUDOMÁNY

| I | KIVÁLÓ ÉS
  NYÍLT TUDOMÁNY |
| --- | --- |

I

KIVÁLÓ ÉS
  NYÍLT TUDOMÁNY

KIVÁLÓ ÉS

A megértés és az ismeretszerzés terén az áttörések elérésére való törekvés, az ennek eléréséhez szükséges világszínvonalú létesítmények, ezen belül is a kutatási és innovációs célú fizikai infrastruktúrák és
  tudásinfrastruktúrák
  , valamint a tudás nyilvános terjesztéséhez és megosztásához szükséges eszközök, továbbá a megfelelő számú kiváló kutató rendelkezésre állása képezik a gazdasági, társadalmi és kulturális fejlődés minden formájának központi elemét.

tudásinfrastruktúrák

A megértés és az ismeretszerzés terén az áttörések elérésére való törekvés, az ennek eléréséhez szükséges világszínvonalú létesítmények, ezen belül is a kutatási és innovációs célú fizikai infrastruktúrák és
  e-infrastruktúrák
  , valamint a tudás nyilvános terjesztéséhez és megosztásához szükséges eszközök, továbbá a megfelelő számú kiváló kutató
  és újító
  rendelkezésre állása képezik a gazdasági, társadalmi és kulturális fejlődés minden formájának központi elemét.

e-infrastruktúrák

és újító

A nyílt és kiváló tudomány elválaszthatatlanul összekapcsolódik a világszínvonalú innovációk megvalósításával. A tudományos és technológiai paradigmaváltások a 
  termelékenységnövekedés
  , a versenyképesség, a jólét, a fenntartható fejlődés és a társadalmi haladás fő mozgatórugói. Az ilyen paradigmaváltások az eddigiekben jellemzően a közszektor tudományos bázisából indultak ki, és csak azután fektették le egészen új iparágak és ágazatok alapját.

termelékenységnövekedés

A nyílt és kiváló tudomány elválaszthatatlanul összekapcsolódik a világszínvonalú innovációk megvalósításával. A tudományos és technológiai paradigmaváltások a 
  termelékenység, a fenntartható és inkluzív növekedés és fejlődés
  , a versenyképesség, a jólét, a fenntartható
  és inkluzív
  fejlődés és a társadalmi haladás fő mozgatórugói. Az ilyen paradigmaváltások az eddigiekben jellemzően a közszektor tudományos bázisából indultak ki, és csak azután fektették le egészen új iparágak és ágazatok alapját.

termelékenység, a fenntartható és inkluzív növekedés és fejlődés

és inkluzív

A különösen az egyetemeken, állami kutatóintézeteken és kutatási létesítményeken keresztül megvalósuló kutatási közberuházások gyakran hosszabb távú és kockázatosabb kutatásokra irányulnak és magánszektorbeli tevékenységeket egészítenek ki. Emellett hozzájárulnak a szakértelem, a szakismeretek és a tapasztalat létrejöttéhez, új tudományos eszközök és módszerek megteremtéséhez, valamint a legújabb ismeretek továbbítására szolgáló hálózatok létrehozásához.

A különösen az egyetemeken, állami kutatóintézeteken és kutatási létesítményeken keresztül megvalósuló kutatási közberuházások gyakran hosszabb távú és kockázatosabb kutatásokra irányulnak és magánszektorbeli tevékenységeket egészítenek ki. Emellett hozzájárulnak a 
  magasan képzett emberi erőforrások, a
  szakértelem, a szakismeretek és a tapasztalat létrejöttéhez, új tudományos eszközök és módszerek megteremtéséhez, valamint a legújabb ismeretek továbbítására szolgáló hálózatok létrehozásához.

magasan képzett emberi erőforrások, a

Az európai tudomány és az európai kutatók, akárcsak korábban, most is számos területen az élvonalban vannak. De nem vehetjük biztosra, hogy ez így is marad. Számos bizonyíték támasztja alá, hogy a kutatás ütemének folyamatos növekedésével az első helyért versengő országok száma is növekszik. A hagyományosan kihívást jelentő országokhoz – mint amilyen az Amerikai Egyesült Államok is – főként a világ újonnan iparosodó tájairól épp most zárkóznak fel további gazdasági hatalmak, köztük Kína és India, valamint olyan országok, amelyek kormányai felismerik, hogy a kutatásba való beruházások sokrétűen és bőségesen megtérülnek.

Az európai tudomány és az európai kutatók, akárcsak korábban, most is számos területen az élvonalban vannak. De nem vehetjük biztosra, hogy ez így is marad. Számos bizonyíték támasztja alá, hogy a kutatás ütemének folyamatos növekedésével az első helyért versengő országok száma is növekszik. A hagyományosan kihívást jelentő országokhoz – mint amilyen az Amerikai Egyesült Államok is – főként a világ újonnan iparosodó tájairól épp most zárkóznak fel további gazdasági hatalmak, köztük Kína és India, valamint olyan országok, amelyek kormányai felismerik, hogy a kutatásba való beruházások sokrétűen és bőségesen megtérülnek.

Módosítás 24

Módosítás 24

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – I rész – 1 pont – 1.1 pont

I melléklet – I rész – 1 pont – 1.1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.1. | Indokolás |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.1.

Indokolás

| 1.1. | Indokolás |
| --- | --- |

1.1.

Indokolás

Ugyan
  a tudományos publikációk legnagyobb része a világon továbbra is az Unióban születik
  , az EU a méretéhez viszonyítva aránylag kevés, ám világszínvonalú kiválósági központjával „tömegesen termeli” az ismereteket, sok területen viszont átlagos vagy gyenge teljesítményt nyújt
  . Az USA-val és most már bizonyos mértékig Kínával összehasonlítva az EU
  még mindig inkább
  az „egyenletes kiválóság modelljét” követi, amelynek értelmében az erőforrások sok kutató és kutatóintézet között oszlanak meg.
  A
  másik
  kihívást pedig
  az
  jelenti
  , hogy számos uniós országban az állami szektor
  még mindig
  nem
  biztosít kellően
  vonzó feltételeket a legjobb kutatók számára. Az említett tényezők együttesen azt eredményezik, hogy Európa világviszonylatban nem számít különösebben vonzónak a tehetséges kutatók számára.

Ugyan

, az EU a méretéhez viszonyítva aránylag kevés, ám világszínvonalú kiválósági központjával „tömegesen termeli” az ismereteket, sok területen viszont átlagos vagy gyenge teljesítményt nyújt

még mindig inkább

A

kihívást pedig

jelenti

még mindig

biztosít kellően

A tudományos publikációk legnagyobb része a világon továbbra is az Unióban születik. Az USA-val és most már bizonyos mértékig Kínával összehasonlítva az EU az „egyenletes kiválóság modelljét” követi, amelynek értelmében az erőforrások sok kutató és kutatóintézet között oszlanak meg.
  Egy
  másik
  kihívás
  az, hogy számos uniós országban az állami szektor
  kutatásba történő beruházásai az elfogadható határ alatt maradnak, ezért
  nem
  biztosítanak elegendően
  vonzó feltételeket a legjobb kutatók számára. Az említett tényezők együttesen azt eredményezik, hogy Európa világviszonylatban nem számít különösebben vonzónak a tehetséges kutatók számára.

Egy

kihívás

kutatásba történő beruházásai az elfogadható határ alatt maradnak, ezért

biztosítanak elegendően

A globális kutatási környezet drámai módon fejlődik, és az egyre kiterjedtebb tudományos munkát végző feltörekvő országok növekvő száma miatt – különös tekintettel Kínára – egyre inkább többpólusúvá válik. Ily módon, míg 2000-ben a világ kutatási és fejlesztési kiadásainak közel kétharmada az EU-nak és az Egyesült Államoknak volt tulajdonítható, addig 2013-ra ez az arány 50 % alá csökkent.

A globális kutatási környezet drámai módon fejlődik, és az egyre kiterjedtebb tudományos munkát végző feltörekvő országok növekvő száma miatt – különös tekintettel Kínára – egyre inkább többpólusúvá válik. Ily módon, míg 2000-ben a világ kutatási és fejlesztési kiadásainak közel kétharmada az EU-nak és az Egyesült Államoknak volt tulajdonítható, addig 2013-ra ez az arány 50 % alá csökkent.
  Továbbá a 2018-as innovációs eredménytábla megerősítette, hogy a K&F-fel kapcsolatos köz- és magánkiadások az EU egészében a 2010-es szint alatt maradnak, és nem teljesítik azon régi célkitűzést, amelynek értelmében a GDP 3 %-át kellene K&F-tevékenységekre fordítani.

Továbbá a 2018-as innovációs eredménytábla megerősítette, hogy a K&F-fel kapcsolatos köz- és magánkiadások az EU egészében a 2010-es szint alatt maradnak, és nem teljesítik azon régi célkitűzést, amelynek értelmében a GDP 3 %-át kellene K&F-tevékenységekre fordítani.

Az EKT a legjobb kutatókat rugalmas, hosszú távú finanszírozás nyújtásával támogatja, hogy áttörést hozó, nagy kockázattal járó, egyúttal azonban nagy megtérülést ígérő kutatási tevékenységeket végezzenek. Az EKT autonóm intézmény, amelyet egy független, a legjobb hírű és megfelelő szakértelemmel rendelkező különféle kutatókból, mérnökökből és elméleti szakemberekből álló Tudományos Tanács irányít. Az EKT a tehetségek és ötletek nagyobb kínálatából meríthet, mint bármelyik nemzeti rendszer, a 
  kiválóságot
  oly módon erősítve, hogy a verseny a legjobb kutatók és a legjobb ötletek között dől el.

kiválóságot

Az EKT a legjobb kutatókat
  , köztük fiatal kutatókat is,
  rugalmas, hosszú távú finanszírozás nyújtásával támogatja, hogy áttörést hozó, nagy kockázattal járó, egyúttal azonban nagy megtérülést ígérő kutatási tevékenységeket végezzenek. Az EKT autonóm intézmény, amelyet egy független, a 
  nemeket és a tudományágakat kiegyensúlyozottan képviselő, a
  legjobb hírű és megfelelő szakértelemmel rendelkező különféle kutatókból, mérnökökből és elméleti szakemberekből álló Tudományos Tanács irányít. Az EKT a tehetségek és ötletek nagyobb kínálatából meríthet, mint bármelyik nemzeti rendszer, a 
  kiváló kutatást minden tudományterületen
  oly módon erősítve, hogy a verseny a legjobb kutatók és a legjobb ötletek között dől el.

, köztük fiatal kutatókat is,

nemeket és a tudományágakat kiegyensúlyozottan képviselő, a

kiváló kutatást minden tudományterületen

Az EKT által finanszírozott felderítő kutatás jelentős közvetlen hatást fejt ki: ismereteink határainak kitolásával új és sok esetben nem várt tudományos és
  technológiai
  eredmények születhetnek, illetve új kutatási területek nyílhatnak meg. Ez cserébe az innovációt és a vállalkozói leleményességet inspiráló, a társadalmi kihívások kezelésére szolgáló, gyökeresen új ötleteket hozhat magával. Az EKT a fentieken túlmenően jelentős strukturális hatást is kifejt azáltal, hogy az egyes kutatók és cselekvések számára nyújtott közvetlen támogatás mellett javítja az európai kutatási rendszer színvonalát. Az EKT által finanszírozott cselekvések és kutatók ösztönző célokat tűznek ki az európai felderítő kutatás elé, világszinten növelve annak ismertségét, valamint munkahelyként és munkaterületként fokozva vonzerejét az élvonalbeli kutatók körében. Az EKT által finanszírozott kutatók foglalkoztatása jelentette presztízs felszítja az európai egyetemek és kutatószervezetek közötti versenyt, hogy a lehető legvonzóbb feltételeket kínálják a legjobb kutatók számára, közvetett módon pedig segíthet számukra saját viszonylagos erősségeik és hiányosságaik felmérésében és a reformok végrehajtásában.

technológiai

Az EKT által finanszírozott felderítő kutatás jelentős közvetlen hatást fejt ki: ismereteink határainak kitolásával új és sok esetben nem várt tudományos
  , technológiai
  és
  társadalmi
  eredmények születhetnek, illetve új kutatási területek nyílhatnak meg. Ez cserébe az innovációt és a vállalkozói leleményességet inspiráló, a társadalmi kihívások kezelésére szolgáló, gyökeresen új ötleteket hozhat magával. Az EKT a fentieken túlmenően jelentős strukturális hatást is kifejt azáltal, hogy az egyes kutatók és cselekvések számára nyújtott közvetlen támogatás mellett javítja az európai kutatási rendszer színvonalát. Az EKT által finanszírozott cselekvések és kutatók ösztönző célokat tűznek ki az európai felderítő kutatás elé, világszinten növelve annak ismertségét, valamint munkahelyként és munkaterületként fokozva vonzerejét az élvonalbeli kutatók körében. Az EKT által finanszírozott kutatók foglalkoztatása jelentette presztízs felszítja az európai egyetemek és kutatószervezetek közötti versenyt, hogy a lehető legvonzóbb feltételeket kínálják a legjobb kutatók számára, közvetett módon pedig segíthet számukra saját viszonylagos erősségeik és hiányosságaik felmérésében és a reformok végrehajtásában.

, technológiai

társadalmi

Az elmúlt 10 évben, az EKT létrehozása óta csökkent az USA és az uniós országok kutatási teljesítménye közötti eltérés. Az EKT az összes európai kutatás viszonylag kis százalékát finanszírozza, de arányait tekintve mégis jóval nagyobb tudományos hatást ér el. Az EKT által támogatott kutatások átlagos impaktfaktora a világ első számú kutatóegyetemeinek szintjével vetekszik. Az EKT kutatási teljesítménye rendkívül magas a világ legnagyobb kutatásfinanszírozóihoz képest. Az EKT rengeteg felderítő kutatást finanszíroz számos olyan kutatási területen, ahol a legnagyobb idézettséget sikerült elérni, ideértve a rohamosan fejlődő területek is. Jóllehet az EKT által nyújtott finanszírozás célkeresztjében a felderítő kutatás áll, neki köszönhetően jelentős számú szabadalom született.

Az elmúlt 10 évben, az EKT létrehozása óta csökkent az USA és az uniós országok kutatási teljesítménye közötti eltérés. Az EKT az összes európai kutatás viszonylag kis százalékát finanszírozza, de arányait tekintve mégis jóval nagyobb tudományos hatást ér el. Az EKT által támogatott kutatások átlagos impaktfaktora a világ első számú kutatóegyetemeinek szintjével vetekszik. Az EKT kutatási teljesítménye rendkívül magas a világ legnagyobb kutatásfinanszírozóihoz képest. Az EKT rengeteg felderítő kutatást finanszíroz számos olyan kutatási területen, ahol a legnagyobb idézettséget sikerült elérni, ideértve a rohamosan fejlődő területek is. Jóllehet az EKT által nyújtott finanszírozás célkeresztjében a felderítő kutatás áll, neki köszönhetően jelentős számú szabadalom született.

Egyértelműen bizonyítható tehát, hogy pályázati felhívásai révén az EKT kiváló kutatókat vonz és finanszíroz, valamint hogy az EKT cselekvései a feltörekvő területeken jelentős mértékben járulnak hozzá a világ legjelentősebb és legnagyobb hatást kifejtő kutatási eredményeihez, áttöréseket és jelentős előrelépéseket érve el. Az EKT által támogatottak munkája szintén
  rendkívül sok
  tudományterületet fed le, továbbá az EKT által támogatottak nemzetközi szintű együttműködést folytatnak, eredményeiket pedig az összes kutatási területen nyíltan közzéteszik, ideértve a társadalom- és bölcsészettudományokat is.

rendkívül sok

Egyértelműen bizonyítható tehát, hogy pályázati felhívásai révén az EKT kiváló kutatókat vonz és finanszíroz, valamint hogy az EKT cselekvései a feltörekvő területeken jelentős mértékben járulnak hozzá a világ legjelentősebb és legnagyobb hatást kifejtő kutatási eredményeihez, áttöréseket és jelentős előrelépéseket érve el. Az EKT által támogatottak munkája szintén
  várhatóan egyre több
  tudományterületet fed le, továbbá az EKT által támogatottak nemzetközi szintű együttműködést folytatnak, eredményeiket pedig az összes kutatási területen nyíltan közzéteszik, ideértve a társadalom- és bölcsészettudományokat is.

várhatóan egyre több

Arra is vannak már bizonyítékok, hogy az EKT által nyújtott támogatások hosszú távú hatást gyakorolnak a szakmai pályafutásra, a magasan képzett
  posztdoktori
  és
  doktori
  fokozattal rendelkezők képzésére, az európai kutatási rendszer világszintű ismertségének és presztízsének növekedésére, valamint erőteljes példamutatása révén a nemzeti kutatási rendszerekre. Ez a hatás az EU egyenletes kiválósági modelljét tekintve felettébb hasznos, mert az, hogy valaki EKT-finanszírozásban részesül, a kutatási minőség
  pontosabb
  mutatójaként szolgálhat, mint az intézmény státusza alapján történő elismerés, illetve fel is válthatja azt. Ez lehetővé teszi az ambiciózus egyének, intézmények, régiók és országok számára, hogy azokat a kezdeményezéseket ragadják meg és azokat a kutatási profilokat fejlesszék, amelyek terén különösen erősek.

posztdoktori

doktori

pontosabb

Arra is vannak már bizonyítékok, hogy az EKT által nyújtott támogatások hosszú távú hatást gyakorolnak a szakmai pályafutásra, a magasan képzett
  kutatók, doktori
  és
  posztdoktori
  fokozattal rendelkezők képzésére, az európai kutatási rendszer világszintű ismertségének és presztízsének növekedésére, valamint erőteljes példamutatása révén a nemzeti kutatási rendszerekre. Ez a hatás az EU egyenletes kiválósági modelljét tekintve felettébb hasznos, mert az, hogy valaki EKT-finanszírozásban részesül, a kutatási minőség
  megbízható
  mutatójaként szolgálhat, mint az intézmény státusza alapján történő elismerés, illetve fel is válthatja azt. Ez lehetővé teszi az ambiciózus egyének, intézmények, régiók és országok számára, hogy azokat a kezdeményezéseket ragadják meg és azokat a kutatási profilokat fejlesszék, amelyek terén különösen erősek.

kutatók, doktori

posztdoktori

megbízható

Módosítás 25

Módosítás 25

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – I rész – 1 pont – 1.2 pont – 1.2.1 pont

I melléklet – I rész – 1 pont – 1.2 pont – 1.2.1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.2. | Beavatkozási területek |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.2.

Beavatkozási területek

| 1.2. | Beavatkozási területek |
| --- | --- |

1.2.

Beavatkozási területek

| 1.2.1. | Felderítő kutatás |
| --- | --- |

1.2.1.

Felderítő kutatás

| 1.2.1. | Felderítő kutatás |
| --- | --- |

1.2.1.

Felderítő kutatás

Az EKT által finanszírozott kutatás várhatóan – kiváló minőségű tudományos publikációk kíséretében – előrelépésekhez vezet az ismeretek határán, valamint jelentős potenciális társadalmi és
  gazdasági
  hatással járó kutatási eredményeket hoz magával, amelyekhez az EKT által a felderítő kutatás tekintetében meghatározott egyértelmű és ösztönző célok fognak társulni Unió-, Európa- és világszerte. Azzal a céllal, hogy az EU vonzóbb környezetet teremtsen a világ legjobb tudósai számára, az EKT mérhető javulás elérésére törekszik abban a tekintetben, hogy növekedjen a világon leggyakrabban idézett publikációk felső 1 %-ába eső uniós publikációk aránya, továbbá a támogatását élvező nem európai kiváló kutatók számának jelentős növelésére törekszik. Az EKT a finanszírozást jól meghatározott elvek szerint nyújtja. Az EKT-támogatások odaítélésének egyedüli feltétele a tudományos kiválóság. Az EKT az alulról építkezés elvét követi, és előre nem határoz meg prioritásokat.

gazdasági

Az EKT által finanszírozott kutatás várhatóan – kiváló minőségű tudományos publikációk kíséretében – előrelépésekhez vezet az ismeretek határán, valamint jelentős potenciális társadalmi
  , gazdasági
  és
  környezeti
  hatással járó kutatási eredményeket hoz magával, amelyekhez az EKT által a felderítő kutatás tekintetében meghatározott egyértelmű és ösztönző célok fognak társulni Unió-, Európa- és világszerte. Azzal a céllal, hogy az EU vonzóbb környezetet teremtsen a világ legjobb tudósai számára, az EKT mérhető javulás elérésére törekszik abban a tekintetben, hogy növekedjen a világon leggyakrabban idézett publikációk felső 1 %-ába eső uniós publikációk aránya, továbbá a támogatását élvező nem európai kiváló kutatók számának jelentős növelésére törekszik. Az EKT a finanszírozást jól meghatározott elvek szerint nyújtja. Az EKT-támogatások odaítélésének egyedüli feltétele a tudományos kiválóság. Az EKT az alulról építkezés elvét követi, és előre nem határoz meg prioritásokat.

, gazdasági

környezeti

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | hosszú távra finanszírozás nyújtása az áttörést hozó, nagy kockázattal járó, egyúttal azonban nagy megtérülést ígérő kutatási tevékenységeket végző kiváló kutatók és kutatócsoportjaik támogatására; |
| --- | --- |

—

hosszú távra finanszírozás nyújtása az áttörést hozó, nagy kockázattal járó, egyúttal azonban nagy megtérülést ígérő kutatási tevékenységeket végző kiváló kutatók és kutatócsoportjaik támogatására;

| — | hosszú távra finanszírozás nyújtása az áttörést hozó, nagy kockázattal járó, egyúttal azonban nagy megtérülést ígérő kutatási tevékenységeket végző kiváló kutatók és kutatócsoportjaik támogatására; |
| --- | --- |

—

hosszú távra finanszírozás nyújtása az áttörést hozó, nagy kockázattal járó, egyúttal azonban nagy megtérülést ígérő kutatási tevékenységeket végző kiváló kutatók és kutatócsoportjaik támogatására;

| — | a kiváló elképzelésekkel rendelkező pályakezdő kutatók támogatása függetlenné válásuk azon szakaszában, amikor megszilárdítják saját kutatócsoportjukat és kutatási programjukat; |
| --- | --- |

—

a kiváló elképzelésekkel rendelkező pályakezdő kutatók támogatása függetlenné válásuk azon szakaszában, amikor megszilárdítják saját kutatócsoportjukat és kutatási programjukat;

| — | a kiváló elképzelésekkel rendelkező pályakezdő kutatók támogatása függetlenné válásuk azon szakaszában, amikor megszilárdítják saját kutatócsoportjukat és kutatási programjukat; |
| --- | --- |

—

a kiváló elképzelésekkel rendelkező pályakezdő kutatók támogatása függetlenné válásuk azon szakaszában, amikor megszilárdítják saját kutatócsoportjukat és kutatási programjukat;

| — | a tudományos világban áttörést ígérő, újszerű munkamódszerek támogatása, valamint a finanszírozott kutatásban rejlő kereskedelmi és társadalmi innovációs lehetőségek elősegítése; |
| --- | --- |

—

a tudományos világban áttörést ígérő, újszerű munkamódszerek támogatása, valamint a finanszírozott kutatásban rejlő kereskedelmi és társadalmi innovációs lehetőségek elősegítése;

| — | a tudományos világban áttörést ígérő, újszerű munkamódszerek támogatása, valamint a finanszírozott kutatásban rejlő kereskedelmi és társadalmi innovációs lehetőségek elősegítése; |
| --- | --- |

—

a tudományos világban áttörést ígérő, újszerű munkamódszerek támogatása, valamint a finanszírozott kutatásban rejlő kereskedelmi és társadalmi innovációs lehetőségek elősegítése;

| — | a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok regionális és nemzeti kutatásfinanszírozó ügynökségekkel való megosztása a kiváló kutatók támogatásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

—

a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok regionális és nemzeti kutatásfinanszírozó ügynökségekkel való megosztása a kiváló kutatók támogatásának elősegítése érdekében;

| — | a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok regionális és nemzeti kutatásfinanszírozó ügynökségekkel
  , valamint más uniós szervekkel
  való megosztása a kiváló kutatók támogatásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

—

a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok regionális és nemzeti kutatásfinanszírozó ügynökségekkel
  , valamint más uniós szervekkel
  való megosztása a kiváló kutatók támogatásának elősegítése érdekében;

, valamint más uniós szervekkel

| — | az EKT-programok ismertségének fokozása. |
| --- | --- |

—

az EKT-programok ismertségének fokozása.

| — | az EKT-programok ismertségének fokozása. |
| --- | --- |

—

az EKT-programok ismertségének fokozása.

Módosítás 26

Módosítás 26

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – I rész – 1 pont – 1.3 pont – 1.3.1 pont – 2 bekezdés – 2 pont – 4 franciabekezdés

I melléklet – I rész – 1 pont – 1.3 pont – 1.3.1 pont – 2 bekezdés – 2 pont – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | felülvizsgálja
  és
  értékeli
  az EKT eredményeit, valamint az EKT által finanszírozott kutatások minőségét és hatásait, továbbá korrekciós vagy jövőbeli cselekvésekre vonatkozó ajánlásokat
  fogalmaz
  meg; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

felülvizsgálja
  és
  értékeli
  az EKT eredményeit, valamint az EKT által finanszírozott kutatások minőségét és hatásait, továbbá korrekciós vagy jövőbeli cselekvésekre vonatkozó ajánlásokat
  fogalmaz
  meg;

felülvizsgálja

értékeli

fogalmaz

| — | időszakonként külső felülvizsgálatra
  és
  értékelésre nyújtja be
  az EKT eredményeit, valamint az EKT által finanszírozott kutatások minőségét és hatásait, továbbá
  , ennek megfelelően,
  korrekciós vagy jövőbeli cselekvésekre vonatkozó ajánlásokat
  fogad el és iránymutatásokat határoz
  meg; |
| --- | --- |

—

időszakonként külső felülvizsgálatra
  és
  értékelésre nyújtja be
  az EKT eredményeit, valamint az EKT által finanszírozott kutatások minőségét és hatásait, továbbá
  , ennek megfelelően,
  korrekciós vagy jövőbeli cselekvésekre vonatkozó ajánlásokat
  fogad el és iránymutatásokat határoz
  meg;

időszakonként külső felülvizsgálatra

értékelésre nyújtja be

, ennek megfelelően,

fogad el és iránymutatásokat határoz

Módosítás 27

Módosítás 27

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – I rész – 2 pont – 2.1 pont

I melléklet – I rész – 2 pont – 2.1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.1. | Indokolás |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.1.

Indokolás

| 2.1. | Indokolás |
| --- | --- |

2.1.

Indokolás

Európának olyan jól képzett és rugalmas
  humántőke-alapra
  van szüksége a kutatás és innováció terén, amely könnyedén képes alkalmazkodni a fenntartható megoldásokhoz, egyúttal könnyen megtalálja ezeket a megoldásokat a jövőbeli kihívásokra, például az Európát érintő jelentős demográfiai változásokra. A kiválóság érdekében a kutatóknak mobilnak kell lenniük, több országot, ágazatot és tudományágat érintve kell együttműködniük és terjeszteniük az ismereteket, hogy az ismeretek és készségek megfelelő kombinációjával megbirkózzanak a társadalmi kihívásokkal és támogassák az innovációt.

humántőke-alapra

Európának olyan jól képzett és rugalmas
  humán erőforrásokra
  van szüksége a kutatás és innováció terén, amely könnyedén képes alkalmazkodni a fenntartható megoldásokhoz, egyúttal könnyen megtalálja ezeket a megoldásokat a 
  jelenlegi és
  jövőbeli kihívásokra, például az Európát érintő jelentős demográfiai változásokra. A kiválóság érdekében a kutatóknak mobilnak kell lenniük
  , hozzáféréssel kell rendelkezniük a magas színvonalú infrastruktúrához sok területen
  , több országot, ágazatot és tudományágat érintve kell együttműködniük és terjeszteniük az ismereteket, hogy az ismeretek és készségek megfelelő kombinációjával megbirkózzanak a társadalmi kihívásokkal és támogassák az innovációt.

humán erőforrásokra

jelenlegi és

, hozzáféréssel kell rendelkezniük a magas színvonalú infrastruktúrához sok területen

Európa a tudomány egyik vezető központja: több ezer egyetemén, kutatóközpontjaiban és a világ élvonalában lévő vállalatainál mintegy 1,8  millió kutató dolgozik. Becslések szerint azonban az Uniónak 2027-ig legalább egymillió új kutatót kell képeznie és foglalkoztatnia annak érdekében, hogy elérje a kutatási és innovációs beruházások növeléséhez meghatározott célokat. Ez az igény a nem tudományos ágazatban különösen szembetűnő. Az Uniónak meg kell erősítenie arra irányuló törekvéseit, hogy több fiatal nő és férfi számára tegye vonzóvá a kutatási pályát, Európába vonzza a harmadik országok kutatóit, valamint megtartsa saját kutatóit, és reintegrálja Európában a kontinensen kívül dolgozó európai kutatókat. Ezen túlmenően tovább kell javítani a kutatók munkavégzési feltételeit az Európai Kutatási Térségben, hogy minél szélesebb körben valósuljon meg a kiválóság terjesztése. E tekintetben szorosabb kapcsolatokra van szükség, különösen az Európai Oktatási Térséggel (EEdA), az Európai Regionális Fejlesztési Alappal (ERFA) és az Európai Szociális Alappal (ESZA).

Európa a tudomány egyik vezető központja: több ezer egyetemén, kutatóközpontjaiban és a világ élvonalában lévő vállalatainál mintegy 1,8  millió kutató dolgozik. Becslések szerint azonban az Uniónak 2027-ig legalább egymillió új kutatót kell képeznie és foglalkoztatnia annak érdekében, hogy elérje a kutatási és innovációs beruházások növeléséhez meghatározott célokat. Ez az igény a nem tudományos ágazatban különösen szembetűnő.

Az Uniónak meg kell erősítenie arra irányuló törekvéseit, hogy több fiatal nő és férfi számára tegye vonzóvá a kutatási pályát, Európába vonzza a harmadik országok kutatóit, valamint megtartsa saját kutatóit, és reintegrálja Európában a kontinensen kívül dolgozó európai kutatókat.

E cél elérése érdekében figyelmet kell fordítani az olyan programokra, amelyek nagyobb rugalmasságot biztosítanak mindkét nemhez tartozó kutatók számára a munka és a családi élet közötti egyensúly biztosítása érdekében.

E cél elérése érdekében figyelmet kell fordítani az olyan programokra, amelyek nagyobb rugalmasságot biztosítanak mindkét nemhez tartozó kutatók számára a munka és a családi élet közötti egyensúly biztosítása érdekében.

A mobilitási programoknak tényleges esélyegyenlőséget kell biztosítaniuk, és a női kutatók mobilitását akadályozó tényezők felszámolására irányuló egyedi intézkedéseket kell tartalmazniuk.

A mobilitási programoknak tényleges esélyegyenlőséget kell biztosítaniuk, és a női kutatók mobilitását akadályozó tényezők felszámolására irányuló egyedi intézkedéseket kell tartalmazniuk.

Ezen túlmenően
  a kiválósági pecsétet továbbra is alkalmazni kell a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések keretében kiírt felhívásokra és
  tovább kell javítani a kutatók munkavégzési feltételeit az Európai Kutatási Térségben
  , a szinergiák biztosítása érdekében, és
  hogy minél szélesebb körben valósuljon meg a kiválóság terjesztése. E tekintetben szorosabb kapcsolatokra van szükség, különösen az Európai Oktatási Térséggel (EEdA), az Európai Regionális Fejlesztési Alappal (ERFA) és az Európai Szociális Alappal (ESZA).

a kiválósági pecsétet továbbra is alkalmazni kell a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések keretében kiírt felhívásokra és

, a szinergiák biztosítása érdekében, és

Ezeket a kihívásokat rendszerszintű jellegük miatt, és mivel megoldásukhoz tagállamok közötti erőfeszítésre van szükség, a leghatékonyabban uniós szinten lehet kezelni.

Ezeket a kihívásokat rendszerszintű jellegük miatt, és mivel megoldásukhoz tagállamok közötti erőfeszítésre van szükség, a leghatékonyabban uniós szinten lehet kezelni.

A Marie Skłodowska-Curie-cselekvések (MSCA) teljesen alulról építkező, kiváló kutatást helyezik a középpontba, és az alapkutatástól a piaci bevezetésen át az innovációs szolgáltatásokig minden kutatási és innovációs terület számára nyitva állnak. Idetartoznak az Európai Unió működéséről szóló szerződésben és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésben (Euratom-szerződés) érintett kutatási területek. Ha külön igény merül fel, és kiegészítő finanszírozási források válnak elérhetővé, a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések meghatározott tevékenységekre irányulhatnak sajátos kihívások (beleértve az azonosított küldetéseket), kutatási és innovációs intézménytípusok vagy földrajzi helyek vonatkozásában annak érdekében, hogy reagálni lehessen a készségek, a kutatóképzés, a karrierfejlesztés és a tudásmegosztás terén fennálló európai igények változásaira.

A Marie Skłodowska-Curie-cselekvések (MSCA) teljesen alulról építkező, kiváló kutatást helyezik a középpontba, és az alapkutatástól a piaci bevezetésen át az innovációs szolgáltatásokig minden kutatási és innovációs terület számára nyitva állnak. Idetartoznak az Európai Unió működéséről szóló szerződésben és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésben (Euratom-szerződés) érintett kutatási területek. Ha külön igény merül fel, és kiegészítő finanszírozási források válnak elérhetővé, a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések meghatározott
  típusú
  tevékenységekre irányulhatnak sajátos kihívások (beleértve az azonosított küldetéseket),
  és egyes
  kutatási és innovációs intézménytípusok vagy földrajzi helyek vonatkozásában annak érdekében, hogy reagálni lehessen a készségek, a kutatóképzés, a karrierfejlesztés és a tudásmegosztás terén fennálló európai igények változásaira.

típusú

és egyes

A Marie Skłodowska-Curie-cselekvések legmegfelelőbb uniós szintű eszközök ahhoz, hogy Európába vonzzuk a harmadik országok kutatóit, ezért jelentősen hozzájárulnak a nemzetközi kutatási és innovációs együttműködéshez. A bizonyítékok azt mutatják, hogy a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések az egyéneknek és a szervezeteknek kínált előnyök és a rendszerszintű pozitív hatásai mellett nagy hatást eredményező és áttörést jelentő kutatási eredményekhez vezetnek, miközben nagymértékben hozzájárulnak a társadalmi és stratégiai kihívások kezeléséhez. A humántőkébe való hosszú távú beruházások megtérülnek, amint azt azon Nobel-díjasok száma is jelzi, akik vagy Marie Skłodowska-Curie-ösztöndíjasok vagy -szakvezetők voltak.

A Marie Skłodowska-Curie-cselekvések
  az EKT-val együtt a
  legmegfelelőbb uniós szintű eszközök ahhoz, hogy Európába vonzzuk a harmadik országok kutatóit, ezért jelentősen hozzájárulnak a nemzetközi kutatási és innovációs együttműködéshez. A bizonyítékok azt mutatják, hogy a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések az egyéneknek és a szervezeteknek kínált előnyök és a rendszerszintű pozitív hatásai mellett nagy hatást eredményező és áttörést jelentő kutatási eredményekhez vezetnek, miközben nagymértékben hozzájárulnak a társadalmi és stratégiai kihívások kezeléséhez. A humántőkébe való hosszú távú beruházások megtérülnek, amint azt azon Nobel-díjasok száma is jelzi, akik vagy Marie Skłodowska-Curie-ösztöndíjasok vagy -szakvezetők voltak.

az EKT-val együtt a

A tudományos munkatársak, illetve a tudományos és nem tudományos ágazatok fogadó szervezetei közötti globális kutatási verseny, valamint a magas szintű tudás megteremtése és országok, ágazatok és tudományterületek közötti megosztása révén a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések elsősorban a „Foglalkoztatás, növekedés és beruházás” elnevezésű menetrendben, az Unió kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájában megfogalmazott célokhoz, valamint az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaihoz járulnak hozzá.

A tudományos munkatársak, illetve a tudományos és nem tudományos ágazatok fogadó szervezetei közötti globális kutatási verseny, valamint a magas szintű tudás megteremtése és országok, ágazatok és tudományterületek közötti megosztása révén a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések elsősorban a „Foglalkoztatás, növekedés és beruházás” elnevezésű menetrendben, az Unió kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájában megfogalmazott célokhoz, valamint az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaihoz járulnak hozzá.

Az Marie Skłodowska-Curie-cselekvések hozzájárulnak ahhoz, hogy az Európai Kutatási Térség hatékonyabban működjön, versenyképesebb legyen, és a globális színtéren vonzó alternatívává váljon. Ez a következőképpen valósítható meg: figyelmet kell szentelni a magasan képzett kutatók új generációjának, támogatást kell adni az európai és Európán kívüli feltörekvő tehetségeknek; elő kell mozdítani az új ismeretek és ötletek európai politikákba, gazdaságba és társadalomba való beillesztését és alkalmazását, egyebek mellett hatékonyabb tudományos párbeszéd és a nyilvánosság tájékoztatását szolgáló intézkedések révén; meg kell könnyíteni a kutatószervezetek együttműködését; és az Európai Kutatási Térségre gyakorolt határozott strukturális hatás révén támogatni kell egy nyitott munkaerőpiac létrejöttét, és normákat kell megállapítani a minőségi képzés, a vonzó foglalkoztatási feltételek és a minden kutató számára nyitott munkaerő-felvétel tekintetében.

Az Marie Skłodowska-Curie-cselekvések hozzájárulnak ahhoz, hogy az Európai Kutatási Térség hatékonyabban működjön, versenyképesebb legyen, és a globális színtéren vonzó alternatívává váljon. Ez a következőképpen valósítható meg: figyelmet kell szentelni a magasan képzett kutatók új generációjának, támogatást kell adni az európai és Európán kívüli feltörekvő tehetségeknek; elő kell mozdítani az új ismeretek és ötletek európai politikákba, gazdaságba és társadalomba való beillesztését és alkalmazását, egyebek mellett hatékonyabb tudományos párbeszéd és a nyilvánosság tájékoztatását szolgáló intézkedések révén; meg kell könnyíteni a kutatószervezetek együttműködését; és az Európai Kutatási Térségre gyakorolt határozott strukturális hatás révén támogatni kell egy nyitott munkaerőpiac létrejöttét, és normákat kell megállapítani a minőségi képzés, a vonzó foglalkoztatási feltételek és a minden kutató számára nyitott
  és átlátható
  munkaerő-felvétel tekintetében.

és átlátható

Módosítás 28

Módosítás 28

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – I rész – 2 pont – 2.2 pont – 2.2.2 pont – 1 bekezdés

I melléklet – I rész – 2 pont – 2.2 pont – 2.2.2 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Uniónak a készségek megfelelő kombinációjával rendelkező, erős, rugalmas és kreatív humánerőforrás-alapra van szüksége, hogy megfeleljen a jövőbeli munkaerőpiaci igényeknek, újításokkal álljon elő és olyan termékekké és szolgáltatásokká alakítsa az ismereteket, amelyek gazdasági és társadalmi haszonnal járnak. Ez a kutatók képzésével valósítható meg annak érdekében, hogy továbbfejlesszék kutatási kulcskompetenciájukat, egyúttal javítsák transzverzális készségeiket, például a kreatív és vállalkozói gondolkodásmódot. Mindez lehetővé teszi a számukra, hogy szembenézzenek a jelenlegi és jövőbeli globális kihívásokkal, és javítsák a szakmai előmenetellel kapcsolatos kilátásaikat és innovációs képességüket. | Az Uniónak a készségek megfelelő kombinációjával rendelkező, erős, rugalmas és kreatív humánerőforrás-alapra van szüksége, hogy megfeleljen a jövőbeli munkaerőpiaci igényeknek, újításokkal álljon elő és olyan termékekké és szolgáltatásokká alakítsa az ismereteket, amelyek
  tudományos,
  gazdasági és társadalmi haszonnal járnak. Ez a kutatók képzésével valósítható meg annak érdekében, hogy továbbfejlesszék kutatási kulcskompetenciájukat, egyúttal javítsák transzverzális készségeiket, például a kreatív és vállalkozói gondolkodásmódot
  , annak megértését is beleértve, hogy milyen haszonnal jár, hogy a szabványok új termékeket és szolgáltatásokat vezetnek be a piacon
  . Mindez lehetővé teszi a számukra, hogy szembenézzenek a jelenlegi és jövőbeli globális kihívásokkal, és javítsák a szakmai előmenetellel kapcsolatos kilátásaikat és innovációs képességüket.
  Ezt szükség esetén az EIT oktatási tevékenységeit kiegészítve lehet elérni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Uniónak a készségek megfelelő kombinációjával rendelkező, erős, rugalmas és kreatív humánerőforrás-alapra van szüksége, hogy megfeleljen a jövőbeli munkaerőpiaci igényeknek, újításokkal álljon elő és olyan termékekké és szolgáltatásokká alakítsa az ismereteket, amelyek gazdasági és társadalmi haszonnal járnak. Ez a kutatók képzésével valósítható meg annak érdekében, hogy továbbfejlesszék kutatási kulcskompetenciájukat, egyúttal javítsák transzverzális készségeiket, például a kreatív és vállalkozói gondolkodásmódot. Mindez lehetővé teszi a számukra, hogy szembenézzenek a jelenlegi és jövőbeli globális kihívásokkal, és javítsák a szakmai előmenetellel kapcsolatos kilátásaikat és innovációs képességüket.

Az Uniónak a készségek megfelelő kombinációjával rendelkező, erős, rugalmas és kreatív humánerőforrás-alapra van szüksége, hogy megfeleljen a jövőbeli munkaerőpiaci igényeknek, újításokkal álljon elő és olyan termékekké és szolgáltatásokká alakítsa az ismereteket, amelyek
  tudományos,
  gazdasági és társadalmi haszonnal járnak. Ez a kutatók képzésével valósítható meg annak érdekében, hogy továbbfejlesszék kutatási kulcskompetenciájukat, egyúttal javítsák transzverzális készségeiket, például a kreatív és vállalkozói gondolkodásmódot
  , annak megértését is beleértve, hogy milyen haszonnal jár, hogy a szabványok új termékeket és szolgáltatásokat vezetnek be a piacon
  . Mindez lehetővé teszi a számukra, hogy szembenézzenek a jelenlegi és jövőbeli globális kihívásokkal, és javítsák a szakmai előmenetellel kapcsolatos kilátásaikat és innovációs képességüket.
  Ezt szükség esetén az EIT oktatási tevékenységeit kiegészítve lehet elérni.

tudományos,

, annak megértését is beleértve, hogy milyen haszonnal jár, hogy a szabványok új termékeket és szolgáltatásokat vezetnek be a piacon

Ezt szükség esetén az EIT oktatási tevékenységeit kiegészítve lehet elérni.

Módosítás 29

Módosítás 29

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – I rész – 2 pont – 2.2 pont – 2.2.3 pont

I melléklet – I rész – 2 pont – 2.2 pont – 2.2.3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.2.3. | A humán
  tőke
  és a készségfejlesztés megerősítése az Európai Kutatási Térségben |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.2.3.

A humán
  tőke
  és a készségfejlesztés megerősítése az Európai Kutatási Térségben

tőke

| 2.2.3. | A humán
  erőforrások
  és a készségfejlesztés megerősítése az Európai Kutatási Térségben |
| --- | --- |

2.2.3.

A humán
  erőforrások
  és a készségfejlesztés megerősítése az Európai Kutatási Térségben

erőforrások

A kiválóság előmozdítása, a kutatást végző szervezetek közötti együttműködés növelése és a pozitív strukturáló hatás megteremtése érdekében szélesebb körben kell elterjednie az Európai Kutatási Térségen belül a nagy színvonalú képzési normáknak, a jó munkakörülményeknek és a hatékony kutatói karrierfejlesztésnek. Mindez segíteni fogja a kutatási képzési programok és rendszerek korszerűsítését vagy bővítését, valamint világszinten növelni fogja az intézmények vonzerejét.

A kiválóság előmozdítása, a kutatást végző szervezetek közötti együttműködés növelése és a pozitív strukturáló hatás megteremtése érdekében szélesebb körben kell elterjednie az Európai Kutatási Térségen belül a nagy színvonalú képzési normáknak, a jó munkakörülményeknek és a hatékony kutatói karrierfejlesztésnek. Mindez segíteni fogja a kutatási képzési programok és rendszerek korszerűsítését vagy bővítését, valamint világszinten növelni fogja az intézmények vonzerejét
  , az Európai horizont egyéb részeivel együttműködésben
  .

, az Európai horizont egyéb részeivel együttműködésben

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | Képzési programok a kiválóság előmozdítása és a bevált módszerek terjesztése érdekében az intézményeken és a kutatási és innovációs rendszereken átívelő módon; |
| --- | --- |

—

Képzési programok a kiválóság előmozdítása és a bevált módszerek terjesztése érdekében az intézményeken és a kutatási és innovációs rendszereken átívelő módon;

| — | Képzési programok a kiválóság előmozdítása és a bevált módszerek terjesztése érdekében az intézményeken és a kutatási és innovációs rendszereken átívelő módon; |
| --- | --- |

—

Képzési programok a kiválóság előmozdítása és a bevált módszerek terjesztése érdekében az intézményeken és a kutatási és innovációs rendszereken átívelő módon;

| — | Együttműködés az Unión belül és a nem uniós országokkal, valamint ismeretek előállítása és terjesztése az Unión belül és a nem uniós országokban. |
| --- | --- |

—

Együttműködés az Unión belül és a nem uniós országokkal, valamint ismeretek előállítása és terjesztése az Unión belül és a nem uniós országokban.

| — | Együttműködés az Unión belül és a nem uniós országokkal, valamint ismeretek előállítása és terjesztése az Unión belül és a nem uniós országokban. |
| --- | --- |

—

Együttműködés az Unión belül és a nem uniós országokkal, valamint ismeretek előállítása és terjesztése az Unión belül és a nem uniós országokban.

Módosítás 30

Módosítás 30

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – I rész – 2 pont – 2.2 pont – 2.2.5 pont

I melléklet – I rész – 2 pont – 2.2 pont – 2.2.5 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.2.5. | Nyilvános tájékoztatás előmozdítása |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.2.5.

Nyilvános tájékoztatás előmozdítása

| 2.2.5. | Nyilvános tájékoztatás előmozdítása |
| --- | --- |

2.2.5.

Nyilvános tájékoztatás előmozdítása

A program tevékenységeinek tudatosítását és a kutatók elismertségét javítani kell uniós szinten és azon túl annak érdekében, hogy javítsuk a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések globális arculatát, jobban megértsük, milyen hatással van a munkájuk a polgárok mindennapi életére, és hogy ösztönözzük a fiatalokat arra, hogy kutatói karriert válasszanak. Mindez az ismeretek és gyakorlatok megfelelőbb terjesztése, kiaknázása és népszerűsítése révén valósítható meg.

A program tevékenységeinek tudatosítását és a kutatók elismertségét javítani kell uniós szinten és azon túl annak érdekében, hogy javítsuk a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések globális arculatát, jobban megértsük, milyen hatással van a munkájuk a polgárok mindennapi életére, és hogy ösztönözzük a fiatalokat
  , különösen a nőket
  arra, hogy kutatói karriert válasszanak. Mindez az ismeretek és gyakorlatok megfelelőbb terjesztése, kiaknázása és népszerűsítése révén valósítható meg.

, különösen a nőket

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | A nyilvánosság tájékoztatására irányuló intézkedések a kutatási karrier iránti érdeklődés élénkítése érdekében, különösen a fiatalok körében; |
| --- | --- |

—

A nyilvánosság tájékoztatására irányuló intézkedések a kutatási karrier iránti érdeklődés élénkítése érdekében, különösen a fiatalok körében;

| — | A nyilvánosság tájékoztatására irányuló intézkedések a kutatási karrier iránti érdeklődés élénkítése érdekében, különösen a fiatalok körében; |
| --- | --- |

—

A nyilvánosság tájékoztatására irányuló intézkedések a kutatási karrier iránti érdeklődés élénkítése érdekében, különösen a fiatalok körében;

| — | Promóciós tevékenységek a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések globális arculatának, láthatóságának és ismertségének növelésére; |
| --- | --- |

—

Promóciós tevékenységek a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések globális arculatának, láthatóságának és ismertségének növelésére;

| — | Promóciós tevékenységek a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések globális arculatának, láthatóságának és ismertségének növelésére; |
| --- | --- |

—

Promóciós tevékenységek a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések globális arculatának, láthatóságának és ismertségének növelésére;

| — | Az ismeretek terjesztése és tudásklaszterek létrehozása projekteken átívelő együttműködés és egyéb hálózatépítő tevékenységek, például öregdiák-szolgáltatások révén. |
| --- | --- |

—

Az ismeretek terjesztése és tudásklaszterek létrehozása projekteken átívelő együttműködés és egyéb hálózatépítő tevékenységek, például öregdiák-szolgáltatások révén.

| — | Az ismeretek terjesztése és tudásklaszterek létrehozása projekteken átívelő együttműködés és egyéb hálózatépítő tevékenységek, például öregdiák-szolgáltatások
  és nemzeti kapcsolattartó pontok
  révén. |
| --- | --- |

—

Az ismeretek terjesztése és tudásklaszterek létrehozása projekteken átívelő együttműködés és egyéb hálózatépítő tevékenységek, például öregdiák-szolgáltatások
  és nemzeti kapcsolattartó pontok
  révén.

és nemzeti kapcsolattartó pontok

Módosítás 31

Módosítás 31

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – I rész – 3 pont – 3.1 pont

I melléklet – I rész – 3 pont – 3.1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3.1. | Indokolás |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.1.

Indokolás

| 3.1. | Indokolás |
| --- | --- |

3.1.

Indokolás

A korszerű kutatási infrastruktúrák kulcsfontosságú szolgáltatásokat nyújtanak a kutató- és innovációs közösségek számára, amelyek alapvető szerepet játszanak az ismerethatárok kibővítésében. A kutatási infrastruktúrák uniós szintű támogatása segít enyhíteni a szétszórt nemzeti kutatási infrastruktúrák és a tudományos
  kiválóságok elszigeteltségének jelenségét
  , valamint
  küzd
  a tudományos közösségek közötti
  alacsony ismeretáramlás ellen
  .

kiválóságok elszigeteltségének jelenségét

küzd

alacsony ismeretáramlás ellen

A korszerű kutatási infrastruktúrák kulcsfontosságú szolgáltatásokat nyújtanak a kutató- és innovációs közösségek számára, amelyek alapvető szerepet játszanak az ismerethatárok kibővítésében. A kutatási infrastruktúrák
  minden típusának
  uniós szintű támogatása
  – a kis- és közepes méretű és az ERFA által finanszírozott infrastruktúrákat is beleértve –
  segít enyhíteni a szétszórt nemzeti
  és regionális
  kutatási infrastruktúrák
  elszigeteltségének jelenségét, kiegészítve
  és
  fokozva
  a tudományos
  kiválóságokat
  , valamint
  növelve
  a tudományos közösségek közötti
  ismeretáramlást
  .

minden típusának

– a kis- és közepes méretű és az ERFA által finanszírozott infrastruktúrákat is beleértve –

és regionális

elszigeteltségének jelenségét, kiegészítve

fokozva

kiválóságokat

növelve

ismeretáramlást

Az általános cél az Európában és Európán kívül működő összes kutató számára nyitott és rendelkezésére álló világszínvonalú kutatási infrastruktúrák megteremtése, és azoknak a tudományos előrehaladás és az innováció céljaira való teljes mértékű hasznosítása. A legfontosabb célkitűzés a kutatási és innovációs ökoszisztéma széttagoltságának csökkentése, az erőfeszítések megkettőzésének elkerülése, valamint a kutatási infrastruktúrák fejlesztésének és
  felhasználásának
  hatékonyabb összehangolása.
  Létfontosságú támogatni azt, hogy minden európai kutató szabadon hozzáférjen a kutatási infrastruktúrákhoz, valamint azt, hogy az európai nyílt tudományosadat-felhő (a továbbiakban: EOSC) révén fokozottan hozzáférhetők legyenek a digitális kutatási erőforrások, ezen belül pedig kezelni kell azt a problémát, hogy a nyílt tudomány és a nyílt adatkezelési gyakorlatok jelenleg az optimálisnál alacsonyabb támogatást élveznek. Az Uniónak a tehetségekért folytatott globális verseny gyors növekedésével is foglalkoznia kell: a nem uniós országok kutatói számára vonzóvá kell tennie azt a lehetőséget, hogy világszínvonalú európai kutatási infrastruktúráknál folytassanak munkát. Az európai ipar versenyképességének növelése szintén fontos célkitűzés: támogatja a kutatási infrastruktúrák és felhasználóik szempontjából kulcsfontosságú technológiákat és szolgáltatásokat, és ily módon javítja az innovatív megoldások kínálatának feltételeit.

felhasználásának

Létfontosságú támogatni azt, hogy minden európai kutató szabadon hozzáférjen a kutatási infrastruktúrákhoz, valamint azt, hogy az európai nyílt tudományosadat-felhő (a továbbiakban: EOSC) révén fokozottan hozzáférhetők legyenek a digitális kutatási erőforrások, ezen belül pedig kezelni kell azt a problémát, hogy a nyílt tudomány és a nyílt adatkezelési gyakorlatok jelenleg az optimálisnál alacsonyabb támogatást élveznek. Az Uniónak a tehetségekért folytatott globális verseny gyors növekedésével is foglalkoznia kell: a nem uniós országok kutatói számára vonzóvá kell tennie azt a lehetőséget, hogy világszínvonalú európai kutatási infrastruktúráknál folytassanak munkát. Az európai ipar versenyképességének növelése szintén fontos célkitűzés: támogatja a kutatási infrastruktúrák és felhasználóik szempontjából kulcsfontosságú technológiákat és szolgáltatásokat, és ily módon javítja az innovatív megoldások kínálatának feltételeit.

Az általános cél az Európában és Európán kívül működő összes kutató
  és újító
  számára nyitott és rendelkezésére álló világszínvonalú kutatási infrastruktúrák megteremtése, és azoknak a tudományos előrehaladás és az innováció céljaira való teljes mértékű hasznosítása. A legfontosabb célkitűzés a kutatási és innovációs ökoszisztéma széttagoltságának csökkentése,
  a folyamatos korszerűsítés biztosítása,
  az erőfeszítések megkettőzésének elkerülése, valamint a kutatási infrastruktúrák fejlesztésének
  , felhasználásának
  és
  hozzáférhetőségének
  hatékonyabb összehangolása.

és újító

a folyamatos korszerűsítés biztosítása,

, felhasználásának

hozzáférhetőségének

Létfontosságú támogatni azt is, hogy minden európai kutató szabadon hozzáférjen a kutatási infrastruktúrákhoz, valamint azt, hogy az európai nyílt tudományosadat-felhő (a továbbiakban: EOSC) révén fokozottan hozzáférhetők legyenek a digitális kutatási erőforrások, ezen belül pedig kezelni kell azt a problémát, hogy a nyílt tudomány és a nyílt adatkezelési gyakorlatok jelenleg az optimálisnál alacsonyabb támogatást élveznek. Az Uniónak a tehetségekért folytatott globális verseny gyors növekedésével is foglalkoznia kell: a nem uniós országok kutatói számára vonzóvá kell tennie azt a lehetőséget, hogy világszínvonalú európai kutatási infrastruktúráknál folytassanak munkát. Az európai ipar versenyképességének növelése szintén fontos célkitűzés: támogatja a kutatási infrastruktúrák és felhasználóik szempontjából kulcsfontosságú technológiákat és szolgáltatásokat, és ily módon javítja az innovatív megoldások kínálatának és felhasználásának feltételeit.

Létfontosságú támogatni azt is, hogy minden európai kutató szabadon hozzáférjen a kutatási infrastruktúrákhoz, valamint azt, hogy az európai nyílt tudományosadat-felhő (a továbbiakban: EOSC) révén fokozottan hozzáférhetők legyenek a digitális kutatási erőforrások, ezen belül pedig kezelni kell azt a problémát, hogy a nyílt tudomány és a nyílt adatkezelési gyakorlatok jelenleg az optimálisnál alacsonyabb támogatást élveznek. Az Uniónak a tehetségekért folytatott globális verseny gyors növekedésével is foglalkoznia kell: a nem uniós országok kutatói számára vonzóvá kell tennie azt a lehetőséget, hogy világszínvonalú európai kutatási infrastruktúráknál folytassanak munkát. Az európai ipar versenyképességének növelése szintén fontos célkitűzés: támogatja a kutatási infrastruktúrák és felhasználóik szempontjából kulcsfontosságú technológiákat és szolgáltatásokat, és ily módon javítja az innovatív megoldások kínálatának és felhasználásának feltételeit.

A múltbeli keretprogramok jelentősen hozzájárultak a nemzeti infrastruktúrák hatékonyabb és eredményesebb felhasználásához, valamint a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fórumával (ESFRI) közösen kidolgoztak egy koherens és stratégiai megközelítést a páneurópai kutatási infrastruktúrákkal kapcsolatos szakpolitikai döntéshozatalhoz. Ez a stratégiai megközelítés egyértelmű előnyökkel jár, többek között az erőfeszítések megkettőzésének csökkentésével és egyúttal az erőforrások hatékonyabb felhasználásával, valamint a folyamatok és eljárások szabványosításával.

A múltbeli keretprogramok jelentősen hozzájárultak a nemzeti infrastruktúrák hatékonyabb és eredményesebb felhasználásához
  és a transznacionális hozzáférés előtti akadályok felszámolásához
  , valamint a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fórumával (ESFRI) közösen kidolgoztak egy koherens és stratégiai megközelítést a páneurópai kutatási infrastruktúrákkal kapcsolatos szakpolitikai döntéshozatalhoz. Ez a stratégiai megközelítés egyértelmű előnyökkel jár, többek között az erőfeszítések megkettőzésének csökkentésével és egyúttal az erőforrások hatékonyabb felhasználásával, valamint a folyamatok és eljárások szabványosításával
  és összehangolásával. A jelenlegi kiváló K&I-hálózat megerősítése és megnyitása, valamint adott esetben új hálózatok létrehozása szintén elsőbbséget élvez e fejezeten belül.

és a transznacionális hozzáférés előtti akadályok felszámolásához

és összehangolásával. A jelenlegi kiváló K&I-hálózat megerősítése és megnyitása, valamint adott esetben új hálózatok létrehozása szintén elsőbbséget élvez e fejezeten belül.

Az EU által finanszírozott cselekvés a következők révén fog hozzáadott értéket teremteni: a meglévő kutatási infrastruktúrák megszilárdítása és optimalizálása az új infrastruktúrák fejlesztésére irányuló erőfeszítések mellett; az európai nyílt tudományosadat-felhő létrehozása hatékonyan skálázható és fenntartható környezetként az adatközpontú kutatás céljából; nemzeti és regionális kutatási és oktatási hálózatok összekapcsolása, nagy kapacitású hálózati infrastruktúra megerősítése és biztonságossá tétele nagy mennyiségű adathalmazokhoz és a digitális forrásokhoz való, határokon és tudományterületeken átívelő hozzáférés; azon gátló tényezők leküzdése, amelyek akadályozzák a legkiválóbb kutatócsoportokat abban, hogy hozzáférjenek a legjobb szolgáltatásokhoz az uniós kutatási infrastruktúra területén; a kutatási infrastruktúrák innovációs potenciáljának előmozdítása, a technológiafejlesztésre és a társinnovációra, valamint a kutatási infrastruktúrák fokozott ágazati felhasználására összpontosítva.

Az EU által finanszírozott cselekvés a következők révén fog hozzáadott értéket teremteni: a meglévő kutatási infrastruktúrák
  , köztük az e-infrastruktúrák
  megszilárdítása és optimalizálása az új infrastruktúrák fejlesztésére irányuló erőfeszítések mellett; az európai nyílt tudományosadat-felhő létrehozása hatékonyan skálázható és fenntartható környezetként az adatközpontú kutatás céljából, nemzeti és regionális kutatási és oktatási hálózatok összekapcsolása, nagy kapacitású hálózati infrastruktúra megerősítése és biztonságossá tétele nagy mennyiségű adathalmazokhoz és a digitális forrásokhoz való, határokon és tudományterületeken átívelő hozzáférés; azon gátló tényezők leküzdése, amelyek akadályozzák a legkiválóbb kutatócsoportokat abban, hogy hozzáférjenek a legjobb szolgáltatásokhoz az uniós kutatási infrastruktúra területén; a kutatási infrastruktúrák innovációs potenciáljának előmozdítása, a technológiafejlesztésre és a társinnovációra, valamint a kutatási infrastruktúrák fokozott ágazati felhasználására összpontosítva.

, köztük az e-infrastruktúrák

Ezen túlmenően meg kell erősíteni az uniós kutatási infrastruktúrák nemzetközi dimenzióját, és elő kell mozdítani a nemzetközi partnerekkel való szorosabb együttműködést és a nemzetközi részvételt az európai kutatási infrastruktúrákban, ami minden fél számára kölcsönös előnyökkel jár.

Ezen túlmenően meg kell erősíteni az uniós kutatási infrastruktúrák nemzetközi dimenzióját, és elő kell mozdítani a nemzetközi partnerekkel való szorosabb együttműködést
  , kapcsolatot és összeköttetéseket
  és a nemzetközi részvételt az európai kutatási infrastruktúrákban, ami minden fél számára kölcsönös előnyökkel jár.

, kapcsolatot és összeköttetéseket

A tevékenységek különböző fenntartható fejlesztési célokhoz járulnak hozzá, például a következőkhöz: 3. cél – Egészség és jóllét biztosítása; 7. cél – Megfizethető és tiszta energia; 9. cél – Ipar, innováció és infrastruktúra; 13. cél – Fellépés az éghajlatváltozás ellen.

A tevékenységek különböző fenntartható fejlesztési célokhoz járulnak hozzá, például a következőkhöz: 3. cél – Egészség és jóllét biztosítása; 7. cél – Megfizethető és tiszta energia; 9. cél – Ipar, innováció és infrastruktúra; 13. cél – Fellépés az éghajlatváltozás ellen.

Módosítás 32

Módosítás 32

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – I rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.1 pont

I melléklet – I rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Az európai kutatási infrastruktúrák helyzetének megszilárdítása |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.2.1.

Az európai kutatási infrastruktúrák helyzetének megszilárdítása

| 3.2.1. | Az európai kutatási infrastruktúrák helyzetének megszilárdítása |
| --- | --- |

3.2.1.

Az európai kutatási infrastruktúrák helyzetének megszilárdítása

Az ESFRI által azonosított kutatási infrastruktúrák létrehozása, működtetése és hosszú távú fenntarthatósága elengedhetetlen ahhoz, hogy az Unió vezető szerepet vállaljon a felderítő kutatásban, a tudásanyag létrehozásában és felhasználásában, valamint iparágainak versenyképességében.

Többek között
  az ESFRI által azonosított kutatási infrastruktúrák létrehozása, működtetése és hosszú távú fenntarthatósága
  , valamint a kiváló Európai horizont projektekben való lehető legnagyobb mértékű részvételük
  elengedhetetlen ahhoz, hogy az Unió vezető szerepet vállaljon a felderítő kutatásban, a tudásanyag létrehozásában és felhasználásában, valamint iparágainak versenyképességében.

Többek között

, valamint a kiváló Európai horizont projektekben való lehető legnagyobb mértékű részvételük

Az európai nyílt tudományosadat-felhőnek a kutatási infrastruktúrák szolgáltatásainak hatékony és átfogó szállítási csatornájává kell válnia, és
  biztosítania
  kell az európai kutatási közösségek számára a nagy tudományos adathalmazok gyűjtésére, tárolására, feldolgozására (ilyenek például az analitika, a szimuláció és a vizualizációs szolgáltatások) és megosztására alkalmas új generációs adatszolgáltatásokat. Az európai nyílt tudományosadat-felhőnek továbbá
  hozzáférést
  kell biztosítania az európai kutatók számára a kutatási
  infrastruktúrák által
  létrehozott és gyűjtött adatok
  többségéhez
  , valamint az európai adatinfrastruktúra (EDI) (13) részeként telepített nagy teljesítményű számítástechnikai eszközökhöz (HPC) és exaszintű erőforrásokhoz.

biztosítania

hozzáférést

infrastruktúrák által

többségéhez

13

Az európai nyílt tudományosadat-felhőnek a kutatási infrastruktúrák szolgáltatásainak hatékony és átfogó szállítási csatornájává kell válnia, és
  lehetővé
  kell
  tennie
  az európai kutatási közösségek számára a nagy tudományos adathalmazok gyűjtésére, tárolására, feldolgozására (ilyenek például az analitika, a szimuláció és a vizualizációs szolgáltatások) és megosztására alkalmas új generációs adatszolgáltatásokat. Az európai nyílt tudományosadat-felhőnek továbbá
  olyan szolgáltatásokat
  kell biztosítania az európai kutatók számára
  , amelyek ösztönzik a kutatók által
  a kutatási
  infrastruktúrákon belül és kívül
  létrehozott és gyűjtött adatok
  többségének tárolását és feldolgozását
  , valamint
  hozzáférést kell biztosítania
  az európai adatinfrastruktúra (EDI)13 részeként telepített nagy teljesítményű számítástechnikai eszközökhöz (HPC) és exaszintű erőforrásokhoz (13).

lehetővé

tennie

olyan szolgáltatásokat

, amelyek ösztönzik a kutatók által

infrastruktúrákon belül és kívül

többségének tárolását és feldolgozását

hozzáférést kell biztosítania

13

A páneurópai kutatási és oktatási hálózat összekapcsolja és lehetővé teszi a kutatási infrastruktúrákhoz és a kutatási erőforrásokhoz való távoli hozzáférést azáltal, hogy uniós szintű összekapcsolhatóságot teremt az egyetemek, a kutatóintézetek és a kutató- és innovációs közösségek között, valamint világszerte nemzetközi kapcsolatokat biztosít más partnerhálózatokkal.

A páneurópai kutatási és oktatási hálózat összekapcsolja és lehetővé teszi a kutatási infrastruktúrákhoz és a kutatási erőforrásokhoz való távoli hozzáférést azáltal, hogy uniós szintű összekapcsolhatóságot teremt az egyetemek, a kutatóintézetek és a kutató- és innovációs közösségek között, valamint világszerte nemzetközi kapcsolatokat biztosít más partnerhálózatokkal.

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | Az európai kutatási infrastruktúrák életciklusa új kutatási infrastruktúrák kialakítása révén; Az előkészítő és végrehajtási fázisuk, a más finanszírozási forrásokkal való kiegészítő jellegű működésük a korai szakaszban, valamint a kutatási infrastruktúra ökoszisztémájának megszilárdítása és optimalizálása az ESFRI által elért mérföldkövek nyomon követése, valamint a páneurópai kutatási infrastruktúrák szolgáltatási megállapodásainak, fejlődésének, összeolvadásának vagy visszavonásának lehetővé tétele révén; |
| --- | --- |

—

Az európai kutatási infrastruktúrák életciklusa új kutatási infrastruktúrák kialakítása révén; Az előkészítő és végrehajtási fázisuk, a más finanszírozási forrásokkal való kiegészítő jellegű működésük a korai szakaszban, valamint a kutatási infrastruktúra ökoszisztémájának megszilárdítása és optimalizálása az ESFRI által elért mérföldkövek nyomon követése, valamint a páneurópai kutatási infrastruktúrák szolgáltatási megállapodásainak, fejlődésének, összeolvadásának vagy visszavonásának lehetővé tétele révén;

| — | Az európai kutatási infrastruktúrák életciklusa új kutatási infrastruktúrák kialakítása révén; Az előkészítő és végrehajtási fázisuk, a más finanszírozási forrásokkal való kiegészítő jellegű működésük a korai szakaszban, valamint a kutatási infrastruktúra ökoszisztémájának megszilárdítása és optimalizálása az ESFRI által elért mérföldkövek nyomon követése, valamint a páneurópai kutatási infrastruktúrák szolgáltatási megállapodásainak, fejlődésének, összeolvadásának vagy visszavonásának lehetővé tétele révén; |
| --- | --- |

—

Az európai kutatási infrastruktúrák életciklusa új kutatási infrastruktúrák kialakítása révén; Az előkészítő és végrehajtási fázisuk, a más finanszírozási forrásokkal való kiegészítő jellegű működésük a korai szakaszban, valamint a kutatási infrastruktúra ökoszisztémájának megszilárdítása és optimalizálása az ESFRI által elért mérföldkövek nyomon követése, valamint a páneurópai kutatási infrastruktúrák szolgáltatási megállapodásainak, fejlődésének, összeolvadásának vagy visszavonásának lehetővé tétele révén;

| — | Az európai nyílt tudományosadat-felhő, többek között: a hozzáférési csatorna skálázhatósága és fenntarthatósága; az európai, nemzeti, regionális és intézményi források hatékony egyesítése; a felhő műszaki és szakpolitikai fejlesztése, hogy megfeleljen az új kutatási igényeknek és követelményeknek (pl. érzékeny adatkészletek használata, beépített adatvédelem); az adatok interoperabilitása és a FAIR-elvek betartása; és széles körű felhasználói bázis; |
| --- | --- |

—

Az európai nyílt tudományosadat-felhő, többek között: a hozzáférési csatorna skálázhatósága és fenntarthatósága; az európai, nemzeti, regionális és intézményi források hatékony egyesítése; a felhő műszaki és szakpolitikai fejlesztése, hogy megfeleljen az új kutatási igényeknek és követelményeknek (pl. érzékeny adatkészletek használata, beépített adatvédelem); az adatok interoperabilitása és a FAIR-elvek betartása; és széles körű felhasználói bázis;

| — | Az európai nyílt tudományosadat-felhő, többek között: a hozzáférési csatorna skálázhatósága és fenntarthatósága; az európai, nemzeti, regionális és intézményi források hatékony egyesítése; a felhő műszaki és szakpolitikai fejlesztése, hogy megfeleljen az új kutatási igényeknek és követelményeknek (pl. érzékeny adatkészletek használata, beépített adatvédelem); az adatok interoperabilitása és a FAIR-elvek betartása; és széles körű felhasználói bázis; |
| --- | --- |

—

Az európai nyílt tudományosadat-felhő, többek között: a hozzáférési csatorna skálázhatósága és fenntarthatósága; az európai, nemzeti, regionális és intézményi források hatékony egyesítése; a felhő műszaki és szakpolitikai fejlesztése, hogy megfeleljen az új kutatási igényeknek és követelményeknek (pl. érzékeny adatkészletek használata, beépített adatvédelem); az adatok interoperabilitása és a FAIR-elvek betartása; és széles körű felhasználói bázis;

| — | Az EOSC-t és az EDI-t támogató páneurópai kutatási és oktatási hálózat, valamint a HPC/adatszolgáltatások olyan felhőalapú környezetben való megvalósítása, amely képes óriási adathalmazokat és számítási folyamatokat kezelni. |
| --- | --- |

—

Az EOSC-t és az EDI-t támogató páneurópai kutatási és oktatási hálózat, valamint a HPC/adatszolgáltatások olyan felhőalapú környezetben való megvalósítása, amely képes óriási adathalmazokat és számítási folyamatokat kezelni.

| — | Az EOSC-t és az EDI-t támogató páneurópai kutatási és oktatási hálózat, valamint a HPC/adatszolgáltatások olyan felhőalapú környezetben való megvalósítása, amely képes óriási adathalmazokat és számítási folyamatokat kezelni. |
| --- | --- |

—

Az EOSC-t és az EDI-t támogató páneurópai kutatási és oktatási hálózat, valamint a HPC/adatszolgáltatások olyan felhőalapú környezetben való megvalósítása, amely képes óriási adathalmazokat és számítási folyamatokat kezelni.

Módosítás 33

Módosítás 33

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – I rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.2 pont

I melléklet – I rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3.2.2. | A kutatási infrastruktúrák megnyitása, integrálása és összekapcsolása |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.2.2.

A kutatási infrastruktúrák megnyitása, integrálása és összekapcsolása

| 3.2.2. | A kutatási infrastruktúrák megnyitása, integrálása és összekapcsolása |
| --- | --- |

3.2.2.

A kutatási infrastruktúrák megnyitása, integrálása és összekapcsolása

A kutatási színtér jelentősen javul majd azáltal, hogy az Unió valamennyi kutatója számára biztosítja a legfontosabb nemzetközi, nemzeti és regionális kutatási infrastruktúrákhoz való hozzáférést, és igény szerint integrálja szolgáltatásaikat a hozzáférési feltételek harmonizálása, a szolgáltatásnyújtás javítása és bővítése, valamint a csúcstechnológiát alkalmazó alkotóelemek és fejlett szolgáltatások innovációs cselekvések révén történő közös fejlesztési stratégiájának ösztönzése érdekében.

A kutatási színtér jelentősen javul majd azáltal, hogy az Unió valamennyi kutatója
  és újítója
  számára biztosítja a legfontosabb nemzetközi, nemzeti és regionális kutatási infrastruktúrákhoz való hozzáférést, és igény szerint integrálja szolgáltatásaikat a hozzáférési feltételek harmonizálása, a szolgáltatásnyújtás javítása és bővítése, valamint a csúcstechnológiát alkalmazó alkotóelemek és fejlett szolgáltatások innovációs cselekvések révén történő közös fejlesztési stratégiájának ösztönzése érdekében.

és újítója

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | Olyan hálózatok, amelyek a kutatók transznacionális hozzáférésének társfinanszírozása érdekében összefogják a kutatási infrastruktúrák nemzeti és nemzetközi finanszírozó partnereit; |
| --- | --- |

—

Olyan hálózatok, amelyek a kutatók transznacionális hozzáférésének társfinanszírozása érdekében összefogják a kutatási infrastruktúrák nemzeti és nemzetközi finanszírozó partnereit;

| — | Olyan hálózatok, amelyek a kutatók transznacionális hozzáférésének társfinanszírozása érdekében összefogják a kutatási infrastruktúrák nemzeti és nemzetközi finanszírozó partnereit; |
| --- | --- |

—

Olyan hálózatok, amelyek a kutatók transznacionális hozzáférésének társfinanszírozása érdekében összefogják a kutatási infrastruktúrák nemzeti és nemzetközi finanszírozó partnereit;

| — | A kutatók hozzáférésének
  biztosításával
  , valamint az infrastruktúra-szolgáltatások
  harmonizációjával
  és
  javításával kapcsolatos globális kihívások kezelését
  előmozdító
  uniós
  , nemzeti és regionális kutatási infrastruktúrák hálózatai; |
| --- | --- |

—

A kutatók hozzáférésének
  biztosításával
  , valamint az infrastruktúra-szolgáltatások
  harmonizációjával
  és
  javításával kapcsolatos globális kihívások kezelését
  előmozdító
  uniós
  , nemzeti és regionális kutatási infrastruktúrák hálózatai;

biztosításával

harmonizációjával

javításával kapcsolatos globális kihívások kezelését

uniós

| — | A kutatók hozzáférésének
  biztosítását
  , valamint az infrastruktúra-szolgáltatások
  harmonizációját
  és
  javítását
  előmozdító
  páneurópai
  , nemzeti és regionális kutatási infrastruktúrák hálózatai
  , a kis és közepes méretűeket is beleértve
  ; |
| --- | --- |

—

A kutatók hozzáférésének
  biztosítását
  , valamint az infrastruktúra-szolgáltatások
  harmonizációját
  és
  javítását
  előmozdító
  páneurópai
  , nemzeti és regionális kutatási infrastruktúrák hálózatai
  , a kis és közepes méretűeket is beleértve
  ;

biztosítását

harmonizációját

javítását

páneurópai

, a kis és közepes méretűeket is beleértve

| — | Kutatási infrastruktúrák integrált hálózatai egy közös technológiai fejlesztési stratégia/ütemterv kidolgozása és végrehajtása érdekében, az ágazati partnerségek révén, a szolgáltatások javítása céljából; Továbbá csúcstechnológiát alkalmazó komponensek többek között például a tudományos műszerek területén; valamint a kutatási infrastruktúrák iparági (például kísérleti vizsgálati létesítmények általi) használatának előmozdítása. |
| --- | --- |

—

Kutatási infrastruktúrák integrált hálózatai egy közös technológiai fejlesztési stratégia/ütemterv kidolgozása és végrehajtása érdekében, az ágazati partnerségek révén, a szolgáltatások javítása céljából; Továbbá csúcstechnológiát alkalmazó komponensek többek között például a tudományos műszerek területén; valamint a kutatási infrastruktúrák iparági (például kísérleti vizsgálati létesítmények általi) használatának előmozdítása.

| — | Kutatási infrastruktúrák integrált hálózatai egy közös technológiai fejlesztési stratégia/ütemterv kidolgozása és végrehajtása érdekében, az ágazati partnerségek révén, a szolgáltatások javítása céljából; Továbbá csúcstechnológiát alkalmazó komponensek többek között például a tudományos műszerek területén; valamint a kutatási infrastruktúrák iparági (például kísérleti vizsgálati létesítmények általi) használatának előmozdítása. |
| --- | --- |

—

Kutatási infrastruktúrák integrált hálózatai egy közös technológiai fejlesztési stratégia/ütemterv kidolgozása és végrehajtása érdekében, az ágazati partnerségek révén, a szolgáltatások javítása céljából; Továbbá csúcstechnológiát alkalmazó komponensek többek között például a tudományos műszerek területén; valamint a kutatási infrastruktúrák iparági (például kísérleti vizsgálati létesítmények általi) használatának előmozdítása.

Módosítás 34

Módosítás 34

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész

I melléklet – II rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| GLOBÁLIS KIHÍVÁSOK ÉS IPARI VERSENYKÉPESSÉG | GLOBÁLIS KIHÍVÁSOK ÉS
  EURÓPAI
  IPARI VERSENYKÉPESSÉG |
| Az Unió előtt álló
  kihívások közül több
  nemzetközi dimenzióval is bír. A problémák sokrétűek és igen összetettek, és megfelelő
  pénzforrás,
  erőforrások és erőfeszítés szükséges ahhoz, hogy orvosolni lehessen őket. Pontosan ezek azok a területek, ahol az Uniónak együtt kell működnie: olyan intelligens, rugalmas és összehangolt fellépésre van szükség, amely a polgáraink javát és jóllétét szolgálja. | Az összekapcsolódó világban
  az Unió előtt álló
  sok kihívás
  nemzetközi dimenzióval is bír. A problémák sokrétűek és igen összetettek, és megfelelő
  pénzügyi és emberi
  erőforrások és erőfeszítés szükséges ahhoz, hogy orvosolni lehessen őket. Pontosan ezek azok a területek, ahol az Uniónak együtt kell működnie: olyan intelligens, rugalmas és összehangolt fellépésre van szükség, amely a polgáraink javát és jóllétét szolgálja. |
| Nagyobb hatás érhető el, ha a fenntartható fejlesztési célokban és a Párizsi Megállapodásban
  szereplő célkitűzések mentén példátlan
  nemzetközi együttműködés részeként összehangoljuk intézkedéseinket a világ többi országával és régiójával. A kölcsönös előnyök figyelembevételével a partnereket világszerte felkérést kapnak arra, hogy a fenntarthatóságot szolgáló kutatás és innováció aktív résztvevőiként csatlakozzanak az Unió törekvéseihez. | Nagyobb hatás érhető el, ha a fenntartható fejlesztési célokban és a Párizsi Megállapodásban
  rögzített
  nemzetközi együttműködés részeként összehangoljuk intézkedéseinket a világ többi országával és régiójával. A kölcsönös előnyök figyelembevételével a partnereket világszerte felkérést kapnak arra, hogy a fenntarthatóságot szolgáló kutatás és innováció aktív résztvevőiként csatlakozzanak az Unió törekvéseihez. |
| A kutatás és az innováció a fenntartható növekedés és az ipari versenyképesség kulcsfontosságú mozgatórugója, és hozzájárul a jelenlegi problémák megoldásához, hogy a lehető leghamarabb visszafordítsuk azt a kedvezőtlen és veszélyes
  trendet
  , amely jelenleg kapcsolódási pontot jelent a gazdasági fejlődés, a természeti erőforrások hasznosítása és a társadalmi problémák között, és azt új üzleti lehetőségekké formáljuk. | A kutatás és az innováció a fenntartható
  fejlődés, többek között a
  növekedés és az ipari versenyképesség kulcsfontosságú mozgatórugója, és hozzájárul a jelenlegi problémák megoldásához, hogy a lehető leghamarabb visszafordítsuk azt a kedvezőtlen és veszélyes
  tendenciát
  , amely jelenleg kapcsolódási pontot jelent a gazdasági fejlődés, a természeti erőforrások hasznosítása és a társadalmi problémák között, és azt
  munkahelyekké és
  új üzleti lehetőségekké
  , valamint gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődéssé
  formáljuk. |
| Ez az Uniónak a technológiák és iparágak felhasználójaként és gyártójaként is a javára fog válni
  , ami jól mutatja
  , hogyan képes működni és fejlődni egy modern, iparosodott, fenntartható, befogadó, nyitott és demokratikus társadalom és gazdaság. A jövőbeni fenntartható ipari gazdaság egyre növekvő gazdasági-környezeti-társadalmi példái a következő területeken kapnak majd támogatást és ösztönzést: egészség és jóllét mindenki számára;
  rugalmas,
  befogadó és biztonságos társadalmak; rendelkezésre álló tiszta energia és mobilitás; digitalizált gazdaság és társadalom; transzdiszciplináris és
  kreatív
  ágazat; űrtechnológiára alapozott tengeri vagy szárazföldi megoldások; élelmiszeripari és táplálkozási megoldások; a természeti erőforrások fenntartható hasznosítása; éghajlatvédelem és az
  éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás
  , amelyek mind fokozzák a jólétet Európában és magasabb színvonalú munkahelyeket kínálnak. Az ipari átalakulás szerepe kulcsfontosságú lesz. | Ez az Uniónak a 
  tudás, a
  technológiák és
  az
  iparágak felhasználójaként és gyártójaként is a javára fog válni
  . Ez megmutathatja
  , hogyan képes működni és fejlődni egy modern, iparosodott, fenntartható, befogadó, nyitott és demokratikus társadalom és gazdaság. A jövőbeni fenntartható ipari gazdaság egyre növekvő gazdasági-környezeti-társadalmi példái a következő területeken kapnak majd támogatást és ösztönzést: egészség és jóllét mindenki számára; befogadó és
  kreatív társadalmak;
  biztonságos társadalmak; rendelkezésre álló tiszta energia és mobilitás; digitalizált gazdaság és társadalom; transzdiszciplináris és
  hatékony
  ágazat; űrtechnológiára alapozott tengeri vagy szárazföldi megoldások; élelmiszeripari és táplálkozási megoldások; a természeti erőforrások fenntartható hasznosítása; éghajlatvédelem és az
  éghajlatváltozás enyhítése
  , amelyek mind fokozzák a jólétet Európában és magasabb színvonalú munkahelyeket kínálnak. Az ipari átalakulás szerepe kulcsfontosságú lesz. |
| A Horizont Európa
  e pillérébe tartozó kutatás és innováció integrált tevékenységklaszterekre tagolódik. Az ágazatok kezelése helyett a beruházások – fenntarthatósági irány mentén – társadalmunk és gazdaságunk rendszerszintű változásaira irányulnak. Mindez csak akkor valósítható meg, ha minden magán- és közszereplő egyaránt részt vesz a kutatás és innováció tervezésében és megalkotásában; összefogva a végfelhasználókat, tudósokat, technológiai szakértőket, gyártókat, innovátorokat, vállalkozásokat, oktatókat, polgárokat és civil társadalmi szervezeteket. Ezért a tematikus klaszterek egyike sem irányul kizárólag a szereplők egyetlen célcsoportjára. | Az Európai horizont
  e pillérébe tartozó kutatás és innováció integrált tevékenységklaszterekre tagolódik. Az ágazatok kezelése helyett a beruházások –
  az inkluzív és
  fenntarthatósági irány mentén – társadalmunk és gazdaságunk rendszerszintű változásaira irányulnak. Mindez csak akkor valósítható meg, ha minden magán- és közszereplő egyaránt részt vesz a kutatás és innováció tervezésében és megalkotásában; összefogva a végfelhasználókat,
  kutatókat,
  tudósokat, technológiai szakértőket
  , tervezőket
  , gyártókat, innovátorokat, vállalkozásokat, oktatókat, polgárokat és civil társadalmi szervezeteket. Ezért a tematikus klaszterek egyike sem irányul kizárólag a szereplők egyetlen célcsoportjára. |
| | A klaszterek a fejlődés valamennyi szakaszában – beleértve a korai szakaszban végzett kutatási tevékenységeket is – támogatják a tudásalkotást, kiegészítve a korábbi keretprogram keretében kezdeményezett nagyratörő, hosszú távú, nagyszabású, a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiákra irányuló kutatási kezdeményezések horizontális támogatásával: Human Brain Project (az emberi aggyal foglalkozó projekt), Graphene (grafénprojekt), Quantum Technologies (kvantumtechnológiákkal foglalkozó projekt) és Future Battery Technologies (jövőbeli akkumulátortechnológiákkal foglalkozó projekt). |
| A klaszterek egy közös stratégia részeként digitális, kulcsfontosságú és kialakulóban lévő technológiákat fognak fejleszteni és alkalmazni az Unió ipari vezető szerepének előmozdítására. E tevékenység adott esetben az Unió űrtechnológiai adataira és szolgáltatásaira is támaszkodni fog. | A klaszterek
  továbbá
  egy közös stratégia részeként digitális, kulcsfontosságú
  jövőbeni
  és kialakulóban lévő technológiákat fognak fejleszteni és alkalmazni az Unió ipari vezető szerepének előmozdítására. E tevékenység adott esetben az Unió űrtechnológiai adataira és szolgáltatásaira is támaszkodni fog. |
| Támogatásban fog részesülni a technológia laboratóriumból piacra jutása és egyebek mellett a kísérleti és demonstrációs alkalmazások, a piac felvevőképességét stimuláló intézkedések és a magánszektor kötelezettségvállalásának erősítése. Cél az, hogy a lehető legnagyobb szinergia alakuljon ki más programokkal. | Támogatásban fog részesülni a technológia laboratóriumból piacra jutása és egyebek mellett a kísérleti és demonstrációs alkalmazások, a piac felvevőképességét stimuláló intézkedések és a magánszektor kötelezettségvállalásának erősítése. Cél az, hogy a lehető legnagyobb szinergia alakuljon ki
  az Európai horizont más részeivel, különösen az EIT-vel, valamint
  más programokkal. |
| A klaszterek a beágyazott tevékenységek széles skálája révén – ideértve a kommunikációt, a terjesztést és a hasznosítást, a szabványosítást, valamint a nem technológiai innováció és az innovatív szállítási mechanizmusok támogatását is – elő fogják segíteni a maguk nemében első innovációs megoldások gyors bevezetését az Unióban, ami lehetővé teszi az innovációbarát társadalmi, szabályozási és piaci viszonyok, például az innovációs megállapodások létrejöttét. Kialakításra kerülnek a kutatási és innovációs cselekvések révén megvalósuló innovatív megoldások csatornái, amelyek a köz- és magánbefektetők, valamint az egyéb vonatkozó uniós és nemzeti programok céljait fogják szolgálni. | A klaszterek a beágyazott tevékenységek széles skálája révén – ideértve a kommunikációt, a terjesztést és a hasznosítást, a szabványosítást, valamint a nem technológiai innováció és az innovatív szállítási mechanizmusok támogatását is –
  a társadalomra gyakorolt hatás vizsgálata közben
  elő fogják segíteni a maguk nemében első innovációs megoldások gyors bevezetését az Unióban, ami lehetővé teszi az innovációbarát társadalmi, szabályozási és piaci viszonyok, például az innovációs megállapodások létrejöttét. Kialakításra kerülnek a kutatási és innovációs cselekvések révén megvalósuló innovatív megoldások csatornái, amelyek a köz- és magánbefektetők
  további bevonását
  , valamint az egyéb vonatkozó uniós és nemzeti programok céljait fogják szolgálni. |
| | Különös figyelmet kell fordítani a kkv-k támogatására az 2. pillér keretében az együttműködésen alapuló részekben, egy erre a célra létrehozott, egyetlen kedvezményezettre kiterjedő kkv-támogató eszközön keresztül. Minden klaszternek megfelelő összeget kell előirányoznia a kkv-támogató eszköz számára, amely teljes mértékben alulról fog felépülni, folyamatos nyílt pályázati felhívásokkal és számos határidővel, kizárólag a növekvő innovációra összpontosítva. Kizárólag kkv-k pályázhatnak majd finanszírozásra együttműködés vagy alvállalkozás keretében. A projekteknek egyértelmű európai dimenzióval kell rendelkezniük és hozzá kell járulniuk az uniós hozzáadott értékhez. |
| | A kkv-támogató eszköz keretében nyújtott támogatásra három szakaszban kerül sor, az Európai horizont mintájára: |
| | — | 1. szakasz: Terv és megvalósíthatósági vizsgálat:




  A kkv-k az új ötlet tudományos vagy műszaki megvalósíthatóságának és kereskedelmi potenciáljának vizsgálatára kapnak finanszírozást (igazoló vizsgálat) annak érdekében, hogy ki tudják dolgozni az innovációs projektet. Ha a vizsgálat kedvező eredménnyel zárul – ebben fontos szempont a projekt tárgya és a potenciális felhasználói/vásárlói szükségletek közötti kapcsolat –, akkor a projekt finanszírozása a következő szakasz(ok)ba léphet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

GLOBÁLIS KIHÍVÁSOK ÉS IPARI VERSENYKÉPESSÉG

GLOBÁLIS KIHÍVÁSOK ÉS
  EURÓPAI
  IPARI VERSENYKÉPESSÉG

EURÓPAI

Az Unió előtt álló
  kihívások közül több
  nemzetközi dimenzióval is bír. A problémák sokrétűek és igen összetettek, és megfelelő
  pénzforrás,
  erőforrások és erőfeszítés szükséges ahhoz, hogy orvosolni lehessen őket. Pontosan ezek azok a területek, ahol az Uniónak együtt kell működnie: olyan intelligens, rugalmas és összehangolt fellépésre van szükség, amely a polgáraink javát és jóllétét szolgálja.

kihívások közül több

pénzforrás,

Az összekapcsolódó világban
  az Unió előtt álló
  sok kihívás
  nemzetközi dimenzióval is bír. A problémák sokrétűek és igen összetettek, és megfelelő
  pénzügyi és emberi
  erőforrások és erőfeszítés szükséges ahhoz, hogy orvosolni lehessen őket. Pontosan ezek azok a területek, ahol az Uniónak együtt kell működnie: olyan intelligens, rugalmas és összehangolt fellépésre van szükség, amely a polgáraink javát és jóllétét szolgálja.

Az összekapcsolódó világban

sok kihívás

pénzügyi és emberi

Nagyobb hatás érhető el, ha a fenntartható fejlesztési célokban és a Párizsi Megállapodásban
  szereplő célkitűzések mentén példátlan
  nemzetközi együttműködés részeként összehangoljuk intézkedéseinket a világ többi országával és régiójával. A kölcsönös előnyök figyelembevételével a partnereket világszerte felkérést kapnak arra, hogy a fenntarthatóságot szolgáló kutatás és innováció aktív résztvevőiként csatlakozzanak az Unió törekvéseihez.

szereplő célkitűzések mentén példátlan

Nagyobb hatás érhető el, ha a fenntartható fejlesztési célokban és a Párizsi Megállapodásban
  rögzített
  nemzetközi együttműködés részeként összehangoljuk intézkedéseinket a világ többi országával és régiójával. A kölcsönös előnyök figyelembevételével a partnereket világszerte felkérést kapnak arra, hogy a fenntarthatóságot szolgáló kutatás és innováció aktív résztvevőiként csatlakozzanak az Unió törekvéseihez.

rögzített

A kutatás és az innováció a fenntartható növekedés és az ipari versenyképesség kulcsfontosságú mozgatórugója, és hozzájárul a jelenlegi problémák megoldásához, hogy a lehető leghamarabb visszafordítsuk azt a kedvezőtlen és veszélyes
  trendet
  , amely jelenleg kapcsolódási pontot jelent a gazdasági fejlődés, a természeti erőforrások hasznosítása és a társadalmi problémák között, és azt új üzleti lehetőségekké formáljuk.

trendet

A kutatás és az innováció a fenntartható
  fejlődés, többek között a
  növekedés és az ipari versenyképesség kulcsfontosságú mozgatórugója, és hozzájárul a jelenlegi problémák megoldásához, hogy a lehető leghamarabb visszafordítsuk azt a kedvezőtlen és veszélyes
  tendenciát
  , amely jelenleg kapcsolódási pontot jelent a gazdasági fejlődés, a természeti erőforrások hasznosítása és a társadalmi problémák között, és azt
  munkahelyekké és
  új üzleti lehetőségekké
  , valamint gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődéssé
  formáljuk.

fejlődés, többek között a

tendenciát

munkahelyekké és

, valamint gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődéssé

Ez az Uniónak a technológiák és iparágak felhasználójaként és gyártójaként is a javára fog válni
  , ami jól mutatja
  , hogyan képes működni és fejlődni egy modern, iparosodott, fenntartható, befogadó, nyitott és demokratikus társadalom és gazdaság. A jövőbeni fenntartható ipari gazdaság egyre növekvő gazdasági-környezeti-társadalmi példái a következő területeken kapnak majd támogatást és ösztönzést: egészség és jóllét mindenki számára;
  rugalmas,
  befogadó és biztonságos társadalmak; rendelkezésre álló tiszta energia és mobilitás; digitalizált gazdaság és társadalom; transzdiszciplináris és
  kreatív
  ágazat; űrtechnológiára alapozott tengeri vagy szárazföldi megoldások; élelmiszeripari és táplálkozási megoldások; a természeti erőforrások fenntartható hasznosítása; éghajlatvédelem és az
  éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás
  , amelyek mind fokozzák a jólétet Európában és magasabb színvonalú munkahelyeket kínálnak. Az ipari átalakulás szerepe kulcsfontosságú lesz.

, ami jól mutatja

rugalmas,

kreatív

éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás

Ez az Uniónak a 
  tudás, a
  technológiák és
  az
  iparágak felhasználójaként és gyártójaként is a javára fog válni
  . Ez megmutathatja
  , hogyan képes működni és fejlődni egy modern, iparosodott, fenntartható, befogadó, nyitott és demokratikus társadalom és gazdaság. A jövőbeni fenntartható ipari gazdaság egyre növekvő gazdasági-környezeti-társadalmi példái a következő területeken kapnak majd támogatást és ösztönzést: egészség és jóllét mindenki számára; befogadó és
  kreatív társadalmak;
  biztonságos társadalmak; rendelkezésre álló tiszta energia és mobilitás; digitalizált gazdaság és társadalom; transzdiszciplináris és
  hatékony
  ágazat; űrtechnológiára alapozott tengeri vagy szárazföldi megoldások; élelmiszeripari és táplálkozási megoldások; a természeti erőforrások fenntartható hasznosítása; éghajlatvédelem és az
  éghajlatváltozás enyhítése
  , amelyek mind fokozzák a jólétet Európában és magasabb színvonalú munkahelyeket kínálnak. Az ipari átalakulás szerepe kulcsfontosságú lesz.

tudás, a

az

. Ez megmutathatja

kreatív társadalmak;

hatékony

éghajlatváltozás enyhítése

A Horizont Európa
  e pillérébe tartozó kutatás és innováció integrált tevékenységklaszterekre tagolódik. Az ágazatok kezelése helyett a beruházások – fenntarthatósági irány mentén – társadalmunk és gazdaságunk rendszerszintű változásaira irányulnak. Mindez csak akkor valósítható meg, ha minden magán- és közszereplő egyaránt részt vesz a kutatás és innováció tervezésében és megalkotásában; összefogva a végfelhasználókat, tudósokat, technológiai szakértőket, gyártókat, innovátorokat, vállalkozásokat, oktatókat, polgárokat és civil társadalmi szervezeteket. Ezért a tematikus klaszterek egyike sem irányul kizárólag a szereplők egyetlen célcsoportjára.

A Horizont Európa

Az Európai horizont
  e pillérébe tartozó kutatás és innováció integrált tevékenységklaszterekre tagolódik. Az ágazatok kezelése helyett a beruházások –
  az inkluzív és
  fenntarthatósági irány mentén – társadalmunk és gazdaságunk rendszerszintű változásaira irányulnak. Mindez csak akkor valósítható meg, ha minden magán- és közszereplő egyaránt részt vesz a kutatás és innováció tervezésében és megalkotásában; összefogva a végfelhasználókat,
  kutatókat,
  tudósokat, technológiai szakértőket
  , tervezőket
  , gyártókat, innovátorokat, vállalkozásokat, oktatókat, polgárokat és civil társadalmi szervezeteket. Ezért a tematikus klaszterek egyike sem irányul kizárólag a szereplők egyetlen célcsoportjára.

Az Európai horizont

az inkluzív és

kutatókat,

, tervezőket

A klaszterek a fejlődés valamennyi szakaszában – beleértve a korai szakaszban végzett kutatási tevékenységeket is – támogatják a tudásalkotást, kiegészítve a korábbi keretprogram keretében kezdeményezett nagyratörő, hosszú távú, nagyszabású, a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiákra irányuló kutatási kezdeményezések horizontális támogatásával: Human Brain Project (az emberi aggyal foglalkozó projekt), Graphene (grafénprojekt), Quantum Technologies (kvantumtechnológiákkal foglalkozó projekt) és Future Battery Technologies (jövőbeli akkumulátortechnológiákkal foglalkozó projekt).

A klaszterek a fejlődés valamennyi szakaszában – beleértve a korai szakaszban végzett kutatási tevékenységeket is – támogatják a tudásalkotást, kiegészítve a korábbi keretprogram keretében kezdeményezett nagyratörő, hosszú távú, nagyszabású, a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiákra irányuló kutatási kezdeményezések horizontális támogatásával: Human Brain Project (az emberi aggyal foglalkozó projekt), Graphene (grafénprojekt), Quantum Technologies (kvantumtechnológiákkal foglalkozó projekt) és Future Battery Technologies (jövőbeli akkumulátortechnológiákkal foglalkozó projekt).

A klaszterek egy közös stratégia részeként digitális, kulcsfontosságú és kialakulóban lévő technológiákat fognak fejleszteni és alkalmazni az Unió ipari vezető szerepének előmozdítására. E tevékenység adott esetben az Unió űrtechnológiai adataira és szolgáltatásaira is támaszkodni fog.

A klaszterek
  továbbá
  egy közös stratégia részeként digitális, kulcsfontosságú
  jövőbeni
  és kialakulóban lévő technológiákat fognak fejleszteni és alkalmazni az Unió ipari vezető szerepének előmozdítására. E tevékenység adott esetben az Unió űrtechnológiai adataira és szolgáltatásaira is támaszkodni fog.

továbbá

jövőbeni

Támogatásban fog részesülni a technológia laboratóriumból piacra jutása és egyebek mellett a kísérleti és demonstrációs alkalmazások, a piac felvevőképességét stimuláló intézkedések és a magánszektor kötelezettségvállalásának erősítése. Cél az, hogy a lehető legnagyobb szinergia alakuljon ki más programokkal.

Támogatásban fog részesülni a technológia laboratóriumból piacra jutása és egyebek mellett a kísérleti és demonstrációs alkalmazások, a piac felvevőképességét stimuláló intézkedések és a magánszektor kötelezettségvállalásának erősítése. Cél az, hogy a lehető legnagyobb szinergia alakuljon ki
  az Európai horizont más részeivel, különösen az EIT-vel, valamint
  más programokkal.

az Európai horizont más részeivel, különösen az EIT-vel, valamint

A klaszterek a beágyazott tevékenységek széles skálája révén – ideértve a kommunikációt, a terjesztést és a hasznosítást, a szabványosítást, valamint a nem technológiai innováció és az innovatív szállítási mechanizmusok támogatását is – elő fogják segíteni a maguk nemében első innovációs megoldások gyors bevezetését az Unióban, ami lehetővé teszi az innovációbarát társadalmi, szabályozási és piaci viszonyok, például az innovációs megállapodások létrejöttét. Kialakításra kerülnek a kutatási és innovációs cselekvések révén megvalósuló innovatív megoldások csatornái, amelyek a köz- és magánbefektetők, valamint az egyéb vonatkozó uniós és nemzeti programok céljait fogják szolgálni.

A klaszterek a beágyazott tevékenységek széles skálája révén – ideértve a kommunikációt, a terjesztést és a hasznosítást, a szabványosítást, valamint a nem technológiai innováció és az innovatív szállítási mechanizmusok támogatását is –
  a társadalomra gyakorolt hatás vizsgálata közben
  elő fogják segíteni a maguk nemében első innovációs megoldások gyors bevezetését az Unióban, ami lehetővé teszi az innovációbarát társadalmi, szabályozási és piaci viszonyok, például az innovációs megállapodások létrejöttét. Kialakításra kerülnek a kutatási és innovációs cselekvések révén megvalósuló innovatív megoldások csatornái, amelyek a köz- és magánbefektetők
  további bevonását
  , valamint az egyéb vonatkozó uniós és nemzeti programok céljait fogják szolgálni.

a társadalomra gyakorolt hatás vizsgálata közben

további bevonását

Különös figyelmet kell fordítani a kkv-k támogatására az 2. pillér keretében az együttműködésen alapuló részekben, egy erre a célra létrehozott, egyetlen kedvezményezettre kiterjedő kkv-támogató eszközön keresztül. Minden klaszternek megfelelő összeget kell előirányoznia a kkv-támogató eszköz számára, amely teljes mértékben alulról fog felépülni, folyamatos nyílt pályázati felhívásokkal és számos határidővel, kizárólag a növekvő innovációra összpontosítva. Kizárólag kkv-k pályázhatnak majd finanszírozásra együttműködés vagy alvállalkozás keretében. A projekteknek egyértelmű európai dimenzióval kell rendelkezniük és hozzá kell járulniuk az uniós hozzáadott értékhez.

Különös figyelmet kell fordítani a kkv-k támogatására az 2. pillér keretében az együttműködésen alapuló részekben, egy erre a célra létrehozott, egyetlen kedvezményezettre kiterjedő kkv-támogató eszközön keresztül. Minden klaszternek megfelelő összeget kell előirányoznia a kkv-támogató eszköz számára, amely teljes mértékben alulról fog felépülni, folyamatos nyílt pályázati felhívásokkal és számos határidővel, kizárólag a növekvő innovációra összpontosítva. Kizárólag kkv-k pályázhatnak majd finanszírozásra együttműködés vagy alvállalkozás keretében. A projekteknek egyértelmű európai dimenzióval kell rendelkezniük és hozzá kell járulniuk az uniós hozzáadott értékhez.

A kkv-támogató eszköz keretében nyújtott támogatásra három szakaszban kerül sor, az Európai horizont mintájára:

A kkv-támogató eszköz keretében nyújtott támogatásra három szakaszban kerül sor, az Európai horizont mintájára:

—

1. szakasz: Terv és megvalósíthatósági vizsgálat:

1. szakasz: Terv és megvalósíthatósági vizsgálat:

A kkv-k az új ötlet tudományos vagy műszaki megvalósíthatóságának és kereskedelmi potenciáljának vizsgálatára kapnak finanszírozást (igazoló vizsgálat) annak érdekében, hogy ki tudják dolgozni az innovációs projektet. Ha a vizsgálat kedvező eredménnyel zárul – ebben fontos szempont a projekt tárgya és a potenciális felhasználói/vásárlói szükségletek közötti kapcsolat –, akkor a projekt finanszírozása a következő szakasz(ok)ba léphet.

A kkv-k az új ötlet tudományos vagy műszaki megvalósíthatóságának és kereskedelmi potenciáljának vizsgálatára kapnak finanszírozást (igazoló vizsgálat) annak érdekében, hogy ki tudják dolgozni az innovációs projektet. Ha a vizsgálat kedvező eredménnyel zárul – ebben fontos szempont a projekt tárgya és a potenciális felhasználói/vásárlói szükségletek közötti kapcsolat –, akkor a projekt finanszírozása a következő szakasz(ok)ba léphet.

| — | 2. szakasz: Kutatás-fejlesztés, demonstráció, piaci elterjesztés:




  Az innovációs utalvánnyal kapcsolatos koncepciót is szem előtt tartva, a kutatás-fejlesztés támogatásának középpontjában a demonstrációs tevékenységek (tesztelés, prototípusgyártás, a gyártási volumen növelésére irányuló vizsgálatok, tervezés, innovatív folyamatok, termékek és szolgáltatások bevezetése, validálás, eredményesség ellenőrzése stb.) és a piaci elterjesztés áll, amelyek során ösztönözni kell a végfelhasználók vagy a potenciális ügyfelek bevonását. Az innovációs utalványok ösztönözni fogják a fiatal vállalkozók részvételét. |
| --- | --- |

—

2. szakasz: Kutatás-fejlesztés, demonstráció, piaci elterjesztés:

2. szakasz: Kutatás-fejlesztés, demonstráció, piaci elterjesztés:

Az innovációs utalvánnyal kapcsolatos koncepciót is szem előtt tartva, a kutatás-fejlesztés támogatásának középpontjában a demonstrációs tevékenységek (tesztelés, prototípusgyártás, a gyártási volumen növelésére irányuló vizsgálatok, tervezés, innovatív folyamatok, termékek és szolgáltatások bevezetése, validálás, eredményesség ellenőrzése stb.) és a piaci elterjesztés áll, amelyek során ösztönözni kell a végfelhasználók vagy a potenciális ügyfelek bevonását. Az innovációs utalványok ösztönözni fogják a fiatal vállalkozók részvételét.

Az innovációs utalvánnyal kapcsolatos koncepciót is szem előtt tartva, a kutatás-fejlesztés támogatásának középpontjában a demonstrációs tevékenységek (tesztelés, prototípusgyártás, a gyártási volumen növelésére irányuló vizsgálatok, tervezés, innovatív folyamatok, termékek és szolgáltatások bevezetése, validálás, eredményesség ellenőrzése stb.) és a piaci elterjesztés áll, amelyek során ösztönözni kell a végfelhasználók vagy a potenciális ügyfelek bevonását. Az innovációs utalványok ösztönözni fogják a fiatal vállalkozók részvételét.

| — | 3. szakasz: Kereskedelmi hasznosítás:




  Ez a szakasz a támogató tevékenységeken túlmenően nem nyújt majd közvetlen támogatást, de céljai között szerepel a magántőkéhez való hozzáférés megkönnyítése és az innovációbarát környezet kialakítása. Kapcsolódni fog az EIC-hez és az InvestEU-hoz. A kkv-k emellett olyan támogató intézkedéseket is igénybe vehetnek majd, mint a hálózatépítés, a képzés, a felkészítés és a tanácsadás. Emellett ez a rész kapcsolódhat a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzéseket és az innovatív megoldások közbeszerzését támogató intézkedésekhez is. |
| --- | --- |

—

3. szakasz: Kereskedelmi hasznosítás:

3. szakasz: Kereskedelmi hasznosítás:

Ez a szakasz a támogató tevékenységeken túlmenően nem nyújt majd közvetlen támogatást, de céljai között szerepel a magántőkéhez való hozzáférés megkönnyítése és az innovációbarát környezet kialakítása. Kapcsolódni fog az EIC-hez és az InvestEU-hoz. A kkv-k emellett olyan támogató intézkedéseket is igénybe vehetnek majd, mint a hálózatépítés, a képzés, a felkészítés és a tanácsadás. Emellett ez a rész kapcsolódhat a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzéseket és az innovatív megoldások közbeszerzését támogató intézkedésekhez is.

Ez a szakasz a támogató tevékenységeken túlmenően nem nyújt majd közvetlen támogatást, de céljai között szerepel a magántőkéhez való hozzáférés megkönnyítése és az innovációbarát környezet kialakítása. Kapcsolódni fog az EIC-hez és az InvestEU-hoz. A kkv-k emellett olyan támogató intézkedéseket is igénybe vehetnek majd, mint a hálózatépítés, a képzés, a felkészítés és a tanácsadás. Emellett ez a rész kapcsolódhat a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzéseket és az innovatív megoldások közbeszerzését támogató intézkedésekhez is.

Módosítás 35

Módosítás 35

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1 pont – 1.1 pont

I melléklet – II rész – 1 pont – 1.1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.1. | Indokolás |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.1.

Indokolás

| 1.1. | Indokolás |
| --- | --- |

1.1.

Indokolás

A szociális jogok európai pillére szerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy jó minőségű, megfizethető, megelőző és gyógyító egészségügyi ellátáshoz jusson. Ez alátámasztja az Unió kötelezettségvállalását az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai iránt, amelyek 2030-ig egyetemes egészségügyi ellátást biztosítanának mindenki és minden korosztály számára, kivétel nélkül, és megszüntetnék a megelőzhető haláleseteket.

A szociális jogok európai pillére szerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy jó minőségű, megfizethető, megelőző és gyógyító egészségügyi ellátáshoz jusson. Ez alátámasztja az Unió kötelezettségvállalását az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai iránt, amelyek 2030-ig egyetemes egészségügyi ellátást biztosítanának mindenki és minden korosztály számára, kivétel nélkül, és megszüntetnék a megelőzhető haláleseteket.

Az egészséges népesség létfontosságú a stabil, fenntartható és befogadó társadalom számára, az egészségügy javítása pedig kulcsfontosságú szerepet játszik a szegénység csökkentésében, a társadalmi haladás és jólét előmozdításában és a gazdasági növekedés fokozásában. Az OECD szerint a várható élettartam 10 %-os növekedése a gazdasági növekedés évi 0,3 –0,4  %-os növekedésével is összefügg. Az Unióban a várható élettartam az életminőségben
  , oktatásban, egészségügyben és ellátásban
  elért hatalmas javulásnak köszönhetően 12 évvel nőtt az EU megalakulása óta. 2015-ben a születéskor várható élettartam 80,6 év volt az Unióban, szemben a globálisan várható 71,4 évvel. Az elmúlt években ez az EU-ban évente átlagosan 3 hónappal nőtt.

, oktatásban, egészségügyben és ellátásban

Az egészséges népesség létfontosságú a stabil, fenntartható és befogadó társadalom számára, az egészségügy javítása pedig kulcsfontosságú szerepet játszik a szegénység csökkentésében, a társadalmi haladás és jólét előmozdításában és a gazdasági növekedés fokozásában. Az OECD szerint a várható élettartam 10 %-os növekedése a gazdasági növekedés évi 0,3 –0,4  %-os növekedésével is összefügg. Az Unióban a várható élettartam az életminőségben elért hatalmas javulásnak köszönhetően
  – ideértve az oktatást és az egészségügyet is –
  12 évvel nőtt az EU megalakulása óta. 2015-ben a születéskor várható élettartam 80,6 év volt az Unióban, szemben a globálisan várható 71,4 évvel. Az elmúlt években ez az EU-ban évente átlagosan 3 hónappal nőtt.

– ideértve az oktatást és az egészségügyet is –

Az egészségkutatás, az
  innovációs kutatás és maga az
  innováció jelentős szerepet játszik ebben, mint ahogy fontos a szerepe az egészségügyi és ellátási ágazat termelékenységének és színvonalának javításában. Az
  Unió azonban továbbra is új és újonnan megjelenő vagy tartós kihívásokkal szembesül, amelyek veszélyeztetik polgárait és közegészségügyi rendszerét, egészségügyi ellátásának és szociális védelmi rendszereinek fenntarthatóságát, valamint az egészségügyi és ellátási ágazat versenyképességét. Az Unió legfontosabb egészségügyi kihívásai a következők: a hatékony egészségmegőrzés és betegségmegelőzés hiánya; a nem fertőző betegségek számának növekedése; az antimikrobás gyógyszerekkel szembeni rezisztencia terjedése és járványok megjelenése; fokozott környezetszennyezés; egészségi egyenlőtlenségek fennállása az országok között és az országokon belül, amelyek aránytalanul nagy mértékben érintik a hátrányos helyzetű vagy veszélyeztetett életszakaszban lévő polgárokat; az egészségügyi kockázatok felismerése, megértése, ellenőrzése, megelőzése és mérséklése a gyorsan változó társadalmi, városi és természeti környezetben; az európai egészségügyi ellátó rendszerek növekvő költségei, valamint a személyre szabott orvoslás megközelítéseinek és az egészségügyi és ellátási rendszer digitalizálásának fokozatos bevezetése; valamint az európai egészségügyi és ellátási ágazatot érő egyre növekvő nyomás, hogy az egészségügyi innováció fejlesztése terén és révén továbbra is versenyképes maradjon az új és feltörekvő globális szereplőkkel szemben.

innovációs kutatás és maga az

Unió azonban továbbra is új és újonnan megjelenő vagy tartós kihívásokkal szembesül, amelyek veszélyeztetik polgárait és közegészségügyi rendszerét, egészségügyi ellátásának és szociális védelmi rendszereinek fenntarthatóságát, valamint az egészségügyi és ellátási ágazat versenyképességét. Az Unió legfontosabb egészségügyi kihívásai a következők: a hatékony egészségmegőrzés és betegségmegelőzés hiánya; a nem fertőző betegségek számának növekedése; az antimikrobás gyógyszerekkel szembeni rezisztencia terjedése és járványok megjelenése; fokozott környezetszennyezés; egészségi egyenlőtlenségek fennállása az országok között és az országokon belül, amelyek aránytalanul nagy mértékben érintik a hátrányos helyzetű vagy veszélyeztetett életszakaszban lévő polgárokat; az egészségügyi kockázatok felismerése, megértése, ellenőrzése, megelőzése és mérséklése a gyorsan változó társadalmi, városi és természeti környezetben; az európai egészségügyi ellátó rendszerek növekvő költségei, valamint a személyre szabott orvoslás megközelítéseinek és az egészségügyi és ellátási rendszer digitalizálásának fokozatos bevezetése; valamint az európai egészségügyi és ellátási ágazatot érő egyre növekvő nyomás, hogy az egészségügyi innováció fejlesztése terén és révén továbbra is versenyképes maradjon az új és feltörekvő globális szereplőkkel szemben.

Az egészségkutatás
  és
  az innováció jelentős szerepet játszik ebben, mint ahogy fontos a szerepe az egészségügyi és ellátási ágazat termelékenységének és színvonalának javításában
  , továbbá tudásbázis biztosításával az egészségesebb emberek számára és a jobb betegellátás érdekében
  . Az
  egészségkutatás sajátos jellemzőkkel rendelkezik, szorosan kapcsolódik az innovációhoz, a betegellátáshoz és a lakosság egészségéhez, illetve szoros kölcsönhatásban van ezekkel, és összetett szabályok alá tartozó, több tudományágat felölelő környezetben működik.

és

, továbbá tudásbázis biztosításával az egészségesebb emberek számára és a jobb betegellátás érdekében

egészségkutatás sajátos jellemzőkkel rendelkezik, szorosan kapcsolódik az innovációhoz, a betegellátáshoz és a lakosság egészségéhez, illetve szoros kölcsönhatásban van ezekkel, és összetett szabályok alá tartozó, több tudományágat felölelő környezetben működik.

Az Unió azonban továbbra is új és újonnan megjelenő vagy tartós kihívásokkal szembesül, amelyek veszélyeztetik polgárait és közegészségügyi rendszerét, egészségügyi ellátásának és szociális védelmi rendszereinek fenntarthatóságát, valamint az egészségügyi és ellátási ágazat versenyképességét. Az Unió legfontosabb egészségügyi kihívásai a következők: a rák egyre gyakoribb előfordulása; a hatékony egészségmegőrzés és betegségmegelőzés hiánya; a nem fertőző betegségek számának növekedése; az antimikrobás gyógyszerekkel szembeni rezisztencia terjedése és járványok megjelenése; fokozott környezetszennyezés; egészségi egyenlőtlenségek fennállása az országok között és az országokon belül, amelyek aránytalanul nagy mértékben érintik a hátrányos helyzetű vagy veszélyeztetett életszakaszban lévő polgárokat; az egészségügyi kockázatok korai felismerése, megértése, ellenőrzése, megelőzése és mérséklése a gyorsan változó társadalmi, városi és természeti környezetben; az egészségben eltöltött évek számának növelése; egyes innovatív egészségügyi eszközök és technológiák magas költsége a végfelhasználók számára; az európai egészségügyi ellátó rendszerek növekvő költségei, valamint a precíziós orvoslás megközelítéseinek – a kapcsolódó kutatást is beleértve – és az egészségügyi és ellátási rendszer digitalizálásának fokozatos bevezetése; valamint az európai egészségügyi és ellátási ágazatot érő egyre növekvő nyomás, hogy az egészségügyi innováció fejlesztése terén és révén továbbra is versenyképes maradjon az új és feltörekvő globális szereplőkkel szemben.

Az Unió azonban továbbra is új és újonnan megjelenő vagy tartós kihívásokkal szembesül, amelyek veszélyeztetik polgárait és közegészségügyi rendszerét, egészségügyi ellátásának és szociális védelmi rendszereinek fenntarthatóságát, valamint az egészségügyi és ellátási ágazat versenyképességét. Az Unió legfontosabb egészségügyi kihívásai a következők: a rák egyre gyakoribb előfordulása; a hatékony egészségmegőrzés és betegségmegelőzés hiánya; a nem fertőző betegségek számának növekedése; az antimikrobás gyógyszerekkel szembeni rezisztencia terjedése és járványok megjelenése; fokozott környezetszennyezés; egészségi egyenlőtlenségek fennállása az országok között és az országokon belül, amelyek aránytalanul nagy mértékben érintik a hátrányos helyzetű vagy veszélyeztetett életszakaszban lévő polgárokat; az egészségügyi kockázatok korai felismerése, megértése, ellenőrzése, megelőzése és mérséklése a gyorsan változó társadalmi, városi és természeti környezetben; az egészségben eltöltött évek számának növelése; egyes innovatív egészségügyi eszközök és technológiák magas költsége a végfelhasználók számára; az európai egészségügyi ellátó rendszerek növekvő költségei, valamint a precíziós orvoslás megközelítéseinek – a kapcsolódó kutatást is beleértve – és az egészségügyi és ellátási rendszer digitalizálásának fokozatos bevezetése; valamint az európai egészségügyi és ellátási ágazatot érő egyre növekvő nyomás, hogy az egészségügyi innováció fejlesztése terén és révén továbbra is versenyképes maradjon az új és feltörekvő globális szereplőkkel szemben.

A digitális egészségügyi megoldások számos lehetőséget teremtettek a gondozási szolgáltatásokkal kapcsolatos problémák megoldására, valamint az elöregedő társadalommal összefüggésben felmerülő más kérdések kezelésére. A kihívások közé tartozik a digitalizáció által az egészségügyben és a gondozásban biztosított lehetőségek fokozatos bevezetésével járó előnyök teljes körű kihasználása a magánélethez való jog és az adatvédelem veszélyeztetése nélkül. Digitális eszközöket és szoftvereket fejlesztettek ki a betegségek és krónikus betegségek diagnosztizálására és kezelésére, és a betegek öngyógyításának megkönnyítésére. A digitális technológiákat egyre szélesebb körben használják az orvosi képzésben és oktatásban, továbbá arra, hogy a betegek és más egészségügyi fogyasztók hozzáférjenek az egészségügyi információkhoz, valamint megosszák és létrehozzák azokat.

A digitális egészségügyi megoldások számos lehetőséget teremtettek a gondozási szolgáltatásokkal kapcsolatos problémák megoldására, valamint az elöregedő társadalommal összefüggésben felmerülő más kérdések kezelésére. A kihívások közé tartozik a digitalizáció által az egészségügyben és a gondozásban biztosított lehetőségek fokozatos bevezetésével járó előnyök teljes körű kihasználása a magánélethez való jog és az adatvédelem veszélyeztetése nélkül. Digitális eszközöket és szoftvereket fejlesztettek ki a betegségek és krónikus betegségek diagnosztizálására és kezelésére, és a betegek öngyógyításának megkönnyítésére. A digitális technológiákat egyre szélesebb körben használják az orvosi képzésben és oktatásban, továbbá arra, hogy a betegek és más egészségügyi fogyasztók hozzáférjenek az egészségügyi információkhoz, valamint megosszák és létrehozzák azokat.

Ezek
  összetett, összefüggő és globális jellegű egészségügyi kihívások
  , és
  multidiszciplináris, ágazatközi és transznacionális együttműködést igényelnek. A 
  kutatási és innovációs tevékenységek
  szoros kapcsolatokat
  alakítanak
  ki a 
  felfedező,
  klinikai, epidemiológiai, környezeti és társadalmi-gazdasági kutatások, valamint a szabályozástanok között. Ki fogják aknázni a tudományos közösségek és az ipar kombinált készségeit, és elősegítik az egészségügyi szolgáltatásokkal, a betegekkel, a politikai döntéshozókkal és a polgárokkal való együttműködést a közfinanszírozás tőkeáttételének fokozása, valamint annak érdekében, hogy biztosítsák az eredmények alkalmazását a klinikai gyakorlatban és az egészségügyi rendszerekben. Ösztönözni fogják az uniós és nemzetközi szintű stratégiai együttműködést annak érdekében, hogy összegyűjtsék a méretgazdaságosság, a hatókör és a megvalósítás ütemének előmozdításához szükséges szakértelmet, kapacitásokat és erőforrásokat, valamint hogy megosszák a várható előnyöket és pénzügyi kockázatokat.

Ezek

, és

kutatási és innovációs tevékenységek

alakítanak

felfedező,

A mai
  összetett, összefüggő és globális jellegű egészségügyi kihívások multidiszciplináris, ágazatközi
  , transzlációs
  és transznacionális együttműködést igényelnek
  többek között az alacsony és közepes jövedelmű országokkal
  . A 
  kutatás és az innováció során
  szoros kapcsolatokat
  alakulnak
  ki a klinikai, epidemiológiai,
  etikai,
  környezeti és társadalmi-gazdasági kutatások, valamint a szabályozástanok között. Ki fogják aknázni a tudományos közösségek és az ipar kombinált készségeit, és elősegítik az egészségügyi szolgáltatásokkal, a betegekkel, a politikai döntéshozókkal
  , a társadalmi szervezetekkel
  és a polgárokkal való együttműködést a közfinanszírozás tőkeáttételének fokozása, valamint annak érdekében, hogy biztosítsák az eredmények alkalmazását a klinikai gyakorlatban és az egészségügyi rendszerekben. Ösztönözni fogják az uniós és nemzetközi szintű stratégiai együttműködést annak érdekében, hogy összegyűjtsék a méretgazdaságosság, a hatókör és a megvalósítás ütemének előmozdításához szükséges szakértelmet, kapacitásokat és erőforrásokat, valamint hogy megosszák a várható előnyöket és pénzügyi kockázatokat.
  Az e klaszter keretében végzett tanulmányoknak és kutatásoknak figyelembe kell venniük a nemi dimenziót és a nemek közötti különbségeket.

A mai

, transzlációs

többek között az alacsony és közepes jövedelmű országokkal

kutatás és az innováció során

alakulnak

etikai,

, a társadalmi szervezetekkel

Az e klaszter keretében végzett tanulmányoknak és kutatásoknak figyelembe kell venniük a nemi dimenziót és a nemek közötti különbségeket.

E globális kihívás kutatási és innovációs tevékenységei révén
  kifejlesztik
  a tudásbázist, kiépítik a kutatási és innovációs kapacitást, és kidolgozzák a hatékonyabb egészségfejlesztéshez, valamint a betegségek megelőzéséhez, kezeléséhez és gyógyításához szükséges megoldásokat. Az egészségügyi eredmények javulása növelni fogja a várható élettartamot, az egészséges és aktív életet élők számát, a munkaképes korúak
  hatékonyságát
  , valamint az egészségügyi és ellátási rendszerek fenntarthatóságát.

kifejlesztik

hatékonyságát

E globális kihívás kutatási és innovációs tevékenységei révén
  fejlesztik az emberi erőforrásokat és
  a tudásbázist, kiépítik a kutatási és innovációs kapacitást, és kidolgozzák a hatékonyabb egészségfejlesztéshez, valamint a betegségek megelőzéséhez, kezeléséhez és gyógyításához szükséges megoldásokat. Az egészségügyi eredmények javulása növelni fogja a várható élettartamot, az
  általánosságban
  egészséges és aktív életet élők számát, a munkaképes korúak
  termelékenységét
  , valamint az egészségügyi és ellátási rendszerek fenntarthatóságát.
  A gyors diagnosztikai technológiák és az új antibiotikumok terén folyó innováció megakadályozhatja az antimikrobiális rezisztencia kialakulását, és azt támogatni kell.

fejlesztik az emberi erőforrásokat és

általánosságban

termelékenységét

A gyors diagnosztikai technológiák és az új antibiotikumok terén folyó innováció megakadályozhatja az antimikrobiális rezisztencia kialakulását, és azt támogatni kell.

A nagyobb egészségügyi kihívások kezelése hozzájárul majd az Unió politikai céljainak és stratégiáinak teljesítéséhez, különösen a szociális jogok európai pillérének, a digitális tartalmak egységes piacának, a határokon átnyúló egészségügyi ellátásról szóló uniós irányelv és az antimikrobiális rezisztencia (AMR) leküzdése érdekében kialakított egységes egészségügyi megközelítés szerinti európai cselekvési terv, valamint a vonatkozó uniós keretszabályok végrehajtásához. Támogatja továbbá az Uniónak az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendje iránt vállalt kötelezettségét, valamint az ENSZ más szervezetei és egyéb nemzetközi kezdeményezések tekintetében, így például a WHO globális stratégiái és intézkedési tervei irányában vállalt uniós kötelezettségeket.

A nagyobb egészségügyi kihívások kezelése hozzájárul majd az Unió politikai céljainak és stratégiáinak teljesítéséhez, különösen a szociális jogok európai pillérének, a digitális tartalmak egységes piacának, a határokon átnyúló egészségügyi ellátásról szóló uniós irányelv és az antimikrobiális rezisztencia (AMR) leküzdése érdekében kialakított egységes egészségügyi megközelítés szerinti európai cselekvési terv, valamint a vonatkozó uniós keretszabályok végrehajtásához. Támogatja továbbá az Uniónak az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendje iránt vállalt kötelezettségét, valamint az ENSZ más szervezetei és egyéb nemzetközi kezdeményezések tekintetében, így például a WHO globális stratégiái és intézkedési tervei irányában vállalt uniós kötelezettségeket.

E célok elérését egy magas szintű csoport, nevezetesen az egészségügyi irányítóbizottság fogja támogatni. Biztosítja a koordinációt és szinergiákat az uniós és a nemzeti egészségügyi programokkal, valamint az egészségügyi klaszter és az Európai horizont egyéb részei, többek között a küldetések és partnerségek között. A tudomány fogja vezérelni, és magában fogja foglalni valamennyi érdekelt felet, a társadalom, polgárok és a betegek erőteljes részvétele mellett. Feladata az lesz, hogy iránymutatást/tanácsot adjon az egészségügyhöz kapcsolódó munkaprogram és küldetések kidolgozásához.

E célok elérését egy magas szintű csoport, nevezetesen az egészségügyi irányítóbizottság fogja támogatni. Biztosítja a koordinációt és szinergiákat az uniós és a nemzeti egészségügyi programokkal, valamint az egészségügyi klaszter és az Európai horizont egyéb részei, többek között a küldetések és partnerségek között. A tudomány fogja vezérelni, és magában fogja foglalni valamennyi érdekelt felet, a társadalom, polgárok és a betegek erőteljes részvétele mellett. Feladata az lesz, hogy iránymutatást/tanácsot adjon az egészségügyhöz kapcsolódó munkaprogram és küldetések kidolgozásához.

A tevékenységek elsősorban közvetlenül az alábbi fenntartható fejlesztési célok eléréséhez járulnak hozzá: 3. cél – Egészség és jóllét biztosítása; 13. cél – Fellépés az éghajlatváltozás ellen.

A tevékenységek elsősorban közvetlenül az alábbi fenntartható fejlesztési célok eléréséhez járulnak hozzá: 3. cél – Egészség és jóllét biztosítása; 13. cél – Fellépés az éghajlatváltozás ellen
  ; és közvetve az 1
  .
  célhoz (A szegénység felszámolása) 5. cél – Nemek közötti egyenlőség; 6. cél – Tiszta víz és megfelelő csatornázás; 10. cél – Az egyenlőtlenségek csökkentése;

; és közvetve az 1

célhoz (A szegénység felszámolása) 5. cél – Nemek közötti egyenlőség; 6. cél – Tiszta víz és megfelelő csatornázás; 10. cél – Az egyenlőtlenségek csökkentése;

Módosítás 36

Módosítás 36

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1 pont – 1.2 pont – 1.2.1 pont

I melléklet – II rész – 1 pont – 1.2 pont – 1.2.1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.2.1. | Egészséges élet |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.2.1.

Egészséges élet

| 1.2.1. | Egészséges élet |
| --- | --- |

1.2.1.

Egészséges élet

A veszélyeztetett életszakaszokban (születéskor, kisgyermekkorban, gyermekkorban, serdülőkorban, terhesség alatt, valamint érett és késői felnőttkorban), a fogyatékossággal élőket vagy sérülteket is beleértve, különleges egészségügyi igényeink vannak, amelyekhez átfogóbb ismeretekre és személyre szabott megoldásokra van szükség. Az egészséges élet hozzájárul az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséhez és az egészségügyi eredmények javulásához, hogy aktív életet élhessünk és egészségben öregedjünk meg. Az egészség különösen a korai életszakaszban fontos, mivel hozzájárul a mentális és fizikai betegségek kialakulásának csökkentéséhez a későbbi életszakaszokban.

A veszélyeztetett életszakaszokban (születéskor, kisgyermekkorban, gyermekkorban, serdülőkorban, terhesség alatt, valamint érett és késői felnőttkorban), a fogyatékossággal élőket
  , a sajátos nevelési igényűeket
  vagy sérülteket is beleértve, különleges egészségügyi igényeink vannak, amelyekhez átfogóbb ismeretekre és személyre szabott megoldásokra van szükség. Az egészséges élet hozzájárul az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséhez és az egészségügyi eredmények javulásához, hogy aktív életet élhessünk és egészségben öregedjünk meg. Az egészség különösen a korai életszakaszban fontos, mivel hozzájárul a mentális és fizikai betegségek kialakulásának csökkentéséhez a későbbi életszakaszokban.

, a sajátos nevelési igényűeket

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | Korai fejlődés
  és az öregedési folyamat a teljes élethossz során; |
| --- | --- |

—

Korai fejlődés
  és az öregedési folyamat a teljes élethossz során;

Korai fejlődés

| — | Életkorhoz kapcsolódó betegségek
  és az öregedési folyamat a teljes élethossz során; |
| --- | --- |

—

Életkorhoz kapcsolódó betegségek
  és az öregedési folyamat a teljes élethossz során;

Életkorhoz kapcsolódó betegségek

| — | Anyák, apák, csecsemők és gyermekek egészsége, valamint a szülők szerepe; |
| --- | --- |

—

Anyák, apák, csecsemők és gyermekek egészsége, valamint a szülők szerepe;

| — | Anyák, apák, csecsemők és gyermekek egészsége,
  többek között a gyermekek és anyák halálozásának csökkentése,
  valamint a szülők szerepe; |
| --- | --- |

—

Anyák, apák, csecsemők és gyermekek egészsége,
  többek között a gyermekek és anyák halálozásának csökkentése,
  valamint a szülők szerepe;

többek között a gyermekek és anyák halálozásának csökkentése,

| — | A magas halálozással és hosszú távú morbiditással kapcsolatos egészségügyi igények és hosszú távú következmények, különösen gyermekkori ügyekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

—

A magas halálozással és hosszú távú morbiditással kapcsolatos egészségügyi igények és hosszú távú következmények, különösen gyermekkori ügyekre vonatkozóan.

A magas halálozással és hosszú távú morbiditással kapcsolatos egészségügyi igények és hosszú távú következmények, különösen gyermekkori ügyekre vonatkozóan.

| — | A serdülők egészségügyi szükségletei; |
| --- | --- |

—

A serdülők egészségügyi szükségletei;

| — | A serdülők egészségügyi szükségletei
  , beleértve a pszichológiai jólétet is
  ; |
| --- | --- |

—

A serdülők egészségügyi szükségletei
  , beleértve a pszichológiai jólétet is
  ;

, beleértve a pszichológiai jólétet is

| — | A fogyatékosságok és sérülések egészségügyi következményei; |
| --- | --- |

—

A fogyatékosságok és sérülések egészségügyi következményei;

| — | A fogyatékosságok és
  az egészség etiológiája, valamint a fogyatékosságok és
  sérülések egészségügyi következményei; |
| --- | --- |

—

A fogyatékosságok és
  az egészség etiológiája, valamint a fogyatékosságok és
  sérülések egészségügyi következményei;

az egészség etiológiája, valamint a fogyatékosságok és

| — | Független és aktív élet az idősek és/vagy fogyatékossággal élők számára; |
| --- | --- |

—

Független és aktív élet az idősek és/vagy fogyatékossággal élők számára;

| — | Független és aktív élet az idősek és/vagy fogyatékossággal élők számára; |
| --- | --- |

—

Független és aktív élet az idősek és/vagy fogyatékossággal élők számára;

| — | Egészségügyi oktatás és digitális egészségügyi jártasság. |
| --- | --- |

—

Egészségügyi oktatás és digitális egészségügyi jártasság.

| — | Egészségügyi oktatás és digitális egészségügyi jártasság; |
| --- | --- |

—

Egészségügyi oktatás és digitális egészségügyi jártasság;

| — | Az elöregedett vagy sérült szervek és szövetek regenerálódása; |
| --- | --- |

—

Az elöregedett vagy sérült szervek és szövetek regenerálódása;

Az elöregedett vagy sérült szervek és szövetek regenerálódása;

| — | Angiogenezis, artériás patológia, miokardiális iszkémia és a szív strukturális patológiája, valamint biomarkerek és a szív- és érrendszeri betegségek genetikája; |
| --- | --- |

—

Angiogenezis, artériás patológia, miokardiális iszkémia és a szív strukturális patológiája, valamint biomarkerek és a szív- és érrendszeri betegségek genetikája;

Angiogenezis, artériás patológia, miokardiális iszkémia és a szív strukturális patológiája, valamint biomarkerek és a szív- és érrendszeri betegségek genetikája;

| — | A krónikus betegségek kezelése. |
| --- | --- |

—

A krónikus betegségek kezelése.

A krónikus betegségek kezelése.

Módosítás 37, 276 és 277

Módosítás 37, 276 és 277

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1 pont – 1.2 pont – 1.2.2 pont

I melléklet – II rész – 1 pont – 1.2 pont – 1.2.2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.2.2. | Egészséget meghatározó környezeti és társadalmi tényezők |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.2.2.

Egészséget meghatározó környezeti és társadalmi tényezők

| 1.2.2. | Egészséget meghatározó környezeti és társadalmi tényezők |
| --- | --- |

1.2.2.

Egészséget meghatározó környezeti és társadalmi tényezők

A társadalmi, gazdasági és fizikai környezet által a mindennapi életben és a munkahelyen fennálló egészségügyi és kockázati tényezők jobb megismerése, a digitalizáció, a szennyezés, az éghajlatváltozás és más környezeti problémák egészségügyi hatásait is ideértve, hozzájárul majd az egészségügyi kockázatok és az egészséget fenyegető veszélyek azonosításához és enyhítéséhez; a vegyi anyagoknak való kitettség és a környezetszennyezés miatti elhalálozás és betegségek csökkentéséhez; a környezetbarát, egészséges, rugalmas és fenntartható élet- és munkakörnyezetek támogatásához; az egészséges életmód és a fogyasztói magatartás ösztönzéséhez; és egy igazságos, befogadó és megbízható társadalom kialakításához.

A társadalmi, gazdasági és fizikai környezet által a mindennapi életben és a munkahelyen fennálló egészségügyi és kockázati tényezők jobb megismerése, a digitalizáció, a szennyezés,
  a gyors urbanizáció,
  az éghajlatváltozás és más
  nemzeti és transznacionális
  környezeti problémák egészségügyi hatásait is ideértve, hozzájárul majd az egészségügyi kockázatok és az egészséget fenyegető veszélyek azonosításához
  , megelőzéséhez
  és enyhítéséhez; a vegyi anyagoknak való kitettség és a környezetszennyezés miatti elhalálozás és betegségek
  azonosításához és
  csökkentéséhez; a 
  biztonságos,
  környezetbarát, egészséges, rugalmas és fenntartható élet- és munkakörnyezetek támogatásához; az egészséges életmód és a fogyasztói magatartás ösztönzéséhez; és egy igazságos, befogadó és megbízható társadalom kialakításához.

a gyors urbanizáció,

nemzeti és transznacionális

, megelőzéséhez

azonosításához és

biztonságos,

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | A vegyi anyagok, szennyező anyagok és egyéb stresszhatások, egyúttal az éghajlattal összefüggő és környezeti stresszhatások, valamint több stresszhatás kombinált veszélyeit, expozíciós és egészségügyi hatását értékelő technológiák; |
| --- | --- |

—

A vegyi anyagok, szennyező anyagok és egyéb stresszhatások, egyúttal az éghajlattal összefüggő és környezeti stresszhatások, valamint több stresszhatás kombinált veszélyeit, expozíciós és egészségügyi hatását értékelő technológiák;

| — | A vegyi anyagok, szennyező anyagok és egyéb stresszhatások, egyúttal az éghajlattal összefüggő és környezeti stresszhatások, valamint több stresszhatás kombinált veszélyeit, expozíciós és egészségügyi hatását értékelő
  biztonságos és hatékony
  technológiák
  és módszerek
  ; |
| --- | --- |

—

A vegyi anyagok, szennyező anyagok és egyéb stresszhatások, egyúttal az éghajlattal összefüggő és környezeti stresszhatások, valamint több stresszhatás kombinált veszélyeit, expozíciós és egészségügyi hatását értékelő
  biztonságos és hatékony
  technológiák
  és módszerek
  ;

biztonságos és hatékony

és módszerek

| — | A személyek fizikai és mentális egészségét és jóllétét befolyásoló környezeti, foglalkozási, szociális és viselkedési tényezők, különös tekintettel a kiszolgáltatott helyzetben lévő és hátrányos helyzetű személyekre; |
| --- | --- |

—

A személyek fizikai és mentális egészségét és jóllétét befolyásoló környezeti, foglalkozási, szociális és viselkedési tényezők, különös tekintettel a kiszolgáltatott helyzetben lévő és hátrányos helyzetű személyekre;

| — | A személyek fizikai és mentális egészségét és jóllétét befolyásoló környezeti
  – beleértve az épített környezetet (tervezés és építés) –
  , foglalkozási,
  gazdasági, politikai,
  szociális és viselkedési tényezők, különös tekintettel a kiszolgáltatott helyzetben lévő és hátrányos helyzetű
  személyekre, valamint a fogyatékossággal élő és egészségkárosodást szenvedett
  személyekre; |
| --- | --- |

—

A személyek fizikai és mentális egészségét és jóllétét befolyásoló környezeti
  – beleértve az épített környezetet (tervezés és építés) –
  , foglalkozási,
  gazdasági, politikai,
  szociális és viselkedési tényezők, különös tekintettel a kiszolgáltatott helyzetben lévő és hátrányos helyzetű
  személyekre, valamint a fogyatékossággal élő és egészségkárosodást szenvedett
  személyekre;

– beleértve az épített környezetet (tervezés és építés) –

gazdasági, politikai,

személyekre, valamint a fogyatékossággal élő és egészségkárosodást szenvedett

| — | Kockázatértékelés, irányítás és kommunikáció, amelyet a tényeken alapuló döntéshozatal hatékonyabb eszközei támogatnak, az állatkísérletek alternatíváit is ideértve; |
| --- | --- |

—

Kockázatértékelés, irányítás és kommunikáció, amelyet a tényeken alapuló döntéshozatal hatékonyabb eszközei támogatnak, az állatkísérletek alternatíváit is ideértve;

| — | Kockázatértékelés, irányítás és kommunikáció,
  beleértve az információmegosztást is,
  amelyet a tényeken alapuló döntéshozatal hatékonyabb eszközei támogatnak, az állatkísérletek alternatíváit is ideértve; |
| --- | --- |

—

Kockázatértékelés, irányítás és kommunikáció,
  beleértve az információmegosztást is,
  amelyet a tényeken alapuló döntéshozatal hatékonyabb eszközei támogatnak, az állatkísérletek alternatíváit is ideértve;

beleértve az információmegosztást is,

| — | Kapacitás és infrastruktúrák, amelyek összegyűjtik, megosztják és összekapcsolják az összes egészségügyi tényezőt, az uniós és nemzetközi szintű expozíciót, egészségügyi kérdéseket és betegségeket is ideértve; |
| --- | --- |

—

Kapacitás és infrastruktúrák, amelyek összegyűjtik, megosztják és összekapcsolják az összes egészségügyi tényezőt, az uniós és nemzetközi szintű expozíciót, egészségügyi kérdéseket és betegségeket is ideértve;

| — | Kapacitás és infrastruktúrák, amelyek összegyűjtik, megosztják és összekapcsolják az összes egészségügyi tényezőt, az uniós és nemzetközi szintű expozíciót, egészségügyi kérdéseket és betegségeket is ideértve; |
| --- | --- |

—

Kapacitás és infrastruktúrák, amelyek összegyűjtik, megosztják és összekapcsolják az összes egészségügyi tényezőt, az uniós és nemzetközi szintű expozíciót, egészségügyi kérdéseket és betegségeket is ideértve;

| — | Egészségfejlesztés és elsődleges megelőző intézkedések. |
| --- | --- |

—

Egészségfejlesztés és elsődleges megelőző intézkedések.

| — | Egészségfejlesztés és elsődleges megelőző intézkedések. |
| --- | --- |

—

Egészségfejlesztés és elsődleges megelőző intézkedések.

| — | Kutatás a rehabilitációnak az élet bármely szakaszában való megtervezésére, végrehajtására és nyomon követésére irányuló intézkedésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

—

Kutatás a rehabilitációnak az élet bármely szakaszában való megtervezésére, végrehajtására és nyomon követésére irányuló intézkedésekkel kapcsolatban.

Kutatás a rehabilitációnak az élet bármely szakaszában való megtervezésére, végrehajtására és nyomon követésére irányuló intézkedésekkel kapcsolatban.

| — | Kutatás a fogyatékosságot okozó betegségek által érintett gyermekeket célzó korai egyedi rehabilitációs programok tervezésére és végrehajtására szolgáló intézkedésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

—

Kutatás a fogyatékosságot okozó betegségek által érintett gyermekeket célzó korai egyedi rehabilitációs programok tervezésére és végrehajtására szolgáló intézkedésekkel kapcsolatban.

Kutatás a fogyatékosságot okozó betegségek által érintett gyermekeket célzó korai egyedi rehabilitációs programok tervezésére és végrehajtására szolgáló intézkedésekkel kapcsolatban.

Módosítás 38

Módosítás 38

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1 pont – 1.2 pont – 1.2.3 pont

I melléklet – II rész – 1 pont – 1.2 pont – 1.2.3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.2.3. | Nem fertőző és ritka betegségek |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.2.3.

Nem fertőző és ritka betegségek

| 1.2.3. | Nem fertőző és ritka betegségek |
| --- | --- |

1.2.3.

Nem fertőző és ritka betegségek

A nem fertőző betegségek (a ritka betegségekkel egyetemben) jelentős egészségügyi és társadalmi kihívást jelentenek, és hatékonyabb megközelítést tesznek szükségessé a megelőzés, a kezelés és a gyógyítás terén, a 
  személyre szabott
  orvoslást is ideértve.

személyre szabott

A nem fertőző betegségek (a ritka betegségekkel egyetemben) jelentős egészségügyi és társadalmi kihívást jelentenek, és hatékonyabb megközelítést tesznek szükségessé a megelőzés, a 
  diagnózis, a
  kezelés és a gyógyítás terén, a 
  precíziós
  orvoslást is ideértve.

diagnózis, a

precíziós

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | Diagnosztika a korai és pontosabb diagnózishoz és a betegekhez igazított kezeléshez; |
| --- | --- |

—

Diagnosztika a korai és pontosabb diagnózishoz és a betegekhez igazított kezeléshez;

| — | Diagnosztika a korai és pontosabb diagnózishoz és a betegekhez igazított
  megfelelő idejű
  kezeléshez; |
| --- | --- |

—

Diagnosztika a korai és pontosabb diagnózishoz és a betegekhez igazított
  megfelelő idejű
  kezeléshez;

megfelelő idejű

| — | Infrastruktúra és képességek a genomikus orvoslás fejlődésében rejlő lehetőségeknek a szokásos klinikai gyakorlatban történő hasznosítására; |
| --- | --- |

—

Infrastruktúra és képességek a genomikus orvoslás fejlődésében rejlő lehetőségeknek a szokásos klinikai gyakorlatban történő hasznosítására;

Infrastruktúra és képességek a genomikus orvoslás fejlődésében rejlő lehetőségeknek a szokásos klinikai gyakorlatban történő hasznosítására;

| — | Megelőzési és szűrőprogramok; |
| --- | --- |

—

Megelőzési és szűrőprogramok;

| — | Megelőzési és szűrőprogramok; |
| --- | --- |

—

Megelőzési és szűrőprogramok;

| — | Integrált megoldások az önellenőrzéshez, az egészségmegőrzéshez, a betegségek megelőzéséhez, valamint a krónikus betegségek és a multimorbiditás kezeléséhez; |
| --- | --- |

—

Integrált megoldások az önellenőrzéshez, az egészségmegőrzéshez, a betegségek megelőzéséhez, valamint a krónikus betegségek és a multimorbiditás kezeléséhez;

| — | Integrált megoldások az önellenőrzéshez, az egészségmegőrzéshez, a betegségek megelőzéséhez, valamint a krónikus betegségek és a multimorbiditás kezeléséhez; |
| --- | --- |

—

Integrált megoldások az önellenőrzéshez, az egészségmegőrzéshez, a betegségek megelőzéséhez, valamint a krónikus betegségek és a multimorbiditás kezeléséhez;

| — | Kezelések vagy gyógykezelések, a farmakológiai és nem farmakológiai kezeléseket is beleértve; |
| --- | --- |

—

Kezelések vagy gyógykezelések, a farmakológiai és nem farmakológiai kezeléseket is beleértve;

| — | Biztonságos, hatékony és hozzáférhető
  kezelések, gyógykezelések, vagy
  egyéb terápiás stratégiák
  , a farmakológiai és nem farmakológiai kezeléseket is beleértve; |
| --- | --- |

—

Biztonságos, hatékony és hozzáférhető
  kezelések, gyógykezelések, vagy
  egyéb terápiás stratégiák
  , a farmakológiai és nem farmakológiai kezeléseket is beleértve;

Biztonságos, hatékony és hozzáférhető

egyéb terápiás stratégiák

| — | Palliatív ellátás; |
| --- | --- |

—

Palliatív ellátás;

| — | Palliatív ellátás; |
| --- | --- |

—

Palliatív ellátás;

| — | Együttműködő kutatás az emberi rák molekuláris, szerkezeti és sejtbiológiájával, kísérleti terápiáival, genetikájával, genomikájával és környezeti bázisával kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

Együttműködő kutatás az emberi rák molekuláris, szerkezeti és sejtbiológiájával, kísérleti terápiáival, genetikájával, genomikájával és környezeti bázisával kapcsolatban;

Együttműködő kutatás az emberi rák molekuláris, szerkezeti és sejtbiológiájával, kísérleti terápiáival, genetikájával, genomikájával és környezeti bázisával kapcsolatban;

| — | A genomikus határ, járványtan, bioinformatika, patológia és a ritka betegségek, a neurodegeneratív betegségek és az onkológia területén a precíziós gyógyászat kihívásai; |
| --- | --- |

—

A genomikus határ, járványtan, bioinformatika, patológia és a ritka betegségek, a neurodegeneratív betegségek és az onkológia területén a precíziós gyógyászat kihívásai;

A genomikus határ, járványtan, bioinformatika, patológia és a ritka betegségek, a neurodegeneratív betegségek és az onkológia területén a precíziós gyógyászat kihívásai;

| — | Nagyon kielégítetlen egészségügyi szükségletek területei, például ritka rákfajták, beleértve a gyermekrák különböző fajtáit; |
| --- | --- |

—

Nagyon kielégítetlen egészségügyi szükségletek területei, például ritka rákfajták, beleértve a gyermekrák különböző fajtáit;

Nagyon kielégítetlen egészségügyi szükségletek területei, például ritka rákfajták, beleértve a gyermekrák különböző fajtáit;

| — | A beavatkozások és megoldások összehasonlító hatékonyságának értékelése; |
| --- | --- |

—

A beavatkozások és megoldások összehasonlító hatékonyságának értékelése;

| — | A beavatkozások és megoldások összehasonlító hatékonyságának értékelése; |
| --- | --- |

—

A beavatkozások és megoldások összehasonlító hatékonyságának értékelése;

| — | Implementációkutatás az egészségügyi beavatkozások fokozására és az egészségügyi politikákba és rendszerekbe történő beépítésük támogatására. |
| --- | --- |

—

Implementációkutatás az egészségügyi beavatkozások fokozására és az egészségügyi politikákba és rendszerekbe történő beépítésük támogatására.

| — | Implementációkutatás az egészségügyi beavatkozások fokozására és az egészségügyi politikákba és rendszerekbe történő beépítésük támogatására. |
| --- | --- |

—

Implementációkutatás az egészségügyi beavatkozások fokozására és az egészségügyi politikákba és rendszerekbe történő beépítésük támogatására.

Módosítás 39

Módosítás 39

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1 pont – 1.2 pont – 1.2.4 pont

I melléklet – II rész – 1 pont – 1.2 pont – 1.2.4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.2.4. | Fertőző betegségek |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.2.4.

Fertőző betegségek

| 1.2.4. | Fertőző betegségek |
| --- | --- |

1.2.4.

Fertőző betegségek

A polgároknak
  a
  határokon átnyúló egészségügyi veszélyek elleni védelme jelentős kihívást jelent a közegészségügy számára, és uniós és globális szinten egyaránt hatékony nemzetközi együttműködést tesz szükségessé. Az együttműködés magában foglalja a fertőző betegségek megelőzését, korai felismerését, kezelését és gyógyítását, illetve az ilyen betegségekre való felkészültséget, valamint a globális egészségszemléletet követve az antimikrobiális rezisztencia (AMR) kezelését.

a

A polgároknak
  az átvihető betegségek és
  határokon átnyúló egészségügyi veszélyek elleni védelme jelentős kihívást jelent a közegészségügy számára, és uniós és globális szinten egyaránt hatékony nemzetközi együttműködést tesz szükségessé. Az együttműködés magában foglalja a fertőző betegségek megelőzését, korai felismerését, kezelését és gyógyítását, illetve az ilyen betegségekre való felkészültséget, valamint a globális egészségszemléletet követve az antimikrobiális rezisztencia (AMR) kezelését.
  Az antimikrobás szerekkel szembeni rezisztens baktériumok, köztük a szuperbaktériumok folyamatos terjedése rendkívül káros hatást gyakorol a gazdaságra és a környezetre egyaránt. Fejlődésük és terjedésük megakadályozása szintén e fejezet prioritásai közé fog tartozni. Továbbá az Egészségügyi Világszervezet készített egy listát az olyan elhanyagolt betegségekről, amelyek a korlátozott kereskedelmi ösztönzők miatt nem vonzanak magánszektorbeli K&I-célú befektetéseket. Ambiciózusabb közberuházások szükségesek az ilyen szegénységgel kapcsolatos és elhanyagolt betegségek okozta terhek enyhítéséhez.

az átvihető betegségek és

Az antimikrobás szerekkel szembeni rezisztens baktériumok, köztük a szuperbaktériumok folyamatos terjedése rendkívül káros hatást gyakorol a gazdaságra és a környezetre egyaránt. Fejlődésük és terjedésük megakadályozása szintén e fejezet prioritásai közé fog tartozni. Továbbá az Egészségügyi Világszervezet készített egy listát az olyan elhanyagolt betegségekről, amelyek a korlátozott kereskedelmi ösztönzők miatt nem vonzanak magánszektorbeli K&I-célú befektetéseket. Ambiciózusabb közberuházások szükségesek az ilyen szegénységgel kapcsolatos és elhanyagolt betegségek okozta terhek enyhítéséhez.

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | A fertőző betegségek kialakulását vagy újbóli megjelenését, valamint terjedését okozó tényezők, az állatoktól emberre (zoonózis) vagy a környezet más részeiről (víz, talaj, növények, élelmiszerek) emberre történő átterjedését is ideértve; |
| --- | --- |

—

A fertőző betegségek kialakulását vagy újbóli megjelenését, valamint terjedését okozó tényezők, az állatoktól emberre (zoonózis) vagy a környezet más részeiről (víz, talaj, növények, élelmiszerek) emberre történő átterjedését is ideértve;

| — | A fertőző betegségek kialakulását vagy újbóli megjelenését, valamint terjedését okozó tényezők, az állatoktól emberre (zoonózis) vagy a környezet más részeiről (víz, talaj, növények, élelmiszerek) emberre történő átterjedését
  , valamint az átterjedést a lehető legkisebbre csökkentő empirikus megelőző megoldások végrehajtását
  is ideértve; |
| --- | --- |

—

A fertőző betegségek kialakulását vagy újbóli megjelenését, valamint terjedését okozó tényezők, az állatoktól emberre (zoonózis) vagy a környezet más részeiről (víz, talaj, növények, élelmiszerek) emberre történő átterjedését
  , valamint az átterjedést a lehető legkisebbre csökkentő empirikus megelőző megoldások végrehajtását
  is ideértve;

, valamint az átterjedést a lehető legkisebbre csökkentő empirikus megelőző megoldások végrehajtását

| — | A fertőző betegségek előrejelzése, korai felismerése és felügyelete, az antimikrobiális szerekkel szemben rezisztens kórokozókat és az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzéseket és a környezettel kapcsolatos tényezőket is ideértve; |
| --- | --- |

—

A fertőző betegségek előrejelzése, korai felismerése és felügyelete, az antimikrobiális szerekkel szemben rezisztens kórokozókat és az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzéseket és a környezettel kapcsolatos tényezőket is ideértve;

| — | A fertőző betegségek előrejelzése, korai felismerése és felügyelete, az antimikrobiális szerekkel szemben rezisztens kórokozókat és az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzéseket és a környezettel kapcsolatos tényezőket is ideértve; |
| --- | --- |

—

A fertőző betegségek előrejelzése, korai felismerése és felügyelete, az antimikrobiális szerekkel szemben rezisztens kórokozókat és az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzéseket és a környezettel kapcsolatos tényezőket is ideértve;

| — | A fertőző betegségek elleni vakcinák
  ,
  diagnosztika
  , kezelések és
  gyógykezelések,
  a 
  komorbiditást
  és a 
  társfertőzéseket is ideértve
  ; |
| --- | --- |

—

A fertőző betegségek elleni vakcinák
  ,
  diagnosztika
  , kezelések és
  gyógykezelések,
  a 
  komorbiditást
  és a 
  társfertőzéseket is ideértve
  ;

A fertőző betegségek elleni vakcinák

diagnosztika

gyógykezelések,

komorbiditást

társfertőzéseket is ideértve

| — | Megfelelő, biztonságos és hatékony diagnosztika
  ,
  gyógyászati technológiák
  , kezelések és
  vakcinák
  a 
  fertőző betegségek megelőzésére
  és
  profilaxisára, beleértve az új vakcinák kutatását és felfedezését,
  a 
  fejlett immunizációs technológiákat és a szabályozástanokat
  ; |
| --- | --- |

—

Megfelelő, biztonságos és hatékony diagnosztika
  ,
  gyógyászati technológiák
  , kezelések és
  vakcinák
  a 
  fertőző betegségek megelőzésére
  és
  profilaxisára, beleértve az új vakcinák kutatását és felfedezését,
  a 
  fejlett immunizációs technológiákat és a szabályozástanokat
  ;

Megfelelő, biztonságos és hatékony diagnosztika

gyógyászati technológiák

vakcinák

fertőző betegségek megelőzésére

profilaxisára, beleértve az új vakcinák kutatását és felfedezését,

fejlett immunizációs technológiákat és a szabályozástanokat

| — | Hatékony egészségügyi vészhelyzeti felkészültségi, reagálási és helyreállítási intézkedések és stratégiák, a közösségek bevonásával; |
| --- | --- |

—

Hatékony egészségügyi vészhelyzeti felkészültségi, reagálási és helyreállítási intézkedések és stratégiák, a közösségek bevonásával;

| — | Hatékony egészségügyi vészhelyzeti felkészültségi, reagálási és helyreállítási intézkedések és stratégiák, a közösségek bevonásával; |
| --- | --- |

—

Hatékony egészségügyi vészhelyzeti felkészültségi, reagálási és helyreállítási intézkedések és stratégiák, a közösségek bevonásával;

| — | Az orvosi beavatkozásoknak a klinikai gyakorlatban és az egészségügyi rendszerben való alkalmazását és használatát gátló tényezők; |
| --- | --- |

—

Az orvosi beavatkozásoknak a klinikai gyakorlatban és az egészségügyi rendszerben való alkalmazását és használatát gátló tényezők;

| — | Az orvosi beavatkozásoknak a klinikai gyakorlatban és az egészségügyi rendszerben való alkalmazását és használatát gátló tényezők; |
| --- | --- |

—

Az orvosi beavatkozásoknak a klinikai gyakorlatban és az egészségügyi rendszerben való alkalmazását és használatát gátló tényezők;

| — | A fertőző betegségek határokon átívelő szempontjai és az alacsony és közepes jövedelmű országokban jellemző kihívások, például
  a
  trópusi betegségek. |
| --- | --- |

—

A fertőző betegségek határokon átívelő szempontjai és az alacsony és közepes jövedelmű országokban jellemző kihívások, például
  a
  trópusi betegségek.

a

| — | A fertőző betegségek határokon átívelő szempontjai és az alacsony és közepes jövedelmű országokban jellemző kihívások, például
  az elhanyagolt
  trópusi betegségek
  , az AIDS, a tuberkulózis és a malária. Új kezelési módszerek kifejlesztése a fertőző betegségekre, az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelem érdekében. |
| --- | --- |

—

A fertőző betegségek határokon átívelő szempontjai és az alacsony és közepes jövedelmű országokban jellemző kihívások, például
  az elhanyagolt
  trópusi betegségek
  , az AIDS, a tuberkulózis és a malária. Új kezelési módszerek kifejlesztése a fertőző betegségekre, az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelem érdekében.

az elhanyagolt

, az AIDS, a tuberkulózis és a malária. Új kezelési módszerek kifejlesztése a fertőző betegségekre, az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelem érdekében.

Módosítás 40

Módosítás 40

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1 pont – 1.2 pont – 1.2.5 pont

I melléklet – II rész – 1 pont – 1.2 pont – 1.2.5 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.2.5. | Eszközök, technológiák és digitális megoldások az egészségügyben és ellátásban |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.2.5.

Eszközök, technológiák és digitális megoldások az egészségügyben és ellátásban

| 1.2.5. | Eszközök, technológiák és digitális megoldások az egészségügyben és ellátásban |
| --- | --- |

1.2.5.

Eszközök, technológiák és digitális megoldások az egészségügyben és ellátásban

Az egészségügyi technológiák és eszközök létfontosságúak a közegészségügy szempontjából, és nagy mértékben hozzájárultak az emberek életminősége, egészsége és ellátása vonatkozásában elért jelentős eredményekhez. Ezért kulcsfontosságú stratégiai kihívás a megfelelő, megbízható, biztonságos és költséghatékony egészségügyi és ellátási eszközök és technológiák kialakítása, fejlesztése, megvalósítása és bevezetése, a fogyatékossággal élők és az idősödő társadalom igényeit is szem előtt tartva.
  Idetartozik
  a mesterséges intelligencia és más digitális technológiák, amelyek jelentős előrelépést jelentenek a meglévőkhöz képest, valamint ösztönzik a minőségi munkahelyeket teremtő, versenyképes és fenntartható, egészségügyhöz kapcsolódó ágazat kialakulását.
  Az egészségügyhöz kapcsolódó európai ágazat a kritikus gazdasági ágazatok egyike az Unióban;
  a GDP 3 %-ának felel meg és 1,5  millió munkavállalót foglalkoztat.

Idetartozik

Az egészségügyhöz kapcsolódó európai ágazat a kritikus gazdasági ágazatok egyike az Unióban;

Az egészségügyi technológiák és eszközök létfontosságúak a közegészségügy szempontjából, és nagy mértékben hozzájárultak az emberek életminősége, egészsége és ellátása vonatkozásában elért jelentős eredményekhez. Ezért kulcsfontosságú stratégiai kihívás a megfelelő, megbízható, biztonságos és költséghatékony egészségügyi és ellátási eszközök és technológiák kialakítása, fejlesztése, megvalósítása és bevezetése, a fogyatékossággal élők és az idősödő társadalom igényeit is szem előtt tartva.
  Idetartoznak a kulcsfontosságú alaptechnológiák,
  a mesterséges intelligencia
  , a robotika, a big data technológia, a kvantumtechnológia
  és más digitális
  eszközök és
  technológiák, amelyek jelentős előrelépést jelentenek a meglévőkhöz képest, valamint ösztönzik a minőségi munkahelyeket teremtő, versenyképes és fenntartható, egészségügyhöz kapcsolódó ágazat kialakulását. a GDP 3 %-ának felel meg és 1,5  millió munkavállalót foglalkoztat.

Idetartoznak a kulcsfontosságú alaptechnológiák,

, a robotika, a big data technológia, a kvantumtechnológia

eszközök és

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | Eszközök és technológiák az egészségügy egészére kiterjedő alkalmazásokhoz és minden vonatkozó orvosi javallathoz, a funkcionális károsodást is ideértve; |
| --- | --- |

—

Eszközök és technológiák az egészségügy egészére kiterjedő alkalmazásokhoz és minden vonatkozó orvosi javallathoz, a funkcionális károsodást is ideértve;

| — | Eszközök és technológiák az egészségügy egészére
  – azon belül az egészségügyi technológiák előállítására is –
  kiterjedő alkalmazásokhoz és minden vonatkozó orvosi javallathoz, a funkcionális károsodást is ideértve; |
| --- | --- |

—

Eszközök és technológiák az egészségügy egészére
  – azon belül az egészségügyi technológiák előállítására is –
  kiterjedő alkalmazásokhoz és minden vonatkozó orvosi javallathoz, a funkcionális károsodást is ideértve;

– azon belül az egészségügyi technológiák előállítására is –

| — | Mesterséges intelligencia és robotika az egészségügyi technológiák és eszközök számára; |
| --- | --- |

—

Mesterséges intelligencia és robotika az egészségügyi technológiák és eszközök számára;

Mesterséges intelligencia és robotika az egészségügyi technológiák és eszközök számára;

| — | Emberi egészséget érintő integrált eszközök, technológiák és digitális megoldások, a mobil- és távegészségügyet is ideértve; |
| --- | --- |

—

Emberi egészséget érintő integrált eszközök, technológiák és digitális megoldások, a mobil- és távegészségügyet is ideértve;

| — | Emberi egészséget érintő integrált eszközök, technológiák és digitális megoldások, a mobil- és távegészségügyet is ideértve; |
| --- | --- |

—

Emberi egészséget érintő integrált eszközök, technológiák és digitális megoldások, a mobil- és távegészségügyet is ideértve;

| — | Személyre szabott, digitális egészségügyi megközelítések a „digitális ikrek” alapján, az emberi test fő biológiai folyamatainak adatokon alapuló pontos számítógépes modellezése, lehetővé téve a legjobb terápia azonosítását az adott egyén számára, az egészségügyi megelőzést és az egészségmegőrzést; |
| --- | --- |

—

Személyre szabott, digitális egészségügyi megközelítések a „digitális ikrek” alapján, az emberi test fő biológiai folyamatainak adatokon alapuló pontos számítógépes modellezése, lehetővé téve a legjobb terápia azonosítását az adott egyén számára, az egészségügyi megelőzést és az egészségmegőrzést;

Személyre szabott, digitális egészségügyi megközelítések a „digitális ikrek” alapján, az emberi test fő biológiai folyamatainak adatokon alapuló pontos számítógépes modellezése, lehetővé téve a legjobb terápia azonosítását az adott egyén számára, az egészségügyi megelőzést és az egészségmegőrzést;

| — | Egészségügyi és ellátási technológiák és eszközök tesztelése, széles körű bevezetése, optimalizációja és innovatív beszerzése valós körülmények között, a klinikai kísérleteket és az implementációkutatást is ideértve; |
| --- | --- |

—

Egészségügyi és ellátási technológiák és eszközök tesztelése, széles körű bevezetése, optimalizációja és innovatív beszerzése valós körülmények között, a klinikai kísérleteket és az implementációkutatást is ideértve;

| — | Egészségügyi és ellátási technológiák és eszközök tesztelése, széles körű bevezetése, optimalizációja és innovatív beszerzése valós körülmények között, a klinikai kísérleteket és az implementációkutatást is ideértve; |
| --- | --- |

—

Egészségügyi és ellátási technológiák és eszközök tesztelése, széles körű bevezetése, optimalizációja és innovatív beszerzése valós körülmények között, a klinikai kísérleteket és az implementációkutatást is ideértve;

| — | Innovatív folyamatok és szolgáltatások az
  egészségügyi és
  ellátási eszközök és
  technológiák
  fejlesztéséhez, gyártásához és gyors megvalósításához; |
| --- | --- |

—

Innovatív folyamatok és szolgáltatások az
  egészségügyi és
  ellátási eszközök és
  technológiák
  fejlesztéséhez, gyártásához és gyors megvalósításához;

egészségügyi és

technológiák

| — | Innovatív folyamatok és szolgáltatások az ellátási eszközök
  , technológiák, gyógyszerek
  és
  vakcinák
  fejlesztéséhez, gyártásához és gyors megvalósításához; |
| --- | --- |

—

Innovatív folyamatok és szolgáltatások az ellátási eszközök
  , technológiák, gyógyszerek
  és
  vakcinák
  fejlesztéséhez, gyártásához és gyors megvalósításához;

, technológiák, gyógyszerek

vakcinák

| — | Az egészségügy és ellátás eszközeinek és technológiáinak biztonsága, hatékonysága és minősége, valamint etikai-jogi és társadalmi hatásuk; |
| --- | --- |

—

Az egészségügy és ellátás eszközeinek és technológiáinak biztonsága, hatékonysága és minősége, valamint etikai-jogi és társadalmi hatásuk;

| — | Az egészségügy és ellátás eszközeinek és technológiáinak biztonsága, hatékonysága és minősége, valamint etikai-jogi és társadalmi hatásuk; |
| --- | --- |

—

Az egészségügy és ellátás eszközeinek és technológiáinak biztonsága, hatékonysága és minősége, valamint etikai-jogi és társadalmi hatásuk;

| — | Szabályozástan az egészségügyi technológiák és eszközök tekintetében. |
| --- | --- |

—

Szabályozástan az egészségügyi technológiák és eszközök tekintetében.

| — | Szabályozástan az egészségügyi technológiák és eszközök tekintetében; |
| --- | --- |

—

Szabályozástan az egészségügyi technológiák és eszközök tekintetében;

| — | Az orvosi döntések biztonságosságának növelésére szolgáló eszközök, technológiák és digitális megoldások; |
| --- | --- |

—

Az orvosi döntések biztonságosságának növelésére szolgáló eszközök, technológiák és digitális megoldások;

Az orvosi döntések biztonságosságának növelésére szolgáló eszközök, technológiák és digitális megoldások;

Módosítás 41

Módosítás 41

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 1 pont – 1.2 pont – 1.2.6 pont

I melléklet – II rész – 1 pont – 1.2 pont – 1.2.6 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.2.6. | Egészségügyi rendszerek |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.2.6.

Egészségügyi rendszerek

| 1.2.6. | Egészségügyi rendszerek |
| --- | --- |

1.2.6.

Egészségügyi rendszerek

Az egészségügyi rendszerek az Unió szociális rendszereinek kulcsfontosságú eszközei, amelyek 2017-ben 24 millió munkavállalót alkalmaznak az egészségügyi és szociális ellátási ágazatban. Az egészségügyi rendszerek hozzáférhetősége, költséghatékonysága, rugalmassága, fenntarthatósága és megbízhatósága, valamint az egyenlőtlenségek csökkentése érdekében kiemelt fontosságú az egészségügyi rendszerek hozzáférhetővé tétele, többek között az adatközpontú és digitális innováció adta lehetőségek felszabadítása révén, hogy nyílt hozzáférésű európai infrastruktúrákra építve jobb egészségügyi és személyközpontú ellátás jöjjön létre. Ez elősegíti majd az egészségügyi és ellátási rendszer digitális átalakulását.

Az egészségügyi rendszerek az Unió szociális rendszereinek kulcsfontosságú eszközei, amelyek 2017-ben 24 millió munkavállalót alkalmaznak az egészségügyi és szociális ellátási ágazatban. Az egészségügyi rendszerek hozzáférhetősége, költséghatékonysága, rugalmassága, fenntarthatósága és megbízhatósága, valamint az egyenlőtlenségek csökkentése érdekében kiemelt fontosságú az egészségügyi rendszerek hozzáférhetővé tétele, többek között az adatközpontú és digitális innováció adta lehetőségek felszabadítása révén, hogy nyílt hozzáférésű európai infrastruktúrákra építve jobb egészségügyi és személyközpontú ellátás jöjjön létre. Ez elősegíti majd az egészségügyi és ellátási rendszer digitális átalakulását.
  A jövő infrastruktúrájának a biztonságos tároláson, mint például az 5G hálózatok telepítésén, a dolgok internetének fejlődési feltételein, valamint a nagy teljesítményű számítástechnikai központokon kell alapulnia.

A jövő infrastruktúrájának a biztonságos tároláson, mint például az 5G hálózatok telepítésén, a dolgok internetének fejlődési feltételein, valamint a nagy teljesítményű számítástechnikai központokon kell alapulnia.

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | A közegészségügyi rendszerek és politikák reformjai Európában és azon kívül; |
| --- | --- |

—

A közegészségügyi rendszerek és politikák reformjai Európában és azon kívül;

| — | A közegészségügyi rendszerek és politikák reformjai Európában és azon kívül; |
| --- | --- |

—

A közegészségügyi rendszerek és politikák reformjai Európában és azon kívül;

| — | Új egészségügyi és ellátási modellek és megközelítések, valamint azok egyik országból/régióból egy másikba való átültethetősége, illetve alkalmazása; |
| --- | --- |

—

Új egészségügyi és ellátási modellek és megközelítések, valamint azok egyik országból/régióból egy másikba való átültethetősége, illetve alkalmazása;

| — | Új egészségügyi és ellátási modellek és megközelítések, valamint azok egyik országból/régióból egy másikba való átültethetősége, illetve alkalmazása; |
| --- | --- |

—

Új egészségügyi és ellátási modellek és megközelítések, valamint azok egyik országból/régióból egy másikba való átültethetősége, illetve alkalmazása;

| — | Az egészségügyi technológiaértékelés javítása; |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi technológiaértékelés javítása;

| — | Az egészségügyi technológiaértékelés javítása; |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi technológiaértékelés javítása;

| — | Az egészségügyi egyenlőtlenségek javítása és a hatékony politikai válasz; |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi egyenlőtlenségek javítása és a hatékony politikai válasz;

| — | Az egészségügyi egyenlőtlenségek javítása és a hatékony politikai válasz; |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi egyenlőtlenségek javítása és a hatékony politikai válasz;

| — | Leendő egészségügyi dolgozók és igényeik; |
| --- | --- |

—

Leendő egészségügyi dolgozók és igényeik;

| — | Leendő egészségügyi dolgozók és igényeik; |
| --- | --- |

—

Leendő egészségügyi dolgozók és igényeik;

| — | Az egészségügyi szakemberek szakosított képzési rendszerének kialakítása, műszaki szakismeretek fejlesztése és oktatása, valamint a munka és az innováció ötvözésének új módjai az elektronikus egészségügyben; |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi szakemberek szakosított képzési rendszerének kialakítása, műszaki szakismeretek fejlesztése és oktatása, valamint a munka és az innováció ötvözésének új módjai az elektronikus egészségügyben;

Az egészségügyi szakemberek szakosított képzési rendszerének kialakítása, műszaki szakismeretek fejlesztése és oktatása, valamint a munka és az innováció ötvözésének új módjai az elektronikus egészségügyben;

| — | A kellő időben rendelkezésre álló
  egészségügyi
  információk
  javítása és az egészségügyi adatok felhasználása, az elektronikus egészségügyi nyilvántartásokat is ideértve, különös figyelmet fordítva a biztonságra, a magánélet védelmére, az interoperabilitásra, a szabványokra, az összehasonlíthatóságra és a feddhetetlenségre; |
| --- | --- |

—

A kellő időben rendelkezésre álló
  egészségügyi
  információk
  javítása és az egészségügyi adatok felhasználása, az elektronikus egészségügyi nyilvántartásokat is ideértve, különös figyelmet fordítva a biztonságra, a magánélet védelmére, az interoperabilitásra, a szabványokra, az összehasonlíthatóságra és a feddhetetlenségre;

A kellő időben rendelkezésre álló

információk

| — | Az egészségügyi információk időszerűségének és minőségének a javítása, valamint az
  egészségügyi
  adatok hatékony gyűjtéséhez és felhasználásához szükséges infrastruktúra
  javítása
  , az elektronikus egészségügyi nyilvántartásokat is ideértve, különös figyelmet fordítva a biztonságra, a személyes adatok védelmére, az interoperabilitásra, a szabványokra, az összehasonlíthatóságra
  és az
  integritásra; egészségügyi információk és egészségügyi adatok felhasználása, az elektronikus egészségügyi nyilvántartásokat is ideértve, különös figyelmet fordítva a biztonságra, a bizalomra, a magánélet védelmére, az interoperabilitásra, a szabványokra, az összehasonlíthatóságra és a feddhetetlenségre; |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi információk időszerűségének és minőségének a javítása, valamint az
  egészségügyi
  adatok hatékony gyűjtéséhez és felhasználásához szükséges infrastruktúra
  javítása
  , az elektronikus egészségügyi nyilvántartásokat is ideértve, különös figyelmet fordítva a biztonságra, a személyes adatok védelmére, az interoperabilitásra, a szabványokra, az összehasonlíthatóságra
  és az
  integritásra; egészségügyi információk és egészségügyi adatok felhasználása, az elektronikus egészségügyi nyilvántartásokat is ideértve, különös figyelmet fordítva a biztonságra, a bizalomra, a magánélet védelmére, az interoperabilitásra, a szabványokra, az összehasonlíthatóságra és a feddhetetlenségre;

Az egészségügyi információk időszerűségének és minőségének a javítása, valamint az

adatok hatékony gyűjtéséhez és felhasználásához szükséges infrastruktúra

, az elektronikus egészségügyi nyilvántartásokat is ideértve, különös figyelmet fordítva a biztonságra, a személyes adatok védelmére, az interoperabilitásra, a szabványokra, az összehasonlíthatóságra

integritásra; egészségügyi információk és egészségügyi adatok felhasználása, az elektronikus egészségügyi nyilvántartásokat is ideértve, különös figyelmet fordítva a biztonságra, a bizalomra, a magánélet védelmére, az interoperabilitásra, a szabványokra, az összehasonlíthatóságra és a feddhetetlenségre;

| — | Az egészségügyi rendszerek rugalmassága a válságok hatásait semlegesítésére és a diszruptív innováció alkalmazására; |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi rendszerek rugalmassága a válságok hatásait semlegesítésére és a diszruptív innováció alkalmazására;

| — | Az egészségügyi rendszerek rugalmassága a válságok hatásait semlegesítésére és a diszruptív innováció alkalmazására; |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi rendszerek rugalmassága a válságok hatásait semlegesítésére és a diszruptív innováció alkalmazására;

| — | A polgárok és betegek felelősségvállalásának, az önellenőrzésnek és az egészségügyi és szociális ellátásban dolgozó egészségügyi szakemberekkel való interakciónak az ösztönzését szolgáló megoldások integráltabb ellátás és felhasználóközpontú megközelítés megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

—

A polgárok és betegek felelősségvállalásának, az önellenőrzésnek és az egészségügyi és szociális ellátásban dolgozó egészségügyi szakemberekkel való interakciónak az ösztönzését szolgáló megoldások integráltabb ellátás és felhasználóközpontú megközelítés megvalósítása érdekében;

| — | A polgárok és betegek felelősségvállalásának, az önellenőrzésnek és az egészségügyi és szociális ellátásban dolgozó egészségügyi szakemberekkel való interakciónak az ösztönzését szolgáló megoldások integráltabb ellátás és felhasználóközpontú megközelítés megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

—

A polgárok és betegek felelősségvállalásának, az önellenőrzésnek és az egészségügyi és szociális ellátásban dolgozó egészségügyi szakemberekkel való interakciónak az ösztönzését szolgáló megoldások integráltabb ellátás és felhasználóközpontú megközelítés megvalósítása érdekében;

| — | Az egészségügyi rendszerrel kapcsolatos uniós és globális szintű kutatásból származó adatok, információk, ismeretek és bevált gyakorlatok. |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi rendszerrel kapcsolatos uniós és globális szintű kutatásból származó adatok, információk, ismeretek és bevált gyakorlatok.

| — | Az egészségügyi rendszerrel kapcsolatos uniós és globális szintű kutatásból származó adatok, információk, ismeretek és bevált gyakorlatok. |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi rendszerrel kapcsolatos uniós és globális szintű kutatásból származó adatok, információk, ismeretek és bevált gyakorlatok.

Módosítás 42

Módosítás 42

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 2 pont – bevezető rész

I melléklet – II rész – 2 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | „INKLUZÍV ÉS
  BIZTONSÁGOS
  TÁRSADALOM” KLASZTER |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

„INKLUZÍV ÉS
  BIZTONSÁGOS
  TÁRSADALOM” KLASZTER

BIZTONSÁGOS

| 2. | „INKLUZÍV ÉS
  KREATÍV
  TÁRSADALOM” KLASZTER |
| --- | --- |

2.

„INKLUZÍV ÉS
  KREATÍV
  TÁRSADALOM” KLASZTER

KREATÍV

Módosítás 43

Módosítás 43

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 2 pont – 2.1 pont

I melléklet – II rész – 2 pont – 2.1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.1. | Indokolás |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.1.

Indokolás

| 2.1. | Indokolás |
| --- | --- |

2.1.

Indokolás

Az Unió egyedülálló módon támogatja a gazdasági növekedés összekapcsolását a szociálpolitikákkal, amihez magas szintű társadalmi befogadás, valamint a demokráciát, az emberi jogokat, a nemek közötti egyenlőséget és a sokszínűséget felölelő közös értékek párosulnak. Ennek a folyamatosan fejlődő modellnek több kihívás mellett a globalizációval és a technológiai
  változásokkal
  is foglalkoznia kell.
  Európának a tartósan fennálló biztonsági fenyegetésekből eredő kihívásokra is reagálnia kell. A terrortámadások és a radikalizálódás, valamint a kibertámadások és az összetett fenyegetések súlyos biztonsági aggodalmakat vetnek fel, és különösen nagy terheket rónak a társadalmakra.

változásokkal

Európának a tartósan fennálló biztonsági fenyegetésekből eredő kihívásokra is reagálnia kell. A terrortámadások és a radikalizálódás, valamint a kibertámadások és az összetett fenyegetések súlyos biztonsági aggodalmakat vetnek fel, és különösen nagy terheket rónak a társadalmakra.

Az Unió egyedülálló módon támogatja a 
  jólét, a
  gazdasági növekedés
  és a fenntarthatóság
  összekapcsolását a szociálpolitikákkal, amihez magas szintű társadalmi befogadás, valamint a demokráciát, az emberi jogokat, a nemek közötti egyenlőséget és a sokszínűséget felölelő közös értékek párosulnak. Ennek a folyamatosan fejlődő modellnek több kihívás mellett a 
  digitalizációval, a
  globalizációval és a technológiai
  fejlődéssel
  is foglalkoznia kell.

jólét, a

és a fenntarthatóság

digitalizációval, a

fejlődéssel

Az EU-nak elő kell mozdítania az inkluzív és fenntartható növekedés modelljét, miközben élvezi a technológiai fejlődés előnyeit, növeli a demokratikus kormányzás innovációjába vetett bizalmat és támogatja annak népszerűsítését, felveszi a harcot az egyenlőtlenségek, a munkanélküliség, a marginalizálódás, a hátrányos megkülönböztetés és radikalizálódás ellen, garantálja az emberi jogokat, elősegíti a kulturális sokszínűséget és támogatja az európai kulturális örökséget, valamint előmozdítja a polgárok szerepvállalását a társadalmi innováció révén. A migráció kezelése és a bevándorlók integrációja továbbra is kiemelt kérdés marad.
  A kutatás és innováció szerepe a társadalomtudományokban és a bölcsészettudományokban alapvető fontosságú e kihívások kezelése és az Unió céljainak elérése érdekében.

A kutatás és innováció szerepe a társadalomtudományokban és a bölcsészettudományokban alapvető fontosságú e kihívások kezelése és az Unió céljainak elérése érdekében.

Az EU-nak elő kell mozdítania az inkluzív és fenntartható növekedés modelljét, miközben élvezi a technológiai fejlődés előnyeit, növeli a demokratikus kormányzás innovációjába vetett bizalmat és támogatja annak népszerűsítését, felveszi a harcot az egyenlőtlenségek, a munkanélküliség, a marginalizálódás, a hátrányos megkülönböztetés és radikalizálódás ellen, garantálja az emberi jogokat, elősegíti a kulturális sokszínűséget és támogatja az európai kulturális örökséget, valamint előmozdítja a polgárok szerepvállalását a társadalmi innováció révén. A migráció kezelése és a bevándorlók integrációja továbbra is kiemelt kérdés marad.

A kutatás és innováció szerepe a társadalomtudományokban és a bölcsészettudományokban, valamint a kulturális és kreatív ágazatban alapvető fontosságú e kihívások kezelése és az Unió céljainak elérése érdekében. Ezen ágazatok széles spektrumuk, méretük és a mai digitális átalakulásban kifejtett hatásuk miatt jelentős mértékben hozzájárulnak gazdaságunkhoz. Mivel a társadalmi és a technológiai innováció közötti kapcsolatok összetettek és csak ritkán lineárisak, az ágazatközi és a multidiszciplináris kutatást is magában foglaló további kutatásra van szükség az innováció minden típusának fejlesztése tekintetében, és tevékenységeket kell finanszírozni a jövőbeli hatékony fejlesztésének ösztönzése érdekében.

A kutatás és innováció szerepe a társadalomtudományokban és a bölcsészettudományokban, valamint a kulturális és kreatív ágazatban alapvető fontosságú e kihívások kezelése és az Unió céljainak elérése érdekében. Ezen ágazatok széles spektrumuk, méretük és a mai digitális átalakulásban kifejtett hatásuk miatt jelentős mértékben hozzájárulnak gazdaságunkhoz. Mivel a társadalmi és a technológiai innováció közötti kapcsolatok összetettek és csak ritkán lineárisak, az ágazatközi és a multidiszciplináris kutatást is magában foglaló további kutatásra van szükség az innováció minden típusának fejlesztése tekintetében, és tevékenységeket kell finanszírozni a jövőbeli hatékony fejlesztésének ösztönzése érdekében.

Az európai polgárokat, az állami intézményeket és a gazdaságot védeni kell a szervezett bűnözés folyamatos fenyegetéseivel szemben, beleértve a lőfegyver-, a kábítószer- és az emberkereskedelmet is. A jobb határigazgatás révén történő védelem és biztonság megerősítése szintén kulcsfontosságú. Egyre több a kiberbűnözés, és a gazdaság és a társadalom digitalizálódásával a kapcsolódó kockázatok is egyre sokrétűbbé válnak. Európának folytatnia kell az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy javítsa a kiberbiztonságot, az online adatvédelmet, a személyes adatok védelmét, és fel kell vennie a harcot a hamis és káros információk terjesztése ellen, hogy megőrizze a demokratikus és gazdasági stabilitást. Végezetül pedig további erőfeszítésekre van szükség az éghajlatváltozás miatt fokozódó szélsőséges időjárási események, például az erdőtüzekhez, talajromláshoz és egyéb természeti katasztrófákhoz (például földrengésekhez) vezető árvizek, viharok és aszályok életünkre és megélhetésünkre gyakorolt hatásainak csökkentésére. A természeti és ember okozta katasztrófák egyaránt veszélyeztethetik az olyan fontos társadalmi funkciókat, mint az egészségügy, az energiaellátás és a kormányzás.

Az európai polgárokat, az állami intézményeket és a gazdaságot védeni kell a szervezett bűnözés folyamatos fenyegetéseivel szemben, beleértve a lőfegyver-, a kábítószer- és az emberkereskedelmet is. A jobb határigazgatás révén történő védelem és biztonság megerősítése szintén kulcsfontosságú. Egyre több a kiberbűnözés, és a gazdaság és a társadalom digitalizálódásával a kapcsolódó kockázatok is egyre sokrétűbbé válnak. Európának folytatnia kell az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy javítsa a kiberbiztonságot, az online adatvédelmet, a személyes adatok védelmét, és fel kell vennie a harcot a hamis és káros információk terjesztése ellen, hogy megőrizze a demokratikus és gazdasági stabilitást. Végezetül pedig további erőfeszítésekre van szükség az éghajlatváltozás miatt fokozódó szélsőséges időjárási események, például az erdőtüzekhez, talajromláshoz és egyéb természeti katasztrófákhoz (például földrengésekhez) vezető árvizek, viharok és aszályok életünkre és megélhetésünkre gyakorolt hatásainak csökkentésére. A természeti és ember okozta katasztrófák egyaránt veszélyeztethetik az olyan fontos társadalmi funkciókat, mint az egészségügy, az energiaellátás és a kormányzás.

A kihívások mértéke, komplexitása és transznacionális jellege többszintű uniós fellépést indokol. Az ilyen kritikus társadalmi, politikai, kulturális és gazdasági kérdések, valamint a biztonsági kihívások csupán nemzeti szinten történő kezelése az erőforrások nem hatékony felhasználásával, szétaprózott megközelítésekkel és az eltérő ismeret- és kapacitásnormák veszélyével jár.

A kihívások mértéke, komplexitása és transznacionális jellege többszintű uniós fellépést indokol. Az ilyen kritikus társadalmi, politikai, kulturális és gazdasági kérdések, valamint a biztonsági kihívások csupán nemzeti szinten történő kezelése az erőforrások nem hatékony felhasználásával, szétaprózott megközelítésekkel és az eltérő ismeret- és kapacitásnormák veszélyével jár.

A biztonsági kutatás az Unió biztonsági fenyegetésekre adott szélesebb körű, átfogó válaszának része. Hozzájárul a kapacitásfejlesztés folyamatához, biztosítva a technológiák és alkalmazások jövőbeli rendelkezésre állását a politikai döntéshozók és szakemberek által feltárt hiányosságok felszámolása érdekében. Az uniós keretprogramon keresztül történő kutatásfinanszírozás mára a biztonsági kutatásra szánt teljes közfinanszírozás körülbelül 50 %-át teszi ki. Teljes mértékben hasznosulni fognak az elérhető eszközök, beleértve az európai űrprogramot (Galileo, EGNOS, Kopernikusz, világűr-megfigyelés és állami műholdas kommunikáció). Szinergiákat kell feltárni az Unió által finanszírozott védelmi kutatások által támogatott tevékenységekkel, és el kell kerülni a finanszírozás megkettőzését. A határokon átnyúló együttműködés hozzájárul egy egységes európai biztonsági piac kialakításához és az ipari teljesítmény javításához, amelyek megalapozzák az Unió autonómiáját.

A biztonsági kutatás az Unió biztonsági fenyegetésekre adott szélesebb körű, átfogó válaszának része. Hozzájárul a kapacitásfejlesztés folyamatához, biztosítva a technológiák és alkalmazások jövőbeli rendelkezésre állását a politikai döntéshozók és szakemberek által feltárt hiányosságok felszámolása érdekében. Az uniós keretprogramon keresztül történő kutatásfinanszírozás mára a biztonsági kutatásra szánt teljes közfinanszírozás körülbelül 50 %-át teszi ki. Teljes mértékben hasznosulni fognak az elérhető eszközök, beleértve az európai űrprogramot (Galileo, EGNOS, Kopernikusz, világűr-megfigyelés és állami műholdas kommunikáció). Szinergiákat kell feltárni az Unió által finanszírozott védelmi kutatások által támogatott tevékenységekkel, és el kell kerülni a finanszírozás megkettőzését. A határokon átnyúló együttműködés hozzájárul egy egységes európai biztonsági piac kialakításához és az ipari teljesítmény javításához, amelyek megalapozzák az Unió autonómiáját.

Az e globális kihívás részeként folytatott kutatási és innovációs tevékenységek összességében összhangban lesznek a Bizottság demokratikus változással, foglalkoztatással, növekedéssel és beruházással; jogérvényesüléssel és alapvető jogokkal; migrációval; mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unióval és digitális egységes piaccal összefüggő prioritásaival. Reagálni fog a római program kötelezettségvállalására, hogy megteremtse a „szociális Európát” és létrehozzon „egy, a kulturális örökségünket megőrző és a kultúrák sokféleségét előmozdító Uniót”. Támogatni fogja továbbá a szociális jogok európai pillérét
  és a biztonságos, rendezett és rendszeres migrációra vonatkozó globális megállapodást. A biztonsági kutatás a római program azon kötelezettségvállalására reagál, hogy Európa „biztonságos és védett legyen”, ami hozzájárul egy valódi és hatékony biztonsági unióhoz. Ki kell aknázni az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés, a bűncselekmények áldozatainak jogai, a nemek közötti egyenlőség, a megkülönböztetésmentesség és az adatvédelem terén, valamint az európai polgárság helyzetének előmozdítása érdekében folytatott tevékenységeket támogató Jogérvényesülés programmal és a Jogok és értékek programmal fennálló szinergiákat.

és a biztonságos, rendezett és rendszeres migrációra vonatkozó globális megállapodást. A biztonsági kutatás a római program azon kötelezettségvállalására reagál, hogy Európa „biztonságos és védett legyen”, ami hozzájárul egy valódi és hatékony biztonsági unióhoz. Ki kell aknázni az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés, a bűncselekmények áldozatainak jogai, a nemek közötti egyenlőség, a megkülönböztetésmentesség és az adatvédelem terén, valamint az európai polgárság helyzetének előmozdítása érdekében folytatott tevékenységeket támogató Jogérvényesülés programmal és a Jogok és értékek programmal fennálló szinergiákat.

Az e globális kihívás részeként folytatott kutatási és innovációs tevékenységek összességében összhangban lesznek a Bizottság demokratikus változással, foglalkoztatással, növekedéssel és beruházással; jogérvényesüléssel és alapvető jogokkal; migrációval; mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unióval és digitális egységes piaccal összefüggő prioritásaival. Reagálni fog a római program kötelezettségvállalására, hogy megteremtse a „szociális Európát” és létrehozzon „egy, a kulturális örökségünket megőrző és a kultúrák sokféleségét előmozdító Uniót”. Támogatni fogja továbbá a szociális jogok európai pillérét.

A tevékenységek elsősorban közvetlenül az alábbi fenntartható fejlesztési célok eléréséhez járulnak hozzá: 1. cél – A szegénység felszámolása; 4. cél – Minőségi oktatás; 8. cél – Tisztességes munka és gazdasági növekedés; 9. cél – Ipar, innováció és infrastruktúra; 10. cél – Az egyenlőtlenségek csökkentése; 11. cél – Fenntartható városok és közösségek; 16. cél – Béke, igazság és erős intézmények.

A tevékenységek elsősorban közvetlenül az alábbi fenntartható fejlesztési célok eléréséhez járulnak hozzá: 1. cél – A szegénység felszámolása; 4. cél – Minőségi oktatás;
  5. cél – Nemek közötti egyenlőség;
  8. cél – Tisztességes munka és gazdasági növekedés; 9. cél – Ipar, innováció és infrastruktúra; 10. cél – Az egyenlőtlenségek csökkentése; 11. cél – Fenntartható városok és közösségek;
  12 . cél – Felelős fogyasztás és termelés;
  16. cél – Béke, igazság és erős intézmények
  ; 17. cél – Partnerség a célokért
  .

5. cél – Nemek közötti egyenlőség;

12 . cél – Felelős fogyasztás és termelés;

; 17. cél – Partnerség a célokért

Módosítás 44

Módosítás 44

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 2 pont – 2.2 pont – 2.2.1 pont – 2 bekezdés

I melléklet – II rész – 2 pont – 2.2 pont – 2.2.1 pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Nagy vonalakban | Nagy vonalakban |
| — | A demokráciák története, fejlődése és hatékonysága – különböző szinteken és különböző formákban; Digitalizációs szempontok és a közösségi hálózati kommunikáció hatásai, valamint a demokratikus polgárság sarokköveként az oktatási és ifjúságpolitika szerepe; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

—

A demokráciák története, fejlődése és hatékonysága – különböző szinteken és különböző formákban; Digitalizációs szempontok és a közösségi hálózati kommunikáció hatásai, valamint a demokratikus polgárság sarokköveként az oktatási és ifjúságpolitika szerepe;

| — | A demokráciák története, fejlődése és hatékonysága – különböző szinteken és különböző formákban
  , például a kultúrák közötti párbeszéd, a nemzetek közötti együttműködés és a vallások közötti béke mozgalmai
  ; Digitalizációs szempontok
  , például a médiaműveltség és digitális jártasság,
  és a közösségi hálózati kommunikáció hatásai, valamint a demokratikus polgárság
  és a kulturális részvétel
  sarokköveként az oktatási és ifjúságpolitika szerepe; |
| --- | --- |

—

A demokráciák története, fejlődése és hatékonysága – különböző szinteken és különböző formákban
  , például a kultúrák közötti párbeszéd, a nemzetek közötti együttműködés és a vallások közötti béke mozgalmai
  ; Digitalizációs szempontok
  , például a médiaműveltség és digitális jártasság,
  és a közösségi hálózati kommunikáció hatásai, valamint a demokratikus polgárság
  és a kulturális részvétel
  sarokköveként az oktatási és ifjúságpolitika szerepe;

, például a kultúrák közötti párbeszéd, a nemzetek közötti együttműködés és a vallások közötti béke mozgalmai

, például a médiaműveltség és digitális jártasság,

és a kulturális részvétel

| — | Innovatív megközelítések a demokratikus kormányzás átláthatóságának, reagálóképességének, elszámoltathatóságának, hatékonyságának és legitimitásának támogatására az alapvető jogok és a jogállamiság maradéktalan tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

—

Innovatív megközelítések a demokratikus kormányzás átláthatóságának, reagálóképességének, elszámoltathatóságának, hatékonyságának és legitimitásának támogatására az alapvető jogok és a jogállamiság maradéktalan tiszteletben tartása mellett;

| — | Innovatív megközelítések a demokratikus kormányzás átláthatóságának, reagálóképességének, elszámoltathatóságának, hatékonyságának és legitimitásának támogatására
  , beleértve a korrupció elleni küzdelmet is,
  az alapvető
  jogok és emberi
  jogok és a jogállamiság maradéktalan tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

—

Innovatív megközelítések a demokratikus kormányzás átláthatóságának, reagálóképességének, elszámoltathatóságának, hatékonyságának és legitimitásának támogatására
  , beleértve a korrupció elleni küzdelmet is,
  az alapvető
  jogok és emberi
  jogok és a jogállamiság maradéktalan tiszteletben tartása mellett;

, beleértve a korrupció elleni küzdelmet is,

jogok és emberi

| — | A technológiák hatása az egyéni életmódra és magatartásra, |
| --- | --- |

—

A technológiák hatása az egyéni életmódra és magatartásra,

A technológiák hatása az egyéni életmódra és magatartásra,

| — | Stratégiák a populizmus, a szélsőségesség, a radikalizálódás és a terrorizmus leküzdésére, valamint az elégedetlen és marginalizált polgárok bevonására; |
| --- | --- |

—

Stratégiák a populizmus, a szélsőségesség, a radikalizálódás és a terrorizmus leküzdésére, valamint az elégedetlen és marginalizált polgárok bevonására;

| — | Stratégiák a populizmus, a szélsőségesség, a radikalizálódás
  , a megkülönböztetés
  és a 
  gyűlöletbeszéd, továbbá a
  terrorizmus leküzdésére, valamint az elégedetlen
  , sebezhető
  és marginalizált polgárok
  aktív
  bevonására
  és szerepének növelésére
  ; |
| --- | --- |

—

Stratégiák a populizmus, a szélsőségesség, a radikalizálódás
  , a megkülönböztetés
  és a 
  gyűlöletbeszéd, továbbá a
  terrorizmus leküzdésére, valamint az elégedetlen
  , sebezhető
  és marginalizált polgárok
  aktív
  bevonására
  és szerepének növelésére
  ;

, a megkülönböztetés

gyűlöletbeszéd, továbbá a

, sebezhető

aktív

és szerepének növelésére

| — | Új megközelítések a bevándorlás és az idegengyűlölet közötti összefüggés, valamint a migráció okainak kezelésére. |
| --- | --- |

—

Új megközelítések a bevándorlás és az idegengyűlölet közötti összefüggés, valamint a migráció okainak kezelésére.

Új megközelítések a bevándorlás és az idegengyűlölet közötti összefüggés, valamint a migráció okainak kezelésére.

| — | Az újságírói normák és a felhasználók által létrehozott tartalom szerepének jobb megismerése egy rendkívül összekapcsolt társadalomban, és a félrevezető tájékoztatás leküzdését segítő eszközök kifejlesztése; |
| --- | --- |

—

Az újságírói normák és a felhasználók által létrehozott tartalom szerepének jobb megismerése egy rendkívül összekapcsolt társadalomban, és a félrevezető tájékoztatás leküzdését segítő eszközök kifejlesztése;

| — | Az újságírói normák és a felhasználók által létrehozott tartalom szerepének jobb megismerése egy rendkívül összekapcsolt társadalomban, és a félrevezető tájékoztatás leküzdését segítő eszközök kifejlesztése; |
| --- | --- |

—

Az újságírói normák és a felhasználók által létrehozott tartalom szerepének jobb megismerése egy rendkívül összekapcsolt társadalomban, és a félrevezető tájékoztatás leküzdését segítő eszközök kifejlesztése;

| — | A multikulturális polgárság és identitás szerepe a demokratikus polgársággal és a politikai elköteleződéssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

A multikulturális polgárság és identitás szerepe a demokratikus polgársággal és a politikai elköteleződéssel kapcsolatban;

| — | A multikulturális polgárság és identitás szerepe a demokratikus polgársággal és a politikai elköteleződéssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

A multikulturális polgárság és identitás szerepe a demokratikus polgársággal és a politikai elköteleződéssel kapcsolatban;

| — | A műszaki és tudományos fejlődés hatása, a nagy adathalmazok, az online közösségi hálózatok és a mesterséges intelligencia demokráciára gyakorolt hatását is ideértve; |
| --- | --- |

—

A műszaki és tudományos fejlődés hatása, a nagy adathalmazok, az online közösségi hálózatok és a mesterséges intelligencia demokráciára gyakorolt hatását is ideértve;

| — | A műszaki és tudományos fejlődés hatása, a nagy adathalmazok, az online közösségi hálózatok és a mesterséges intelligencia demokráciára gyakorolt hatását is ideértve; |
| --- | --- |

—

A műszaki és tudományos fejlődés hatása, a nagy adathalmazok, az online közösségi hálózatok és a mesterséges intelligencia demokráciára gyakorolt hatását is ideértve;

| — | Deliberatív és részvételi demokrácia, valamint aktív és befogadó polgárság a digitális dimenziót is ideértve; |
| --- | --- |

—

Deliberatív és részvételi demokrácia, valamint aktív és befogadó polgárság a digitális dimenziót is ideértve;

| — | Deliberatív és részvételi demokrácia, valamint aktív és befogadó polgárság a digitális dimenziót is ideértve; |
| --- | --- |

—

Deliberatív és részvételi demokrácia, valamint aktív és befogadó polgárság a digitális dimenziót is ideértve;

| — | A gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek hatása a politikai részvételre és a demokráciákra, szemléltetve, hogyan lehet fenntartani a demokráciát az egyenlőtlenségek visszafordításával és a megkülönböztetés minden formájának, így a nemi alapú megkülönböztetés elleni küzdelemmel. |
| --- | --- |

—

A gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek hatása a politikai részvételre és a demokráciákra, szemléltetve, hogyan lehet fenntartani a demokráciát az egyenlőtlenségek visszafordításával és a megkülönböztetés minden formájának, így a nemi alapú megkülönböztetés elleni küzdelemmel.

| — | A gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek hatása a politikai részvételre és a demokráciákra, szemléltetve, hogyan lehet fenntartani a demokráciát az egyenlőtlenségek visszafordításával és a megkülönböztetés minden formájának, így a nemi alapú megkülönböztetés elleni küzdelemmel. |
| --- | --- |

—

A gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek hatása a politikai részvételre és a demokráciákra, szemléltetve, hogyan lehet fenntartani a demokráciát az egyenlőtlenségek visszafordításával és a megkülönböztetés minden formájának, így a nemi alapú megkülönböztetés elleni küzdelemmel.

| — | A tudományos diplomácia új megközelítései. |
| --- | --- |

—

A tudományos diplomácia új megközelítései.

A tudományos diplomácia új megközelítései.

Módosítás 45

Módosítás 45

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 2 pont – 2.2 pont – 2.2.2 pont – bevezető rész

I melléklet – II rész – 2 pont – 2.2 pont – 2.2.2 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.2.2. | Kulturális örökség |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.2.2.

Kulturális örökség

| 2.2.2. | Kultúra és kreativitás |
| --- | --- |

2.2.2.

Kultúra és kreativitás

Módosítás 46

Módosítás 46

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 2 pont – 2.2 pont – 2.2.2 pont

I melléklet – II rész – 2 pont – 2.2 pont – 2.2.2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.2.2. | Kulturális örökség |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.2.2.

Kulturális örökség

| 2.2.2. | Kulturális örökség |
| --- | --- |

2.2.2.

Kulturális örökség

Az európai kulturális és a kreatív ágazat hidat épít a művészetek, a kultúra, a vállalatok és a technológia között. Emellett, különösen a digitalizáció terén, a kulturális és kreatív iparágak a növekedés mozgatórugójaként kulcsszerepet játszanak Európa újraiparosodásában, és stratégiai helyzetüknek köszönhetően továbbgyűrűző hatást fejtenek ki más ipari ágazatok innovációjára, például az idegenforgalomban, a kiskereskedelemben, a médiában, valamint a digitális technológiákban és a mérnöki munkában. Az Európai horizont programban a kreativitás és formatervezés több területet érintő kérdés, amelyet a teljes programidőszak alatt projektekbe integrálnak új technológiák, üzleti modellek és kompetenciák támogatása, valamint kreatív és interdiszciplináris megoldások gazdasági és társadalmi értékké alakítása érdekében.

Az európai kulturális és a kreatív ágazat hidat épít a művészetek, a kultúra, a vállalatok és a technológia között. Emellett, különösen a digitalizáció terén, a kulturális és kreatív iparágak a növekedés mozgatórugójaként kulcsszerepet játszanak Európa újraiparosodásában, és stratégiai helyzetüknek köszönhetően továbbgyűrűző hatást fejtenek ki más ipari ágazatok innovációjára, például az idegenforgalomban, a kiskereskedelemben, a médiában, valamint a digitális technológiákban és a mérnöki munkában. Az Európai horizont programban a kreativitás és formatervezés több területet érintő kérdés, amelyet a teljes programidőszak alatt projektekbe integrálnak új technológiák, üzleti modellek és kompetenciák támogatása, valamint kreatív és interdiszciplináris megoldások gazdasági és társadalmi értékké alakítása érdekében.

Kulturális örökségünk
  az életünk része:
  jelentéssel bír a közösségek, a csoportok és a társadalmak számára, és a hovatartozás érzését nyújtja. Híd társadalmaink múltja és jövője között. A helyi közösségek mozgatórugója, és a kreatív és kulturális
  ágazatok
  erőteljes ösztönző forrása. Kulturális örökségünk teljes potenciáljának elérése, megőrzése, védelme, helyreállítása, értelmezése és kiaknázása napjaink és a jövő nemzedékei számára egyaránt kulcsfontosságú kihívásokat tartogat. A kulturális örökség legfőbb forrása és inspiráló tényezője a művészeteknek, a hagyományos kézművességnek, valamint a kulturális,
  vállalkozói
  és
  kreatív
  ágazatoknak, amelyek a fenntartható gazdasági növekedés, a munkahelyteremtés és a külkereskedelem mozgatórugói.

az életünk része:

ágazatok

vállalkozói

kreatív

A kulturális örökség a kulturális és kreatív ágazatok szerves része.
  Kulturális örökségünk
  a múlt nyoma és kifejeződése, amely sajátos
  jelentéssel bír
  az azt használó
  a közösségek, a csoportok és a társadalmak számára, és a hovatartozás érzését nyújtja. Híd társadalmaink múltja és jövője között. A helyi közösségek mozgatórugója, és a kreatív és kulturális
  ágazat
  erőteljes ösztönző forrása. Kulturális örökségünk teljes potenciáljának elérése, megőrzése, védelme, helyreállítása, értelmezése és kiaknázása napjaink és a jövő nemzedékei számára egyaránt kulcsfontosságú kihívásokat tartogat. A kulturális örökség legfőbb forrása és inspiráló tényezője a művészeteknek, a hagyományos kézművességnek, valamint a kulturális,
  kreatív
  és
  vállalkozói
  ágazatoknak, amelyek a fenntartható gazdasági növekedés, a munkahelyteremtés és a külkereskedelem mozgatórugói.

A kulturális örökség a kulturális és kreatív ágazatok szerves része.

a múlt nyoma és kifejeződése, amely sajátos

az azt használó

ágazat

kreatív

vállalkozói

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | A kulturális örökséggel kapcsolatos, a legkorszerűbb technológiákkal felvértezett tanulmányok és tudományterületek, a digitális technológiákat is ideértve; |
| --- | --- |

—

A kulturális örökséggel kapcsolatos, a legkorszerűbb technológiákkal felvértezett tanulmányok és tudományterületek, a digitális technológiákat is ideértve;

| — | A kulturális örökséggel kapcsolatos, a legkorszerűbb technológiákkal felvértezett tanulmányok és tudományterületek, a digitális technológiákat is ideértve; |
| --- | --- |

—

A kulturális örökséggel kapcsolatos, a legkorszerűbb technológiákkal felvértezett tanulmányok és tudományterületek, a digitális technológiákat is ideértve;

| — | A kulturális örökség elérése és megosztása innovatív minták és felhasználások, valamint a részvételen alapuló irányítási modellek révén; |
| --- | --- |

—

A kulturális örökség elérése és megosztása innovatív minták és felhasználások, valamint a részvételen alapuló irányítási modellek révén;

| — | A kulturális örökség
  és az azzal kapcsolatos információk
  elérése és megosztása innovatív minták és felhasználások, valamint a részvételen alapuló irányítási modellek révén; |
| --- | --- |

—

A kulturális örökség
  és az azzal kapcsolatos információk
  elérése és megosztása innovatív minták és felhasználások, valamint a részvételen alapuló irányítási modellek révén;

és az azzal kapcsolatos információk

| — | A kulturális örökség összekapcsolása a feltörekvő kreatív ágazatokkal; |
| --- | --- |

—

A kulturális örökség összekapcsolása a feltörekvő kreatív ágazatokkal;

| — | A kulturális örökség összekapcsolása a feltörekvő kreatív ágazatokkal; |
| --- | --- |

—

A kulturális örökség összekapcsolása a feltörekvő kreatív ágazatokkal;

| — | A kulturális örökség hozzájárulása a fenntartható fejlődéshez a kulturális élet megőrzésével, védelmével és megújításával; e folyamatban az Unió a kulturális örökségre és a kulturális turizmusra építő innovációs laboratóriumként működik; |
| --- | --- |

—

A kulturális örökség hozzájárulása a fenntartható fejlődéshez a kulturális élet megőrzésével, védelmével és megújításával; e folyamatban az Unió a kulturális örökségre és a kulturális turizmusra építő innovációs laboratóriumként működik;

| — | A kulturális örökség hozzájárulása a fenntartható fejlődéshez a kulturális élet megőrzésével, védelmével
  , fejlesztésével
  és megújításával; e folyamatban az Unió a kulturális örökségre és a kulturális turizmusra építő innovációs laboratóriumként működik; |
| --- | --- |

—

A kulturális örökség hozzájárulása a fenntartható fejlődéshez a kulturális élet megőrzésével, védelmével
  , fejlesztésével
  és megújításával; e folyamatban az Unió a kulturális örökségre és a kulturális turizmusra építő innovációs laboratóriumként működik;

, fejlesztésével

| — | A kulturális örökség
  és
  a 
  nyelvek
  megőrzése, védelme, javítása és helyreállítása csúcstechnológiákkal, a digitális technológiákat is ideértve; |
| --- | --- |

—

A kulturális örökség
  és
  a 
  nyelvek
  megőrzése, védelme, javítása és helyreállítása csúcstechnológiákkal, a digitális technológiákat is ideértve;

és

nyelvek

| — | A kulturális örökség
  , a nyelvek, valamint
  a 
  hagyományos készségek és mesterségek
  megőrzése, védelme, javítása és helyreállítása csúcstechnológiákkal, a digitális technológiákat is ideértve; |
| --- | --- |

—

A kulturális örökség
  , a nyelvek, valamint
  a 
  hagyományos készségek és mesterségek
  megőrzése, védelme, javítása és helyreállítása csúcstechnológiákkal, a digitális technológiákat is ideértve;

, a nyelvek, valamint

hagyományos készségek és mesterségek

| — | A
  hagyományok,
  viselkedési minták
  , felfogások és hiedelmek
  hatása
  az
  értékekre és
  a 
  hovatartozás érzésére. |
| --- | --- |

—

A
  hagyományok,
  viselkedési minták
  , felfogások és hiedelmek
  hatása
  az
  értékekre és
  a 
  hovatartozás érzésére.

A

viselkedési minták

hatása

értékekre és

hovatartozás érzésére.

| — | A plurális és sokszínű
  hagyományok,
  szokások
  , felfogások és hiedelmek
  fontossága
  az
  értékek kialakulásában
  a 
  közösségek fejlődése során, |
| --- | --- |

—

A plurális és sokszínű
  hagyományok,
  szokások
  , felfogások és hiedelmek
  fontossága
  az
  értékek kialakulásában
  a 
  közösségek fejlődése során,

A plurális és sokszínű

szokások

fontossága

értékek kialakulásában

közösségek fejlődése során,

| — | Egy „európai kulturálisörökség-felhő”, egy kutatási és innovációs együttműködési tér létrehozása a kulturális örökség új technológiákon keresztüli hozzáférhetőségének biztosítása, valamint a know-how és a készségek átadásának ösztönzése és megkönnyítése érdekében, lehetőséget teremtve egyedi munkacsoportok és projektstruktúrák létrehozására, a kereskedelmi alapú felhőszolgáltatások európai kulturális megfelelőjeként. Ezt hatásvizsgálat fogja megelőzni. |
| --- | --- |

—

Egy „európai kulturálisörökség-felhő”, egy kutatási és innovációs együttműködési tér létrehozása a kulturális örökség új technológiákon keresztüli hozzáférhetőségének biztosítása, valamint a know-how és a készségek átadásának ösztönzése és megkönnyítése érdekében, lehetőséget teremtve egyedi munkacsoportok és projektstruktúrák létrehozására, a kereskedelmi alapú felhőszolgáltatások európai kulturális megfelelőjeként. Ezt hatásvizsgálat fogja megelőzni.

Egy „európai kulturálisörökség-felhő”, egy kutatási és innovációs együttműködési tér létrehozása a kulturális örökség új technológiákon keresztüli hozzáférhetőségének biztosítása, valamint a know-how és a készségek átadásának ösztönzése és megkönnyítése érdekében, lehetőséget teremtve egyedi munkacsoportok és projektstruktúrák létrehozására, a kereskedelmi alapú felhőszolgáltatások európai kulturális megfelelőjeként. Ezt hatásvizsgálat fogja megelőzni.

Módosítás 47

Módosítás 47

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 2 pont – 2.2 pont – 2.2.3 pont

I melléklet – II rész – 2 pont – 2.2 pont – 2.2.3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Társadalmi és gazdasági átalakulások |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.2.3.

Társadalmi és gazdasági átalakulások

| 2.2.3. | Társadalmi
  , kulturális
  és gazdasági átalakulások |
| --- | --- |

2.2.3.

Társadalmi
  , kulturális
  és gazdasági átalakulások

, kulturális

Az európai társadalmak – különösen a globalizáció és a technológiai újítások következtében – átfogó
  társadalmi-gazdasági
  átalakuláson mennek keresztül. Ezzel egyidejűleg az európai országok többségében nő a jövedelmi egyenlőtlenség (14). Az inkluzív növekedés elősegítése és az egyenlőtlenségek visszafordítása érdekében olyan előretekintő politikákra van szükség, amelyek növelik a termelékenységet (a mérésének fejlesztésében elért eredményeket is ideértve) és a humántőkét, reagálnak a migrációra és az integrációval kapcsolatos kihívásokra, valamint ösztönzik a nemzedékek közötti szolidaritást és a társadalmi mobilitást. Ahhoz, hogy jövőnk kiegyenlítettebb és virágzó legyen, oktatási és képzési rendszerekre van szükség.

társadalmi-gazdasági

14

Az európai társadalmak – különösen a globalizáció és a technológiai újítások következtében – átfogó
  társadalmi-kulturális-gazdasági
  átalakuláson mennek keresztül. Ezzel egyidejűleg az európai országok többségében nő a jövedelmi egyenlőtlenség (14). Az inkluzív növekedés elősegítése és az egyenlőtlenségek visszafordítása érdekében olyan előretekintő politikákra van szükség, amelyek növelik a termelékenységet (a mérésének fejlesztésében elért eredményeket is ideértve) és a humántőkét,
  javítják a polgárok élet- és munkakörülményeit,
  reagálnak a migrációra és az integrációval kapcsolatos kihívásokra, valamint ösztönzik a nemzedékek közötti szolidaritást és a társadalmi mobilitást
  , illetve a kulturális integrációt
  . Ahhoz, hogy jövőnk kiegyenlítettebb és virágzó legyen,
  hozzáférhető, inkluzív és jó minőségű
  oktatási és képzési rendszerekre van szükség.

társadalmi-kulturális-gazdasági

14

javítják a polgárok élet- és munkakörülményeit,

, illetve a kulturális integrációt

hozzáférhető, inkluzív és jó minőségű

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | Beruházásokat és politikákat segítő tanácsadási tudásbázis, különösen az oktatás és képzés, a magas hozzáadott értékkel rendelkező készségek, a termelékenység, a társadalmi mobilitás, a növekedés, a társadalmi innováció és a munkahelyteremtés területén. Az oktatás és képzés szerepe az egyenlőtlenségek felszámolásában; |
| --- | --- |

—

Beruházásokat és politikákat segítő tanácsadási tudásbázis, különösen az oktatás és képzés, a magas hozzáadott értékkel rendelkező készségek, a termelékenység, a társadalmi mobilitás, a növekedés, a társadalmi innováció és a munkahelyteremtés területén. Az oktatás és képzés szerepe az egyenlőtlenségek felszámolásában;

| — | Beruházásokat és politikákat segítő tanácsadási tudásbázis, különösen az oktatás és képzés, a magas hozzáadott értékkel rendelkező készségek, a termelékenység, a társadalmi mobilitás, a növekedés, a társadalmi innováció és a munkahelyteremtés területén. Az oktatás és képzés szerepe az egyenlőtlenségek felszámolásában; |
| --- | --- |

—

Beruházásokat és politikákat segítő tanácsadási tudásbázis, különösen az oktatás és képzés, a magas hozzáadott értékkel rendelkező készségek, a termelékenység, a társadalmi mobilitás, a növekedés, a társadalmi innováció és a munkahelyteremtés területén. Az oktatás és képzés szerepe az egyenlőtlenségek felszámolásában;

| — | több tudományterületet felölelő, a technológiai változás gazdasági, kulturális és társadalmi hatását összekapcsoló kutatás; |
| --- | --- |

—

több tudományterületet felölelő, a technológiai változás gazdasági, kulturális és társadalmi hatását összekapcsoló kutatás;

több tudományterületet felölelő, a technológiai változás gazdasági, kulturális és társadalmi hatását összekapcsoló kutatás;

| — | Társadalmi fenntarthatóság a kizárólag a GDP-alapú mutatókon túl, különösen az új gazdasági és üzleti modellek és az új pénzügyi technológiák terén; |
| --- | --- |

—

Társadalmi fenntarthatóság a kizárólag a GDP-alapú mutatókon túl, különösen az új gazdasági és üzleti modellek és az új pénzügyi technológiák terén;

| — | Társadalmi fenntarthatóság a kizárólag a GDP-alapú mutatókon túl, különösen az új gazdasági és üzleti modellek
  , mint például a szociális gazdaság
  és az új pénzügyi technológiák terén; |
| --- | --- |

—

Társadalmi fenntarthatóság a kizárólag a GDP-alapú mutatókon túl, különösen az új gazdasági és üzleti modellek
  , mint például a szociális gazdaság
  és az új pénzügyi technológiák terén;

, mint például a szociális gazdaság

| — | Statisztikai és egyéb gazdasági eszközök a növekedés és az innováció jobb megismerése érdekében, a lassú termelékenységnövekedéssel összefüggően; |
| --- | --- |

—

Statisztikai és egyéb gazdasági eszközök a növekedés és az innováció jobb megismerése érdekében, a lassú termelékenységnövekedéssel összefüggően;

| — | Statisztikai és egyéb gazdasági
  és kvantitatív
  eszközök a növekedés és az innováció jobb megismerése érdekében, a lassú termelékenységnövekedéssel összefüggően; |
| --- | --- |

—

Statisztikai és egyéb gazdasági
  és kvantitatív
  eszközök a növekedés és az innováció jobb megismerése érdekében, a lassú termelékenységnövekedéssel összefüggően;

és kvantitatív

| — | Új foglalkozástípusok, a munka szerepe, a munkaerőpiaci és jövedelmi tendenciák és változások a mai társadalmakban, valamint azok hatása a jövedelemelosztásra, a megkülönböztetésmentességre (beleértve a nemek közötti egyenlőséget) és a társadalmi befogadásra; |
| --- | --- |

—

Új foglalkozástípusok, a munka szerepe, a munkaerőpiaci és jövedelmi tendenciák és változások a mai társadalmakban, valamint azok hatása a jövedelemelosztásra, a megkülönböztetésmentességre (beleértve a nemek közötti egyenlőséget) és a társadalmi befogadásra;

| — | Új foglalkozástípusok, a munka szerepe, a munkaerőpiaci és jövedelmi tendenciák és változások a mai társadalmakban, valamint azok hatása a jövedelemelosztásra, a megkülönböztetésmentességre (beleértve a nemek közötti egyenlőséget) és a társadalmi befogadásra; |
| --- | --- |

—

Új foglalkozástípusok, a munka szerepe, a munkaerőpiaci és jövedelmi tendenciák és változások a mai társadalmakban, valamint azok hatása a jövedelemelosztásra, a megkülönböztetésmentességre (beleértve a nemek közötti egyenlőséget) és a társadalmi befogadásra;

| — | Az adó- és ellátórendszer, valamint a társadalombiztosítási és szociális beruházási politikák, az egyenlőtlenségek visszafordítása és a technológia, a demográfia és a sokféleség negatív hatásainak kezelése céljából; |
| --- | --- |

—

Az adó- és ellátórendszer, valamint a társadalombiztosítási és szociális beruházási politikák, az egyenlőtlenségek visszafordítása és a technológia, a demográfia és a sokféleség negatív hatásainak kezelése céljából;

| — | Az adó- és ellátórendszer, valamint a társadalombiztosítási és szociális beruházási politikák,
  adóparadicsomok és méltányos adózás,
  az egyenlőtlenségek visszafordítása és a technológia, a demográfia és a sokféleség negatív hatásainak kezelése céljából; |
| --- | --- |

—

Az adó- és ellátórendszer, valamint a társadalombiztosítási és szociális beruházási politikák,
  adóparadicsomok és méltányos adózás,
  az egyenlőtlenségek visszafordítása és a technológia, a demográfia és a sokféleség negatív hatásainak kezelése céljából;

adóparadicsomok és méltányos adózás,

| — | Stratégiák a demográfiai változás, az urbanizáció és vele szemben a vidéki térségekből történő elvándorlás kezelésére, a társadalmi-gazdasági kirekesztés leküzdésére és a vidéki térségekben az életminőség javítására, az élvonalbeli technológiák és digitális megoldások használatán keresztül is; |
| --- | --- |

—

Stratégiák a demográfiai változás, az urbanizáció és vele szemben a vidéki térségekből történő elvándorlás kezelésére, a társadalmi-gazdasági kirekesztés leküzdésére és a vidéki térségekben az életminőség javítására, az élvonalbeli technológiák és digitális megoldások használatán keresztül is;

Stratégiák a demográfiai változás, az urbanizáció és vele szemben a vidéki térségekből történő elvándorlás kezelésére, a társadalmi-gazdasági kirekesztés leküzdésére és a vidéki térségekben az életminőség javítására, az élvonalbeli technológiák és digitális megoldások használatán keresztül is;

| — | Emberi mobilitás globális és helyi kontextusban a migráció jobb irányításáért, a migránsok integrációjáért (a menekültek integrációját is ideértve); A nemzetközi kötelezettségvállalások és az emberi jogok tiszteletben tartása; A minőségi oktatáshoz, képzéshez, támogatási szolgáltatásokhoz, az aktív és befogadó polgársághoz való jobb, hatékonyabb hozzáférés, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévők számára; |
| --- | --- |

—

Emberi mobilitás globális és helyi kontextusban a migráció jobb irányításáért, a migránsok integrációjáért (a menekültek integrációját is ideértve); A nemzetközi kötelezettségvállalások és az emberi jogok tiszteletben tartása; A minőségi oktatáshoz, képzéshez, támogatási szolgáltatásokhoz, az aktív és befogadó polgársághoz való jobb, hatékonyabb hozzáférés, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévők számára;

| — | Emberi mobilitás globális és helyi kontextusban a migráció jobb irányításáért, a migránsok integrációjáért (a menekültek integrációját is ideértve); A nemzetközi kötelezettségvállalások és az emberi jogok tiszteletben tartása; A minőségi oktatáshoz, képzéshez, támogatási szolgáltatásokhoz, az aktív és befogadó polgársághoz való jobb, hatékonyabb hozzáférés, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévők számára; |
| --- | --- |

—

Emberi mobilitás globális és helyi kontextusban a migráció jobb irányításáért, a migránsok integrációjáért (a menekültek integrációját is ideértve); A nemzetközi kötelezettségvállalások és az emberi jogok tiszteletben tartása; A minőségi oktatáshoz, képzéshez, támogatási szolgáltatásokhoz, az aktív és befogadó polgársághoz való jobb, hatékonyabb hozzáférés, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévők számára;

| — | Oktatási és képzési rendszerek az Unió digitális átalakulásának előmozdítása és lehető leghatékonyabbá tétele érdekében, a globális összekapcsoltság és a technológiai újítások, különösen az online kockázatok, az etikai aggályok, a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek és a piacok radikális változásai tekintetében felmerülő kockázatok kezelése céljából; |
| --- | --- |

—

Oktatási és képzési rendszerek az Unió digitális átalakulásának előmozdítása és lehető leghatékonyabbá tétele érdekében, a globális összekapcsoltság és a technológiai újítások, különösen az online kockázatok, az etikai aggályok, a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek és a piacok radikális változásai tekintetében felmerülő kockázatok kezelése céljából;

| — | Oktatási és képzési rendszerek az Unió digitális átalakulásának előmozdítása és lehető leghatékonyabbá tétele érdekében, a globális összekapcsoltság és a technológiai újítások, különösen az online kockázatok, az etikai aggályok, a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek és a piacok radikális változásai tekintetében felmerülő kockázatok kezelése céljából; |
| --- | --- |

—

Oktatási és képzési rendszerek az Unió digitális átalakulásának előmozdítása és lehető leghatékonyabbá tétele érdekében, a globális összekapcsoltság és a technológiai újítások, különösen az online kockázatok, az etikai aggályok, a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek és a piacok radikális változásai tekintetében felmerülő kockázatok kezelése céljából;

| — | A közigazgatási szervek korszerűsítése, hogy megfeleljenek a polgárok elvárásainak a szolgáltatásnyújtás, az átláthatóság, a hozzáférhetőség, a nyitottság, az elszámoltathatóság és a felhasználóközpontúság terén; |
| --- | --- |

—

A közigazgatási szervek korszerűsítése, hogy megfeleljenek a polgárok elvárásainak a szolgáltatásnyújtás, az átláthatóság, a hozzáférhetőség, a nyitottság, az elszámoltathatóság és a felhasználóközpontúság terén;

| — | A közigazgatási szervek korszerűsítése, hogy megfeleljenek a polgárok elvárásainak
  és szükségleteinek
  a szolgáltatásnyújtás, az átláthatóság, a hozzáférhetőség, a nyitottság, az elszámoltathatóság és a felhasználóközpontúság terén; |
| --- | --- |

—

A közigazgatási szervek korszerűsítése, hogy megfeleljenek a polgárok elvárásainak
  és szükségleteinek
  a szolgáltatásnyújtás, az átláthatóság, a hozzáférhetőség, a nyitottság, az elszámoltathatóság és a felhasználóközpontúság terén;

és szükségleteinek

| — | Az igazságszolgáltatás függetlensége és a jogállamiság elve alapján az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésnek a tisztességes, hatékony és átlátható eljárási módszerekkel történő javítása mind polgári, mind büntetőügyekben. A katasztrófákkal szemben ellenálló társadalmak |
| --- | --- |

—

Az igazságszolgáltatás függetlensége és a jogállamiság elve alapján az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésnek a tisztességes, hatékony és átlátható eljárási módszerekkel történő javítása mind polgári, mind büntetőügyekben. A katasztrófákkal szemben ellenálló társadalmak

| — | Az igazságszolgáltatás függetlensége és a jogállamiság elve alapján az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésnek a tisztességes, hatékony
  , hozzáférhető
  és átlátható eljárási módszerekkel történő javítása mind polgári, mind büntetőügyekben. A katasztrófákkal szemben ellenálló társadalmak |
| --- | --- |

—

Az igazságszolgáltatás függetlensége és a jogállamiság elve alapján az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésnek a tisztességes, hatékony
  , hozzáférhető
  és átlátható eljárási módszerekkel történő javítása mind polgári, mind büntetőügyekben. A katasztrófákkal szemben ellenálló társadalmak

, hozzáférhető

| — | A meglévő és kialakulóban lévő nemi különbségek és az átfogó átalakulásokhoz kapcsolódó szükségletek azonosítása, valamint a nemi sztereotípiák és a nemi előítéletek kezelésére szolgáló innovatív módszerek kidolgozása. |
| --- | --- |

—

A meglévő és kialakulóban lévő nemi különbségek és az átfogó átalakulásokhoz kapcsolódó szükségletek azonosítása, valamint a nemi sztereotípiák és a nemi előítéletek kezelésére szolgáló innovatív módszerek kidolgozása.

A meglévő és kialakulóban lévő nemi különbségek és az átfogó átalakulásokhoz kapcsolódó szükségletek azonosítása, valamint a nemi sztereotípiák és a nemi előítéletek kezelésére szolgáló innovatív módszerek kidolgozása.

Módosítás 48

Módosítás 48

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 2 pont – 2.2 pont – 2.2.4 pont

I melléklet – II rész – 2 pont – 2.2 pont – 2.2.4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.2.4. | A katasztrófákkal szemben ellenálló társadalmak |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.2.4.

A katasztrófákkal szemben ellenálló társadalmak

| 2.2.4. | Társadalom- és bölcsészettudományok |
| --- | --- |

2.2.4.

Társadalom- és bölcsészettudományok

A katasztrófák oka többféle lehet: beszélhetünk természeti vagy ember okozta katasztrófákról, ideértve a terrortámadásokat, az éghajlat-változás okozta és más szélsőséges (többek között a tengerszint emelkedése miatt bekövetkező) eseményeket, erdőtüzeket, hőhullámokat, árvizeket, földrengéseket, szökőárakat, vulkánkitöréseket, vízgazdálkodási válságokat, az űridőjárás okozta eseményeket, ipari és közlekedési katasztrófákat, vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris katasztrófákat, valamint az egymásra épülő kockázatokból eredő katasztrófákat. A cél a halálesetek, az egészségkárosító hatások és a katasztrófák okozta környezeti, gazdasági és anyagi károk megelőzése és csökkentése, az élelmezésbiztonság garantálása, a katasztrófakockázatok jobb megértése és csökkentése, valamint a katasztrófák utáni tanulságok levonásának javítása.

A katasztrófák oka többféle lehet: beszélhetünk természeti vagy ember okozta katasztrófákról, ideértve a terrortámadásokat, az éghajlat-változás okozta és más szélsőséges (többek között a tengerszint emelkedése miatt bekövetkező) eseményeket, erdőtüzeket, hőhullámokat, árvizeket, földrengéseket, szökőárakat, vulkánkitöréseket, vízgazdálkodási válságokat, az űridőjárás okozta eseményeket, ipari és közlekedési katasztrófákat, vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris katasztrófákat, valamint az egymásra épülő kockázatokból eredő katasztrófákat. A cél a halálesetek, az egészségkárosító hatások és a katasztrófák okozta környezeti, gazdasági és anyagi károk megelőzése és csökkentése, az élelmezésbiztonság garantálása, a katasztrófakockázatok jobb megértése és csökkentése, valamint a katasztrófák utáni tanulságok levonásának javítása.

A társadalom- és bölcsészettudományokat be kell építeni az Európai horizont mindegyik prioritásába, hozzájárulva ezzel különösen a nemzetközi, uniós, nemzeti, regionális és helyi politikai döntéshozatal tudományos megalapozottságához. Ezen integráción túl külön támogatást kell nyújtani az alábbi irányelvek mentén, a szakpolitikai döntéshozatalt is támogatva.

A társadalom- és bölcsészettudományokat be kell építeni az Európai horizont mindegyik prioritásába, hozzájárulva ezzel különösen a nemzetközi, uniós, nemzeti, regionális és helyi politikai döntéshozatal tudományos megalapozottságához. Ezen integráción túl külön támogatást kell nyújtani az alábbi irányelvek mentén, a szakpolitikai döntéshozatalt is támogatva.

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | Válság- és katasztrófahelyzetekben a sürgősségi műveletek esetében az elsődleges beavatkozók rendelkezésére álló technológiák és lehetőségek; |
| --- | --- |

—

Válság- és katasztrófahelyzetekben a sürgősségi műveletek esetében az elsődleges beavatkozók rendelkezésére álló technológiák és lehetőségek;

Válság- és katasztrófahelyzetekben a sürgősségi műveletek esetében az elsődleges beavatkozók rendelkezésére álló technológiák és lehetőségek;

| — | A társadalom kapacitása a katasztrófakockázat hatékonyabb kezelésére és csökkentésére, többek között természeti megoldások alkalmazásával, a megelőzés, a felkészültség és a meglévő és új kockázatokra való reagálás révén; |
| --- | --- |

—

A társadalom kapacitása a katasztrófakockázat hatékonyabb kezelésére és csökkentésére, többek között természeti megoldások alkalmazásával, a megelőzés, a felkészültség és a meglévő és új kockázatokra való reagálás révén;

A társadalom kapacitása a katasztrófakockázat hatékonyabb kezelésére és csökkentésére, többek között természeti megoldások alkalmazásával, a megelőzés, a felkészültség és a meglévő és új kockázatokra való reagálás révén;

| — | A berendezések és eljárások interoperabilitása a határokon átnyúló operatív együttműködés és egy integrált uniós piac megteremtése érdekében. |
| --- | --- |

—

A berendezések és eljárások interoperabilitása a határokon átnyúló operatív együttműködés és egy integrált uniós piac megteremtése érdekében.

A berendezések és eljárások interoperabilitása a határokon átnyúló operatív együttműködés és egy integrált uniós piac megteremtése érdekében.

| — | A társadalmi, gazdasági és politikai integráció, valamint az interkulturális dinamika elemzése és fejlesztése Európában és a nemzetközi partnerek viszonylatában; |
| --- | --- |

—

A társadalmi, gazdasági és politikai integráció, valamint az interkulturális dinamika elemzése és fejlesztése Európában és a nemzetközi partnerek viszonylatában;

A társadalmi, gazdasági és politikai integráció, valamint az interkulturális dinamika elemzése és fejlesztése Európában és a nemzetközi partnerek viszonylatában;

| — | Az Európában felmerülő társadalmi kihívások és azok hatásának jobb megértése; |
| --- | --- |

—

Az Európában felmerülő társadalmi kihívások és azok hatásának jobb megértése;

Az Európában felmerülő társadalmi kihívások és azok hatásának jobb megértése;

| — | A társadalmi kohézió európai modelljeivel, a bevándorlással, az integrációval, a demográfiai változással, a népességelöregedéssel, a fogyatékossággal, az oktatással, a szegénységgel és a társadalmi kirekesztéssel kapcsolatos nagy kihívások kezelése; |
| --- | --- |

—

A társadalmi kohézió európai modelljeivel, a bevándorlással, az integrációval, a demográfiai változással, a népességelöregedéssel, a fogyatékossággal, az oktatással, a szegénységgel és a társadalmi kirekesztéssel kapcsolatos nagy kihívások kezelése;

A társadalmi kohézió európai modelljeivel, a bevándorlással, az integrációval, a demográfiai változással, a népességelöregedéssel, a fogyatékossággal, az oktatással, a szegénységgel és a társadalmi kirekesztéssel kapcsolatos nagy kihívások kezelése;

| — | A közösségek, régiók és nemzetek identitásának és hovatartozásának megértését célzó kutatás támogatása. |
| --- | --- |

—

A közösségek, régiók és nemzetek identitásának és hovatartozásának megértését célzó kutatás támogatása.

A közösségek, régiók és nemzetek identitásának és hovatartozásának megértését célzó kutatás támogatása.

Módosítás 49

Módosítás 49

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 2 pont – 2.2 pont – 2.2.5 pont

I melléklet – II rész – 2 pont – 2.2 pont – 2.2.5 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.2.5. | Védelem és biztonság |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2.2.5.

2.2.5.

Védelem és biztonság

törölve

törölve

Védelmet kell biztosítani a polgárok számára a fenyegetésekkel szemben, például a terrorizmus és a hibrid fenyegetések tekintetében, amelyekre egyúttal reagálni is kell; védeni kell a polgárokat, a nyilvános tereket és a kritikus infrastruktúrát a fizikai támadásokkal (többek között a vegyi, biológiai, radiológiai, nukleáris és robbanóanyagok) és a számítógépes támadásokkal szemben; fel kell venni a harcot a terrorizmus és a radikalizálódás ellen, beleértve a terrorista eszmék és hitek megismerését és kezelését; meg kell előzni a súlyos bűncselekményeket, a kiberbűnözést és a szervezett bűnözés is ideértve, és küzdeni kell ellenük; támogatni kell az áldozatokat; követni kell a bűncselekményekből származó pénzek mozgását; támogatni kell az adatok bűnüldözési célú felhasználását és a személyes adatok védelmének biztosítását a bűnüldözési tevékenységekben; támogatni kell a légi, szárazföldi és tengeri uniós határigazgatást a polgárok és áruk áramlása érdekében. Elengedhetetlen fenntartani a rugalmasságot az új biztonsági kihívások gyors kezelése érdekében.

Védelmet kell biztosítani a polgárok számára a fenyegetésekkel szemben, például a terrorizmus és a hibrid fenyegetések tekintetében, amelyekre egyúttal reagálni is kell; védeni kell a polgárokat, a nyilvános tereket és a kritikus infrastruktúrát a fizikai támadásokkal (többek között a vegyi, biológiai, radiológiai, nukleáris és robbanóanyagok) és a számítógépes támadásokkal szemben; fel kell venni a harcot a terrorizmus és a radikalizálódás ellen, beleértve a terrorista eszmék és hitek megismerését és kezelését; meg kell előzni a súlyos bűncselekményeket, a kiberbűnözést és a szervezett bűnözés is ideértve, és küzdeni kell ellenük; támogatni kell az áldozatokat; követni kell a bűncselekményekből származó pénzek mozgását; támogatni kell az adatok bűnüldözési célú felhasználását és a személyes adatok védelmének biztosítását a bűnüldözési tevékenységekben; támogatni kell a légi, szárazföldi és tengeri uniós határigazgatást a polgárok és áruk áramlása érdekében. Elengedhetetlen fenntartani a rugalmasságot az új biztonsági kihívások gyors kezelése érdekében.

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | Innovatív megközelítések és technológiák a biztonsági szakemberek (például a rendőrség, határ- és parti őrség, vámhivatalok) számára, valamint a közegészségügyi szakemberek, az infrastruktúra-üzemeltetők és a nyílt tereket kezelő szakemberek számára; |
| --- | --- |

—

Innovatív megközelítések és technológiák a biztonsági szakemberek (például a rendőrség, határ- és parti őrség, vámhivatalok) számára, valamint a közegészségügyi szakemberek, az infrastruktúra-üzemeltetők és a nyílt tereket kezelő szakemberek számára;

Innovatív megközelítések és technológiák a biztonsági szakemberek (például a rendőrség, határ- és parti őrség, vámhivatalok) számára, valamint a közegészségügyi szakemberek, az infrastruktúra-üzemeltetők és a nyílt tereket kezelő szakemberek számára;

| — | A bűnözés és az erőszakos radikalizálódás emberi és társadalmi dimenziói, az ilyen cselekményeket elkövető vagy potenciálisan elkövető személyekkel, valamint az érintett vagy potenciálisan érintett személyekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

A bűnözés és az erőszakos radikalizálódás emberi és társadalmi dimenziói, az ilyen cselekményeket elkövető vagy potenciálisan elkövető személyekkel, valamint az érintett vagy potenciálisan érintett személyekkel kapcsolatban;

A bűnözés és az erőszakos radikalizálódás emberi és társadalmi dimenziói, az ilyen cselekményeket elkövető vagy potenciálisan elkövető személyekkel, valamint az érintett vagy potenciálisan érintett személyekkel kapcsolatban;

| — | A polgárok, a közigazgatási szervek és az ipar gondolkodásmódja az új biztonsági kockázatok kialakulásának megakadályozása és a meglévő kockázatok csökkentése érdekében, a mesterséges intelligenciából és egyéb új technológiákból eredő kockázatokat is ideértve; |
| --- | --- |

—

A polgárok, a közigazgatási szervek és az ipar gondolkodásmódja az új biztonsági kockázatok kialakulásának megakadályozása és a meglévő kockázatok csökkentése érdekében, a mesterséges intelligenciából és egyéb új technológiákból eredő kockázatokat is ideértve;

A polgárok, a közigazgatási szervek és az ipar gondolkodásmódja az új biztonsági kockázatok kialakulásának megakadályozása és a meglévő kockázatok csökkentése érdekében, a mesterséges intelligenciából és egyéb új technológiákból eredő kockázatokat is ideértve;

| — | A biztonsági kockázatokat rejtő félrevezető tájékoztatás és álhírek elleni küzdelem; |
| --- | --- |

—

A biztonsági kockázatokat rejtő félrevezető tájékoztatás és álhírek elleni küzdelem;

A biztonsági kockázatokat rejtő félrevezető tájékoztatás és álhírek elleni küzdelem;

| — | A berendezések és eljárások interoperabilitása a határokon átnyúló és ügynökségek közötti operatív együttműködés és egy integrált uniós piac megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

—

A berendezések és eljárások interoperabilitása a határokon átnyúló és ügynökségek közötti operatív együttműködés és egy integrált uniós piac megvalósítása érdekében;

A berendezések és eljárások interoperabilitása a határokon átnyúló és ügynökségek közötti operatív együttműködés és egy integrált uniós piac megvalósítása érdekében;

| — | A személyes adatok védelmének biztosítása a bűnüldözési tevékenységekben, különösen a gyors technológiai fejlődés fényében. |
| --- | --- |

—

A személyes adatok védelmének biztosítása a bűnüldözési tevékenységekben, különösen a gyors technológiai fejlődés fényében.

A személyes adatok védelmének biztosítása a bűnüldözési tevékenységekben, különösen a gyors technológiai fejlődés fényében.

Módosítás 50

Módosítás 50

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 2 pont – 2.2 pont – 2.2.6 pont

I melléklet – II rész – 2 pont – 2.2 pont – 2.2.6 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.2.6. | Kiberbiztonság |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2.2.6.

2.2.6.

Kiberbiztonság

törölve

törölve

A rossz szándékú kibertevékenységek nemcsak gazdaságainkat, hanem demokráciáinkat, szabadságunkat és értékeinket is veszélyeztetik. A kiberfenyegetések gyakran bűnügyi jellegűek, amelyeket a profitszerzés motivál, de lehetnek politikai vagy stratégiai indíttatásúak is. A jövő biztonsága és jólétünk függ attól, hogy javítani tudjuk-e azon képességünket, hogy megvédjük az Uniót a kiberfenyegetések ellen. A digitális átalakuláshoz szükség van a kiberbiztonság jelentős mértékű javulására, hogy biztosítsa a tárgyak internetével kapcsolatos, az internethez csatlakoztatható, így például a villamosenergia-hálózatokat, személygépjármű- és közlekedési hálózatokat, kórházakat, pénzügyi rendszereket, közintézményeket, gyárakat és otthonokat felügyelő megannyi eszköz védelmét. Európának fokoznia kell a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képességét, és hatékony kibertámadás-elhárító rendszert kell létrehoznia.

A rossz szándékú kibertevékenységek nemcsak gazdaságainkat, hanem demokráciáinkat, szabadságunkat és értékeinket is veszélyeztetik. A kiberfenyegetések gyakran bűnügyi jellegűek, amelyeket a profitszerzés motivál, de lehetnek politikai vagy stratégiai indíttatásúak is. A jövő biztonsága és jólétünk függ attól, hogy javítani tudjuk-e azon képességünket, hogy megvédjük az Uniót a kiberfenyegetések ellen. A digitális átalakuláshoz szükség van a kiberbiztonság jelentős mértékű javulására, hogy biztosítsa a tárgyak internetével kapcsolatos, az internethez csatlakoztatható, így például a villamosenergia-hálózatokat, személygépjármű- és közlekedési hálózatokat, kórházakat, pénzügyi rendszereket, közintézményeket, gyárakat és otthonokat felügyelő megannyi eszköz védelmét. Európának fokoznia kell a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képességét, és hatékony kibertámadás-elhárító rendszert kell létrehoznia.

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | Technológiák a digitális értéklánc egészében (a biztonságos összetevőktől a titkosításig, valamint az öngyógyító szoftverekig és hálózatokig); |
| --- | --- |

—

Technológiák a digitális értéklánc egészében (a biztonságos összetevőktől a titkosításig, valamint az öngyógyító szoftverekig és hálózatokig);

Technológiák a digitális értéklánc egészében (a biztonságos összetevőktől a titkosításig, valamint az öngyógyító szoftverekig és hálózatokig);

| — | Technológiák a jelenlegi kiberbiztonsági fenyegetések kezelésére, a jövőbeli igények előrejelzésére és a versenyképes ipar fenntartására; |
| --- | --- |

—

Technológiák a jelenlegi kiberbiztonsági fenyegetések kezelésére, a jövőbeli igények előrejelzésére és a versenyképes ipar fenntartására;

Technológiák a jelenlegi kiberbiztonsági fenyegetések kezelésére, a jövőbeli igények előrejelzésére és a versenyképes ipar fenntartására;

| — | Európai kiberbiztonsági kompetenciahálózat- és kompetenciaközpont. |
| --- | --- |

—

Európai kiberbiztonsági kompetenciahálózat- és kompetenciaközpont.

Európai kiberbiztonsági kompetenciahálózat- és kompetenciaközpont.

Módosítás 51

Módosítás 51

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 2 a pont (új)

I melléklet – II rész – 2 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a.„ | BIZTONSÁGOS TÁRSADALOM” KLASZTER |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.„

2a.„

BIZTONSÁGOS TÁRSADALOM” KLASZTER

| 2a.1. | Indokolás |
| --- | --- |

2a.1.

2a.1.

Indokolás

Az átalakulások és a növekvő globális egymásrautaltság és fenyegetettség közepette kiemelkedő jelentősége van az Európa biztonságának megteremtésére irányuló kutatásnak és innovációnak.

Az átalakulások és a növekvő globális egymásrautaltság és fenyegetettség közepette kiemelkedő jelentősége van az Európa biztonságának megteremtésére irányuló kutatásnak és innovációnak.

Annak ellenére, hogy Európa mentes a nagyszabású katonai agresszióktól, most kell választ adni az új biztonsági fenyegetésekből eredő kihívásokra. A különböző terrortámadások és az erőszakos radikalizálódás, valamint a kibertámadások és az összetett fenyegetések súlyos biztonsági aggodalmakat vetnek fel, és különösen nagy terheket rónak a társadalmakra. Az EU-nak szembe kell néznie ezekkel a kihívásokkal, és biztosítania kell a közbiztonságot, ugyanakkor meg kell őriznie az egyén szabadságát és az alapvető jogokat.

Annak ellenére, hogy Európa mentes a nagyszabású katonai agresszióktól, most kell választ adni az új biztonsági fenyegetésekből eredő kihívásokra. A különböző terrortámadások és az erőszakos radikalizálódás, valamint a kibertámadások és az összetett fenyegetések súlyos biztonsági aggodalmakat vetnek fel, és különösen nagy terheket rónak a társadalmakra. Az EU-nak szembe kell néznie ezekkel a kihívásokkal, és biztosítania kell a közbiztonságot, ugyanakkor meg kell őriznie az egyén szabadságát és az alapvető jogokat.

A biztonsági kutatás az e kihívásoknak és egyéb kihívásoknak való megfelelés érdekében tett szélesebb körű uniós erőfeszítések része. Hozzájárul a kapacitásfejlesztés folyamatához, biztosítva a technológiák, megoldások és alkalmazások jövőbeli rendelkezésre állását a politikai döntéshozók, a szakértők és a végfelhasználók, különösen a hatóságok által feltárt hiányosságok felszámolása érdekében.

A biztonsági kutatás az e kihívásoknak és egyéb kihívásoknak való megfelelés érdekében tett szélesebb körű uniós erőfeszítések része. Hozzájárul a kapacitásfejlesztés folyamatához, biztosítva a technológiák, megoldások és alkalmazások jövőbeli rendelkezésre állását a politikai döntéshozók, a szakértők és a végfelhasználók, különösen a hatóságok által feltárt hiányosságok felszámolása érdekében.

Ez a kutatás és innováció a római programnak a biztonsági unióhoz hozzájáruló„biztonságos és védett Európa” elérésére való törekvésre irányuló kötelezettségvállalására reagál. Ki kell aknázni az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés, a bűncselekmények áldozatainak jogai, a nemek közötti egyenlőség, a megkülönböztetésmentesség és az adatvédelem terén, valamint az európai polgárság helyzetének előmozdítása érdekében folytatott tevékenységeket támogató Jogérvényesülés programmal és a Jogok és értékek programmal fennálló szinergiákat.

Ez a kutatás és innováció a római programnak a biztonsági unióhoz hozzájáruló„biztonságos és védett Európa” elérésére való törekvésre irányuló kötelezettségvállalására reagál. Ki kell aknázni az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés, a bűncselekmények áldozatainak jogai, a nemek közötti egyenlőség, a megkülönböztetésmentesség és az adatvédelem terén, valamint az európai polgárság helyzetének előmozdítása érdekében folytatott tevékenységeket támogató Jogérvényesülés programmal és a Jogok és értékek programmal fennálló szinergiákat.

Teljes mértékben hasznosulni fognak az elérhető eszközök, beleértve az európai űrprogramot (Galileo, EGNOS, Kopernikusz, világűr-megfigyelés és állami műholdas kommunikáció).

Teljes mértékben hasznosulni fognak az elérhető eszközök, beleértve az európai űrprogramot (Galileo, EGNOS, Kopernikusz, világűr-megfigyelés és állami műholdas kommunikáció).

Európának folytatnia kell az arra irányuló kutatási és innovációs erőfeszítéseket, hogy javítsa a kiberbiztonságot, az online adatvédelmet, a személyes adatok védelmét, és fel kell vennie a harcot a hamis és káros információk terjesztése ellen, hogy megőrizze a jólétet és a demokratikus és gazdasági stabilitást. A terrorizmus, az erőszakos radikalizálódás, az ideológiailag motivált erőszak, a kulturális javak csempészete, a számítógépes támadások, a szervezett bűnözés, az adókikerülés, a környezeti bűnözés és a katasztrófák az e klaszter alatt kezelendő területek közé tartoznak.

Európának folytatnia kell az arra irányuló kutatási és innovációs erőfeszítéseket, hogy javítsa a kiberbiztonságot, az online adatvédelmet, a személyes adatok védelmét, és fel kell vennie a harcot a hamis és káros információk terjesztése ellen, hogy megőrizze a jólétet és a demokratikus és gazdasági stabilitást. A terrorizmus, az erőszakos radikalizálódás, az ideológiailag motivált erőszak, a kulturális javak csempészete, a számítógépes támadások, a szervezett bűnözés, az adókikerülés, a környezeti bűnözés és a katasztrófák az e klaszter alatt kezelendő területek közé tartoznak.

A kockázatok és fenyegetések előrejelzése, megelőzése és kezelése érdekében nemcsak a kutatás melletti elköteleződésre van szükség, hanem innovatív technológiák, megoldások, előretekintő eszközök és tudás létrehozására és alkalmazására, a szolgáltatók és az állami felhasználók közötti együttműködés ösztönzésére, megoldások találására, a magánélet tiszteletben tartásához való jog és az emberi jogok interneten és máshol történő megsértésének megelőzésére és az ellene való fellépésre is, az európai polgárok egyéni jogainak és szabadságának biztosítása mellett.

A kockázatok és fenyegetések előrejelzése, megelőzése és kezelése érdekében nemcsak a kutatás melletti elköteleződésre van szükség, hanem innovatív technológiák, megoldások, előretekintő eszközök és tudás létrehozására és alkalmazására, a szolgáltatók és az állami felhasználók közötti együttműködés ösztönzésére, megoldások találására, a magánélet tiszteletben tartásához való jog és az emberi jogok interneten és máshol történő megsértésének megelőzésére és az ellene való fellépésre is, az európai polgárok egyéni jogainak és szabadságának biztosítása mellett.

A kutatás és innováció terén a kiegészítő jelleg növelése érdekében a közbiztonsági szervek kutatási tevékenységeit többoldalú és nemzetközi cserék és együttműködés révén kell végrehajtani. A közbiztonsági szerveket ösztönözni kell arra, hogy vegyenek részt az uniós kutatási és innovációs erőfeszítésekben, hogy minden megfelelő szinten fejlesszék az együttműködést és a kommunikációt szolgáló képességeiket, adatokat cseréljenek, használják ki a technológiákra, eljárásokra, berendezésekre vonatkozó közös szabványokat és a bűncselekmények felderítéséhez kapcsolódó tudományok legfrissebb eredményeit, a képzést és a szakértelem támogató előnyeit.

A kutatás és innováció terén a kiegészítő jelleg növelése érdekében a közbiztonsági szervek kutatási tevékenységeit többoldalú és nemzetközi cserék és együttműködés révén kell végrehajtani. A közbiztonsági szerveket ösztönözni kell arra, hogy vegyenek részt az uniós kutatási és innovációs erőfeszítésekben, hogy minden megfelelő szinten fejlesszék az együttműködést és a kommunikációt szolgáló képességeiket, adatokat cseréljenek, használják ki a technológiákra, eljárásokra, berendezésekre vonatkozó közös szabványokat és a bűncselekmények felderítéséhez kapcsolódó tudományok legfrissebb eredményeit, a képzést és a szakértelem támogató előnyeit.

Emellett a közbeszerzést úgy kell alakítani, hogy támogassa a prototípusokat és megkönnyítse a piacra jutás előtt álló innovatív technológiák tesztelését és beszerzését.

Emellett a közbeszerzést úgy kell alakítani, hogy támogassa a prototípusokat és megkönnyítse a piacra jutás előtt álló innovatív technológiák tesztelését és beszerzését.

A tevékenységek elsősorban közvetlenül az alábbi fenntartható fejlesztési célok eléréséhez járulnak hozzá: 1. cél – A szegénység felszámolása; 4. cél – Minőségi oktatás; 8. cél – Tisztességes munka és gazdasági növekedés; 9. cél – Ipar, innováció és infrastruktúra; 10. cél – Az egyenlőtlenségek csökkentése; 11. cél – Fenntartható városok és közösségek; 16. cél – Béke, igazság és erős intézmények.

A tevékenységek elsősorban közvetlenül az alábbi fenntartható fejlesztési célok eléréséhez járulnak hozzá: 1. cél – A szegénység felszámolása; 4. cél – Minőségi oktatás; 8. cél – Tisztességes munka és gazdasági növekedés; 9. cél – Ipar, innováció és infrastruktúra; 10. cél – Az egyenlőtlenségek csökkentése; 11. cél – Fenntartható városok és közösségek; 16. cél – Béke, igazság és erős intézmények.

| 2a.2. | Beavatkozási területek |
| --- | --- |

2a.2.

2a.2.

Beavatkozási területek

| 2a.2.1. | Szervezett bűnözés; terrorizmus, szélsőségesség, radikalizálódás és ideológiai indíttatású erőszak |
| --- | --- |

2a.2.1.

2a.2.1.

Szervezett bűnözés; terrorizmus, szélsőségesség, radikalizálódás és ideológiai indíttatású erőszak

A szervezett bűnözés, a terrorizmus, a szélsőségesség, az erőszakos radikalizálódás és az ideológiai indíttatású erőszak nagy kockázatot jelent a polgárokra, valamint Európa társadalmára, gazdaságára és demokratikus stabilitására nézve. Az elkövetők köre az egyénektől a nemzetközi szinten is működő, rendkívül szervezett bűnözői struktúrákig terjed. A többek között a bölcsészettudományok és a technológiák területén folytatott kutatásnak és innovációnak fel kell derítenie, meg kell előznie tevékenységeiket és fel kell lépnie ellenük.

A szervezett bűnözés, a terrorizmus, a szélsőségesség, az erőszakos radikalizálódás és az ideológiai indíttatású erőszak nagy kockázatot jelent a polgárokra, valamint Európa társadalmára, gazdaságára és demokratikus stabilitására nézve. Az elkövetők köre az egyénektől a nemzetközi szinten is működő, rendkívül szervezett bűnözői struktúrákig terjed. A többek között a bölcsészettudományok és a technológiák területén folytatott kutatásnak és innovációnak fel kell derítenie, meg kell előznie tevékenységeiket és fel kell lépnie ellenük.

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | A bűnözés és az erőszakos radikalizálódás emberi és társadalmi dimenziói, az ilyen cselekményeket elkövető vagy potenciálisan elkövető személyekkel, valamint az érintett vagy potenciálisan érintett személyekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

A bűnözés és az erőszakos radikalizálódás emberi és társadalmi dimenziói, az ilyen cselekményeket elkövető vagy potenciálisan elkövető személyekkel, valamint az érintett vagy potenciálisan érintett személyekkel kapcsolatban;

A bűnözés és az erőszakos radikalizálódás emberi és társadalmi dimenziói, az ilyen cselekményeket elkövető vagy potenciálisan elkövető személyekkel, valamint az érintett vagy potenciálisan érintett személyekkel kapcsolatban;

| — | A végfelhasználók, különösen a közbiztonsági hatóságok biztonságát szolgáló innovatív megközelítések és technológiák; |
| --- | --- |

—

A végfelhasználók, különösen a közbiztonsági hatóságok biztonságát szolgáló innovatív megközelítések és technológiák;

A végfelhasználók, különösen a közbiztonsági hatóságok biztonságát szolgáló innovatív megközelítések és technológiák;

| — | Az infrastruktúra, a nyílt és nyilvános terek védelmére szolgáló technológiák és működési szabványok; |
| --- | --- |

—

Az infrastruktúra, a nyílt és nyilvános terek védelmére szolgáló technológiák és működési szabványok;

Az infrastruktúra, a nyílt és nyilvános terek védelmére szolgáló technológiák és működési szabványok;

| — | Súlyos és szervezett bűncselekmény, ideológiai indíttatású radikalizálódás, erőszak és terrorizmus kísérletének vagy előkészítésének előrejelzése, felderítése, megelőzése és az azokkal szembeni védelem, beleértve az áldozatoknak nyújtott támogatást. |
| --- | --- |

—

Súlyos és szervezett bűncselekmény, ideológiai indíttatású radikalizálódás, erőszak és terrorizmus kísérletének vagy előkészítésének előrejelzése, felderítése, megelőzése és az azokkal szembeni védelem, beleértve az áldozatoknak nyújtott támogatást.

Súlyos és szervezett bűncselekmény, ideológiai indíttatású radikalizálódás, erőszak és terrorizmus kísérletének vagy előkészítésének előrejelzése, felderítése, megelőzése és az azokkal szembeni védelem, beleértve az áldozatoknak nyújtott támogatást.

| 2a.2.2. | Határvédelmi igazgatás |
| --- | --- |

2a.2.2.

2a.2.2.

Határvédelmi igazgatás

A belső biztonság és védelem EU-n belüli előrelépéséhez a kutatásnak és az innovációnak erősítenie kell a határvédelmi és határigazgatási képességeket. Ide tartozik a terület felderítése és megfigyelése (levegő, föld, tenger), a külföldi hatóságokkal való szilárd együttműködés és adatcsere, a helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi irányítási, ellenőrzési és kommunikációs központokkal való interoperabilitási képességeket is ideértve, valamint a határvédelmi megoldások megvalósítása, az incidensekre való reagálás, a kockázatfelderítés és a bűnmegelőzés. Ide kell sorolni továbbá a prediktív rendfenntartással és az algoritmus alapú korai előrejelző alkalmazásokkal, a különféle érzékelőket használó automatizált megfigyelési technológiákkal kapcsolatos kutatásokat, amelyek során figyelembe kell venni az alapvető jogokat. Miközben a hatásukat és a biztonsági erőfeszítések fokozása és a megoldás lehetőségeit értékeljük, e technológiáknak és berendezéseknek hozzá kell járulniuk a külső határokat különösen szárazföldön és tengeren megközelítők sértetlenségéhez.

A belső biztonság és védelem EU-n belüli előrelépéséhez a kutatásnak és az innovációnak erősítenie kell a határvédelmi és határigazgatási képességeket. Ide tartozik a terület felderítése és megfigyelése (levegő, föld, tenger), a külföldi hatóságokkal való szilárd együttműködés és adatcsere, a helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi irányítási, ellenőrzési és kommunikációs központokkal való interoperabilitási képességeket is ideértve, valamint a határvédelmi megoldások megvalósítása, az incidensekre való reagálás, a kockázatfelderítés és a bűnmegelőzés. Ide kell sorolni továbbá a prediktív rendfenntartással és az algoritmus alapú korai előrejelző alkalmazásokkal, a különféle érzékelőket használó automatizált megfigyelési technológiákkal kapcsolatos kutatásokat, amelyek során figyelembe kell venni az alapvető jogokat. Miközben a hatásukat és a biztonsági erőfeszítések fokozása és a megoldás lehetőségeit értékeljük, e technológiáknak és berendezéseknek hozzá kell járulniuk a külső határokat különösen szárazföldön és tengeren megközelítők sértetlenségéhez.

A kutatásnak hozzá kell járulnia az európai integrált határigazgatás fejlesztéséhez, többek között a tagjelölt országokkal, a potenciális tagjelölt országokkal és az európai szomszédságpolitika országaival való fokozott együttműködés révén. A kutatás tovább fogja segíteni a migráció kezelésére irányuló uniós erőfeszítéseket.

A kutatásnak hozzá kell járulnia az európai integrált határigazgatás fejlesztéséhez, többek között a tagjelölt országokkal, a potenciális tagjelölt országokkal és az európai szomszédságpolitika országaival való fokozott együttműködés révén. A kutatás tovább fogja segíteni a migráció kezelésére irányuló uniós erőfeszítéseket.

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | Hamisított és más módon manipulált dokumentumok azonosítása; |
| --- | --- |

—

Hamisított és más módon manipulált dokumentumok azonosítása;

Hamisított és más módon manipulált dokumentumok azonosítása;

| — | Személyek és áruk illegális szállításának/kereskedelmének felderítése; |
| --- | --- |

—

Személyek és áruk illegális szállításának/kereskedelmének felderítése;

Személyek és áruk illegális szállításának/kereskedelmének felderítése;

| — | A határincidensekre való reagálási képességek előmozdítása; |
| --- | --- |

—

A határincidensekre való reagálási képességek előmozdítása;

A határincidensekre való reagálási képességek előmozdítása;

| — | A határterület felderítésére és megfigyelésére szolgáló berendezések korszerűsítése; |
| --- | --- |

—

A határterület felderítésére és megfigyelésére szolgáló berendezések korszerűsítése;

A határterület felderítésére és megfigyelésére szolgáló berendezések korszerűsítése;

| — | Mindkét oldal biztonsági hatóságai közötti közvetlen együttműködés fokozása a határ menti térségek határokon átnyúló intézkedéseit illetően, az elkövetők és gyanúsítottak folyamatos üldözéséért. |
| --- | --- |

—

Mindkét oldal biztonsági hatóságai közötti közvetlen együttműködés fokozása a határ menti térségek határokon átnyúló intézkedéseit illetően, az elkövetők és gyanúsítottak folyamatos üldözéséért.

Mindkét oldal biztonsági hatóságai közötti közvetlen együttműködés fokozása a határ menti térségek határokon átnyúló intézkedéseit illetően, az elkövetők és gyanúsítottak folyamatos üldözéséért.

| 2a.2.3. | Kiberbiztonság, magánélet védelme, adatvédelem |
| --- | --- |

2a.2.3.

2a.2.3.

Kiberbiztonság, magánélet védelme, adatvédelem

A rossz szándékú és ellenséges kibertevékenységek nemcsak a társadalmainkat és azok polgárait, a hatóságok és közintézmények stabil és biztonságos működését, gazdaságainkat, hanem Európa demokratikus intézményeinek működését, szabadságunkat és értékeinket is veszélyeztetik. Már előfordultak közintézményeket érintő biztonsági incidensek, és számuk valószínűleg növekedni fog a digitális és kiberalkalmazások adminisztratív és gazdasági eljárásokba, valamint a magáncélú és egyéni használatba történő további integrációja során.

A rossz szándékú és ellenséges kibertevékenységek nemcsak a társadalmainkat és azok polgárait, a hatóságok és közintézmények stabil és biztonságos működését, gazdaságainkat, hanem Európa demokratikus intézményeinek működését, szabadságunkat és értékeinket is veszélyeztetik. Már előfordultak közintézményeket érintő biztonsági incidensek, és számuk valószínűleg növekedni fog a digitális és kiberalkalmazások adminisztratív és gazdasági eljárásokba, valamint a magáncélú és egyéni használatba történő további integrációja során.

A kiberbűnözés egyre nagyobb méreteket ölt, a kapcsolódó kockázatok pedig egyre sokfélébbek lesznek, ahogy a gazdaság és a társadalom digitalizációja tovább folytatódik. Európának folytatnia kell az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy javítsa a kiberbiztonságot, az online adatvédelmet, a személyes adatok védelmét, és küzdenie kell a hamis és káros információk terjesztése ellen, hogy megőrizze a demokratikus és gazdasági stabilitást.

A kiberbűnözés egyre nagyobb méreteket ölt, a kapcsolódó kockázatok pedig egyre sokfélébbek lesznek, ahogy a gazdaság és a társadalom digitalizációja tovább folytatódik. Európának folytatnia kell az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy javítsa a kiberbiztonságot, az online adatvédelmet, a személyes adatok védelmét, és küzdenie kell a hamis és káros információk terjesztése ellen, hogy megőrizze a demokratikus és gazdasági stabilitást.

A jövőbeni biztonság és jólét az Unió ilyen fenyegetésekkel szembeni védelmét, a gyakran szoros és gyors határon átnyúló együttműködést igénylő rosszindulatú kibertevékenységek megelőzését, felderítését és leküzdését szolgáló képességek fejlesztésétől függ. Különösen a digitális átalakuláshoz szükség van a kiberbiztonság jelentős mértékű javulására, hogy biztosítsa a dolgok internetével kapcsolatos, az internethez csatlakoztatható hatalmas számú eszköz védelmét, Európának továbbra is minden erőfeszítést meg kell tennie a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képesség megerősítése és a hatékony elrettentés előmozdítása érdekében.

A jövőbeni biztonság és jólét az Unió ilyen fenyegetésekkel szembeni védelmét, a gyakran szoros és gyors határon átnyúló együttműködést igénylő rosszindulatú kibertevékenységek megelőzését, felderítését és leküzdését szolgáló képességek fejlesztésétől függ. Különösen a digitális átalakuláshoz szükség van a kiberbiztonság jelentős mértékű javulására, hogy biztosítsa a dolgok internetével kapcsolatos, az internethez csatlakoztatható hatalmas számú eszköz védelmét, Európának továbbra is minden erőfeszítést meg kell tennie a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képesség megerősítése és a hatékony elrettentés előmozdítása érdekében.

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | A biztonsági kockázatokat rejtő félrevezető tájékoztatás és álhírek elleni küzdelem, ideértve a választási regisztrációs, értékelő/számoló és kommunikációs rendszerek védelmét (választási védelem); képességek fejlesztése a manipulációs források azonosításához a szólásszabadság és az információhoz való hozzáférés fenntartásával; |
| --- | --- |

—

A biztonsági kockázatokat rejtő félrevezető tájékoztatás és álhírek elleni küzdelem, ideértve a választási regisztrációs, értékelő/számoló és kommunikációs rendszerek védelmét (választási védelem); képességek fejlesztése a manipulációs források azonosításához a szólásszabadság és az információhoz való hozzáférés fenntartásával;

A biztonsági kockázatokat rejtő félrevezető tájékoztatás és álhírek elleni küzdelem, ideértve a választási regisztrációs, értékelő/számoló és kommunikációs rendszerek védelmét (választási védelem); képességek fejlesztése a manipulációs források azonosításához a szólásszabadság és az információhoz való hozzáférés fenntartásával;

| — | A felderítési, megelőzési, védelmi és az elhárítást szolgáló technológiák bővítése; |
| --- | --- |

—

A felderítési, megelőzési, védelmi és az elhárítást szolgáló technológiák bővítése;

A felderítési, megelőzési, védelmi és az elhárítást szolgáló technológiák bővítése;

| — | A hatóságok kibertámadásokkal kapcsolatos visszafejtési és dekódolási képességeinek megerősítése; |
| --- | --- |

—

A hatóságok kibertámadásokkal kapcsolatos visszafejtési és dekódolási képességeinek megerősítése;

A hatóságok kibertámadásokkal kapcsolatos visszafejtési és dekódolási képességeinek megerősítése;

| — | A tiltott elektronikus fizetési módok és pénzmozgások felderítésére és nyomon követésére szolgáló technológiák; |
| --- | --- |

—

A tiltott elektronikus fizetési módok és pénzmozgások felderítésére és nyomon követésére szolgáló technológiák;

A tiltott elektronikus fizetési módok és pénzmozgások felderítésére és nyomon követésére szolgáló technológiák;

| — | Az illetékes hatóságok – különösen az Európai Rendőrségi Hivatal, a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ és az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – tudományos és technológiai képességeinek fokozása; |
| --- | --- |

—

Az illetékes hatóságok – különösen az Európai Rendőrségi Hivatal, a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ és az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – tudományos és technológiai képességeinek fokozása;

Az illetékes hatóságok – különösen az Európai Rendőrségi Hivatal, a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ és az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – tudományos és technológiai képességeinek fokozása;

| — | A személyes adatok védelmének biztosítása a bűnüldözési tevékenységekben, különösen a gyors technológiai fejlődés fényében; |
| --- | --- |

—

A személyes adatok védelmének biztosítása a bűnüldözési tevékenységekben, különösen a gyors technológiai fejlődés fényében;

A személyes adatok védelmének biztosítása a bűnüldözési tevékenységekben, különösen a gyors technológiai fejlődés fényében;

| — | Technológiák a digitális értéklánc egészében (a biztonságos összetevőktől a titkosításig, a elosztott főkönyvi technológiákig, a magatartásalapú biztonságig, valamint az ellenálló és öngyógyító szoftverekig és hálózatokig); |
| --- | --- |

—

Technológiák a digitális értéklánc egészében (a biztonságos összetevőktől a titkosításig, a elosztott főkönyvi technológiákig, a magatartásalapú biztonságig, valamint az ellenálló és öngyógyító szoftverekig és hálózatokig);

Technológiák a digitális értéklánc egészében (a biztonságos összetevőktől a titkosításig, a elosztott főkönyvi technológiákig, a magatartásalapú biztonságig, valamint az ellenálló és öngyógyító szoftverekig és hálózatokig);

| — | Technológiák, módszerek és bevált gyakorlatok a kiberbiztonsági fenyegetések kezelésére, megelőzésére, mérséklésére és az utánuk történő helyreállításra a jövőbeli igények előrejelzésére és a versenyképes ipar fenntartására, beleértve a kiberbiztonság kockázataival és következményeivel kapcsolatos ismeretek és tudatosság fejlesztését; |
| --- | --- |

—

Technológiák, módszerek és bevált gyakorlatok a kiberbiztonsági fenyegetések kezelésére, megelőzésére, mérséklésére és az utánuk történő helyreállításra a jövőbeli igények előrejelzésére és a versenyképes ipar fenntartására, beleértve a kiberbiztonság kockázataival és következményeivel kapcsolatos ismeretek és tudatosság fejlesztését;

Technológiák, módszerek és bevált gyakorlatok a kiberbiztonsági fenyegetések kezelésére, megelőzésére, mérséklésére és az utánuk történő helyreállításra a jövőbeli igények előrejelzésére és a versenyképes ipar fenntartására, beleértve a kiberbiztonság kockázataival és következményeivel kapcsolatos ismeretek és tudatosság fejlesztését;

| — | A személyes adatok védelmének biztosítása a polgárok és fogyasztók által könnyen használható megoldások előtérbe helyezésével; |
| --- | --- |

—

A személyes adatok védelmének biztosítása a polgárok és fogyasztók által könnyen használható megoldások előtérbe helyezésével;

A személyes adatok védelmének biztosítása a polgárok és fogyasztók által könnyen használható megoldások előtérbe helyezésével;

| — | Biztonságos szoftverek és hardverek fejlesztése és szoftver- és hardverbiztonságot tesztelő létesítmények; |
| --- | --- |

—

Biztonságos szoftverek és hardverek fejlesztése és szoftver- és hardverbiztonságot tesztelő létesítmények;

Biztonságos szoftverek és hardverek fejlesztése és szoftver- és hardverbiztonságot tesztelő létesítmények;

| 2a.2.4. | Kritikus infrastruktúrák védelme és a katasztrófareagálás javítása |
| --- | --- |

2a.2.4.

2a.2.4.

Kritikus infrastruktúrák védelme és a katasztrófareagálás javítása

Az új technológiák, eljárások, módszerek és célzott képességek elő fogják segíteni a társadalom és a gazdaság megfelelő működéséhez elengedhetetlen kritikus infrastruktúrák, köztük e-infrastruktúrák, rendszerek és szolgáltatások (többek között a távközlés, a közlekedés, a pénzügy, az egészségügy, az élelmiszerek, a víz, az energia, a logisztikai és az ellátási lánc, valamint a környezet) védelmét.

Az új technológiák, eljárások, módszerek és célzott képességek elő fogják segíteni a társadalom és a gazdaság megfelelő működéséhez elengedhetetlen kritikus infrastruktúrák, köztük e-infrastruktúrák, rendszerek és szolgáltatások (többek között a távközlés, a közlekedés, a pénzügy, az egészségügy, az élelmiszerek, a víz, az energia, a logisztikai és az ellátási lánc, valamint a környezet) védelmét.

A katasztrófák oka többféle lehet: vannak természeti vagy ember okozta, valamint az egymásra épülő kockázatokból eredő katasztrófák. Erőfeszítésekre van szükség az életünkre és megélhetésünkre gyakorolt hatások csökkentésére. A cél az egészségkárosító hatások és a környezeti, gazdasági és anyagi károk megelőzése és csökkentése, az élelmiszer- és gyógyszerellátás, a biztonság és az alapvető kommunikációs eszközök garantálása érdekében.

A katasztrófák oka többféle lehet: vannak természeti vagy ember okozta, valamint az egymásra épülő kockázatokból eredő katasztrófák. Erőfeszítésekre van szükség az életünkre és megélhetésünkre gyakorolt hatások csökkentésére. A cél az egészségkárosító hatások és a környezeti, gazdasági és anyagi károk megelőzése és csökkentése, az élelmiszer- és gyógyszerellátás, a biztonság és az alapvető kommunikációs eszközök garantálása érdekében.

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | Válság- és katasztrófahelyzetekben a sürgősségi műveletek esetében az elsődleges beavatkozók rendelkezésére álló technológiák és lehetőségek, beleértve a katasztrófareagálást az áldozatok számára és a korai riasztási rendszereket; |
| --- | --- |

—

Válság- és katasztrófahelyzetekben a sürgősségi műveletek esetében az elsődleges beavatkozók rendelkezésére álló technológiák és lehetőségek, beleértve a katasztrófareagálást az áldozatok számára és a korai riasztási rendszereket;

Válság- és katasztrófahelyzetekben a sürgősségi műveletek esetében az elsődleges beavatkozók rendelkezésére álló technológiák és lehetőségek, beleértve a katasztrófareagálást az áldozatok számára és a korai riasztási rendszereket;

| — | A társadalom képessége a katasztrófakockázat hatékonyabb kezelésére és csökkentésére, többek között a természeten és a közösségi know-how-n alapuló megoldások alkalmazásával, a megelőzés, a felkészültség és a meglévő és új kockázatokra való reagálás, valamint a különböző infrastruktúrák ellenálló képességének javítása révén, a katasztrófákkal szemben ellenállóképes intézményi, politikai és irányítási struktúrákon keresztül is; |
| --- | --- |

—

A társadalom képessége a katasztrófakockázat hatékonyabb kezelésére és csökkentésére, többek között a természeten és a közösségi know-how-n alapuló megoldások alkalmazásával, a megelőzés, a felkészültség és a meglévő és új kockázatokra való reagálás, valamint a különböző infrastruktúrák ellenálló képességének javítása révén, a katasztrófákkal szemben ellenállóképes intézményi, politikai és irányítási struktúrákon keresztül is;

A társadalom képessége a katasztrófakockázat hatékonyabb kezelésére és csökkentésére, többek között a természeten és a közösségi know-how-n alapuló megoldások alkalmazásával, a megelőzés, a felkészültség és a meglévő és új kockázatokra való reagálás, valamint a különböző infrastruktúrák ellenálló képességének javítása révén, a katasztrófákkal szemben ellenállóképes intézményi, politikai és irányítási struktúrákon keresztül is;

| — | A kutató- és mentőfelszerelések, járművek, készletek és a csapatok mozgatásához szükséges képességek fejlesztése; |
| --- | --- |

—

A kutató- és mentőfelszerelések, járművek, készletek és a csapatok mozgatásához szükséges képességek fejlesztése;

A kutató- és mentőfelszerelések, járművek, készletek és a csapatok mozgatásához szükséges képességek fejlesztése;

| — | A világjárványok kitörésének megelőzésére vagy feltartóztatására szolgáló technológiák, felszerelések és eljárások. |
| --- | --- |

—

A világjárványok kitörésének megelőzésére vagy feltartóztatására szolgáló technológiák, felszerelések és eljárások.

A világjárványok kitörésének megelőzésére vagy feltartóztatására szolgáló technológiák, felszerelések és eljárások.

| — | A többrétegű közösségi riasztórendszerek, különösen a kiszolgáltatott személyek számára történő javítása; |
| --- | --- |

—

A többrétegű közösségi riasztórendszerek, különösen a kiszolgáltatott személyek számára történő javítása;

A többrétegű közösségi riasztórendszerek, különösen a kiszolgáltatott személyek számára történő javítása;

| — | A specializált légi és földi járművek elérhetőségének és gyors bevetésének fejlesztése, hogy a nagy kiterjedésű tüzek és az erdőtüzek leküzdhetők legyenek; |
| --- | --- |

—

A specializált légi és földi járművek elérhetőségének és gyors bevetésének fejlesztése, hogy a nagy kiterjedésű tüzek és az erdőtüzek leküzdhetők legyenek;

A specializált légi és földi járművek elérhetőségének és gyors bevetésének fejlesztése, hogy a nagy kiterjedésű tüzek és az erdőtüzek leküzdhetők legyenek;

| 2a.2.5. | Szellemi kalózkodás és a termékhamisítás |
| --- | --- |

2a.2.5.

2a.2.5.

Szellemi kalózkodás és a termékhamisítás

A szellemi kalózkodás és termékhamisítás elleni küzdelem továbbra is komoly gondot jelent az európai gazdaság, a kulturális és kreatív ágazat és a polgárok számára egyaránt. Ezek a tiltott tevékenységek súlyos adó-, bevétel- és személyijövedelem-kiesést okoznak, valamint veszélyeztetik az európai foglalkoztatást.

A szellemi kalózkodás és termékhamisítás elleni küzdelem továbbra is komoly gondot jelent az európai gazdaság, a kulturális és kreatív ágazat és a polgárok számára egyaránt. Ezek a tiltott tevékenységek súlyos adó-, bevétel- és személyijövedelem-kiesést okoznak, valamint veszélyeztetik az európai foglalkoztatást.

A hibás termékek személyi és vagyoni károk okozásának kockázatát hordozzák. Ezeket a hatásokat kezelni kell, és megoldásokat kell találni a szellemi kalózkodás és a termékhamisítás leküzdésére, valamint az érintett hatóságok megerősítésére annak érdekében, hogy együttműködve megelőzzék, felderítsék, kivizsgálják és leküzdjék ezeket a bűncselekményeket és a kapcsolódó illegális tevékenységeket.

A hibás termékek személyi és vagyoni károk okozásának kockázatát hordozzák. Ezeket a hatásokat kezelni kell, és megoldásokat kell találni a szellemi kalózkodás és a termékhamisítás leküzdésére, valamint az érintett hatóságok megerősítésére annak érdekében, hogy együttműködve megelőzzék, felderítsék, kivizsgálják és leküzdjék ezeket a bűncselekményeket és a kapcsolódó illegális tevékenységeket.

Ide sorolandók a szellemi tulajdon védelmének előmozdítására irányuló erőfeszítések.

Ide sorolandók a szellemi tulajdon védelmének előmozdítására irányuló erőfeszítések.

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | Termékek azonosítására szolgáló technikák előmozdítása; |
| --- | --- |

—

Termékek azonosítására szolgáló technikák előmozdítása;

Termékek azonosítására szolgáló technikák előmozdítása;

| — | Az eredeti részek és áruk védelmének fokozása; |
| --- | --- |

—

Az eredeti részek és áruk védelmének fokozása;

Az eredeti részek és áruk védelmének fokozása;

| — | A szállított termékek (valós idejű), valamint a gyártók, szállítók, vámhatóságok és címzettek közötti adatcsere ellenőrzését szolgáló technológiák. |
| --- | --- |

—

A szállított termékek (valós idejű), valamint a gyártók, szállítók, vámhatóságok és címzettek közötti adatcsere ellenőrzését szolgáló technológiák.

A szállított termékek (valós idejű), valamint a gyártók, szállítók, vámhatóságok és címzettek közötti adatcsere ellenőrzését szolgáló technológiák.

| 2a.2.6. | Az Unió külső biztonsági politikáinak támogatása konfliktusmegelőzés és békeépítés révén |
| --- | --- |

2a.2.6.

2a.2.6.

Az Unió külső biztonsági politikáinak támogatása konfliktusmegelőzés és békeépítés révén

Az Unió külső biztonsági politikáinak a támogatásához kutatás, új technológiák, képességek és megoldások szükségesek a polgári védelemtől egészen a humanitárius segélyekig, a határigazgatásig vagy a békefenntartásig és a válság utáni stabilizációig terjedő polgári feladatok terén, a válságmegelőzést, a békeépítést és a közvetítést is ideértve.

Az Unió külső biztonsági politikáinak a támogatásához kutatás, új technológiák, képességek és megoldások szükségesek a polgári védelemtől egészen a humanitárius segélyekig, a határigazgatásig vagy a békefenntartásig és a válság utáni stabilizációig terjedő polgári feladatok terén, a válságmegelőzést, a békeépítést és a közvetítést is ideértve.

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | A válságrendezés, a béke és igazságszolgáltatás helyreállítására, a konfliktushoz vezető tényezők korai azonosítására, valamint a helyreállító igazságszolgáltatási eljárások hatásaira irányuló kutatás. |
| --- | --- |

—

A válságrendezés, a béke és igazságszolgáltatás helyreállítására, a konfliktushoz vezető tényezők korai azonosítására, valamint a helyreállító igazságszolgáltatási eljárások hatásaira irányuló kutatás.

A válságrendezés, a béke és igazságszolgáltatás helyreállítására, a konfliktushoz vezető tényezők korai azonosítására, valamint a helyreállító igazságszolgáltatási eljárások hatásaira irányuló kutatás.

| — | A polgári és katonai képességek interoperabilitásának előmozdítása a polgári védelemtől egészen a humanitárius segélyekig, a határigazgatásig vagy a békefenntartásig terjedő polgári feladatok terén; |
| --- | --- |

—

A polgári és katonai képességek interoperabilitásának előmozdítása a polgári védelemtől egészen a humanitárius segélyekig, a határigazgatásig vagy a békefenntartásig terjedő polgári feladatok terén;

A polgári és katonai képességek interoperabilitásának előmozdítása a polgári védelemtől egészen a humanitárius segélyekig, a határigazgatásig vagy a békefenntartásig terjedő polgári feladatok terén;

| — | A technológiai fejlesztés a kettős felhasználású technológiák érzékeny területén annak érdekében, hogy javuljon a polgári védelmi és a katonai erők, és világszinten a polgári védelmi erők közötti kölcsönös átjárhatóság, valamint hogy fokozódjon a megbízhatóság, hangsúlyosabban figyelembe vegyék a szervezeti, jogi és etikai szempontokat és a kereskedelmi kérdéseket, javuljon az információ bizalmas jellegének és sértetlenségének védelme, valamint garantált legyen minden tranzakció és feldolgozás nyomonkövethetősége; |
| --- | --- |

—

A technológiai fejlesztés a kettős felhasználású technológiák érzékeny területén annak érdekében, hogy javuljon a polgári védelmi és a katonai erők, és világszinten a polgári védelmi erők közötti kölcsönös átjárhatóság, valamint hogy fokozódjon a megbízhatóság, hangsúlyosabban figyelembe vegyék a szervezeti, jogi és etikai szempontokat és a kereskedelmi kérdéseket, javuljon az információ bizalmas jellegének és sértetlenségének védelme, valamint garantált legyen minden tranzakció és feldolgozás nyomonkövethetősége;

A technológiai fejlesztés a kettős felhasználású technológiák érzékeny területén annak érdekében, hogy javuljon a polgári védelmi és a katonai erők, és világszinten a polgári védelmi erők közötti kölcsönös átjárhatóság, valamint hogy fokozódjon a megbízhatóság, hangsúlyosabban figyelembe vegyék a szervezeti, jogi és etikai szempontokat és a kereskedelmi kérdéseket, javuljon az információ bizalmas jellegének és sértetlenségének védelme, valamint garantált legyen minden tranzakció és feldolgozás nyomonkövethetősége;

| — | Irányítási és ellenőrzési képességek fejlesztése a polgári küldetésekben. |
| --- | --- |

—

Irányítási és ellenőrzési képességek fejlesztése a polgári küldetésekben.

Irányítási és ellenőrzési képességek fejlesztése a polgári küldetésekben.

| 2a.2.7. | A koordináció, az együttműködés és a szinergiák előmozdítása |
| --- | --- |

2a.2.7.

2a.2.7.

A koordináció, az együttműködés és a szinergiák előmozdítása

A hatóságok azon képességének biztosítására, hogy kialakítsák, lebonyolítsák, ellenőrizzék és irányítsák az egymás közötti eljárásokat, korszerű technológia és szabványok szükségesek. A célnak annak kell lennie, hogy a hatóságokat és más bevetendő erőket cserélhető berendezésekkel lássák el az Unió egész területén alkalmazandó egységes működési, válaszadási, jelentéstételi és adatcsere-eljárások integrálása érdekében.

A hatóságok azon képességének biztosítására, hogy kialakítsák, lebonyolítsák, ellenőrizzék és irányítsák az egymás közötti eljárásokat, korszerű technológia és szabványok szükségesek. A célnak annak kell lennie, hogy a hatóságokat és más bevetendő erőket cserélhető berendezésekkel lássák el az Unió egész területén alkalmazandó egységes működési, válaszadási, jelentéstételi és adatcsere-eljárások integrálása érdekében.

Megfelelő költségvetést kell biztosítani az ügynökségek számára annak további támogatásához, hogy részt vehessenek az uniós kutatásban és innovációban, valamint a releváns projektek irányítása, az igények, eredmények és törekvések cseréje és a más ügynökségekkel és egyes nem uniós hatóságokkal, például az Antiterrorista Szakértői Csoporttal és a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezetével (Interpol) való együttműködés és erőfeszítéseik összehangolása érdekében. Ami a biztonsággal kapcsolatos kutatást és innovációt illeti, ezek különösen az Európai Rendőrakadémia, Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ, a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja, az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség, a Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség, az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala, az Európai Rendőrségi Hivatal, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség és az Európai Unió Műholdközpontja.

Megfelelő költségvetést kell biztosítani az ügynökségek számára annak további támogatásához, hogy részt vehessenek az uniós kutatásban és innovációban, valamint a releváns projektek irányítása, az igények, eredmények és törekvések cseréje és a más ügynökségekkel és egyes nem uniós hatóságokkal, például az Antiterrorista Szakértői Csoporttal és a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezetével (Interpol) való együttműködés és erőfeszítéseik összehangolása érdekében. Ami a biztonsággal kapcsolatos kutatást és innovációt illeti, ezek különösen az Európai Rendőrakadémia, Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ, a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja, az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség, a Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség, az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala, az Európai Rendőrségi Hivatal, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség és az Európai Unió Műholdközpontja.

Az uniós finanszírozású védelmi kutatással való szinergiák erősítése érdekében csere- és konzultációs mechanizmusokat kell létrehozni a védelmi kutatással foglalkozó hatóságok között polgári célokra.

Az uniós finanszírozású védelmi kutatással való szinergiák erősítése érdekében csere- és konzultációs mechanizmusokat kell létrehozni a védelmi kutatással foglalkozó hatóságok között polgári célokra.

A szabványok fontos szerepet játszanak, mivel ezek biztosítják a közös fejlesztést, gyártást és végrehajtást, valamint a szolgáltatások, eljárások, technológiák és berendezések cseréjéhez, interoperabilitásához és kompatibilitásához szükséges képességeket.

A szabványok fontos szerepet játszanak, mivel ezek biztosítják a közös fejlesztést, gyártást és végrehajtást, valamint a szolgáltatások, eljárások, technológiák és berendezések cseréjéhez, interoperabilitásához és kompatibilitásához szükséges képességeket.

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | Alapvető üzemeltetési követelményekkel rendelkező technológiák és berendezések, amelyeket az ugyanazon foglalkozási ághoz tartozó valamennyi tagállamnak és hatóságnak egyaránt alkalmaznia kell (rendőrség, mentés, katasztrófaelhárítás, kommunikáció stb.); |
| --- | --- |

—

Alapvető üzemeltetési követelményekkel rendelkező technológiák és berendezések, amelyeket az ugyanazon foglalkozási ághoz tartozó valamennyi tagállamnak és hatóságnak egyaránt alkalmaznia kell (rendőrség, mentés, katasztrófaelhárítás, kommunikáció stb.);

Alapvető üzemeltetési követelményekkel rendelkező technológiák és berendezések, amelyeket az ugyanazon foglalkozási ághoz tartozó valamennyi tagállamnak és hatóságnak egyaránt alkalmaznia kell (rendőrség, mentés, katasztrófaelhárítás, kommunikáció stb.);

| — | A berendezések és eljárások interoperabilitása a határokon átnyúló és ügynökségek közötti működőképesség megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

—

A berendezések és eljárások interoperabilitása a határokon átnyúló és ügynökségek közötti működőképesség megvalósítása érdekében;

A berendezések és eljárások interoperabilitása a határokon átnyúló és ügynökségek közötti működőképesség megvalósítása érdekében;

Módosítás 52

Módosítás 52

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 pont – bevezető rész

I melléklet – II rész – 3 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | „DIGITÁLIS GAZDASÁG, IPAR” KLASZTER |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

„DIGITÁLIS GAZDASÁG, IPAR” KLASZTER

| 3. | „DIGITÁLIS GAZDASÁG, IPAR
  ÉS VILÁGŰR”
  KLASZTER: |
| --- | --- |

3.

„DIGITÁLIS GAZDASÁG, IPAR
  ÉS VILÁGŰR”
  KLASZTER:

ÉS VILÁGŰR”

Módosítás 53

Módosítás 53

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.1 pont

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3.1. | Indokolás |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.1.

Indokolás

| 3.1. | Indokolás |
| --- | --- |

3.1.

Indokolás

Az ipari versenyképesség és az előttünk álló globális kihívások kezelésére szolgáló kapacitás biztosításához az EU-nak meg kell erősítenie és fenn kell tartania technológiai és ipari kapacitásait azokon a kulcsfontosságú területeken, amelyek gazdasági és társadalmi átalakulásunk alapjául szolgálnak.

Az ipari versenyképesség és az előttünk álló globális kihívások kezelésére szolgáló kapacitás biztosításához az EU-nak meg kell erősítenie és fenn kell tartania technológiai és ipari kapacitásait azokon a kulcsfontosságú területeken, amelyek gazdasági és társadalmi átalakulásunk alapjául szolgálnak.

Minden ötödik munkahelyet és a magánszektor K+F-beruházásainak kétharmadát az Unió ipara adja, amely egyúttal az uniós export 80 %-át biztosítja. Az innováció új hulláma, amely magában foglalja a fizikai és digitális technológiák összevonását, hatalmas lehetőségeket teremt az Unió ipara számára, és javítani fogja az uniós polgárok életminőségét.

Minden ötödik munkahelyet és a magánszektor K+F-beruházásainak kétharmadát az Unió ipara adja, amely egyúttal az uniós export 80 %-át biztosítja. Az innováció új hulláma, amely magában foglalja a fizikai és digitális technológiák összevonását, hatalmas lehetőségeket teremt az Unió ipara számára, és javítani fogja az uniós polgárok életminőségét.

A digitalizálás igen jelentős ösztönző tényező. Mivel a digitalizálás minden ágazatban gyors ütemben zajlik, gazdaságunk erejének és társadalmunk fenntarthatóságának érdekében több kiemelt fontosságú területen – a mesterséges intelligenciától az új generációs internetig, a nagy teljesítményű számítástechnikáig, a fotonikáig
  és
  a nanoelektronikáig – elengedhetetlenné válnak a beruházások. Az IKT-hoz kapcsolódó beruházás, termelés és az IKT felhasználása jelentős mértékben fellendíti az Unió gazdasági növekedését, amely csak 2001 és 2011 között 30 %-nak felelt meg.

és

A digitalizálás igen jelentős ösztönző tényező. Mivel a digitalizálás minden ágazatban gyors ütemben zajlik, gazdaságunk erejének és társadalmunk fenntarthatóságának érdekében több kiemelt fontosságú területen – a mesterséges intelligenciától az új generációs internetig, a nagy teljesítményű számítástechnikáig, a fotonikáig
  , a kvantumtechnológiákig,
  a nanoelektronikáig
  és az intelligens adatokig
   – elengedhetetlenné válnak a beruházások. Az IKT-hoz kapcsolódó beruházás, termelés és az IKT felhasználása jelentős mértékben fellendíti az Unió gazdasági növekedését, amely csak 2001 és 2011 között 30 %-nak felelt meg.

, a kvantumtechnológiákig,

és az intelligens adatokig

A kulcsfontosságú alaptechnológiák (15) hátteret teremtenek a digitális és fizikai világok kombinálásához, ami központi szerepet játszik az innováció új globális hullámában. A kulcsfontosságú alaptechnológiák kifejlesztésébe, bemutatásába és
  bevezetésébe
  való beruházások, valamint a nyers- és fejlett anyagok biztonságos, fenntartható és megfizethető mennyiségben történő
  rendelkezésre bocsátása
  megszilárdítja majd az Unió stratégiai autonómiáját, emellett hozzá fog járulni az uniós ipar szén- és környezeti lábnyomának jelentős csökkentéséhez.

15

bevezetésébe

rendelkezésre bocsátása

A kulcsfontosságú alaptechnológiák (15) hátteret teremtenek a digitális és fizikai világok kombinálásához, ami központi szerepet játszik az innováció új globális hullámában. A kulcsfontosságú alaptechnológiák kifejlesztésébe, bemutatásába
  , bevezetésébe
  és
  szabványosításába
  való beruházások, valamint a nyers- és fejlett anyagok biztonságos, fenntartható és megfizethető mennyiségben történő
  beszerzése, használata és kezelése
  megszilárdítja majd az Unió stratégiai autonómiáját, emellett hozzá fog járulni az uniós ipar szén- és környezeti lábnyomának jelentős csökkentéséhez
  és így a társadalom externáliákra használandó költségeire
  .

15

, bevezetésébe

szabványosításába

beszerzése, használata és kezelése

és így a társadalom externáliákra használandó költségeire

Szükség esetén
  a jövőbeli és kialakulóban lévő egyedi technológiák kutatására
  is sor kerülhet
  .

Szükség esetén

is sor kerülhet

Sort kell keríteni
  a jövőbeli és kialakulóban lévő egyedi technológiák kutatására
  , mivel ez jelenti a következő áttörést jelentő innovációk alapját
  .

Sort kell keríteni

, mivel ez jelenti a következő áttörést jelentő innovációk alapját

Az űrkutatás stratégiai fontosságú; az Unió GDP-jének mintegy 10 %-a az űrszolgáltatások használatán múlik. Az Uniónak világszínvonalú az űripara, amely hatékony műholdgyártó iparral és dinamikus downstream szolgáltatási ágazattal bír. Az űr fontos kommunikációs, navigációs és felügyeleti eszközöknek ad helyet, és számos üzleti lehetőséget nyit meg, különösen a digitális technológiákkal és más adatforrásokkal kombinálva. Az Uniónak élnie kell ezekkel a lehetőségekkel a Kopernikusz, az EGNOS és a Galileo űrprogramban rejlő potenciálok teljes körű kiaknázása, valamint az űrbéli és földi infrastruktúrák űrből érkező fenyegetésekkel szembeni védelme révén.

Az űrkutatás stratégiai fontosságú; az Unió GDP-jének mintegy 10 %-a az űrszolgáltatások használatán múlik. Az Uniónak világszínvonalú az űripara, amely hatékony műholdgyártó iparral és dinamikus downstream szolgáltatási ágazattal bír. Az űr fontos kommunikációs, navigációs és felügyeleti eszközöknek ad helyet, és számos
  kutatási, innovációs és
  üzleti lehetőséget nyit meg, különösen a digitális technológiákkal és más adatforrásokkal kombinálva. Az Uniónak élnie kell ezekkel a lehetőségekkel a Kopernikusz, az EGNOS és a Galileo űrprogramban rejlő potenciálok teljes körű kiaknázása, valamint
  többek között a feldolgozó ágazat fejlesztése és a végfelhasználói alkalmazás bátorítása, továbbá
  az űrbéli és földi infrastruktúrák űrből érkező fenyegetésekkel szembeni védelme révén.

kutatási, innovációs és

többek között a feldolgozó ágazat fejlesztése és a végfelhasználói alkalmazás bátorítása, továbbá

Az
  Unió kivételesen esélyes
  arra, hogy globális vezető szerepet töltsön be, és növelje részesedését a világpiacokon, megmutatva, hogy a tudományos és technológiai kiválóság révén miként fokozhatja egymás hatását a digitális átalakulás, a kulcsfontosságú alap- és űrtechnológiák területén betöltött vezető szerep, az alacsony
  szén-dioxid-kibocsátású
  , körforgásos
  gazdaságra való átállás
  és
  a versenyképesség
  .

Unió kivételesen esélyes

szén-dioxid-kibocsátású

gazdaságra való átállás

a versenyképesség

Az
  Uniónak kivételes esélye van
  arra, hogy globális vezető szerepet töltsön be, és növelje részesedését a világpiacokon, megmutatva, hogy a tudományos és technológiai kiválóság révén miként fokozhatja egymás hatását a digitális átalakulás, a kulcsfontosságú alap- és űrtechnológiák területén betöltött vezető szerep,
  kidolgozva a nulla nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátással járó gazdaság felé való átmenet forgatókönyveit, beleértve
  az alacsony
  szén-dioxid-kibocsátással járó technológiákat és a széntelenítési stratégiákat
  ,
  a biológiai alapú és
  körforgásos
  gazdaságot, biztosítva a versenyképességet és e technológiák
  és
  fejlemények társadalom általi megértését
  .

Uniónak kivételes esélye van

kidolgozva a nulla nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátással járó gazdaság felé való átmenet forgatókönyveit, beleértve

szén-dioxid-kibocsátással járó technológiákat és a széntelenítési stratégiákat

a biológiai alapú és

gazdaságot, biztosítva a versenyképességet és e technológiák

fejlemények társadalom általi megértését

A digitalizált, körforgásos, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és alacsony kibocsátású gazdaság megvalósítása érdekében uniós szintű fellépésre van szükség az értékláncok összetettsége, a technológiák szisztematikus és multidiszciplináris jellege és magas fejlesztési költségeik, valamint a megoldandó problémák ágazatközi jellege miatt. Az Uniónak biztosítania kell, hogy minden ipari szereplő – és a társadalom széles körben – fejlett és tiszta technológiákhoz és digitális szolgáltatásokhoz jusson. A technológiafejlesztés önmagában nem elegendő. Az iparorientált infrastruktúrák, a kísérleti irányvonalakat is beleértve, segítenek uniós vállalkozásokat létrehozni, és különösen a kkv-k számára lehetővé teszik az ilyen technológiák alkalmazását és saját innovációs teljesítményük javítását.

A digitalizált, körforgásos, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és alacsony kibocsátású gazdaság megvalósítása érdekében uniós szintű fellépésre van szükség az értékláncok összetettsége, a technológiák szisztematikus és multidiszciplináris jellege és magas fejlesztési költségeik, valamint a megoldandó problémák ágazatközi jellege miatt. Az Uniónak biztosítania kell, hogy minden ipari szereplő – és a társadalom széles körben – fejlett és tiszta technológiákhoz és digitális szolgáltatásokhoz jusson. A technológiafejlesztés önmagában nem elegendő.
  Új fenntartható üzleti modellek és
  az iparorientált infrastruktúrák, a kísérleti irányvonalakat is beleértve, segítenek uniós vállalkozásokat létrehozni, és különösen a kkv-k számára lehetővé teszik az ilyen technológiák alkalmazását és saját innovációs teljesítményük javítását.
  Ebben az összefüggésben a kulturális és kreatív ágazat is fontos szerepet játszik a digitális átalakulás és az ikt-alapú innováció hajtóerejeként Európában.

Új fenntartható üzleti modellek és

Ebben az összefüggésben a kulturális és kreatív ágazat is fontos szerepet játszik a digitális átalakulás és az ikt-alapú innováció hajtóerejeként Európában.

Az ipar szilárd elkötelezettsége alapvető fontosságú a prioritások meghatározása és a kutatási és innovációs menetrendek kidolgozása, valamint a 
  közfinanszírozás tőkeáttételének növelése
  és az eredmények felhasználása tekintetében. A társadalmi megértés és elfogadás kulcsfontosságú összetevő a sikerhez, ugyanígy egy új menetrend is fontos az iparhoz kapcsolódó készségek és szabványosítás tekintetében.

közfinanszírozás tőkeáttételének növelése

Ezért
  az ipar szilárd elkötelezettsége alapvető fontosságú a prioritások meghatározása és a kutatási és innovációs menetrendek kidolgozása, valamint a 
  további köz- és magánfinanszírozás bevonása
  és az eredmények felhasználása tekintetében. A társadalmi megértés és elfogadás kulcsfontosságú összetevő a sikerhez, ugyanígy egy új menetrend is fontos az iparhoz kapcsolódó készségek és szabványosítás tekintetében.

Ezért

további köz- és magánfinanszírozás bevonása

A digitális, a kulcsfontosságú alap- és űrtechnológiákkal, valamint a fenntartható nyersanyagellátással kapcsolatos tevékenységek összehangolása rendszerszintűbb megközelítést, valamint gyorsabb és átfogóbb digitális és ipari átalakulást tesz lehetővé. Biztosítani fogja, hogy az e területeken folytatott kutatás és innováció elősegítse és hozzájáruljon az Unió iparral, digitalizálással, környezetvédelemmel, energiával, éghajlattal, körforgásos gazdasággal, nyersanyagokkal, fejlett anyagokkal
  és
  űrrel kapcsolatos szakpolitikáinak végrehajtásához.

és

A digitális, a kulcsfontosságú alap- és űrtechnológiákkal, valamint a fenntartható nyersanyagellátással kapcsolatos tevékenységek összehangolása rendszerszintűbb megközelítést, valamint gyorsabb és átfogóbb digitális és ipari átalakulást tesz lehetővé.
  Ez
  biztosítani fogja, hogy az e területeken folytatott kutatás és innováció elősegítse és hozzájáruljon az Unió iparral, digitalizálással, környezetvédelemmel, energiával
  és
  éghajlattal
  , mobilitással
  , körforgásos gazdasággal, nyersanyagokkal
  és
  fejlett anyagokkal
  , valamint az
  űrrel kapcsolatos szakpolitikáinak végrehajtásához.

Ez

és

, mobilitással

és

, valamint az

Biztosítani kell a kiegészítő jelleget a Digitális Európa program keretében végzett tevékenységekkel, hogy a két program elkülönüljön egymástól és hogy elkerülhetők legyenek az átfedések.

Biztosítani kell a kiegészítő jelleget a Digitális Európa program keretében végzett tevékenységekkel, hogy a két program elkülönüljön egymástól és hogy elkerülhetők legyenek az átfedések.

A tevékenységek elsősorban közvetlenül az alábbi fenntartható fejlesztési célok eléréséhez járulnak hozzá: 8. cél – Tisztességes munka és gazdasági növekedés; 9. cél – Ipar, innováció és infrastruktúra; 12. cél – Felelős fogyasztás és termelés; 13. cél – Fellépés az éghajlatváltozás ellen.

A tevékenységek elsősorban közvetlenül az alábbi fenntartható fejlesztési célok eléréséhez járulnak hozzá: 8. cél – Tisztességes munka és gazdasági növekedés; 9. cél – Ipar, innováció és infrastruktúra; 12. cél – Felelős fogyasztás és termelés; 13. cél – Fellépés az éghajlatváltozás ellen.

Módosítás 54

Módosítás 54

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.1 pont

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Gyártási technológiák |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.2.1.

Gyártási technológiák

| 3.2.1. | Gyártási technológiák |
| --- | --- |

3.2.1.

Gyártási technológiák

A gyártás a foglalkoztatás és a jólét fő mozgatórugója az Unióban: az Unió globális exportjának több mint háromnegyedét adja, és több mint 100 millió közvetlen és közvetett munkahelyet teremt. Az uniós gyártás legfontosabb kihívása az, hogy intelligensebb
  és
  személyre szabottabb, magas hozzáadott értékkel bíró,
  sokkal alacsonyabb energiaköltséggel előállított
  termékekkel világszerte versenyképes maradjon. A kreatív és kulturális hatások
  létfontosságúak lesznek ahhoz, hogy hozzáadott érték jöjjön létre
  .

és

sokkal alacsonyabb energiaköltséggel előállított

létfontosságúak lesznek ahhoz, hogy hozzáadott érték jöjjön létre

A gyártás a foglalkoztatás és a jólét fő mozgatórugója az Unióban: az Unió globális exportjának több mint háromnegyedét adja, és több mint 100 millió közvetlen és közvetett munkahelyet teremt. Az uniós gyártás legfontosabb kihívása az, hogy intelligensebb, személyre szabottabb,
  energia- és forráshatékonyabb,
  magas hozzáadott értékkel
  és csökkentett szénlábnyommal
  bíró,
  többek között kevesebb hulladákkal és szennyezéssel járó
  termékekkel világszerte versenyképes maradjon. A kreatív és kulturális hatások
  , továbbá a technológia és az ember kapcsolata társadalom- és bölcsészettudományi szempontból létfontosságúak lesznek e célok eléréséhez
  .

energia- és forráshatékonyabb,

és csökkentett szénlábnyommal

többek között kevesebb hulladákkal és szennyezéssel járó

, továbbá a technológia és az ember kapcsolata társadalom- és bölcsészettudományi szempontból létfontosságúak lesznek e célok eléréséhez

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | Áttörést jelentő gyártási technológiák, például az additív gyártás, az ipari robotika, a humánintegrált gyártási rendszerek, az iparorientált infrastruktúrák uniós hálózatán keresztül is népszerűsítve; |
| --- | --- |

—

Áttörést jelentő gyártási technológiák, például az additív gyártás, az ipari robotika, a humánintegrált gyártási rendszerek, az iparorientált infrastruktúrák uniós hálózatán keresztül is népszerűsítve;

| — | Áttörést jelentő gyártási technológiák, például az additív gyártás,
  modellezés, szimuláció,
  az ipari
  automatizálás és a
  robotika, a humánintegrált gyártási rendszerek, az iparorientált infrastruktúrák uniós hálózatán keresztül is népszerűsítve; |
| --- | --- |

—

Áttörést jelentő gyártási technológiák, például az additív gyártás,
  modellezés, szimuláció,
  az ipari
  automatizálás és a
  robotika, a humánintegrált gyártási rendszerek, az iparorientált infrastruktúrák uniós hálózatán keresztül is népszerűsítve;

modellezés, szimuláció,

automatizálás és a

| — | Áttörést jelentő újítások, amelyek különböző alaptechnológiákat (pl. konvergáló technológiák, mesterséges intelligencia, adatelemzés, ipari robotika, biotermelés, fejlett akkumulátortechnológiák) alkalmaznak az értéklánc egészében; |
| --- | --- |

—

Áttörést jelentő újítások, amelyek különböző alaptechnológiákat (pl. konvergáló technológiák, mesterséges intelligencia, adatelemzés, ipari robotika, biotermelés, fejlett akkumulátortechnológiák) alkalmaznak az értéklánc egészében;

| — | Áttörést jelentő újítások, amelyek különböző alaptechnológiákat (pl. konvergáló technológiák, mesterséges intelligencia, adatelemzés, ipari robotika,
  fenntartható
  biotermelés, fejlett akkumulátortechnológiák) alkalmaznak az értéklánc egészében; |
| --- | --- |

—

Áttörést jelentő újítások, amelyek különböző alaptechnológiákat (pl. konvergáló technológiák, mesterséges intelligencia, adatelemzés, ipari robotika,
  fenntartható
  biotermelés, fejlett akkumulátortechnológiák) alkalmaznak az értéklánc egészében;

fenntartható

| — | Az új technológiákhoz teljes mértékben igazodó készségek és munkahelyek az európai társadalmi értékekkel
  összhangban
  ; |
| --- | --- |

—

Az új technológiákhoz teljes mértékben igazodó készségek és munkahelyek az európai társadalmi értékekkel
  összhangban
  ;

összhangban

| — | Az új technológiákhoz
  , többek között az ergonómiához
  teljes mértékben igazodó készségek és munkahelyek
  , amelyek összhangban vannak
  az európai társadalmi értékekkel
  és szükségletekkel
  ; |
| --- | --- |

—

Az új technológiákhoz
  , többek között az ergonómiához
  teljes mértékben igazodó készségek és munkahelyek
  , amelyek összhangban vannak
  az európai társadalmi értékekkel
  és szükségletekkel
  ;

, többek között az ergonómiához

, amelyek összhangban vannak

és szükségletekkel

| — | Rugalmas, nagy pontosságú, a hibátlan működés (zero defect) elvén alapuló és hulladékkibocsátás nélküli kognitív üzemek és intelligens gyártási rendszerek, amelyek megfelelnek az ügyfelek igényeinek; |
| --- | --- |

—

Rugalmas, nagy pontosságú, a hibátlan működés (zero defect) elvén alapuló és hulladékkibocsátás nélküli kognitív üzemek és intelligens gyártási rendszerek, amelyek megfelelnek az ügyfelek igényeinek;

| — | Rugalmas, nagy pontosságú, a hibátlan működés (zero defect) elvén alapuló és hulladékkibocsátás nélküli kognitív üzemek és intelligens
  és energiahatékony
  gyártási rendszerek, amelyek megfelelnek az ügyfelek igényeinek; |
| --- | --- |

—

Rugalmas, nagy pontosságú, a hibátlan működés (zero defect) elvén alapuló és hulladékkibocsátás nélküli kognitív üzemek és intelligens
  és energiahatékony
  gyártási rendszerek, amelyek megfelelnek az ügyfelek igényeinek;

és energiahatékony

| — | Áttörést jelentő újítások az építési területek feltérképezésére szolgáló technikákban, a helyszíni összeszerelés és az előre gyártott alkatrészek teljes mértékű automatizálása érdekében. |
| --- | --- |

—

Áttörést jelentő újítások az építési területek feltérképezésére szolgáló technikákban, a helyszíni összeszerelés és az előre gyártott alkatrészek teljes mértékű automatizálása érdekében.

| — | Áttörést jelentő újítások az építési területek feltérképezésére szolgáló technikákban, a helyszíni összeszerelés és az előre gyártott alkatrészek teljes mértékű automatizálása érdekében. |
| --- | --- |

—

Áttörést jelentő újítások az építési területek feltérképezésére szolgáló technikákban, a helyszíni összeszerelés és az előre gyártott alkatrészek teljes mértékű automatizálása érdekében.

Módosítás 55

Módosítás 55

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.2 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.2 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Unió versenyképessége szempontjából a szilárd tervezési és gyártási kapacitások fenntartása és autonóm módon történő fejlesztése alapvető fontosságú lesz a nélkülözhetetlen digitális technológiák – például a mikro- és nanoelektronika, a fotonika, a szoftverek és a rendszerek – területén, mint ahogy szintén fontos lesz az integrálásuk és a fejlett anyagok integrálása ezen alkalmazási területek vonatkozásában. | Az Unió versenyképessége szempontjából a szilárd tervezési és gyártási kapacitások fenntartása és autonóm módon történő fejlesztése alapvető fontosságú lesz a nélkülözhetetlen digitális technológiák – például a mikro- és nanoelektronika, a fotonika, a szoftverek és a rendszerek – területén, mint ahogy szintén fontos lesz az integrálásuk, szabványosításuk és a fejlett anyagok integrálása ezen alkalmazási területek vonatkozásában.
  A kulcsfontosságú digitális technológiák alapvetőek a világszintű kutatás és a piacteremtő innovációk közötti űrt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Unió versenyképessége szempontjából a szilárd tervezési és gyártási kapacitások fenntartása és autonóm módon történő fejlesztése alapvető fontosságú lesz a nélkülözhetetlen digitális technológiák – például a mikro- és nanoelektronika, a fotonika, a szoftverek és a rendszerek – területén, mint ahogy szintén fontos lesz az integrálásuk és a fejlett anyagok integrálása ezen alkalmazási területek vonatkozásában.

Az Unió versenyképessége szempontjából a szilárd tervezési és gyártási kapacitások fenntartása és autonóm módon történő fejlesztése alapvető fontosságú lesz a nélkülözhetetlen digitális technológiák – például a mikro- és nanoelektronika, a fotonika, a szoftverek és a rendszerek – területén, mint ahogy szintén fontos lesz az integrálásuk, szabványosításuk és a fejlett anyagok integrálása ezen alkalmazási területek vonatkozásában.
  A kulcsfontosságú digitális technológiák alapvetőek a világszintű kutatás és a piacteremtő innovációk közötti űrt.

A kulcsfontosságú digitális technológiák alapvetőek a világszintű kutatás és a piacteremtő innovációk közötti űrt.

Módosítás 56

Módosítás 56

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.2 pont – 2 bekezdés

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.2 pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A digitális átalakulás és a globális kihívások sajátos követelményeire reagáló nanoelektronikai tervezési és feldolgozási koncepciók a funkcionalitással, az
  energiafogyasztással
  és az integrációval összefüggésben; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A digitális átalakulás és a globális kihívások sajátos követelményeire reagáló nanoelektronikai tervezési és feldolgozási koncepciók a funkcionalitással, az
  energiafogyasztással
  és az integrációval összefüggésben;

energiafogyasztással

| — | A digitális átalakulás és a globális kihívások sajátos követelményeire reagáló nanoelektronikai tervezési és feldolgozási koncepciók a 
  teljesítménnyel, a
  funkcionalitással, az
  energiamegosztással és -fogyasztással és hatékonysággal
  és az integrációval összefüggésben; |
| --- | --- |

—

A digitális átalakulás és a globális kihívások sajátos követelményeire reagáló nanoelektronikai tervezési és feldolgozási koncepciók a 
  teljesítménnyel, a
  funkcionalitással, az
  energiamegosztással és -fogyasztással és hatékonysággal
  és az integrációval összefüggésben;

teljesítménnyel, a

energiamegosztással és -fogyasztással és hatékonysággal

| — | Érzékelő technológiák és azok integrációja a tárgyak internetét támogató számítástechnikai egységekkel, a 
  felhasználóbarát
  interaktív tárgyakhoz használt rugalmas és jól alkalmazkodó anyagokkal kapcsolatos innovatív megoldásokat is ideértve; |
| --- | --- |

—

Érzékelő technológiák és azok integrációja a tárgyak internetét támogató számítástechnikai egységekkel, a 
  felhasználóbarát
  interaktív tárgyakhoz használt rugalmas és jól alkalmazkodó anyagokkal kapcsolatos innovatív megoldásokat is ideértve;

felhasználóbarát

| — | Érzékelő technológiák és azok integrációja a tárgyak internetét támogató számítástechnikai egységekkel, a 
  biztonságos, megbízható felhasználó- és környezetbarát
  interaktív tárgyakhoz használt rugalmas és jól alkalmazkodó anyagokkal kapcsolatos innovatív megoldásokat is ideértve; |
| --- | --- |

—

Érzékelő technológiák és azok integrációja a tárgyak internetét támogató számítástechnikai egységekkel, a 
  biztonságos, megbízható felhasználó- és környezetbarát
  interaktív tárgyakhoz használt rugalmas és jól alkalmazkodó anyagokkal kapcsolatos innovatív megoldásokat is ideértve;

biztonságos, megbízható felhasználó- és környezetbarát

| — | A nanoelektronika kiegészítéseként vagy alternatívájaként használt technológiák, például a mesterséges intelligencia alapjául szolgáló neuromorfikus számítástechnikai megoldások, a kvantum-számítástechnikát is ideértve; |
| --- | --- |

—

A nanoelektronika kiegészítéseként vagy alternatívájaként használt technológiák, például a mesterséges intelligencia alapjául szolgáló neuromorfikus számítástechnikai megoldások, a kvantum-számítástechnikát is ideértve;

| — | A nanoelektronika kiegészítéseként vagy alternatívájaként használt technológiák, például a mesterséges intelligencia alapjául szolgáló neuromorfikus számítástechnikai megoldások, a kvantum-számítástechnikát is ideértve; |
| --- | --- |

—

A nanoelektronika kiegészítéseként vagy alternatívájaként használt technológiák, például a mesterséges intelligencia alapjául szolgáló neuromorfikus számítástechnikai megoldások, a kvantum-számítástechnikát is ideértve;

| — | Számítógépes architektúrák és alacsony fogyasztású processzorok alkalmazások széles köréhez, beleértve a peremhálózati megoldásokat (edge computing), az ipar
  digitalizálását
  , a nagy adathalmazokat és a felhőt, az intelligens energiát, valamint a hálózatba kapcsolt és automatizált vezetést; |
| --- | --- |

—

Számítógépes architektúrák és alacsony fogyasztású processzorok alkalmazások széles köréhez, beleértve a peremhálózati megoldásokat (edge computing), az ipar
  digitalizálását
  , a nagy adathalmazokat és a felhőt, az intelligens energiát, valamint a hálózatba kapcsolt és automatizált vezetést;

digitalizálását

| — | Számítógépes architektúrák és alacsony fogyasztású processzorok alkalmazások széles köréhez, beleértve a peremhálózati megoldásokat (edge computing), az ipar
  digitalizációját, automatizálást és robotikát
  , a nagy adathalmazokat és a felhőt, az intelligens energiát, valamint a hálózatba kapcsolt és automatizált vezetést; |
| --- | --- |

—

Számítógépes architektúrák és alacsony fogyasztású processzorok alkalmazások széles köréhez, beleértve a peremhálózati megoldásokat (edge computing), az ipar
  digitalizációját, automatizálást és robotikát
  , a nagy adathalmazokat és a felhőt, az intelligens energiát, valamint a hálózatba kapcsolt és automatizált vezetést;

digitalizációját, automatizálást és robotikát

| — | A megbízható végrehajtás erős garanciáit biztosító olyan számítógépes hardverek tervei, amelyek beépített adatvédelmi és biztonsági védelmi intézkedéseket tartalmaznak a bemeneti/kimeneti adatok és a feldolgozási utasítások tekintetében; |
| --- | --- |

—

A megbízható végrehajtás erős garanciáit biztosító olyan számítógépes hardverek tervei, amelyek beépített adatvédelmi és biztonsági védelmi intézkedéseket tartalmaznak a bemeneti/kimeneti adatok és a feldolgozási utasítások tekintetében;

| — | A megbízható végrehajtás erős garanciáit biztosító olyan számítógépes hardverek tervei, amelyek beépített adatvédelmi és biztonsági védelmi intézkedéseket tartalmaznak a bemeneti/kimeneti adatok és a feldolgozási utasítások tekintetében; |
| --- | --- |

—

A megbízható végrehajtás erős garanciáit biztosító olyan számítógépes hardverek tervei, amelyek beépített adatvédelmi és biztonsági védelmi intézkedéseket tartalmaznak a bemeneti/kimeneti adatok és a feldolgozási utasítások tekintetében;

| — | Fotonikus technológiákon alapuló alkalmazások, a funkcionalitás és teljesítmény terén áttörést jelentő fejlesztésekkel; |
| --- | --- |

—

Fotonikus technológiákon alapuló alkalmazások, a funkcionalitás és teljesítmény terén áttörést jelentő fejlesztésekkel;

| — | Fotonikus technológiákon alapuló alkalmazások, a funkcionalitás
  , integráció
  és teljesítmény terén áttörést jelentő fejlesztésekkel; |
| --- | --- |

—

Fotonikus technológiákon alapuló alkalmazások, a funkcionalitás
  , integráció
  és teljesítmény terén áttörést jelentő fejlesztésekkel;

, integráció

| — | Rendszervezérlési technológiák a fizikai világgal interakcióban álló, megbízható autonóm rendszerek teljes mértékű támogatására, az ipar és biztonság szempontjából kritikus területeket is ideértve; |
| --- | --- |

—

Rendszervezérlési technológiák a fizikai világgal interakcióban álló, megbízható autonóm rendszerek teljes mértékű támogatására, az ipar és biztonság szempontjából kritikus területeket is ideértve;

| — | Rendszervezérlési technológiák a fizikai világgal interakcióban álló, megbízható autonóm rendszerek teljes mértékű támogatására, az ipar és biztonság szempontjából kritikus területeket is ideértve; |
| --- | --- |

—

Rendszervezérlési technológiák a fizikai világgal interakcióban álló, megbízható autonóm rendszerek teljes mértékű támogatására, az ipar és biztonság szempontjából kritikus területeket is ideértve;

| — | Szoftvertechnológiák
  , amelyek a jobb élettartam révén javítják a szoftverek minőségét, biztonságosságát és megbízhatóságát, miközben növelik a termelékenységet, és beépített mesterséges intelligenciát és rugalmasságot alkalmaznak a szoftverekben; |
| --- | --- |

—

Szoftvertechnológiák
  , amelyek a jobb élettartam révén javítják a szoftverek minőségét, biztonságosságát és megbízhatóságát, miközben növelik a termelékenységet, és beépített mesterséges intelligenciát és rugalmasságot alkalmaznak a szoftverekben;

Szoftvertechnológiák

| — | Szoftver- és hardvertechnológiák
  , amelyek a jobb élettartam révén javítják a szoftverek minőségét, biztonságosságát és megbízhatóságát, miközben növelik a termelékenységet
  és az interoperabilitást
  , és beépített mesterséges intelligenciát és rugalmasságot alkalmaznak a szoftverekben; |
| --- | --- |

—

Szoftver- és hardvertechnológiák
  , amelyek a jobb élettartam révén javítják a szoftverek minőségét, biztonságosságát és megbízhatóságát, miközben növelik a termelékenységet
  és az interoperabilitást
  , és beépített mesterséges intelligenciát és rugalmasságot alkalmaznak a szoftverekben;

Szoftver- és hardvertechnológiák

és az interoperabilitást

| — | A digitális technológiák kibővítését, valamint a kutatási igazoló vizsgálat és az érintett piacokon történő ipari megvalósíthatóság közötti szakadék áthidalását szolgáló, kialakulóban lévő technológiák. |
| --- | --- |

—

A digitális technológiák kibővítését, valamint a kutatási igazoló vizsgálat és az érintett piacokon történő ipari megvalósíthatóság közötti szakadék áthidalását szolgáló, kialakulóban lévő technológiák.

| — | A digitális technológiák kibővítését, valamint a kutatási igazoló vizsgálat és az érintett piacokon történő ipari megvalósíthatóság közötti szakadék áthidalását szolgáló, kialakulóban lévő technológiák; |
| --- | --- |

—

A digitális technológiák kibővítését, valamint a kutatási igazoló vizsgálat és az érintett piacokon történő ipari megvalósíthatóság közötti szakadék áthidalását szolgáló, kialakulóban lévő technológiák;

| — | Digitális technológiák a kulturális és kreatív iparágak számára, beleértve az audiovizuális ágazatot, az archívumokat és a könyvtárakat, a kiadást, új eszközök kialakítása érdekében mindenféle digitális tartalom létrehozására, kiaknázására és megőrzésére. |
| --- | --- |

—

Digitális technológiák a kulturális és kreatív iparágak számára, beleértve az audiovizuális ágazatot, az archívumokat és a könyvtárakat, a kiadást, új eszközök kialakítása érdekében mindenféle digitális tartalom létrehozására, kiaknázására és megőrzésére.

Digitális technológiák a kulturális és kreatív iparágak számára, beleértve az audiovizuális ágazatot, az archívumokat és a könyvtárakat, a kiadást, új eszközök kialakítása érdekében mindenféle digitális tartalom létrehozására, kiaknázására és megőrzésére.

| — | Új ökoinnovációs üzleti modellek és alternatív erőforrás- és energiahatékony gyártási megközelítések fejlesztése. |
| --- | --- |

—

Új ökoinnovációs üzleti modellek és alternatív erőforrás- és energiahatékony gyártási megközelítések fejlesztése.

Új ökoinnovációs üzleti modellek és alternatív erőforrás- és energiahatékony gyártási megközelítések fejlesztése.

Módosítás 57

Módosítás 57

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.3 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.3 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Unió globális vezető szerepet tölt be a fejlett anyagok és a hozzájuk kapcsolódó folyamatok terén, amelyek iparágának 20 %-át teszik ki, és a nyersanyagok feldolgozása révén szinte az összes értéklánc forrásául szolgálnak. Annak érdekében, hogy fenntartsa versenyképességét és megfeleljen a polgárok fenntartható, biztonságos és fejlett anyagok iránti igényeinek, az Uniónak javítania kell az anyagok újrahasznosíthatóságát, csökkentenie kell a szén- és környezeti lábnyomot és ösztönöznie kell az ágazatközi ipari innovációt azáltal, hogy valamennyi iparágban támogatja az új alkalmazásokat. | Az Unió globális vezető szerepet tölt be a fejlett anyagok és a hozzájuk kapcsolódó folyamatok terén, amelyek iparágának 20 %-át teszik ki, és a nyersanyagok feldolgozása révén szinte az összes értéklánc forrásául szolgálnak. Annak érdekében, hogy fenntartsa versenyképességét és megfeleljen a polgárok fenntartható, biztonságos és fejlett anyagok
  , többek között környezetbarát alternatívák
  iránti igényeinek, az Uniónak javítania kell az anyagok
  tartósságát, újrafelhasználását és
  újrahasznosíthatóságát, csökkentenie kell a szén- és környezeti lábnyomot és ösztönöznie kell az ágazatközi ipari innovációt azáltal, hogy valamennyi iparágban támogatja az új alkalmazásokat
  és a szabványosítást
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Unió globális vezető szerepet tölt be a fejlett anyagok és a hozzájuk kapcsolódó folyamatok terén, amelyek iparágának 20 %-át teszik ki, és a nyersanyagok feldolgozása révén szinte az összes értéklánc forrásául szolgálnak. Annak érdekében, hogy fenntartsa versenyképességét és megfeleljen a polgárok fenntartható, biztonságos és fejlett anyagok iránti igényeinek, az Uniónak javítania kell az anyagok újrahasznosíthatóságát, csökkentenie kell a szén- és környezeti lábnyomot és ösztönöznie kell az ágazatközi ipari innovációt azáltal, hogy valamennyi iparágban támogatja az új alkalmazásokat.

Az Unió globális vezető szerepet tölt be a fejlett anyagok és a hozzájuk kapcsolódó folyamatok terén, amelyek iparágának 20 %-át teszik ki, és a nyersanyagok feldolgozása révén szinte az összes értéklánc forrásául szolgálnak. Annak érdekében, hogy fenntartsa versenyképességét és megfeleljen a polgárok fenntartható, biztonságos és fejlett anyagok
  , többek között környezetbarát alternatívák
  iránti igényeinek, az Uniónak javítania kell az anyagok
  tartósságát, újrafelhasználását és
  újrahasznosíthatóságát, csökkentenie kell a szén- és környezeti lábnyomot és ösztönöznie kell az ágazatközi ipari innovációt azáltal, hogy valamennyi iparágban támogatja az új alkalmazásokat
  és a szabványosítást
  .

, többek között környezetbarát alternatívák

tartósságát, újrafelhasználását és

és a szabványosítást

Módosítás 58

Módosítás 58

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.3 pont – 2 bekezdés

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.3 pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Nagy vonalakban | Nagy vonalakban |
| — | Olyan anyagok (a műanyagot, a bi-, nano-, kétdimenziós, intelligens és multianyagokat is ideértve), amelyek új tulajdonságokkal és funkcionalitással rendelkeznek, valamint megfelelnek a szabályozási követelményeknek (miközben a gyártás és a használat során vagy az élettartam végén nem eredményeznek fokozott környezeti terhelést); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

—

Olyan anyagok (a műanyagot, a bi-, nano-, kétdimenziós, intelligens és multianyagokat is ideértve), amelyek új tulajdonságokkal és funkcionalitással rendelkeznek, valamint megfelelnek a szabályozási követelményeknek (miközben a gyártás és a használat során vagy az élettartam végén nem eredményeznek fokozott környezeti terhelést);

| — | Olyan anyagok (a műanyagot, a 
  bioműanyagot, a
  bi-, nano-, kétdimenziós, intelligens és multianyagokat is ideértve), amelyek új tulajdonságokkal és funkcionalitással rendelkeznek, valamint megfelelnek a szabályozási követelményeknek (miközben a gyártás és a használat során vagy az élettartam végén nem eredményeznek fokozott környezeti terhelést
  és negatív externáliákat
  ); |
| --- | --- |

—

Olyan anyagok (a műanyagot, a 
  bioműanyagot, a
  bi-, nano-, kétdimenziós, intelligens és multianyagokat is ideértve), amelyek új tulajdonságokkal és funkcionalitással rendelkeznek, valamint megfelelnek a szabályozási követelményeknek (miközben a gyártás és a használat során vagy az élettartam végén nem eredményeznek fokozott környezeti terhelést
  és negatív externáliákat
  );

bioműanyagot, a

és negatív externáliákat

| — | Integrált anyagfeldolgozás és -előállítás, ügyfélorientált és etikai megközelítést követve, a prenormatív tevékenységeket és az életciklus-értékelést, a nyersanyagok beszerzését és kezelését, a tartósságot, az újrafelhasználhatóságot és az újrafeldolgozhatóságot, a biztonságot, a kockázatértékelést és a kezelést is ideértve; |
| --- | --- |

—

Integrált anyagfeldolgozás és -előállítás, ügyfélorientált és etikai megközelítést követve, a prenormatív tevékenységeket és az életciklus-értékelést, a nyersanyagok beszerzését és kezelését, a tartósságot, az újrafelhasználhatóságot és az újrafeldolgozhatóságot, a biztonságot, a kockázatértékelést és a kezelést is ideértve;

| — | Integrált anyagfeldolgozás és -előállítás, ügyfélorientált és etikai megközelítést követve, a prenormatív tevékenységeket és az életciklus-értékelést, a nyersanyagok
  fenntartható
  beszerzését és kezelését, a tartósságot, az újrafelhasználhatóságot és az újrafeldolgozhatóságot, a biztonságot, a kockázatértékelést és a kezelést is ideértve; |
| --- | --- |

—

Integrált anyagfeldolgozás és -előállítás, ügyfélorientált és etikai megközelítést követve, a prenormatív tevékenységeket és az életciklus-értékelést, a nyersanyagok
  fenntartható
  beszerzését és kezelését, a tartósságot, az újrafelhasználhatóságot és az újrafeldolgozhatóságot, a biztonságot, a kockázatértékelést és a kezelést is ideértve;

fenntartható

| — | Anyagtámogató eszközök, mint például a karakterizáció (például a minőségbiztosításhoz), a modellezés, a kísérleti projektek végrehajtása és a felskálázás; |
| --- | --- |

—

Anyagtámogató eszközök, mint például a karakterizáció (például a minőségbiztosításhoz), a modellezés, a kísérleti projektek végrehajtása és a felskálázás;

| — | Anyagtámogató eszközök, mint például a karakterizáció (például a minőségbiztosításhoz), a modellezés, a kísérleti projektek végrehajtása és a felskálázás; |
| --- | --- |

—

Anyagtámogató eszközök, mint például a karakterizáció (például a minőségbiztosításhoz), a modellezés, a kísérleti projektek végrehajtása és a felskálázás;

| — | A tagállamokkal egyetértésben meghatározott és rangsorolt technológiai infrastruktúrák (16)

  uniós innovációs ökoszisztémája
  , amely szolgáltatásokat nyújt a technológiai átalakulás felgyorsításához és a technológiáknak az uniós ipar, de különösen a kkv-k általi igénybevételéhez; ez magában foglalja azokat a kulcsfontosságú technológiákat, amelyek az anyagokkal kapcsolatos innovációhoz szükségesek; |
| --- | --- |

—

A tagállamokkal egyetértésben meghatározott és rangsorolt technológiai infrastruktúrák (16)

  uniós innovációs ökoszisztémája
  , amely szolgáltatásokat nyújt a technológiai átalakulás felgyorsításához és a technológiáknak az uniós ipar, de különösen a kkv-k általi igénybevételéhez; ez magában foglalja azokat a kulcsfontosságú technológiákat, amelyek az anyagokkal kapcsolatos innovációhoz szükségesek;

16

uniós innovációs ökoszisztémája

| — | A tagállamokkal egyetértésben
  és az ESFRI ütemtervének figyelembevételével
  meghatározott és rangsorolt
  uniós innovációs kutatási hálózat és
  technológiai infrastruktúrák (16), amely szolgáltatásokat nyújt a technológiai átalakulás felgyorsításához és a technológiáknak az uniós ipar, de különösen a kkv-k általi igénybevételéhez; ez magában foglalja azokat a kulcsfontosságú technológiákat, amelyek az anyagokkal kapcsolatos innovációhoz szükségesek; |
| --- | --- |

—

A tagállamokkal egyetértésben
  és az ESFRI ütemtervének figyelembevételével
  meghatározott és rangsorolt
  uniós innovációs kutatási hálózat és
  technológiai infrastruktúrák (16), amely szolgáltatásokat nyújt a technológiai átalakulás felgyorsításához és a technológiáknak az uniós ipar, de különösen a kkv-k általi igénybevételéhez; ez magában foglalja azokat a kulcsfontosságú technológiákat, amelyek az anyagokkal kapcsolatos innovációhoz szükségesek;

és az ESFRI ütemtervének figyelembevételével

uniós innovációs kutatási hálózat és

16

| — | A fejlett anyagok és más kulcsfontosságú alaptechnológiák jövőbeli és kialakulóban lévő trendjeinek elemzése; |
| --- | --- |

—

A fejlett anyagok és más kulcsfontosságú alaptechnológiák jövőbeli és kialakulóban lévő trendjeinek elemzése;

| — | A fejlett anyagok és más kulcsfontosságú alaptechnológiák jövőbeli és kialakulóban lévő trendjeinek elemzése; |
| --- | --- |

—

A fejlett anyagok és más kulcsfontosságú alaptechnológiák jövőbeli és kialakulóban lévő trendjeinek elemzése;

| — | A tervezés, az architektúra és az általános kreativitáson alapuló megoldások erős felhasználói orientációval, hozzáadott értéket nyújtva az ipari és kreatív ágazatok számára. |
| --- | --- |

—

A tervezés, az architektúra és az általános kreativitáson alapuló megoldások erős felhasználói orientációval, hozzáadott értéket nyújtva az ipari és kreatív ágazatok számára.

| — | A tervezés, az architektúra és az általános kreativitáson alapuló megoldások erős felhasználói orientációval, hozzáadott értéket nyújtva az ipari és kreatív ágazatok számára
  , beleértve a divatágazatot is
  . |
| --- | --- |

—

A tervezés, az architektúra és az általános kreativitáson alapuló megoldások erős felhasználói orientációval, hozzáadott értéket nyújtva az ipari és kreatív ágazatok számára
  , beleértve a divatágazatot is
  .

, beleértve a divatágazatot is

Módosítás 59

Módosítás 59

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.4 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.4 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az intelligens tárgyak és eszközök gyártása egyike a ma népszerű trendeknek. A mesterséges intelligencia fejlesztésével foglalkozó, valamint a robotika területén és egyéb területeken alkalmazásokat kínáló kutatók és innovátorok a jövőbeli gazdasági és termelékenységi növekedés kulcsfontosságú szereplői lesznek. A keretprogram más részeiben több ágazat, köztük az egészségügy, a gyártóipar, az építőipar és a gazdálkodóipar egyaránt hasznosítani fogja és továbbfejleszti majd ezt a kulcsfontosságú alaptechnológiát. A fejlesztéseknek biztosítaniuk kell a mesterségesintelligencia-alapú (MI-alapú) alkalmazások biztonságosságát, értékelniük kell
  a kockázatokat
  , vissza kell szorítaniuk rossz szándékú felhasználásuk és a nem szándékos megkülönböztetés lehetőségét, mint amilyen például a nemi vagy faji elfogultság. Biztosítani kell továbbá, hogy a mesterséges intelligencia fejlesztése olyan kereten belül történjen, amely tiszteletben tartja az uniós értékeket és az Európai Unió Alapjogi Chartáját. | Az intelligens tárgyak és eszközök gyártása egyike a ma népszerű trendeknek. A mesterséges intelligencia fejlesztésével foglalkozó, valamint a robotika területén és egyéb területeken alkalmazásokat kínáló kutatók és innovátorok a jövőbeli gazdasági és termelékenységi növekedés kulcsfontosságú szereplői lesznek. A keretprogram más részeiben több ágazat, köztük az egészségügy, a 
  közlekedés, a
  gyártóipar, az építőipar és a gazdálkodóipar egyaránt hasznosítani fogja és továbbfejleszti majd ezt a kulcsfontosságú alaptechnológiát. A fejlesztéseknek biztosítaniuk kell a mesterségesintelligencia-alapú (MI-alapú) alkalmazások biztonságosságát, értékelniük kell
  kockázataikat
  , vissza kell szorítaniuk rossz szándékú felhasználásuk és a nem szándékos megkülönböztetés lehetőségét, mint amilyen például a nemi vagy faji elfogultság. Biztosítani kell továbbá, hogy a mesterséges intelligencia fejlesztése olyan
  etikai
  kereten belül történjen, amely tiszteletben tartja az uniós értékeket és az Európai Unió Alapjogi Chartáját. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az intelligens tárgyak és eszközök gyártása egyike a ma népszerű trendeknek. A mesterséges intelligencia fejlesztésével foglalkozó, valamint a robotika területén és egyéb területeken alkalmazásokat kínáló kutatók és innovátorok a jövőbeli gazdasági és termelékenységi növekedés kulcsfontosságú szereplői lesznek. A keretprogram más részeiben több ágazat, köztük az egészségügy, a gyártóipar, az építőipar és a gazdálkodóipar egyaránt hasznosítani fogja és továbbfejleszti majd ezt a kulcsfontosságú alaptechnológiát. A fejlesztéseknek biztosítaniuk kell a mesterségesintelligencia-alapú (MI-alapú) alkalmazások biztonságosságát, értékelniük kell
  a kockázatokat
  , vissza kell szorítaniuk rossz szándékú felhasználásuk és a nem szándékos megkülönböztetés lehetőségét, mint amilyen például a nemi vagy faji elfogultság. Biztosítani kell továbbá, hogy a mesterséges intelligencia fejlesztése olyan kereten belül történjen, amely tiszteletben tartja az uniós értékeket és az Európai Unió Alapjogi Chartáját.

a kockázatokat

Az intelligens tárgyak és eszközök gyártása egyike a ma népszerű trendeknek. A mesterséges intelligencia fejlesztésével foglalkozó, valamint a robotika területén és egyéb területeken alkalmazásokat kínáló kutatók és innovátorok a jövőbeli gazdasági és termelékenységi növekedés kulcsfontosságú szereplői lesznek. A keretprogram más részeiben több ágazat, köztük az egészségügy, a 
  közlekedés, a
  gyártóipar, az építőipar és a gazdálkodóipar egyaránt hasznosítani fogja és továbbfejleszti majd ezt a kulcsfontosságú alaptechnológiát. A fejlesztéseknek biztosítaniuk kell a mesterségesintelligencia-alapú (MI-alapú) alkalmazások biztonságosságát, értékelniük kell
  kockázataikat
  , vissza kell szorítaniuk rossz szándékú felhasználásuk és a nem szándékos megkülönböztetés lehetőségét, mint amilyen például a nemi vagy faji elfogultság. Biztosítani kell továbbá, hogy a mesterséges intelligencia fejlesztése olyan
  etikai
  kereten belül történjen, amely tiszteletben tartja az uniós értékeket és az Európai Unió Alapjogi Chartáját.

közlekedés, a

kockázataikat

etikai

Módosítás 60

Módosítás 60

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.4 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.4 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Az MI-kiválósági központok kutatási kompetenciáinak fejlesztése és hálózatépítése Európa-szerte; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Az MI-kiválósági központok kutatási kompetenciáinak fejlesztése és hálózatépítése Európa-szerte;

| — | Az MI-kiválósági központok kutatási
  és innovációs
  kompetenciáinak fejlesztése és hálózatépítése Európa-szerte; |
| --- | --- |

—

Az MI-kiválósági központok kutatási
  és innovációs
  kompetenciáinak fejlesztése és hálózatépítése Európa-szerte;

és innovációs

Módosítás 61

Módosítás 61

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.5 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.5 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az internet kulcsfontosságú alaptechnológiává vált valamennyi gazdaság ágazat és a társadalom digitális átalakulásában. Az Uniónak vezető szerepet kell vállalnia az új generációs internet embercentrikus ökoszisztéma felé történő irányításában, társadalmi és etikai értékeinkkel összhangban. Az új generációs internethez kapcsolódó technológiákba és szoftverekbe való beruházás javítani fogja az Unió
  ipari
  versenyképességét a globális gazdaságban. Az uniós szintű hasznosítás optimalizálása nagyfokú együttműködést igényel az érdekeltek részéről. | Az internet kulcsfontosságú alaptechnológiává vált valamennyi gazdaság ágazat és a társadalom digitális átalakulásában. Az Uniónak vezető szerepet kell vállalnia az új generációs internet embercentrikus ökoszisztéma
  és a technikai fejlődés hozzáférhető, biztonságos és megbízható hálózati szolgáltatások
  felé történő, irányításában, társadalmi és etikai értékeinkkel összhangban. Az új generációs internethez kapcsolódó technológiákba és szoftverekbe való beruházás javítani fogja az Unió versenyképességét a globális gazdaságban. Az uniós szintű hasznosítás optimalizálása nagyfokú együttműködést igényel az érdekeltek részéről
  , valamint az európai és nemzetközi szabványosítás fejlesztését
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az internet kulcsfontosságú alaptechnológiává vált valamennyi gazdaság ágazat és a társadalom digitális átalakulásában. Az Uniónak vezető szerepet kell vállalnia az új generációs internet embercentrikus ökoszisztéma felé történő irányításában, társadalmi és etikai értékeinkkel összhangban. Az új generációs internethez kapcsolódó technológiákba és szoftverekbe való beruházás javítani fogja az Unió
  ipari
  versenyképességét a globális gazdaságban. Az uniós szintű hasznosítás optimalizálása nagyfokú együttműködést igényel az érdekeltek részéről.

ipari

Az internet kulcsfontosságú alaptechnológiává vált valamennyi gazdaság ágazat és a társadalom digitális átalakulásában. Az Uniónak vezető szerepet kell vállalnia az új generációs internet embercentrikus ökoszisztéma
  és a technikai fejlődés hozzáférhető, biztonságos és megbízható hálózati szolgáltatások
  felé történő, irányításában, társadalmi és etikai értékeinkkel összhangban. Az új generációs internethez kapcsolódó technológiákba és szoftverekbe való beruházás javítani fogja az Unió versenyképességét a globális gazdaságban. Az uniós szintű hasznosítás optimalizálása nagyfokú együttműködést igényel az érdekeltek részéről
  , valamint az európai és nemzetközi szabványosítás fejlesztését
  .

és a technikai fejlődés hozzáférhető, biztonságos és megbízható hálózati szolgáltatások

, valamint az európai és nemzetközi szabványosítás fejlesztését

Módosítás 62

Módosítás 62

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.5 pont – 2 bekezdés

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.5 pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Nagy vonalakban | Nagy vonalakban |
| — | Technológiák és rendszerek a megbízható és energiahatékony, új generációs internet intelligens hálózatához és szolgáltatási infrastruktúráihoz (az 5G-n túlmutató konnektivitáson, a szoftverek által definiált infrastruktúrákon, a dolgok internetén, a felhőalapú infrastruktúrákon és a kognitív felhőkön), valós idejű kapacitások, virtualizáció és decentralizált irányítás (ultragyors és rugalmas rádió, peremhálózati megoldások,
  blokkláncok
  , megosztott környezetek és ismeretek) engedélyezésével; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

—

Technológiák és rendszerek a megbízható és energiahatékony, új generációs internet intelligens hálózatához és szolgáltatási infrastruktúráihoz (az 5G-n túlmutató konnektivitáson, a szoftverek által definiált infrastruktúrákon, a dolgok internetén, a felhőalapú infrastruktúrákon és a kognitív felhőkön), valós idejű kapacitások, virtualizáció és decentralizált irányítás (ultragyors és rugalmas rádió, peremhálózati megoldások,
  blokkláncok
  , megosztott környezetek és ismeretek) engedélyezésével;

blokkláncok

| — | technológiák és rendszerek a megbízható és energiahatékony, új generációs internet intelligens hálózatához és szolgáltatási infrastruktúráihoz (az 5G-n túlmutató konnektivitáson, a szoftverek által definiált infrastruktúrákon, a dolgok internetén, a felhőalapú infrastruktúrákon és a kognitív felhőkön), valós idejű kapacitások, virtualizáció és decentralizált irányítás (ultragyors és rugalmas rádió, peremhálózati megoldások,
  titkosításon alapuló technológiák, elosztott főkönyvi technológiák
  , megosztott környezetek és ismeretek) engedélyezésével; |
| --- | --- |

—

technológiák és rendszerek a megbízható és energiahatékony, új generációs internet intelligens hálózatához és szolgáltatási infrastruktúráihoz (az 5G-n túlmutató konnektivitáson, a szoftverek által definiált infrastruktúrákon, a dolgok internetén, a felhőalapú infrastruktúrákon és a kognitív felhőkön), valós idejű kapacitások, virtualizáció és decentralizált irányítás (ultragyors és rugalmas rádió, peremhálózati megoldások,
  titkosításon alapuló technológiák, elosztott főkönyvi technológiák
  , megosztott környezetek és ismeretek) engedélyezésével;

titkosításon alapuló technológiák, elosztott főkönyvi technológiák

| — | Új generációs internetes alkalmazások és szolgáltatások a fogyasztók, az ipar és a társadalom számára a bizalomra, az átjárhatóságra, az adatok jobb felhasználói ellenőrzésére, az átlátható nyelvhasználatra, az új multimodális interakciós koncepciókra, valamint az objektumokhoz, az információkhoz és a tartalomhoz való, inkluzív és nagy mértékben személyre szabott hozzáférésre építve, az immerzív és megbízható médiát, a közösségi médiát és a közösségi hálózatokon való kapcsolattartást is ideértve; |
| --- | --- |

—

Új generációs internetes alkalmazások és szolgáltatások a fogyasztók, az ipar és a társadalom számára a bizalomra, az átjárhatóságra, az adatok jobb felhasználói ellenőrzésére, az átlátható nyelvhasználatra, az új multimodális interakciós koncepciókra, valamint az objektumokhoz, az információkhoz és a tartalomhoz való, inkluzív és nagy mértékben személyre szabott hozzáférésre építve, az immerzív és megbízható médiát, a közösségi médiát és a közösségi hálózatokon való kapcsolattartást is ideértve;

| — | új generációs internetes alkalmazások és szolgáltatások a fogyasztók, az ipar és a társadalom számára a bizalomra, az átjárhatóságra, az
  összekapcsoltságra, az
  adatok jobb felhasználói ellenőrzésére, az átlátható nyelvhasználatra, az új multimodális interakciós koncepciókra, valamint az objektumokhoz, az információkhoz és a tartalomhoz való, inkluzív és nagy mértékben személyre szabott hozzáférésre építve, az immerzív és megbízható médiát, a közösségi médiát és a közösségi hálózatokon való kapcsolattartást
  , valamint a megosztott infrastruktúrákkal kapcsolatos tranzakciókra és szolgáltatásokra vonatkozó üzleti modelleket
  is ideértve; |
| --- | --- |

—

új generációs internetes alkalmazások és szolgáltatások a fogyasztók, az ipar és a társadalom számára a bizalomra, az átjárhatóságra, az
  összekapcsoltságra, az
  adatok jobb felhasználói ellenőrzésére, az átlátható nyelvhasználatra, az új multimodális interakciós koncepciókra, valamint az objektumokhoz, az információkhoz és a tartalomhoz való, inkluzív és nagy mértékben személyre szabott hozzáférésre építve, az immerzív és megbízható médiát, a közösségi médiát és a közösségi hálózatokon való kapcsolattartást
  , valamint a megosztott infrastruktúrákkal kapcsolatos tranzakciókra és szolgáltatásokra vonatkozó üzleti modelleket
  is ideértve;

összekapcsoltságra, az

, valamint a megosztott infrastruktúrákkal kapcsolatos tranzakciókra és szolgáltatásokra vonatkozó üzleti modelleket

| — | Szoftveralapú köztesréteg, beleértve a rendkívül elterjedt környezetekben működő megosztott könyvelési technológiákat, amelyek elősegítik az adatok feltérképezését és az adatvédelemmel rendelkező hibrid infrastruktúrák közötti adatátvitelt, és amelyek az adatok és ismeretek szabad áramlásán alapuló internetes alkalmazásokban és szolgáltatásokban támaszkodnak a mesterséges intelligenciára, az adatelemzésre, -biztonságra és -ellenőrzésre. |
| --- | --- |

—

Szoftveralapú köztesréteg, beleértve a rendkívül elterjedt környezetekben működő megosztott könyvelési technológiákat, amelyek elősegítik az adatok feltérképezését és az adatvédelemmel rendelkező hibrid infrastruktúrák közötti adatátvitelt, és amelyek az adatok és ismeretek szabad áramlásán alapuló internetes alkalmazásokban és szolgáltatásokban támaszkodnak a mesterséges intelligenciára, az adatelemzésre, -biztonságra és -ellenőrzésre.

| — | szoftveralapú köztesréteg, beleértve a rendkívül elterjedt környezetekben működő megosztott könyvelési technológiákat, amelyek elősegítik az adatok feltérképezését és az adatvédelemmel rendelkező hibrid infrastruktúrák közötti adatátvitelt, és amelyek az adatok és ismeretek szabad áramlásán alapuló internetes alkalmazásokban és szolgáltatásokban támaszkodnak a mesterséges intelligenciára, az adatelemzésre, -biztonságra és -ellenőrzésre; |
| --- | --- |

—

szoftveralapú köztesréteg, beleértve a rendkívül elterjedt környezetekben működő megosztott könyvelési technológiákat, amelyek elősegítik az adatok feltérképezését és az adatvédelemmel rendelkező hibrid infrastruktúrák közötti adatátvitelt, és amelyek az adatok és ismeretek szabad áramlásán alapuló internetes alkalmazásokban és szolgáltatásokban támaszkodnak a mesterséges intelligenciára, az adatelemzésre, -biztonságra és -ellenőrzésre;

| — | társadalmi és ipari alkalmazásokat integráló rendszerek rendszertechnológiái és -eszközei a tömeges szolgáltatástelepítésre alkalmas, méretezhető, hatékony és megbízható hálózati teljesítmény biztosítására. |
| --- | --- |

—

társadalmi és ipari alkalmazásokat integráló rendszerek rendszertechnológiái és -eszközei a tömeges szolgáltatástelepítésre alkalmas, méretezhető, hatékony és megbízható hálózati teljesítmény biztosítására.

társadalmi és ipari alkalmazásokat integráló rendszerek rendszertechnológiái és -eszközei a tömeges szolgáltatástelepítésre alkalmas, méretezhető, hatékony és megbízható hálózati teljesítmény biztosítására.

Módosítás 63

Módosítás 63

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.6 pont – 2 bekezdés

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.6 pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Nagy vonalakban | Nagy vonalakban |
| — | Nagy számítási teljesítményű rendszerek (HPC); exaszintű és posztexaszintű alaptechnológiák és -rendszerek új
  generációja
  (pl. alacsony energiafelhasználású mikroprocesszorok, szoftverek, rendszerintegráció); algoritmusok, kódok és alkalmazások, valamint analitikai eszközök és tesztelési környezetek; ipari kísérleti tesztelési környezetek és szolgáltatások; világszínvonalú HPC-infrastruktúrához kapcsolódó kutatás és innováció támogatása, az Unió első hibrid HPC/kvantum-számítástechnikai infrastruktúráját is ideértve; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

—

Nagy számítási teljesítményű rendszerek (HPC); exaszintű és posztexaszintű alaptechnológiák és -rendszerek új
  generációja
  (pl. alacsony energiafelhasználású mikroprocesszorok, szoftverek, rendszerintegráció); algoritmusok, kódok és alkalmazások, valamint analitikai eszközök és tesztelési környezetek; ipari kísérleti tesztelési környezetek és szolgáltatások; világszínvonalú HPC-infrastruktúrához kapcsolódó kutatás és innováció támogatása, az Unió első hibrid HPC/kvantum-számítástechnikai infrastruktúráját is ideértve;

generációja

| — | Nagy számítási teljesítményű rendszerek (HPC); exaszintű és posztexaszintű alaptechnológiák és -rendszerek új
  generációjának kifejlesztése
  (pl. alacsony energiafelhasználású mikroprocesszorok, szoftverek, rendszerintegráció);
  célorientált hardverek,
  algoritmusok, kódok és alkalmazások, valamint analitikai eszközök és tesztelési környezetek; ipari kísérleti tesztelési környezetek és szolgáltatások; világszínvonalú HPC-infrastruktúrához kapcsolódó kutatás és innováció támogatása, az Unió első hibrid HPC/kvantum-számítástechnikai infrastruktúráját is ideértve; |
| --- | --- |

—

Nagy számítási teljesítményű rendszerek (HPC); exaszintű és posztexaszintű alaptechnológiák és -rendszerek új
  generációjának kifejlesztése
  (pl. alacsony energiafelhasználású mikroprocesszorok, szoftverek, rendszerintegráció);
  célorientált hardverek,
  algoritmusok, kódok és alkalmazások, valamint analitikai eszközök és tesztelési környezetek; ipari kísérleti tesztelési környezetek és szolgáltatások; világszínvonalú HPC-infrastruktúrához kapcsolódó kutatás és innováció támogatása, az Unió első hibrid HPC/kvantum-számítástechnikai infrastruktúráját is ideértve;

generációjának kifejlesztése

célorientált hardverek,

| — | Nagy adathalmazok: extrém teljesítményű adatelemzés; beépített adatvédelem a személyes és bizalmas jellegű nagy adathalmazok elemzése során; a teljes adatplatformokhoz alkalmazott technológiák az ipari, személyes és nyílt hozzáférésű adatok újrafelhasználása érdekében; adatkezelés, interoperabilitás és összekapcsolási eszközök; adatkezelő alkalmazások a globális kihívásokhoz; |
| --- | --- |

—

Nagy adathalmazok: extrém teljesítményű adatelemzés; beépített adatvédelem a személyes és bizalmas jellegű nagy adathalmazok elemzése során; a teljes adatplatformokhoz alkalmazott technológiák az ipari, személyes és nyílt hozzáférésű adatok újrafelhasználása érdekében; adatkezelés, interoperabilitás és összekapcsolási eszközök; adatkezelő alkalmazások a globális kihívásokhoz;

| — | Nagy adathalmazok: extrém teljesítményű adatelemzés;
  biztonságos és az adatok sértetlenségét biztosító
  beépített adatvédelem a személyes és bizalmas jellegű nagy adathalmazok elemzése során; a teljes adatplatformokhoz alkalmazott technológiák az ipari, személyes és nyílt hozzáférésű adatok újrafelhasználása érdekében; adatkezelés, interoperabilitás és összekapcsolási eszközök; adatkezelő alkalmazások a globális kihívásokhoz; |
| --- | --- |

—

Nagy adathalmazok: extrém teljesítményű adatelemzés;
  biztonságos és az adatok sértetlenségét biztosító
  beépített adatvédelem a személyes és bizalmas jellegű nagy adathalmazok elemzése során; a teljes adatplatformokhoz alkalmazott technológiák az ipari, személyes és nyílt hozzáférésű adatok újrafelhasználása érdekében; adatkezelés, interoperabilitás és összekapcsolási eszközök; adatkezelő alkalmazások a globális kihívásokhoz;

biztonságos és az adatok sértetlenségét biztosító

| — | Az IKT-folyamatok szénlábnyomának csökkentése, a hardvereket, szoftvereket, érzékelőket, hálózatokat, tár- és adatközpontokat, valamint a szabványosított értékeléseket is ideértve. |
| --- | --- |

—

Az IKT-folyamatok szénlábnyomának csökkentése, a hardvereket, szoftvereket, érzékelőket, hálózatokat, tár- és adatközpontokat, valamint a szabványosított értékeléseket is ideértve.

| — | Az IKT-folyamatok szénlábnyomának csökkentése, a hardvereket, szoftvereket, érzékelőket, hálózatokat, tár- és adatközpontokat, valamint a szabványosított értékeléseket is ideértve. |
| --- | --- |

—

Az IKT-folyamatok szénlábnyomának csökkentése, a hardvereket, szoftvereket, érzékelőket, hálózatokat, tár- és adatközpontokat, valamint a szabványosított értékeléseket is ideértve.

Módosítás 64

Módosítás 64

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.6 a pont (új)

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.6 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3.2.6a. | Kvantumtechnológiák |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.2.6a.

3.2.6a.

Kvantumtechnológiák

A kvantumtechnológiák azt a hatalmas fejlődést aknázzák ki, hogy képesek vagyunk az egyes kvantumokat (atomok, fotonok, elektronok) kimutatni és alakítani. Ez forradalmasíthatja az információs értéklánc egészét a szoftverektől a hardverekig, a kommunikációtól az adatbányászatig és a mesterséges intelligenciáig. Európa otthont ad a világ vezető, e területen tevékenykedő kutatóinak, és jelenleg globális verseny folyik a tudományos előrehaladás piacérett alkalmazásokra történő átváltása terén. Ez a kulcsfontosságú alaptechnológia komoly ágazatközi hatással jár majd, és például alapvetően nagyobb teljesítményű számítástechnikát biztosít az európai polgárok és ipar számára, ami többek között megbízhatóbb egészségügyi ellátást, fejlettebb vegyi anyagokat és anyagokat, az erőforrások optimalizált és így fenntarthatóbb felhasználását, hatékonyabb mérnöki munkát, biztonságosabb távközlést, és sok más forradalmi alkalmazást eredményez.

A kvantumtechnológiák azt a hatalmas fejlődést aknázzák ki, hogy képesek vagyunk az egyes kvantumokat (atomok, fotonok, elektronok) kimutatni és alakítani. Ez forradalmasíthatja az információs értéklánc egészét a szoftverektől a hardverekig, a kommunikációtól az adatbányászatig és a mesterséges intelligenciáig. Európa otthont ad a világ vezető, e területen tevékenykedő kutatóinak, és jelenleg globális verseny folyik a tudományos előrehaladás piacérett alkalmazásokra történő átváltása terén. Ez a kulcsfontosságú alaptechnológia komoly ágazatközi hatással jár majd, és például alapvetően nagyobb teljesítményű számítástechnikát biztosít az európai polgárok és ipar számára, ami többek között megbízhatóbb egészségügyi ellátást, fejlettebb vegyi anyagokat és anyagokat, az erőforrások optimalizált és így fenntarthatóbb felhasználását, hatékonyabb mérnöki munkát, biztonságosabb távközlést, és sok más forradalmi alkalmazást eredményez.

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | Kvantum-számítástechnika és -szimuláció, a különböző architektúrák és fizikai platformok hardverfejlesztését, valamint az algoritmus- és szoftverfejlesztést is beleértve; |
| --- | --- |

—

Kvantum-számítástechnika és -szimuláció, a különböző architektúrák és fizikai platformok hardverfejlesztését, valamint az algoritmus- és szoftverfejlesztést is beleértve;

Kvantum-számítástechnika és -szimuláció, a különböző architektúrák és fizikai platformok hardverfejlesztését, valamint az algoritmus- és szoftverfejlesztést is beleértve;

| — | A biztonságos adattovábbításhoz és a kvantumforrások megosztásához szükséges földi és világűrbe telepített kvantumerőforrások; |
| --- | --- |

—

A biztonságos adattovábbításhoz és a kvantumforrások megosztásához szükséges földi és világűrbe telepített kvantumerőforrások;

A biztonságos adattovábbításhoz és a kvantumforrások megosztásához szükséges földi és világűrbe telepített kvantumerőforrások;

| — | A koherens kvantumrendszereket és az összefonódottságot kiaknázó kvantumérzékelők, képalkotó rendszerek és metrológiai szabványok; |
| --- | --- |

—

A koherens kvantumrendszereket és az összefonódottságot kiaknázó kvantumérzékelők, képalkotó rendszerek és metrológiai szabványok;

A koherens kvantumrendszereket és az összefonódottságot kiaknázó kvantumérzékelők, képalkotó rendszerek és metrológiai szabványok;

| — | Tesztelési környezetek és felhasználói létesítmények a fent említett technológiákhoz. |
| --- | --- |

—

Tesztelési környezetek és felhasználói létesítmények a fent említett technológiákhoz.

Tesztelési környezetek és felhasználói létesítmények a fent említett technológiákhoz.

Módosítás 65

Módosítás 65

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.7 pont – 2 bekezdés

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.7 pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az elsődleges nyersanyagok továbbra is fontos szerepet fognak játszani a körforgásos gazdaságban, így figyelmet kell fordítani fenntartható termelésükre. Ezen túlmenően a teljesen új anyagokat, termékeket és folyamatokat a körforgásosság koncepcióját szem előtt tartva kell kialakítani. A körforgásos ipar kiépítése több szempontból is előnyös lesz Európa számára: biztonságos, fenntartható és megfizethető nyersanyagellátást eredményez majd, amely cserébe védelmet fog nyújtani az iparnak az erőforrások szűkösségével és az ingadozó árakkal szemben. Új üzleti lehetőségeket és innovatív, hatékonyabb gyártási módszereket is teremt. | Az elsődleges nyersanyagok továbbra is fontos szerepet fognak játszani a körforgásos gazdaságban, így figyelmet kell fordítani fenntartható
  beszerzésükre, felhasználásukra és
  termelésükre. Ezen túlmenően a teljesen új anyagokat, termékeket és folyamatokat a körforgásosság koncepcióját szem előtt tartva kell kialakítani. A körforgásos ipar kiépítése több szempontból is előnyös lesz Európa számára: biztonságos, fenntartható és megfizethető nyersanyagellátást eredményez majd, amely cserébe védelmet fog nyújtani az iparnak az erőforrások szűkösségével és az ingadozó árakkal szemben. Új üzleti lehetőségeket és innovatív, hatékonyabb gyártási módszereket is teremt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az elsődleges nyersanyagok továbbra is fontos szerepet fognak játszani a körforgásos gazdaságban, így figyelmet kell fordítani fenntartható termelésükre. Ezen túlmenően a teljesen új anyagokat, termékeket és folyamatokat a körforgásosság koncepcióját szem előtt tartva kell kialakítani. A körforgásos ipar kiépítése több szempontból is előnyös lesz Európa számára: biztonságos, fenntartható és megfizethető nyersanyagellátást eredményez majd, amely cserébe védelmet fog nyújtani az iparnak az erőforrások szűkösségével és az ingadozó árakkal szemben. Új üzleti lehetőségeket és innovatív, hatékonyabb gyártási módszereket is teremt.

Az elsődleges nyersanyagok továbbra is fontos szerepet fognak játszani a körforgásos gazdaságban, így figyelmet kell fordítani fenntartható
  beszerzésükre, felhasználásukra és
  termelésükre. Ezen túlmenően a teljesen új anyagokat, termékeket és folyamatokat a körforgásosság koncepcióját szem előtt tartva kell kialakítani. A körforgásos ipar kiépítése több szempontból is előnyös lesz Európa számára: biztonságos, fenntartható és megfizethető nyersanyagellátást eredményez majd, amely cserébe védelmet fog nyújtani az iparnak az erőforrások szűkösségével és az ingadozó árakkal szemben. Új üzleti lehetőségeket és innovatív, hatékonyabb gyártási módszereket is teremt.

beszerzésükre, felhasználásukra és

Módosítás 66

Módosítás 66

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.7 pont – 2 bekezdés

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.7 pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A cél a megfizethető, áttörést jelentő innovációk kifejlesztése, és a fejlett technológiák és folyamatok kombinációjának alkalmazása, hogy minden erőforrásból a maximális érték legyen kinyerhető. | A cél a megfizethető, áttörést jelentő innovációk kifejlesztése, és a fejlett
  és digitális
  technológiák és folyamatok kombinációjának alkalmazása, hogy minden erőforrásból a maximális érték legyen kinyerhető. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A cél a megfizethető, áttörést jelentő innovációk kifejlesztése, és a fejlett technológiák és folyamatok kombinációjának alkalmazása, hogy minden erőforrásból a maximális érték legyen kinyerhető.

A cél a megfizethető, áttörést jelentő innovációk kifejlesztése, és a fejlett
  és digitális
  technológiák és folyamatok kombinációjának alkalmazása, hogy minden erőforrásból a maximális érték legyen kinyerhető.

és digitális

Módosítás 67

Módosítás 67

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.7 pont – 4 bekezdés

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.7 pont – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Nagy vonalakban | Nagy vonalakban |
| — | Ipari szimbiózis a gyárak közötti – számos ágazatot és városi közösséget érintő – erőforrásáramlással; Az erőforrások szállítására, átalakítására, újrafelhasználására és tárolására szolgáló folyamatok és anyagok, amelyek kombinálják a melléktermékek, a hulladék és a szén-dioxid felértékelését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

—

Ipari szimbiózis a gyárak közötti – számos ágazatot és városi közösséget érintő – erőforrásáramlással; Az erőforrások szállítására, átalakítására, újrafelhasználására és tárolására szolgáló folyamatok és anyagok, amelyek kombinálják a melléktermékek, a hulladék és a szén-dioxid felértékelését;

| — | Ipari szimbiózis a gyárak közötti – számos ágazatot és városi közösséget érintő – erőforrásáramlással; Az erőforrások szállítására, átalakítására, újrafelhasználására és tárolására szolgáló folyamatok és anyagok, amelyek kombinálják a melléktermékek, a hulladék és a szén-dioxid felértékelését; |
| --- | --- |

—

Ipari szimbiózis a gyárak közötti – számos ágazatot és városi közösséget érintő – erőforrásáramlással; Az erőforrások szállítására, átalakítására, újrafelhasználására és tárolására szolgáló folyamatok és anyagok, amelyek kombinálják a melléktermékek, a hulladék és a szén-dioxid felértékelését;

| — | Az anyagok és termékek felértékelése és életciklus-alapú értékelése új alternatív alapanyagok felhasználásával, valamint erőforrás-gazdálkodás, anyagkövetés és -válogatás
  alkalmazásával
  ; |
| --- | --- |

—

Az anyagok és termékek felértékelése és életciklus-alapú értékelése új alternatív alapanyagok felhasználásával, valamint erőforrás-gazdálkodás, anyagkövetés és -válogatás
  alkalmazásával
  ;

alkalmazásával

| — | Az anyagok és termékek felértékelése és életciklus-alapú értékelése új alternatív alapanyagok felhasználásával, valamint erőforrás-gazdálkodás,
  az
  anyagkövetés és -válogatás
  érdekében alkalmazott új üzleti modelleket, automatizálást és digitális technológiákat is beleértve
  ; |
| --- | --- |

—

Az anyagok és termékek felértékelése és életciklus-alapú értékelése új alternatív alapanyagok felhasználásával, valamint erőforrás-gazdálkodás,
  az
  anyagkövetés és -válogatás
  érdekében alkalmazott új üzleti modelleket, automatizálást és digitális technológiákat is beleértve
  ;

az

érdekében alkalmazott új üzleti modelleket, automatizálást és digitális technológiákat is beleértve

| — | Fokozott életciklus-teljesítményű, tartós,
  könnyen
  fejleszthető
  és javítható
  , bontható és újrahasznosítható termékek; |
| --- | --- |

—

Fokozott életciklus-teljesítményű, tartós,
  könnyen
  fejleszthető
  és javítható
  , bontható és újrahasznosítható termékek;

könnyen

és javítható

| — | Fokozott életciklus-teljesítményű, tartós,
  újrafelhasználható, javítható,
  fejleszthető
  , könnyen újragyártható
  , bontható és újrahasznosítható
  termékfejlesztés, a
  termékek
  formatervezését is beleértve
  ; |
| --- | --- |

—

Fokozott életciklus-teljesítményű, tartós,
  újrafelhasználható, javítható,
  fejleszthető
  , könnyen újragyártható
  , bontható és újrahasznosítható
  termékfejlesztés, a
  termékek
  formatervezését is beleértve
  ;

újrafelhasználható, javítható,

, könnyen újragyártható

termékfejlesztés, a

formatervezését is beleértve

| — | Újrahasznosítási ágazat, a másodlagos anyagok potenciáljának és biztonságának maximalizálása, valamint a szennyezés, a minőségi visszaminősítés és a kezelés után történő minőségi problémák minimalizálása; |
| --- | --- |

—

Újrahasznosítási ágazat, a másodlagos anyagok potenciáljának és biztonságának maximalizálása, valamint a szennyezés, a minőségi visszaminősítés és a kezelés után történő minőségi problémák minimalizálása;

| — | Újrahasznosítási ágazat, a másodlagos anyagok potenciáljának és biztonságának maximalizálása, valamint a szennyezés, a minőségi visszaminősítés és a kezelés után történő minőségi problémák minimalizálása; |
| --- | --- |

—

Újrahasznosítási ágazat, a másodlagos anyagok potenciáljának és biztonságának maximalizálása, valamint a szennyezés, a minőségi visszaminősítés és a kezelés után történő minőségi problémák minimalizálása;

| — | Az aggodalomra okot adó anyagok felszámolása a gyártás során és az életciklus végső szakaszaiban; Biztonságos helyettesítő anyagok, biztonságos és költséghatékony termelési technológiák; |
| --- | --- |

—

Az aggodalomra okot adó anyagok felszámolása a gyártás során és az életciklus végső szakaszaiban; Biztonságos helyettesítő anyagok, biztonságos és költséghatékony termelési technológiák;

| — | Az aggodalomra okot adó anyagok
  biztonságos kezelése és
  felszámolása a gyártás során és az életciklus végső szakaszaiban; Biztonságos helyettesítő anyagok, biztonságos és költséghatékony termelési technológiák; |
| --- | --- |

—

Az aggodalomra okot adó anyagok
  biztonságos kezelése és
  felszámolása a gyártás során és az életciklus végső szakaszaiban; Biztonságos helyettesítő anyagok, biztonságos és költséghatékony termelési technológiák;

biztonságos kezelése és

| — | A nyersanyagok – többek között a kritikus nyersanyagok – fenntartható pótlása vagy
  helyettesítése
  a teljes értéklánc mentén. |
| --- | --- |

—

A nyersanyagok – többek között a kritikus nyersanyagok – fenntartható pótlása vagy
  helyettesítése
  a teljes értéklánc mentén.

helyettesítése

| — | A nyersanyagok – többek között a kritikus nyersanyagok – fenntartható pótlása
  és/
  vagy
  helyettesítési lehetőségei
  a teljes értéklánc mentén. |
| --- | --- |

—

A nyersanyagok – többek között a kritikus nyersanyagok – fenntartható pótlása
  és/
  vagy
  helyettesítési lehetőségei
  a teljes értéklánc mentén.

és/

helyettesítési lehetőségei

Módosítás 68

Módosítás 68

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.8 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.8 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az ipari ágazatok – az energiaintenzív ágazatokat is beleértve – több millió munkahelyhez járulnak hozzá, versenyképességük pedig kulcsfontosságú társadalmaink jóléte szempontjából. A globális üvegházhatásúgáz-kibocsátás 20 %-áért ugyanakkor az ipari ágazatok felelnek, emellett nagy környezeti hatással bírnak (különösen a lég-, víz- és a talajszennyező anyagok vonatkozásában). | Az ipari ágazatok – az energiaintenzív ágazatokat is beleértve – több millió munkahelyhez járulnak hozzá, versenyképességük pedig kulcsfontosságú társadalmaink jóléte szempontjából. A globális üvegházhatásúgáz-kibocsátás 20 %-áért ugyanakkor az ipari ágazatok felelnek, emellett nagy környezeti hatással bírnak (különösen a lég-, víz- és a talajszennyezés vonatkozásában).
  Ennélfogva az ipari ágazatoknak, különösen az energiaigényes iparágaknak tovább kell javítaniuk energiahatékonyságukat, hogy versenyképesebbé váljanak és csökkentsék az Unió energiaigényét. Az ipari átalakulás szempontjából jelentős a megújuló energiaforrások új energia hajtotta ipari technikák és eljárások fejlesztése révén történő fokozott integrációja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az ipari ágazatok – az energiaintenzív ágazatokat is beleértve – több millió munkahelyhez járulnak hozzá, versenyképességük pedig kulcsfontosságú társadalmaink jóléte szempontjából. A globális üvegházhatásúgáz-kibocsátás 20 %-áért ugyanakkor az ipari ágazatok felelnek, emellett nagy környezeti hatással bírnak (különösen a lég-, víz- és a talajszennyező anyagok vonatkozásában).

Az ipari ágazatok – az energiaintenzív ágazatokat is beleértve – több millió munkahelyhez járulnak hozzá, versenyképességük pedig kulcsfontosságú társadalmaink jóléte szempontjából. A globális üvegházhatásúgáz-kibocsátás 20 %-áért ugyanakkor az ipari ágazatok felelnek, emellett nagy környezeti hatással bírnak (különösen a lég-, víz- és a talajszennyezés vonatkozásában).
  Ennélfogva az ipari ágazatoknak, különösen az energiaigényes iparágaknak tovább kell javítaniuk energiahatékonyságukat, hogy versenyképesebbé váljanak és csökkentsék az Unió energiaigényét. Az ipari átalakulás szempontjából jelentős a megújuló energiaforrások új energia hajtotta ipari technikák és eljárások fejlesztése révén történő fokozott integrációja.

Ennélfogva az ipari ágazatoknak, különösen az energiaigényes iparágaknak tovább kell javítaniuk energiahatékonyságukat, hogy versenyképesebbé váljanak és csökkentsék az Unió energiaigényét. Az ipari átalakulás szempontjából jelentős a megújuló energiaforrások új energia hajtotta ipari technikák és eljárások fejlesztése révén történő fokozott integrációja.

Módosítás 69

Módosítás 69

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.8 pont – 2 bekezdés

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.8 pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az üvegházhatású gázok és szennyező anyagok jelentős mértékű
  csökkentésére
  irányuló, áttörést jelentő
  technológiák
   –
  gyakran
  a körforgásos gazdaság technológiáival
  kombinálva
   – erős ipari értékláncokat
  eredményeznek
  ,
  forradalmasítják
  a gyártási kapacitást, és
  javítják az ipar globális versenyképességét; és
  ezzel egyidejűleg az éghajlatpolitika és a környezeti minőség tekintetében is kulcsfontosságú szerepet
  játszanak
  . | Az üvegházhatású gázok és szennyező anyagok jelentős mértékű
  energiacsökkentésére
  irányuló,
  nagy
  áttörést jelentő
  tudományos és technológiai kutatás
   –
  amely kombinálható például
  a körforgásos gazdaság technológiáival
  és a digitális technológiákkal
   – erős ipari értékláncokat
  eredményez
  ,
  forradalmasítja
  a gyártási kapacitást, és ezzel egyidejűleg az éghajlatpolitika és a környezeti minőség tekintetében is kulcsfontosságú szerepet
  játszik
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az üvegházhatású gázok és szennyező anyagok jelentős mértékű
  csökkentésére
  irányuló, áttörést jelentő
  technológiák
   –
  gyakran
  a körforgásos gazdaság technológiáival
  kombinálva
   – erős ipari értékláncokat
  eredményeznek
  ,
  forradalmasítják
  a gyártási kapacitást, és
  javítják az ipar globális versenyképességét; és
  ezzel egyidejűleg az éghajlatpolitika és a környezeti minőség tekintetében is kulcsfontosságú szerepet
  játszanak
  .

csökkentésére

technológiák

gyakran

kombinálva

eredményeznek

forradalmasítják

javítják az ipar globális versenyképességét; és

játszanak

Az üvegházhatású gázok és szennyező anyagok jelentős mértékű
  energiacsökkentésére
  irányuló,
  nagy
  áttörést jelentő
  tudományos és technológiai kutatás
   –
  amely kombinálható például
  a körforgásos gazdaság technológiáival
  és a digitális technológiákkal
   – erős ipari értékláncokat
  eredményez
  ,
  forradalmasítja
  a gyártási kapacitást, és ezzel egyidejűleg az éghajlatpolitika és a környezeti minőség tekintetében is kulcsfontosságú szerepet
  játszik
  .

energiacsökkentésére

nagy

tudományos és technológiai kutatás

amely kombinálható például

és a digitális technológiákkal

eredményez

forradalmasítja

játszik

Módosítás 70

Módosítás 70

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.8 pont – 3 bekezdés

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.8 pont – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Folyamattechnológiák, beleértve a fűtést és a hűtést, a digitális eszközök,
  valamint
  a folyamatteljesítmény és -hatékonyság nagyszabású
  demonstrációi
  ; Az üvegházhatású gázok és szennyező anyagok ipari kibocsátásának jelentős csökkentése vagy elkerülése, a lebegő részecskéket is ideértve; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Folyamattechnológiák, beleértve a fűtést és a hűtést, a digitális eszközök,
  valamint
  a folyamatteljesítmény és -hatékonyság nagyszabású
  demonstrációi
  ; Az üvegházhatású gázok és szennyező anyagok ipari kibocsátásának jelentős csökkentése vagy elkerülése, a lebegő részecskéket is ideértve;

valamint

demonstrációi

| — | Folyamattechnológiák, beleértve a fűtést és a hűtést, a 
  gyártási ágensek és
  digitális eszközök,
  különösen
  a folyamatteljesítmény és -hatékonyság nagyszabású
  demonstrációinak formájában
  ; Az üvegházhatású gázok és szennyező anyagok ipari kibocsátásának jelentős csökkentése vagy elkerülése, a lebegő részecskéket is ideértve; |
| --- | --- |

—

Folyamattechnológiák, beleértve a fűtést és a hűtést, a 
  gyártási ágensek és
  digitális eszközök,
  különösen
  a folyamatteljesítmény és -hatékonyság nagyszabású
  demonstrációinak formájában
  ; Az üvegházhatású gázok és szennyező anyagok ipari kibocsátásának jelentős csökkentése vagy elkerülése, a lebegő részecskéket is ideértve;

gyártási ágensek és

különösen

demonstrációinak formájában

| — | Az ipari szén-dioxid felértékelése; |
| --- | --- |

—

Az ipari szén-dioxid felértékelése;

| — | Az ipari szén-dioxid felértékelése
  , ideértve a fosszilis tüzelőanyagok alapján történő energiatermelésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás szén-dioxid-leválasztás és -hasznosítás révén történő csökkentését szolgáló technológiákat és megoldásokat
  ; |
| --- | --- |

—

Az ipari szén-dioxid felértékelése
  , ideértve a fosszilis tüzelőanyagok alapján történő energiatermelésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás szén-dioxid-leválasztás és -hasznosítás révén történő csökkentését szolgáló technológiákat és megoldásokat
  ;

, ideértve a fosszilis tüzelőanyagok alapján történő energiatermelésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás szén-dioxid-leválasztás és -hasznosítás révén történő csökkentését szolgáló technológiákat és megoldásokat

| — | A szén közvetlen elkerülése a megújuló energiaforrásokon alapuló elektrolitikus hidrogén és a megújuló villamos energia alkalmazása révén. |
| --- | --- |

—

A szén közvetlen elkerülése a megújuló energiaforrásokon alapuló elektrolitikus hidrogén és a megújuló villamos energia alkalmazása révén.

A szén közvetlen elkerülése a megújuló energiaforrásokon alapuló elektrolitikus hidrogén és a megújuló villamos energia alkalmazása révén.

| — | A
  nem hagyományos
  energiaforrások villamosítása és használata az ipari üzemekben
  , valamint az ipari üzemek közötti energia- és erőforrás-csere (például ipari szimbiózis révén); |
| --- | --- |

—

A
  nem hagyományos
  energiaforrások villamosítása és használata az ipari üzemekben
  , valamint az ipari üzemek közötti energia- és erőforrás-csere (például ipari szimbiózis révén);

nem hagyományos

, valamint az ipari üzemek közötti energia- és erőforrás-csere (például ipari szimbiózis révén);

| — | A
  tiszta
  energiaforrások villamosítása és használata az ipari üzemekben
  a fosszilis energiahordozók különösen az energiaigényes ipari folyamatok tekintetében történő csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

—

A
  tiszta
  energiaforrások villamosítása és használata az ipari üzemekben
  a fosszilis energiahordozók különösen az energiaigényes ipari folyamatok tekintetében történő csökkentése érdekében.

tiszta

a fosszilis energiahordozók különösen az energiaigényes ipari folyamatok tekintetében történő csökkentése érdekében.

| — | Az életciklus során
  alacsony vagy nulla szén-dioxid-kibocsátással járó termelési folyamatokat igénylő ipari termékek. |
| --- | --- |

—

Az életciklus során
  alacsony vagy nulla szén-dioxid-kibocsátással járó termelési folyamatokat igénylő ipari termékek.

Az életciklus során

| — | Alacsony vagy nulla szén-dioxid-kibocsátással járó termelési folyamatokat igénylő ipari termékek
  és anyagok
  . |
| --- | --- |

—

Alacsony vagy nulla szén-dioxid-kibocsátással járó termelési folyamatokat igénylő ipari termékek
  és anyagok
  .

és anyagok

Módosítás 71

Módosítás 71

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.9 pont – 2 bekezdés

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.9 pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az EU támogatni fogja a világűr és a kulcsfontosságú alaptechnológiák (nagy adathalmazok, korszerű gyártás, robotika és mesterséges intelligencia) közötti szinergiákat; elő fogja mozdítani a virágzó, vállalkozó szellemű és versenyképes űrszektort; valamint
  gondoskodni
  fog
  arról
  , hogy a világűrbe jutás és az űr biztonságos és védett használata tekintetében független legyen.
  A
  tevékenységek végrehajtása ütemterv alapján fog történni az ESA harmonizációs folyamatának és az érintett tagállami kezdeményezéseknek a figyelembevételével, és a végrehajtás adott esetben az ESA feladata lesz. | Az EU támogatni fogja a világűr és a kulcsfontosságú alaptechnológiák (nagy adathalmazok, korszerű gyártás,
  kvantumtechnológiák,
  robotika és mesterséges intelligencia) közötti szinergiákat; elő fogja mozdítani a virágzó, vállalkozó szellemű és versenyképes űrszektort; valamint
  segíteni
  fog
  biztosítani azt
  , hogy a világűrbe jutás és az űr biztonságos és védett használata tekintetében független legyen.
  Az upstream
  tevékenységek végrehajtása ütemterv alapján fog történni az ESA harmonizációs folyamatának és az érintett tagállami kezdeményezéseknek a figyelembevételével, és a végrehajtás adott esetben az ESA feladata lesz.
  A downstream tevékenységek piacvezéreltek lesznek és a felhasználók szükségleteire fognak válaszolni, és azokat az Európai Unió Űrprogramügynöksége fogja végrehajtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az EU támogatni fogja a világűr és a kulcsfontosságú alaptechnológiák (nagy adathalmazok, korszerű gyártás, robotika és mesterséges intelligencia) közötti szinergiákat; elő fogja mozdítani a virágzó, vállalkozó szellemű és versenyképes űrszektort; valamint
  gondoskodni
  fog
  arról
  , hogy a világűrbe jutás és az űr biztonságos és védett használata tekintetében független legyen.
  A
  tevékenységek végrehajtása ütemterv alapján fog történni az ESA harmonizációs folyamatának és az érintett tagállami kezdeményezéseknek a figyelembevételével, és a végrehajtás adott esetben az ESA feladata lesz.

gondoskodni

arról

A

Az EU támogatni fogja a világűr és a kulcsfontosságú alaptechnológiák (nagy adathalmazok, korszerű gyártás,
  kvantumtechnológiák,
  robotika és mesterséges intelligencia) közötti szinergiákat; elő fogja mozdítani a virágzó, vállalkozó szellemű és versenyképes űrszektort; valamint
  segíteni
  fog
  biztosítani azt
  , hogy a világűrbe jutás és az űr biztonságos és védett használata tekintetében független legyen.
  Az upstream
  tevékenységek végrehajtása ütemterv alapján fog történni az ESA harmonizációs folyamatának és az érintett tagállami kezdeményezéseknek a figyelembevételével, és a végrehajtás adott esetben az ESA feladata lesz.
  A downstream tevékenységek piacvezéreltek lesznek és a felhasználók szükségleteire fognak válaszolni, és azokat az Európai Unió Űrprogramügynöksége fogja végrehajtani.

kvantumtechnológiák,

segíteni

biztosítani azt

Az upstream

A downstream tevékenységek piacvezéreltek lesznek és a felhasználók szükségleteire fognak válaszolni, és azokat az Európai Unió Űrprogramügynöksége fogja végrehajtani.

Módosítás 72

Módosítás 72

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.9 pont – 3 bekezdés – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.9 pont – 3 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Európai globális navigációs műholdrendszerek (a Galileo és az EGNOS rendszer) innovatív alkalmazások, globális alkalmazás a nemzetközi partnereket is beleértve, a szolgáltatások robusztusságát, hitelesítését és integritását javító megoldások, alapvető elemek, például lapkakészletek, vevők és antennák fejlesztése, az ellátási láncok fenntarthatósága, új technológiák (például kvantumtechnológiák, optikai linkek, újraprogramozható hasznos adatok) a szolgáltatások fenntartható hasznosítása érdekében, a társadalmi kihívásokra gyakorolt hatás vonatkozásában. új generációs rendszerek fejlesztése új kihívások, például a biztonság vagy az önvezető autók alkalmazása terén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Európai globális navigációs műholdrendszerek (a Galileo és az EGNOS rendszer) innovatív alkalmazások, globális alkalmazás a nemzetközi partnereket is beleértve, a szolgáltatások robusztusságát, hitelesítését és integritását javító megoldások, alapvető elemek, például lapkakészletek, vevők és antennák fejlesztése, az ellátási láncok fenntarthatósága, új technológiák (például kvantumtechnológiák, optikai linkek, újraprogramozható hasznos adatok) a szolgáltatások fenntartható hasznosítása érdekében, a társadalmi kihívásokra gyakorolt hatás vonatkozásában. új generációs rendszerek fejlesztése új kihívások, például a biztonság vagy az önvezető autók alkalmazása terén;

| — | Európai globális navigációs műholdrendszerek (a Galileo és az EGNOS rendszer) innovatív alkalmazások, globális alkalmazás a nemzetközi partnereket is beleértve, a szolgáltatások robusztusságát, hitelesítését és integritását javító megoldások, alapvető elemek, például lapkakészletek, vevők és antennák fejlesztése, az ellátási láncok fenntarthatósága, új technológiák (például kvantumtechnológiák, optikai linkek, újraprogramozható hasznos adatok)
  , az alkalmazások jobb hozzáférhetősége és nagyobb választéka
  a szolgáltatások fenntartható hasznosítása érdekében, a társadalmi kihívásokra gyakorolt hatás vonatkozásában. Új generációs rendszerek fejlesztése új kihívások, például
  a természeti katasztrófák kockázatának csökkentése,
  a biztonság vagy az önvezető autók alkalmazása terén; |
| --- | --- |

—

Európai globális navigációs műholdrendszerek (a Galileo és az EGNOS rendszer) innovatív alkalmazások, globális alkalmazás a nemzetközi partnereket is beleértve, a szolgáltatások robusztusságát, hitelesítését és integritását javító megoldások, alapvető elemek, például lapkakészletek, vevők és antennák fejlesztése, az ellátási láncok fenntarthatósága, új technológiák (például kvantumtechnológiák, optikai linkek, újraprogramozható hasznos adatok)
  , az alkalmazások jobb hozzáférhetősége és nagyobb választéka
  a szolgáltatások fenntartható hasznosítása érdekében, a társadalmi kihívásokra gyakorolt hatás vonatkozásában. Új generációs rendszerek fejlesztése új kihívások, például
  a természeti katasztrófák kockázatának csökkentése,
  a biztonság vagy az önvezető autók alkalmazása terén;

, az alkalmazások jobb hozzáférhetősége és nagyobb választéka

a természeti katasztrófák kockázatának csökkentése,

| — | Kopernikusz program: innovatív alkalmazások, globális alkalmazás és nemzetközi partnerek, a szolgáltatások robusztussága és fejlődése, az ellátási láncok fenntarthatósága, az érzékelők, a rendszerek és a küldetéskoncepciók (pl. nagy magasságú hordozók, drónok, könnyű műholdak; kalibrálás és hitelesítés; a szolgáltatások és a társadalmi kihívások hatásának tartós kiaknázása; föld-megfigyelési adattechnikák, nagy adathalmazok, számítástechnikai erőforrások és algoritmikus eszközök. Új generációs rendszerek fejlesztése új kihívások, például az éghajlatváltozás és a biztonság terén; |
| --- | --- |

—

Kopernikusz program: innovatív alkalmazások, globális alkalmazás és nemzetközi partnerek, a szolgáltatások robusztussága és fejlődése, az ellátási láncok fenntarthatósága, az érzékelők, a rendszerek és a küldetéskoncepciók (pl. nagy magasságú hordozók, drónok, könnyű műholdak; kalibrálás és hitelesítés; a szolgáltatások és a társadalmi kihívások hatásának tartós kiaknázása; föld-megfigyelési adattechnikák, nagy adathalmazok, számítástechnikai erőforrások és algoritmikus eszközök. Új generációs rendszerek fejlesztése új kihívások, például az éghajlatváltozás és a biztonság terén;

| — | Kopernikusz program: innovatív alkalmazások, globális alkalmazás és nemzetközi partnerek, a szolgáltatások robusztussága és fejlődése, az ellátási láncok fenntarthatósága, az érzékelők, a rendszerek és a küldetéskoncepciók (pl. nagy magasságú hordozók, drónok, könnyű műholdak; kalibrálás és hitelesítés; a szolgáltatások és a társadalmi kihívások hatásának tartós kiaknázása; föld-megfigyelési adattechnikák, nagy adathalmazok, számítástechnikai erőforrások és algoritmikus eszközök. Új generációs rendszerek fejlesztése új kihívások, például
  a természeti katasztrófák kockázatának csökkentése,
  az éghajlatváltozás és a biztonság terén; |
| --- | --- |

—

Kopernikusz program: innovatív alkalmazások, globális alkalmazás és nemzetközi partnerek, a szolgáltatások robusztussága és fejlődése, az ellátási láncok fenntarthatósága, az érzékelők, a rendszerek és a küldetéskoncepciók (pl. nagy magasságú hordozók, drónok, könnyű műholdak; kalibrálás és hitelesítés; a szolgáltatások és a társadalmi kihívások hatásának tartós kiaknázása; föld-megfigyelési adattechnikák, nagy adathalmazok, számítástechnikai erőforrások és algoritmikus eszközök. Új generációs rendszerek fejlesztése új kihívások, például
  a természeti katasztrófák kockázatának csökkentése,
  az éghajlatváltozás és a biztonság terén;

a természeti katasztrófák kockázatának csökkentése,

| — | Világűr-megfigyelés: nagyszabású uniós kapacitás az űrkörnyezet, pl. az űridőjárás, az űrszemét és a Föld közelében lévő objektumok állapotának figyelemmel kísérése és előrejelzése érdekében; valamint olyan új szolgáltatási koncepciók, mint az űrforgalom-irányítás és az űrforgalmi alkalmazások és szolgáltatások a kritikus fontosságú űr- és földi infrastruktúrák védelme érdekében; |
| --- | --- |

—

Világűr-megfigyelés: nagyszabású uniós kapacitás az űrkörnyezet, pl. az űridőjárás, az űrszemét és a Föld közelében lévő objektumok állapotának figyelemmel kísérése és előrejelzése érdekében; valamint olyan új szolgáltatási koncepciók, mint az űrforgalom-irányítás és az űrforgalmi alkalmazások és szolgáltatások a kritikus fontosságú űr- és földi infrastruktúrák védelme érdekében;

| — | Világűr-megfigyelés: nagyszabású uniós kapacitás az űrkörnyezet, pl. az űridőjárás, az űrszemét és a Föld közelében lévő objektumok állapotának figyelemmel kísérése és előrejelzése érdekében; valamint
  érzékelők és
  olyan új szolgáltatási koncepciók, mint az űrforgalom-irányítás és az űrforgalmi alkalmazások és szolgáltatások a kritikus fontosságú űr- és földi infrastruktúrák védelme érdekében; |
| --- | --- |

—

Világűr-megfigyelés: nagyszabású uniós kapacitás az űrkörnyezet, pl. az űridőjárás, az űrszemét és a Föld közelében lévő objektumok állapotának figyelemmel kísérése és előrejelzése érdekében; valamint
  érzékelők és
  olyan új szolgáltatási koncepciók, mint az űrforgalom-irányítás és az űrforgalmi alkalmazások és szolgáltatások a kritikus fontosságú űr- és földi infrastruktúrák védelme érdekében;

érzékelők és

| — | Biztonságos műholdas kommunikáció az unió kormányzati szereplői számára: megoldások a kormányzati felhasználók és a hozzájuk kapcsolódó felhasználói berendezések lehető legszélesebb köre számára az űrinfrastruktúra építészeti, technológiai és rendszermegoldásai terén, amelyek támogatják az Unió autonómiáját; |
| --- | --- |

—

Biztonságos műholdas kommunikáció az unió kormányzati szereplői számára: megoldások a kormányzati felhasználók és a hozzájuk kapcsolódó felhasználói berendezések lehető legszélesebb köre számára az űrinfrastruktúra építészeti, technológiai és rendszermegoldásai terén, amelyek támogatják az Unió autonómiáját;

| — | Biztonságos
  , kvantumbiztos
  műholdas kommunikáció az unió kormányzati szereplői számára: megoldások a kormányzati felhasználók és a hozzájuk kapcsolódó felhasználói berendezések lehető legszélesebb köre számára az űrinfrastruktúra építészeti, technológiai és rendszermegoldásai terén, amelyek támogatják az Unió autonómiáját; |
| --- | --- |

—

Biztonságos
  , kvantumbiztos
  műholdas kommunikáció az unió kormányzati szereplői számára: megoldások a kormányzati felhasználók és a hozzájuk kapcsolódó felhasználói berendezések lehető legszélesebb köre számára az űrinfrastruktúra építészeti, technológiai és rendszermegoldásai terén, amelyek támogatják az Unió autonómiáját;

, kvantumbiztos

| — | a végponttól végpontig terjedő műholdas kommunikáció a polgárok és a vállalkozások számára: költséghatékony, fejlett műholdas kommunikáció az eszközök és felhasználók összekapcsolására a kis lefedettségű területeken, az 5G-alapú, mindenütt jelen lévő kapcsolat és a dolgok internete fejlesztésének részeként, ami hozzájárul az új generációs internetinfrastruktúrához. továbbfejlesztett földi szegmens és felhasználói berendezések, szabványosítás és átjárhatóság az Unió ipari vezető pozíciójának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

—

a végponttól végpontig terjedő műholdas kommunikáció a polgárok és a vállalkozások számára: költséghatékony, fejlett műholdas kommunikáció az eszközök és felhasználók összekapcsolására a kis lefedettségű területeken, az 5G-alapú, mindenütt jelen lévő kapcsolat és a dolgok internete fejlesztésének részeként, ami hozzájárul az új generációs internetinfrastruktúrához. továbbfejlesztett földi szegmens és felhasználói berendezések, szabványosítás és átjárhatóság az Unió ipari vezető pozíciójának biztosítása érdekében;

| — | a végponttól végpontig terjedő műholdas kommunikáció a polgárok és a vállalkozások számára: költséghatékony, fejlett műholdas kommunikáció az eszközök és felhasználók összekapcsolására a kis lefedettségű területeken, az 5G-alapú, mindenütt jelen lévő kapcsolat és a dolgok internete fejlesztésének részeként, ami hozzájárul az új generációs internetinfrastruktúrához. továbbfejlesztett földi szegmens és felhasználói berendezések, szabványosítás és átjárhatóság az Unió ipari vezető pozíciójának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

—

a végponttól végpontig terjedő műholdas kommunikáció a polgárok és a vállalkozások számára: költséghatékony, fejlett műholdas kommunikáció az eszközök és felhasználók összekapcsolására a kis lefedettségű területeken, az 5G-alapú, mindenütt jelen lévő kapcsolat és a dolgok internete fejlesztésének részeként, ami hozzájárul az új generációs internetinfrastruktúrához. továbbfejlesztett földi szegmens és felhasználói berendezések, szabványosítás és átjárhatóság az Unió ipari vezető pozíciójának biztosítása érdekében;

| — | A szállítói lánc függetlensége és fenntarthatósága: nagyobb technológiai készenléti szintek a műholdak és a hordozórakéták vonatkozásában; kapcsolódó világűri és földi szegmensek, valamint gyártó és tesztelő létesítmények; Az Unió technológiai vezető szerepének és autonómiájának megőrzése, az ellátási lánc fenntarthatóságának javítása, az Unión kívüli kritikus űrtechnológiáktól való függőség csökkenése érdekében, valamint annak alapos ismerete, hogy az űrtechnológiák megoldásai miként használhatók fel más ipari ágazatokban; |
| --- | --- |

—

A szállítói lánc függetlensége és fenntarthatósága: nagyobb technológiai készenléti szintek a műholdak és a hordozórakéták vonatkozásában; kapcsolódó világűri és földi szegmensek, valamint gyártó és tesztelő létesítmények; Az Unió technológiai vezető szerepének és autonómiájának megőrzése, az ellátási lánc fenntarthatóságának javítása, az Unión kívüli kritikus űrtechnológiáktól való függőség csökkenése érdekében, valamint annak alapos ismerete, hogy az űrtechnológiák megoldásai miként használhatók fel más ipari ágazatokban;

| — | A szállítói lánc függetlensége és fenntarthatósága: nagyobb technológiai készenléti szintek a műholdak és a hordozórakéták vonatkozásában; kapcsolódó világűri és földi szegmensek, valamint gyártó és tesztelő létesítmények; Az Unió technológiai vezető szerepének és autonómiájának megőrzése, az ellátási lánc fenntarthatóságának javítása, az Unión kívüli kritikus űrtechnológiáktól való függőség csökkenése érdekében, valamint annak alapos ismerete, hogy az űrtechnológiák megoldásai miként használhatók fel más ipari ágazatokban; |
| --- | --- |

—

A szállítói lánc függetlensége és fenntarthatósága: nagyobb technológiai készenléti szintek a műholdak és a hordozórakéták vonatkozásában; kapcsolódó világűri és földi szegmensek, valamint gyártó és tesztelő létesítmények; Az Unió technológiai vezető szerepének és autonómiájának megőrzése, az ellátási lánc fenntarthatóságának javítása, az Unión kívüli kritikus űrtechnológiáktól való függőség csökkenése érdekében, valamint annak alapos ismerete, hogy az űrtechnológiák megoldásai miként használhatók fel más ipari ágazatokban;

| — | Űrökoszisztéma: a keringési pályán történő ellenőrző és demonstrációs szolgáltatások, a könnyű műholdakra vonatkozó megosztott szolgáltatásokat is ideértve; űripari demonstrációs eszközök olyan területeken, mint a hibrid, intelligens vagy konfigurálható műholdak, a keringési pályán történő gyártás és összeszerelés, a hordozórakéták ismételt felhasználhatósága, a keringési pályán történő karbantartás és mikro-hordozórakéták; áttörést jelentő innovációk és technológiatranszfer olyan területeken, mint az újrafeldolgozás, a környezetbarát űrtechnológiák, a mesterséges intelligencia, a robotika, a digitalizálás, a költséghatékonyság és a miniatürizálás; |
| --- | --- |

—

Űrökoszisztéma: a keringési pályán történő ellenőrző és demonstrációs szolgáltatások, a könnyű műholdakra vonatkozó megosztott szolgáltatásokat is ideértve; űripari demonstrációs eszközök olyan területeken, mint a hibrid, intelligens vagy konfigurálható műholdak, a keringési pályán történő gyártás és összeszerelés, a hordozórakéták ismételt felhasználhatósága, a keringési pályán történő karbantartás és mikro-hordozórakéták; áttörést jelentő innovációk és technológiatranszfer olyan területeken, mint az újrafeldolgozás, a környezetbarát űrtechnológiák, a mesterséges intelligencia, a robotika, a digitalizálás, a költséghatékonyság és a miniatürizálás;

| — | Űrökoszisztéma: a keringési pályán történő ellenőrző és demonstrációs szolgáltatások, a könnyű műholdakra vonatkozó megosztott szolgáltatásokat is ideértve; űripari demonstrációs eszközök olyan területeken, mint a hibrid, intelligens vagy konfigurálható műholdak, a keringési pályán történő gyártás és összeszerelés, a hordozórakéták ismételt felhasználhatósága, a keringési pályán történő karbantartás és mikro-hordozórakéták; áttörést jelentő innovációk és technológiatranszfer olyan területeken, mint az újrafeldolgozás, a 
  tiszta űrtechnológiák, a
  környezetbarát űrtechnológiák, a mesterséges intelligencia, a robotika, a digitalizálás, a költséghatékonyság és a miniatürizálás; |
| --- | --- |

—

Űrökoszisztéma: a keringési pályán történő ellenőrző és demonstrációs szolgáltatások, a könnyű műholdakra vonatkozó megosztott szolgáltatásokat is ideértve; űripari demonstrációs eszközök olyan területeken, mint a hibrid, intelligens vagy konfigurálható műholdak, a keringési pályán történő gyártás és összeszerelés, a hordozórakéták ismételt felhasználhatósága, a keringési pályán történő karbantartás és mikro-hordozórakéták; áttörést jelentő innovációk és technológiatranszfer olyan területeken, mint az újrafeldolgozás, a 
  tiszta űrtechnológiák, a
  környezetbarát űrtechnológiák, a mesterséges intelligencia, a robotika, a digitalizálás, a költséghatékonyság és a miniatürizálás;

tiszta űrtechnológiák, a

| — | Űrtudomány: tudományos és kutatási missziók révén rendelkezésre álló tudományos adatok hasznosítása, az innovatív eszközök nemzetközi környezetben történő fejlesztésével kombinálva. hozzájárulás az űrprogram fejlesztéséhez szükséges előfutár tudományos missziókhoz. |
| --- | --- |

—

Űrtudomány: tudományos és kutatási missziók révén rendelkezésre álló tudományos adatok hasznosítása, az innovatív eszközök nemzetközi környezetben történő fejlesztésével kombinálva. hozzájárulás az űrprogram fejlesztéséhez szükséges előfutár tudományos missziókhoz.

| — | Űrtudomány: tudományos és kutatási missziók révén rendelkezésre álló tudományos adatok hasznosítása, az innovatív eszközök nemzetközi környezetben történő fejlesztésével kombinálva. hozzájárulás az űrprogram fejlesztéséhez szükséges előfutár tudományos missziókhoz; |
| --- | --- |

—

Űrtudomány: tudományos és kutatási missziók révén rendelkezésre álló tudományos adatok hasznosítása, az innovatív eszközök nemzetközi környezetben történő fejlesztésével kombinálva. hozzájárulás az űrprogram fejlesztéséhez szükséges előfutár tudományos missziókhoz;

| — | Mesterséges intelligencia és robotika az űrtechnológiában: újszerű megoldások űrmissziókhoz, például összeszerelés az űrben, űrbeli műveletek, kognitív űrtechnológiai rendszerek, a robot és az ember együttműködése az űrben. |
| --- | --- |

—

Mesterséges intelligencia és robotika az űrtechnológiában: újszerű megoldások űrmissziókhoz, például összeszerelés az űrben, űrbeli műveletek, kognitív űrtechnológiai rendszerek, a robot és az ember együttműködése az űrben.

Mesterséges intelligencia és robotika az űrtechnológiában: újszerű megoldások űrmissziókhoz, például összeszerelés az űrben, űrbeli műveletek, kognitív űrtechnológiai rendszerek, a robot és az ember együttműködése az űrben.

Módosítás 73

Módosítás 73

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.1 pont

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az éghajlattal, az energiával és a mobilitással kapcsolatos kutatás és innováció metszete rendkívül integrált és hatékony módon fogja kezelni az egyik legfontosabb globális kihívást a környezetünk és életmódunk fenntarthatóságával és jövőjével kapcsolatban. | Az éghajlattal, az energiával és a mobilitással kapcsolatos kutatás és innováció metszete rendkívül integrált és hatékony módon fogja kezelni az egyik legfontosabb globális kihívást a környezetünk
  , gazdaságunk
  és életmódunk fenntarthatóságával és jövőjével kapcsolatban. |
| A Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek teljesítése érdekében az Uniónak
  alacsony szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás-hatékony és reziliens gazdaságokra és társadalmakra
  kell
  áttérnie. Mindehhez gyökeres változások szükségesek a technológia és
  a 
  szolgáltatások terén a vállalkozások és a fogyasztók magatartásában
  ,
  emellett új irányítási formák bevonására van szükség.
   A globális hőmérséklet-emelkedés jóval 2 oC fok alatt tartása és a hőmérséklet-emelkedés 1,5  oC-ra való korlátozására irányuló törekvés érdekében tett további erőfeszítések
  gyors előrelépést tesznek szükségessé az energiarendszer dekarbonizációja
  és a 
  közlekedési ágazat üvegházhatásúgáz-kibocsátásának (ÜHG-kibocsátás) jelentős mértékű csökkentése
  terén (17). Új lendületet kell adni
  továbbá
  az új generációs technológiai áttörések gyorsabb ütemű fejlesztésének, valamint az innovatív technológiák és megoldások demonstrálásának és alkalmazásának, felhasználva a digitális és űrtechnológiák kínálta lehetőségeket is. Mindezt a dekarbonizációt, az erőforrás-hatékonyságot, a légszennyezés csökkentését, a nyersanyagokhoz való hozzáférést és a körforgásos gazdaságot magában foglaló integrált megközelítéssel kell megvalósítani. | A Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek teljesítése érdekében az Uniónak
  meg
  kell
  kezdenie
  a 
  nulla nettó ÜHG-kibocsátású gazdaságra
  ,
  többek között az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákra való átállást célzó forgatókönyvek
  és a 
  dekarbonizációs stratégiák megvalósítását. Mindez gyökeres változásokkal fog járni az ipari termelést, valamint a vállalkozások
  és a 
  fogyasztók magatartását alátámasztó technológia és szolgáltatások
  terén.
  Az energiapiac átalakulására a technológia,
  az
  infrastruktúra, a piac
  , valamint
  a szakpolitikai
  és
  a szabályozási keretek
  ,
  köztük új irányítási formák közötti kölcsönhatás révén kerül sor
  .
  Ennélfogva az energiaágazatban, az épületeknél, az iparban és a közlekedésben rendszerszintű innovációra van szükség. |
| | A globális hőmérséklet-emelkedés jóval 2 oC fok alatt tartása és a hőmérséklet-emelkedés 1,5  oC-ra való korlátozására irányuló törekvés érdekében tett további erőfeszítések
  dekarbonizáció, energiamegtakarítás és megújuló energiaforrások bevezetése, valamint a mind az energiaágazatot, mind a közlekedési ágazatot felölelő ipari folyamatok villamosítása révén az üvegházhatásúgáz-kibocsátás (ÜHG-kibocsátás) csökkentését teszik szükségessé

   (17)

  . Jelenleg az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásának közel egynegyedét a közlekedési ágazat okozza. |
| | Új lendületet kell adni az új generációs technológiai áttörések gyorsabb ütemű fejlesztésének, valamint az innovatív technológiák és megoldások demonstrálásának és alkalmazásának, felhasználva a kulcsfontosságú alaptechnológiák, a digitális technológiák és űrtechnológiák kínálta lehetőségeket is. Mindezt a dekarbonizációt, az erőforrás-hatékonyságot
  , a megújuló energiaforrásokat és az energiahatékonyságot,
  a légszennyezés csökkentését, a nyersanyagokhoz,
  köztük a kritikus fontosságú nyersanyagokhoz
  való hozzáférést és a körforgásos gazdaságot magában foglaló integrált megközelítéssel kell megvalósítani.
  Különös figyelmet kell fordítani az ágazatok (vagyis a villamosenergia-ágazat, a fűtési és hűtési ágazat, az ipar és a közlekedési ágazat) összekapcsolására valamennyi beavatkozási területen, ami fontos a sikeres energetikai és közlekedési átálláshoz. |
| | E cél elérése érdekében az Unió erősíteni fogja a kutatás és innováció részvételközpontú megközelítését, így a többszereplős megközelítést is, továbbá helyi, regionális, nemzeti és európai szinten tudás- és innovációs rendszereket alakít ki. A társadalomtudományokból és a bölcsészettudományokból eredő információk és a polgárok szerepvállalásával zajló társadalmi innováció elengedhetetlen lesz az új irányítási modellek, termelési és fogyasztási minták ösztönzéséhez. |
| A haladás
  ezekben
  az
  ágazatokban
   – mint ahogy az Unió iparának
  több
  területén, így például a mezőgazdaságban, az építőiparban, az ipari folyamatokban és
  termékfelhasználási területeken
  , valamint a hulladékgazdálkodásban – folyamatos erőfeszítéseket tesz szükségessé az éghajlatváltozás mechanizmusainak és a kapcsolódó gazdasági és társadalmi hatásoknak a jobb megértése érdekében, hasznosítva a nemzeti tevékenységekkel, az egyéb típusú uniós tevékenységekkel és a nemzetközi együttműködéssel való szinergiákat. | A haladás az
  energetikai és a közlekedési ágazatban
   – mint ahogy az Unió iparának
  többi
  területén, így például a mezőgazdaságban, az építőiparban, az ipari folyamatokban és
  termékfelhasználásban
  , valamint a hulladékgazdálkodásban
  és újrafelhasználásban
   – folyamatos
  és fokozott
  erőfeszítéseket tesz szükségessé az éghajlatváltozás mechanizmusainak és a kapcsolódó gazdasági és társadalmi hatásoknak a jobb megértése érdekében, hasznosítva a nemzeti tevékenységekkel, az egyéb típusú uniós tevékenységekkel és a nemzetközi együttműködéssel való szinergiákat. |
| Az elmúlt évtizedben jelentős előrelépések történtek az éghajlatkutatás, különösen a megfigyelések, az adatok asszimilációja és az éghajlat-modellezés terén. Az éghajlati rendszer összetettsége, valamint a Párizsi Megállapodás, a fenntartható fejlesztési célok és az uniós politikák végrehajtásának támogatása iránti igény miatt fokozott erőfeszítésre van szükség az ismeretek terén továbbra is fennálló hiányosságok pótlására. | Az elmúlt évtizedben jelentős előrelépések történtek az éghajlatkutatás, különösen a megfigyelések, az adatok asszimilációja és az éghajlat-modellezés terén. Az éghajlati rendszer összetettsége, valamint a Párizsi Megállapodás, a fenntartható fejlesztési célok és az uniós politikák végrehajtásának támogatása iránti igény miatt fokozott erőfeszítésre van szükség az ismeretek terén továbbra is fennálló hiányosságok pótlására. |
| Az Unió az energiaunióra vonatkozó stratégiájában kötelező érvényű célokat, jogalkotási aktusokat és kutatási és innovációs tevékenységeket magában foglaló, átfogó politikai keretet hozott létre a megújuló energiaforrásokon alapuló
  hatékony energiatermelési rendszerek
  fejlesztése és alkalmazása érdekében. | Az Unió az energiaunióra vonatkozó stratégiájában kötelező érvényű célokat, jogalkotási aktusokat és kutatási és innovációs tevékenységeket magában foglaló, átfogó politikai keretet hozott létre a 
  nagy energiahatékonyságon és a
  megújuló energiaforrásokon alapuló
  energiarendszerek
  fejlesztése és alkalmazása érdekében. |
| A közlekedés biztosítja a személyek és áruk mobilitását, amely alapul szolgál az integrált európai egységes piac működéséhez, a területi kohézióhoz, valamint a nyitott és befogadó társadalom kialakításához. Ugyanakkor a közlekedés jelentős kedvezőtlen hatásokat gyakorol az emberi egészségre, az utak telítettségére, a földekre, a levegő minőségére, a zajszintre, valamint a biztonságra, ezáltal pedig számos korai haláleset okozója, valamint a társadalmi-gazdasági költségek növekedését eredményezi. Ezért a 
  fenntartható
  mobilitási és közlekedési hálózatoknak tisztának, biztonságosnak, intelligensnek, csendesnek, megbízhatónak és megfizethetőnek kell lenniük, zökkenőmentes integrált, háztól házig végzett szolgáltatást kínálva a felhasználóknak. | A közlekedés biztosítja a személyek és áruk mobilitását, amely alapul szolgál az integrált európai egységes piac működéséhez, a területi kohézióhoz, valamint a nyitott és befogadó társadalom kialakításához. Ugyanakkor a közlekedés jelentős kedvezőtlen hatásokat gyakorol az emberi egészségre, az utak telítettségére, a földekre, a levegő minőségére, a zajszintre, valamint a biztonságra, ezáltal pedig számos korai haláleset okozója, valamint a társadalmi-gazdasági költségek növekedését eredményezi. Ezért a mobilitási és közlekedési hálózatoknak
  – különösen a városi területeken –
  tisztának,
  hatékonynak, környezeti és gazdasági szempontból fenntarthatónak,
  biztonságosnak, intelligensnek
  , innovatívnak
  , csendesnek, megbízhatónak és megfizethetőnek kell lenniük, zökkenőmentes integrált, háztól házig végzett szolgáltatást kínálva a felhasználóknak. |
| A közlekedési és energetikai ágazat problémái azonban túlmutatnak a kibocsátáscsökkentés szükségességén. Számos kihívást kell megoldani, többek között a digitális és a világűrbe telepített technológiák egyre növekvő térnyerésével, a felhasználói magatartás és a mobilitási minták változásaival, az új piaci szereplőkkel és a forradalmi üzleti modellekkel, a globalizációval, a fokozódó nemzetközi versennyel és az idősödő, urbanizáltabb és egyre sokszínűbb népességgel összefüggésben. | A közlekedési és energetikai ágazat problémái azonban túlmutatnak a kibocsátáscsökkentés szükségességén. Számos kihívást kell megoldani, többek között a 
  megújuló energia, a fenntartható üzemanyagok, az energiatárolás és az ellátásbiztonság, a
  digitális
  , automatizált
  és a világűrbe telepített technológiák egyre növekvő térnyerésével, a felhasználói magatartás és a mobilitási minták változásaival, az új piaci szereplőkkel és a forradalmi üzleti modellekkel, a globalizációval, a fokozódó nemzetközi versennyel és az idősödő, urbanizáltabb és egyre sokszínűbb népességgel összefüggésben. |
| Mindkét
  ágazat fontos szerepet tölt be Európa versenyképessége és növekedése szempontjából. Az Unió már most több mint 1,6  millió munkavállalót foglalkoztat a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság területén. A szállítási és tárolási ágazatok több mint 11 millió munkavállalót foglalkoztatnak az Unióban, és a GDP mintegy 5 %-át, valamint az export 20 %-át teszik ki. Az Unió világelső a járművek, a repülőgépek és a hajók tervezésében és gyártásában, míg az innovatív, tisztaenergia-technológia szabadalmaztatása terén világszinten a második helyen áll. | Mind az energetikai, mind a közlekedési
  ágazat fontos szerepet tölt be Európa versenyképessége és növekedése szempontjából. Az Unió már most több mint 1,6  millió munkavállalót foglalkoztat a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság területén. A szállítási és tárolási ágazatok több mint 11 millió munkavállalót foglalkoztatnak az Unióban, és a GDP mintegy 5 %-át, valamint az export 20 %-át teszik ki. Az Unió világelső a járművek, a repülőgépek és a hajók tervezésében és gyártásában, míg az innovatív, tisztaenergia-technológia
  , köztük a megújuló energiával kapcsolatos technológiák
  szabadalmaztatása terén világszinten a második helyen áll. |
| A
  tiszta
  technológiák alkalmazásának és az európai gazdaság dekarbonizációját szolgáló megoldások megvalósításának felgyorsítását ösztönző új módszerek megtalálásához szükség van az innováció iránti fokozott igényre is. Ezt ösztönözheti a polgárok fokozott szerepvállalása, valamint a társadalmi-gazdasági innováció és az állami szektor innovációja, amely a technológia által vezérelt innovációnál szélesebb körű megközelítésmódokat eredményez. Az olyan társadalmi-gazdasági kutatás, amely többek között a felhasználói igényeket és mintákat, az előrejelzési tevékenységeket, a környezetvédelmi, gazdasági, társadalmi és magatartási szempontokat, az üzleti esettanulmányokat és modelleket, valamint a szabványosítási célú előkészítő kutatást egyaránt figyelembe veszi, szintén elősegíti a szabályozási, finanszírozási és társadalmi innovációt, készségeket, valamint
  a
  piaci
  szereplők
  és a fogyasztók bevonását és szerepvállalását ösztönző intézkedéseket. | A
  megújuló energiaforrásokon alapuló és energiahatékony
  technológiák alkalmazásának és az európai gazdaság dekarbonizációját szolgáló
  más, nem technológiai jellegű
  megoldások megvalósításának felgyorsítását ösztönző új módszerek megtalálásához szükség van az innováció iránti fokozott igényre is. Ezt ösztönözheti a polgárok fokozott szerepvállalása, valamint a társadalmi-gazdasági innováció és az állami szektor innovációja,
  továbbá a közbeszerzés,
  amely a technológia által vezérelt innovációnál szélesebb körű megközelítésmódokat eredményez. Az olyan társadalmi-gazdasági kutatás, amely többek között a felhasználói igényeket és mintákat, az előrejelzési tevékenységeket, a környezetvédelmi, gazdasági, társadalmi és magatartási szempontokat, az üzleti esettanulmányokat és modelleket, valamint a szabványosítási célú előkészítő kutatást egyaránt figyelembe veszi, szintén elősegíti a szabályozási, finanszírozási és társadalmi innovációt, készségeket, valamint
  az összes
  piaci
  szereplő
  és a fogyasztók bevonását és szerepvállalását ösztönző intézkedéseket.
  Az ágazatok összekapcsolását előmozdító technológiák a hazai feldolgozóipar megerősítésére is alkalmasak lehetnek. A közlekedési ágazatban döntő szerepe van az innovációk piaci bevezetésére irányuló alkalmazott kutatásoknak és kísérleteknek. |
| E klaszter tevékenységei különösen is hozzájárulnak az energiaunió, valamint a digitális egységes piac, a munkahely-teremtési, növekedési és beruházási menetrend, az
  EU
  globális
  szerepének
  megerősítése, az
  Unió új
  iparpolitikai
  stratégiája
  , a körforgásos
  gazdaság
  , a nyersanyag-politikai kezdeményezés, a biztonsági unió és a városfejlesztési menetrend, valamint az
  EU
  közös agrárpolitikája,
  valamint
  a zaj- és légszennyezés csökkentésére vonatkozó uniós jogi rendelkezések részeként megfogalmazott célokhoz. | E klaszter tevékenységei különösen is hozzájárulnak az energiaunió,
  a Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségvállalások,
  valamint a digitális egységes piac, a munkahely-teremtési, növekedési és beruházási menetrend, az
  Unió mint
  globális
  szereplő
  megerősítése, az
  új uniós
  iparpolitikai
  stratégia
  , a körforgásos
  gazdaságra vonatkozó cselekvési terv, az európai akkumulátoripari összefogás kezdeményezése
  , a nyersanyag-politikai kezdeményezés, a 
  biogazdaságra vonatkozó uniós stratégia, a
  biztonsági unió és a városfejlesztési menetrend, valamint az
  Unió
  közös agrárpolitikája,
  továbbá
  a zaj- és légszennyezés csökkentésére vonatkozó uniós jogi rendelkezések részeként megfogalmazott célokhoz.
  Hozzájárulnak a tagállamoknak a nemzeti kibocsátáscsökkentési célok elérésében való segítéséhez is. Biztosítani kell a más uniós programok keretében zajló tevékenységekkel való szinergiákat és kiegészítő jelleget. |
| | Tekintettel az e területen létező európai technológiai és innovációs platformok számára, felszólít arra, hogy e klaszteren belül vegyék figyelembe ajánlásaikat. |
| A tevékenységek elsősorban közvetlenül az alábbi fenntartható fejlesztési célok eléréséhez járulnak hozzá: 7. cél – Megfizethető és tiszta energia; 9. cél – Ipar, innováció és infrastruktúra; 11. cél – Fenntartható városok és közösségek; 13. cél – Fellépés az éghajlatváltozás ellen. | A tevékenységek elsősorban közvetlenül az alábbi fenntartható fejlesztési célok eléréséhez járulnak hozzá: 7. cél – Megfizethető és tiszta energia; 9. cél – Ipar, innováció és infrastruktúra; 11. cél – Fenntartható városok és közösségek; 13. cél – Fellépés az éghajlatváltozás ellen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az éghajlattal, az energiával és a mobilitással kapcsolatos kutatás és innováció metszete rendkívül integrált és hatékony módon fogja kezelni az egyik legfontosabb globális kihívást a környezetünk és életmódunk fenntarthatóságával és jövőjével kapcsolatban.

Az éghajlattal, az energiával és a mobilitással kapcsolatos kutatás és innováció metszete rendkívül integrált és hatékony módon fogja kezelni az egyik legfontosabb globális kihívást a környezetünk
  , gazdaságunk
  és életmódunk fenntarthatóságával és jövőjével kapcsolatban.

, gazdaságunk

A Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek teljesítése érdekében az Uniónak
  alacsony szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás-hatékony és reziliens gazdaságokra és társadalmakra
  kell
  áttérnie. Mindehhez gyökeres változások szükségesek a technológia és
  a 
  szolgáltatások terén a vállalkozások és a fogyasztók magatartásában
  ,
  emellett új irányítási formák bevonására van szükség.
   A globális hőmérséklet-emelkedés jóval 2 oC fok alatt tartása és a hőmérséklet-emelkedés 1,5  oC-ra való korlátozására irányuló törekvés érdekében tett további erőfeszítések
  gyors előrelépést tesznek szükségessé az energiarendszer dekarbonizációja
  és a 
  közlekedési ágazat üvegházhatásúgáz-kibocsátásának (ÜHG-kibocsátás) jelentős mértékű csökkentése
  terén (17). Új lendületet kell adni
  továbbá
  az új generációs technológiai áttörések gyorsabb ütemű fejlesztésének, valamint az innovatív technológiák és megoldások demonstrálásának és alkalmazásának, felhasználva a digitális és űrtechnológiák kínálta lehetőségeket is. Mindezt a dekarbonizációt, az erőforrás-hatékonyságot, a légszennyezés csökkentését, a nyersanyagokhoz való hozzáférést és a körforgásos gazdaságot magában foglaló integrált megközelítéssel kell megvalósítani.

alacsony szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás-hatékony és reziliens gazdaságokra és társadalmakra

áttérnie. Mindehhez gyökeres változások szükségesek a technológia és

szolgáltatások terén a vállalkozások és a fogyasztók magatartásában

emellett új irányítási formák bevonására van szükség.

o

o

gyors előrelépést tesznek szükségessé az energiarendszer dekarbonizációja

közlekedési ágazat üvegházhatásúgáz-kibocsátásának (ÜHG-kibocsátás) jelentős mértékű csökkentése

17

továbbá

A Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek teljesítése érdekében az Uniónak
  meg
  kell
  kezdenie
  a 
  nulla nettó ÜHG-kibocsátású gazdaságra
  ,
  többek között az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákra való átállást célzó forgatókönyvek
  és a 
  dekarbonizációs stratégiák megvalósítását. Mindez gyökeres változásokkal fog járni az ipari termelést, valamint a vállalkozások
  és a 
  fogyasztók magatartását alátámasztó technológia és szolgáltatások
  terén.
  Az energiapiac átalakulására a technológia,
  az
  infrastruktúra, a piac
  , valamint
  a szakpolitikai
  és
  a szabályozási keretek
  ,
  köztük új irányítási formák közötti kölcsönhatás révén kerül sor
  .
  Ennélfogva az energiaágazatban, az épületeknél, az iparban és a közlekedésben rendszerszintű innovációra van szükség.

meg

kezdenie

nulla nettó ÜHG-kibocsátású gazdaságra

többek között az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákra való átállást célzó forgatókönyvek

dekarbonizációs stratégiák megvalósítását. Mindez gyökeres változásokkal fog járni az ipari termelést, valamint a vállalkozások

fogyasztók magatartását alátámasztó technológia és szolgáltatások

Az energiapiac átalakulására a technológia,

infrastruktúra, a piac

a szakpolitikai

a szabályozási keretek

köztük új irányítási formák közötti kölcsönhatás révén kerül sor

Ennélfogva az energiaágazatban, az épületeknél, az iparban és a közlekedésben rendszerszintű innovációra van szükség.

A globális hőmérséklet-emelkedés jóval 2 oC fok alatt tartása és a hőmérséklet-emelkedés 1,5  oC-ra való korlátozására irányuló törekvés érdekében tett további erőfeszítések
  dekarbonizáció, energiamegtakarítás és megújuló energiaforrások bevezetése, valamint a mind az energiaágazatot, mind a közlekedési ágazatot felölelő ipari folyamatok villamosítása révén az üvegházhatásúgáz-kibocsátás (ÜHG-kibocsátás) csökkentését teszik szükségessé

   (17)

  . Jelenleg az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásának közel egynegyedét a közlekedési ágazat okozza.

o

o

dekarbonizáció, energiamegtakarítás és megújuló energiaforrások bevezetése, valamint a mind az energiaágazatot, mind a közlekedési ágazatot felölelő ipari folyamatok villamosítása révén az üvegházhatásúgáz-kibocsátás (ÜHG-kibocsátás) csökkentését teszik szükségessé

17

. Jelenleg az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásának közel egynegyedét a közlekedési ágazat okozza.

Új lendületet kell adni az új generációs technológiai áttörések gyorsabb ütemű fejlesztésének, valamint az innovatív technológiák és megoldások demonstrálásának és alkalmazásának, felhasználva a kulcsfontosságú alaptechnológiák, a digitális technológiák és űrtechnológiák kínálta lehetőségeket is. Mindezt a dekarbonizációt, az erőforrás-hatékonyságot
  , a megújuló energiaforrásokat és az energiahatékonyságot,
  a légszennyezés csökkentését, a nyersanyagokhoz,
  köztük a kritikus fontosságú nyersanyagokhoz
  való hozzáférést és a körforgásos gazdaságot magában foglaló integrált megközelítéssel kell megvalósítani.
  Különös figyelmet kell fordítani az ágazatok (vagyis a villamosenergia-ágazat, a fűtési és hűtési ágazat, az ipar és a közlekedési ágazat) összekapcsolására valamennyi beavatkozási területen, ami fontos a sikeres energetikai és közlekedési átálláshoz.

, a megújuló energiaforrásokat és az energiahatékonyságot,

köztük a kritikus fontosságú nyersanyagokhoz

Különös figyelmet kell fordítani az ágazatok (vagyis a villamosenergia-ágazat, a fűtési és hűtési ágazat, az ipar és a közlekedési ágazat) összekapcsolására valamennyi beavatkozási területen, ami fontos a sikeres energetikai és közlekedési átálláshoz.

E cél elérése érdekében az Unió erősíteni fogja a kutatás és innováció részvételközpontú megközelítését, így a többszereplős megközelítést is, továbbá helyi, regionális, nemzeti és európai szinten tudás- és innovációs rendszereket alakít ki. A társadalomtudományokból és a bölcsészettudományokból eredő információk és a polgárok szerepvállalásával zajló társadalmi innováció elengedhetetlen lesz az új irányítási modellek, termelési és fogyasztási minták ösztönzéséhez.

E cél elérése érdekében az Unió erősíteni fogja a kutatás és innováció részvételközpontú megközelítését, így a többszereplős megközelítést is, továbbá helyi, regionális, nemzeti és európai szinten tudás- és innovációs rendszereket alakít ki. A társadalomtudományokból és a bölcsészettudományokból eredő információk és a polgárok szerepvállalásával zajló társadalmi innováció elengedhetetlen lesz az új irányítási modellek, termelési és fogyasztási minták ösztönzéséhez.

A haladás
  ezekben
  az
  ágazatokban
   – mint ahogy az Unió iparának
  több
  területén, így például a mezőgazdaságban, az építőiparban, az ipari folyamatokban és
  termékfelhasználási területeken
  , valamint a hulladékgazdálkodásban – folyamatos erőfeszítéseket tesz szükségessé az éghajlatváltozás mechanizmusainak és a kapcsolódó gazdasági és társadalmi hatásoknak a jobb megértése érdekében, hasznosítva a nemzeti tevékenységekkel, az egyéb típusú uniós tevékenységekkel és a nemzetközi együttműködéssel való szinergiákat.

ezekben

ágazatokban

több

termékfelhasználási területeken

A haladás az
  energetikai és a közlekedési ágazatban
   – mint ahogy az Unió iparának
  többi
  területén, így például a mezőgazdaságban, az építőiparban, az ipari folyamatokban és
  termékfelhasználásban
  , valamint a hulladékgazdálkodásban
  és újrafelhasználásban
   – folyamatos
  és fokozott
  erőfeszítéseket tesz szükségessé az éghajlatváltozás mechanizmusainak és a kapcsolódó gazdasági és társadalmi hatásoknak a jobb megértése érdekében, hasznosítva a nemzeti tevékenységekkel, az egyéb típusú uniós tevékenységekkel és a nemzetközi együttműködéssel való szinergiákat.

energetikai és a közlekedési ágazatban

többi

termékfelhasználásban

és újrafelhasználásban

és fokozott

Az elmúlt évtizedben jelentős előrelépések történtek az éghajlatkutatás, különösen a megfigyelések, az adatok asszimilációja és az éghajlat-modellezés terén. Az éghajlati rendszer összetettsége, valamint a Párizsi Megállapodás, a fenntartható fejlesztési célok és az uniós politikák végrehajtásának támogatása iránti igény miatt fokozott erőfeszítésre van szükség az ismeretek terén továbbra is fennálló hiányosságok pótlására.

Az elmúlt évtizedben jelentős előrelépések történtek az éghajlatkutatás, különösen a megfigyelések, az adatok asszimilációja és az éghajlat-modellezés terén. Az éghajlati rendszer összetettsége, valamint a Párizsi Megállapodás, a fenntartható fejlesztési célok és az uniós politikák végrehajtásának támogatása iránti igény miatt fokozott erőfeszítésre van szükség az ismeretek terén továbbra is fennálló hiányosságok pótlására.

Az Unió az energiaunióra vonatkozó stratégiájában kötelező érvényű célokat, jogalkotási aktusokat és kutatási és innovációs tevékenységeket magában foglaló, átfogó politikai keretet hozott létre a megújuló energiaforrásokon alapuló
  hatékony energiatermelési rendszerek
  fejlesztése és alkalmazása érdekében.

hatékony energiatermelési rendszerek

Az Unió az energiaunióra vonatkozó stratégiájában kötelező érvényű célokat, jogalkotási aktusokat és kutatási és innovációs tevékenységeket magában foglaló, átfogó politikai keretet hozott létre a 
  nagy energiahatékonyságon és a
  megújuló energiaforrásokon alapuló
  energiarendszerek
  fejlesztése és alkalmazása érdekében.

nagy energiahatékonyságon és a

energiarendszerek

A közlekedés biztosítja a személyek és áruk mobilitását, amely alapul szolgál az integrált európai egységes piac működéséhez, a területi kohézióhoz, valamint a nyitott és befogadó társadalom kialakításához. Ugyanakkor a közlekedés jelentős kedvezőtlen hatásokat gyakorol az emberi egészségre, az utak telítettségére, a földekre, a levegő minőségére, a zajszintre, valamint a biztonságra, ezáltal pedig számos korai haláleset okozója, valamint a társadalmi-gazdasági költségek növekedését eredményezi. Ezért a 
  fenntartható
  mobilitási és közlekedési hálózatoknak tisztának, biztonságosnak, intelligensnek, csendesnek, megbízhatónak és megfizethetőnek kell lenniük, zökkenőmentes integrált, háztól házig végzett szolgáltatást kínálva a felhasználóknak.

fenntartható

A közlekedés biztosítja a személyek és áruk mobilitását, amely alapul szolgál az integrált európai egységes piac működéséhez, a területi kohézióhoz, valamint a nyitott és befogadó társadalom kialakításához. Ugyanakkor a közlekedés jelentős kedvezőtlen hatásokat gyakorol az emberi egészségre, az utak telítettségére, a földekre, a levegő minőségére, a zajszintre, valamint a biztonságra, ezáltal pedig számos korai haláleset okozója, valamint a társadalmi-gazdasági költségek növekedését eredményezi. Ezért a mobilitási és közlekedési hálózatoknak
  – különösen a városi területeken –
  tisztának,
  hatékonynak, környezeti és gazdasági szempontból fenntarthatónak,
  biztonságosnak, intelligensnek
  , innovatívnak
  , csendesnek, megbízhatónak és megfizethetőnek kell lenniük, zökkenőmentes integrált, háztól házig végzett szolgáltatást kínálva a felhasználóknak.

– különösen a városi területeken –

hatékonynak, környezeti és gazdasági szempontból fenntarthatónak,

, innovatívnak

A közlekedési és energetikai ágazat problémái azonban túlmutatnak a kibocsátáscsökkentés szükségességén. Számos kihívást kell megoldani, többek között a digitális és a világűrbe telepített technológiák egyre növekvő térnyerésével, a felhasználói magatartás és a mobilitási minták változásaival, az új piaci szereplőkkel és a forradalmi üzleti modellekkel, a globalizációval, a fokozódó nemzetközi versennyel és az idősödő, urbanizáltabb és egyre sokszínűbb népességgel összefüggésben.

A közlekedési és energetikai ágazat problémái azonban túlmutatnak a kibocsátáscsökkentés szükségességén. Számos kihívást kell megoldani, többek között a 
  megújuló energia, a fenntartható üzemanyagok, az energiatárolás és az ellátásbiztonság, a
  digitális
  , automatizált
  és a világűrbe telepített technológiák egyre növekvő térnyerésével, a felhasználói magatartás és a mobilitási minták változásaival, az új piaci szereplőkkel és a forradalmi üzleti modellekkel, a globalizációval, a fokozódó nemzetközi versennyel és az idősödő, urbanizáltabb és egyre sokszínűbb népességgel összefüggésben.

megújuló energia, a fenntartható üzemanyagok, az energiatárolás és az ellátásbiztonság, a

, automatizált

Mindkét
  ágazat fontos szerepet tölt be Európa versenyképessége és növekedése szempontjából. Az Unió már most több mint 1,6  millió munkavállalót foglalkoztat a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság területén. A szállítási és tárolási ágazatok több mint 11 millió munkavállalót foglalkoztatnak az Unióban, és a GDP mintegy 5 %-át, valamint az export 20 %-át teszik ki. Az Unió világelső a járművek, a repülőgépek és a hajók tervezésében és gyártásában, míg az innovatív, tisztaenergia-technológia szabadalmaztatása terén világszinten a második helyen áll.

Mindkét

Mind az energetikai, mind a közlekedési
  ágazat fontos szerepet tölt be Európa versenyképessége és növekedése szempontjából. Az Unió már most több mint 1,6  millió munkavállalót foglalkoztat a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság területén. A szállítási és tárolási ágazatok több mint 11 millió munkavállalót foglalkoztatnak az Unióban, és a GDP mintegy 5 %-át, valamint az export 20 %-át teszik ki. Az Unió világelső a járművek, a repülőgépek és a hajók tervezésében és gyártásában, míg az innovatív, tisztaenergia-technológia
  , köztük a megújuló energiával kapcsolatos technológiák
  szabadalmaztatása terén világszinten a második helyen áll.

Mind az energetikai, mind a közlekedési

, köztük a megújuló energiával kapcsolatos technológiák

A
  tiszta
  technológiák alkalmazásának és az európai gazdaság dekarbonizációját szolgáló megoldások megvalósításának felgyorsítását ösztönző új módszerek megtalálásához szükség van az innováció iránti fokozott igényre is. Ezt ösztönözheti a polgárok fokozott szerepvállalása, valamint a társadalmi-gazdasági innováció és az állami szektor innovációja, amely a technológia által vezérelt innovációnál szélesebb körű megközelítésmódokat eredményez. Az olyan társadalmi-gazdasági kutatás, amely többek között a felhasználói igényeket és mintákat, az előrejelzési tevékenységeket, a környezetvédelmi, gazdasági, társadalmi és magatartási szempontokat, az üzleti esettanulmányokat és modelleket, valamint a szabványosítási célú előkészítő kutatást egyaránt figyelembe veszi, szintén elősegíti a szabályozási, finanszírozási és társadalmi innovációt, készségeket, valamint
  a
  piaci
  szereplők
  és a fogyasztók bevonását és szerepvállalását ösztönző intézkedéseket.

tiszta

a

szereplők

A
  megújuló energiaforrásokon alapuló és energiahatékony
  technológiák alkalmazásának és az európai gazdaság dekarbonizációját szolgáló
  más, nem technológiai jellegű
  megoldások megvalósításának felgyorsítását ösztönző új módszerek megtalálásához szükség van az innováció iránti fokozott igényre is. Ezt ösztönözheti a polgárok fokozott szerepvállalása, valamint a társadalmi-gazdasági innováció és az állami szektor innovációja,
  továbbá a közbeszerzés,
  amely a technológia által vezérelt innovációnál szélesebb körű megközelítésmódokat eredményez. Az olyan társadalmi-gazdasági kutatás, amely többek között a felhasználói igényeket és mintákat, az előrejelzési tevékenységeket, a környezetvédelmi, gazdasági, társadalmi és magatartási szempontokat, az üzleti esettanulmányokat és modelleket, valamint a szabványosítási célú előkészítő kutatást egyaránt figyelembe veszi, szintén elősegíti a szabályozási, finanszírozási és társadalmi innovációt, készségeket, valamint
  az összes
  piaci
  szereplő
  és a fogyasztók bevonását és szerepvállalását ösztönző intézkedéseket.
  Az ágazatok összekapcsolását előmozdító technológiák a hazai feldolgozóipar megerősítésére is alkalmasak lehetnek. A közlekedési ágazatban döntő szerepe van az innovációk piaci bevezetésére irányuló alkalmazott kutatásoknak és kísérleteknek.

megújuló energiaforrásokon alapuló és energiahatékony

más, nem technológiai jellegű

továbbá a közbeszerzés,

az összes

szereplő

Az ágazatok összekapcsolását előmozdító technológiák a hazai feldolgozóipar megerősítésére is alkalmasak lehetnek. A közlekedési ágazatban döntő szerepe van az innovációk piaci bevezetésére irányuló alkalmazott kutatásoknak és kísérleteknek.

E klaszter tevékenységei különösen is hozzájárulnak az energiaunió, valamint a digitális egységes piac, a munkahely-teremtési, növekedési és beruházási menetrend, az
  EU
  globális
  szerepének
  megerősítése, az
  Unió új
  iparpolitikai
  stratégiája
  , a körforgásos
  gazdaság
  , a nyersanyag-politikai kezdeményezés, a biztonsági unió és a városfejlesztési menetrend, valamint az
  EU
  közös agrárpolitikája,
  valamint
  a zaj- és légszennyezés csökkentésére vonatkozó uniós jogi rendelkezések részeként megfogalmazott célokhoz.

EU

szerepének

Unió új

stratégiája

gazdaság

EU

valamint

E klaszter tevékenységei különösen is hozzájárulnak az energiaunió,
  a Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségvállalások,
  valamint a digitális egységes piac, a munkahely-teremtési, növekedési és beruházási menetrend, az
  Unió mint
  globális
  szereplő
  megerősítése, az
  új uniós
  iparpolitikai
  stratégia
  , a körforgásos
  gazdaságra vonatkozó cselekvési terv, az európai akkumulátoripari összefogás kezdeményezése
  , a nyersanyag-politikai kezdeményezés, a 
  biogazdaságra vonatkozó uniós stratégia, a
  biztonsági unió és a városfejlesztési menetrend, valamint az
  Unió
  közös agrárpolitikája,
  továbbá
  a zaj- és légszennyezés csökkentésére vonatkozó uniós jogi rendelkezések részeként megfogalmazott célokhoz.
  Hozzájárulnak a tagállamoknak a nemzeti kibocsátáscsökkentési célok elérésében való segítéséhez is. Biztosítani kell a más uniós programok keretében zajló tevékenységekkel való szinergiákat és kiegészítő jelleget.

a Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségvállalások,

Unió mint

szereplő

új uniós

stratégia

gazdaságra vonatkozó cselekvési terv, az európai akkumulátoripari összefogás kezdeményezése

biogazdaságra vonatkozó uniós stratégia, a

Unió

továbbá

Hozzájárulnak a tagállamoknak a nemzeti kibocsátáscsökkentési célok elérésében való segítéséhez is. Biztosítani kell a más uniós programok keretében zajló tevékenységekkel való szinergiákat és kiegészítő jelleget.

Tekintettel az e területen létező európai technológiai és innovációs platformok számára, felszólít arra, hogy e klaszteren belül vegyék figyelembe ajánlásaikat.

Tekintettel az e területen létező európai technológiai és innovációs platformok számára, felszólít arra, hogy e klaszteren belül vegyék figyelembe ajánlásaikat.

A tevékenységek elsősorban közvetlenül az alábbi fenntartható fejlesztési célok eléréséhez járulnak hozzá: 7. cél – Megfizethető és tiszta energia; 9. cél – Ipar, innováció és infrastruktúra; 11. cél – Fenntartható városok és közösségek; 13. cél – Fellépés az éghajlatváltozás ellen.

A tevékenységek elsősorban közvetlenül az alábbi fenntartható fejlesztési célok eléréséhez járulnak hozzá: 7. cél – Megfizethető és tiszta energia; 9. cél – Ipar, innováció és infrastruktúra; 11. cél – Fenntartható városok és közösségek; 13. cél – Fellépés az éghajlatváltozás ellen.

Módosítás 74

Módosítás 74

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.1 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.1 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Párizsi Megállapodás hatékony végrehajtásának tudományos megoldásokon kell alapulnia, amelyhez folyamatosan aktualizálni kell az éghajlati-földtani rendszerrel kapcsolatos ismereteinket, valamint a rendelkezésre álló enyhítő és alkalmazkodási lehetőségeket, olyan módon, hogy szisztematikus és átfogó kép alakuljon ki az Unió gazdaságát érintő kihívásokról és lehetőségekről. Ennek alapján fejleszteni kell
  a tudományos alapú megoldásokat annak érdekében
  ,
  hogy társadalmunk költséghatékony módon váljon alacsony szén-dioxid-kibocsátású, az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens és erőforrás-hatékony társadalommá
  . | A Párizsi Megállapodás hatékony végrehajtásának tudományos megoldásokon kell alapulnia, amelyhez folyamatosan aktualizálni kell az éghajlati-földtani rendszerrel kapcsolatos ismereteinket, valamint a rendelkezésre álló enyhítő és alkalmazkodási lehetőségeket, olyan módon, hogy szisztematikus és átfogó kép alakuljon ki az Unió gazdaságát érintő kihívásokról és lehetőségekről. Ennek alapján fejleszteni kell
  az alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  ,
  vagy nulla nettó ÜHG-kibocsátású gazdaságra való költséghatékony átállás tudományos alapú megoldásait
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Párizsi Megállapodás hatékony végrehajtásának tudományos megoldásokon kell alapulnia, amelyhez folyamatosan aktualizálni kell az éghajlati-földtani rendszerrel kapcsolatos ismereteinket, valamint a rendelkezésre álló enyhítő és alkalmazkodási lehetőségeket, olyan módon, hogy szisztematikus és átfogó kép alakuljon ki az Unió gazdaságát érintő kihívásokról és lehetőségekről. Ennek alapján fejleszteni kell
  a tudományos alapú megoldásokat annak érdekében
  ,
  hogy társadalmunk költséghatékony módon váljon alacsony szén-dioxid-kibocsátású, az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens és erőforrás-hatékony társadalommá
  .

a tudományos alapú megoldásokat annak érdekében

hogy társadalmunk költséghatékony módon váljon alacsony szén-dioxid-kibocsátású, az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens és erőforrás-hatékony társadalommá

A Párizsi Megállapodás hatékony végrehajtásának tudományos megoldásokon kell alapulnia, amelyhez folyamatosan aktualizálni kell az éghajlati-földtani rendszerrel kapcsolatos ismereteinket, valamint a rendelkezésre álló enyhítő és alkalmazkodási lehetőségeket, olyan módon, hogy szisztematikus és átfogó kép alakuljon ki az Unió gazdaságát érintő kihívásokról és lehetőségekről. Ennek alapján fejleszteni kell
  az alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  ,
  vagy nulla nettó ÜHG-kibocsátású gazdaságra való költséghatékony átállás tudományos alapú megoldásait
  .

az alacsony szén-dioxid-kibocsátású

vagy nulla nettó ÜHG-kibocsátású gazdaságra való költséghatékony átállás tudományos alapú megoldásait

Módosítás 75

Módosítás 75

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.1 pont – 2 bekezdés – - 1 franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.1 pont – 2 bekezdés – - 1 franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Kulcsfolyamatok azonosítása a sarkvidékeken jobb irányítási lehetőségek kidolgozása érdekében, amelyek minimálisra csökkentik az ökoszisztémákra gyakorolt negatív hatásokat, és jobb betekintést nyújtanak a globális éghajlatba; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Kulcsfolyamatok azonosítása a sarkvidékeken jobb irányítási lehetőségek kidolgozása érdekében, amelyek minimálisra csökkentik az ökoszisztémákra gyakorolt negatív hatásokat, és jobb betekintést nyújtanak a globális éghajlatba;

Kulcsfolyamatok azonosítása a sarkvidékeken jobb irányítási lehetőségek kidolgozása érdekében, amelyek minimálisra csökkentik az ökoszisztémákra gyakorolt negatív hatásokat, és jobb betekintést nyújtanak a globális éghajlatba;

Módosítás 76

Módosítás 76

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.1 pont – 2 bekezdés – 2 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.1 pont – 2 bekezdés – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Dekarbonizációs
  útvonalak, enyhítő intézkedések és politikák, amelyek a gazdaság valamennyi ágazatára kiterjednek és összeegyeztethetők a Párizsi Megállapodással és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljaival; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Dekarbonizációs
  útvonalak, enyhítő intézkedések és politikák, amelyek a gazdaság valamennyi ágazatára kiterjednek és összeegyeztethetők a Párizsi Megállapodással és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljaival;

Dekarbonizációs

| — | ÜHG-kibocsátáscsökkentési
  útvonalak, enyhítő intézkedések és politikák, amelyek a gazdaság valamennyi ágazatára kiterjednek és összeegyeztethetők a Párizsi Megállapodással és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljaival; |
| --- | --- |

—

ÜHG-kibocsátáscsökkentési
  útvonalak, enyhítő intézkedések és politikák, amelyek a gazdaság valamennyi ágazatára kiterjednek és összeegyeztethetők a Párizsi Megállapodással és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljaival;

ÜHG-kibocsátáscsökkentési

Módosítás 77

Módosítás 77

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.1 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.1 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Alkalmazkodási útvonalak és politikák
  az Unió (helyi/regionális/nemzeti szintű)
  sérülékeny
  ökoszisztémái
  , kritikus fontosságú gazdasági
  ágazatai
  és
  infrastruktúrája
  számára,
  a továbbfejlesztett kockázatértékelési eszközöket is ideértve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Alkalmazkodási útvonalak és politikák
  az Unió (helyi/regionális/nemzeti szintű)
  sérülékeny
  ökoszisztémái
  , kritikus fontosságú gazdasági
  ágazatai
  és
  infrastruktúrája
  számára,
  a továbbfejlesztett kockázatértékelési eszközöket is ideértve.

az Unió (helyi/regionális/nemzeti szintű)

ökoszisztémái

ágazatai

infrastruktúrája

a továbbfejlesztett kockázatértékelési eszközöket is ideértve.

| — | Alkalmazkodási útvonalak és politikák
  , többek között továbbfejlesztett kockázatértékelési és kockázatcsökkentési eszközök a
  sérülékeny
  ökoszisztémák
  ,
  a
  kritikus fontosságú gazdasági
  ágazatok, a kritikus fontosságú infrastruktúra
  és
  a városi környezetek
  számára
  helyi
  ,
  regionális, nemzeti és uniós szinten; |
| --- | --- |

—

Alkalmazkodási útvonalak és politikák
  , többek között továbbfejlesztett kockázatértékelési és kockázatcsökkentési eszközök a
  sérülékeny
  ökoszisztémák
  ,
  a
  kritikus fontosságú gazdasági
  ágazatok, a kritikus fontosságú infrastruktúra
  és
  a városi környezetek
  számára
  helyi
  ,
  regionális, nemzeti és uniós szinten;

, többek között továbbfejlesztett kockázatértékelési és kockázatcsökkentési eszközök a

ökoszisztémák

a

ágazatok, a kritikus fontosságú infrastruktúra

a városi környezetek

helyi

regionális, nemzeti és uniós szinten;

Módosítás 78

Módosítás 78

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.1 pont – 2 bekezdés – 4 a franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.1 pont – 2 bekezdés – 4 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Az éghajlati diplomácia mint a nemzetközi együttműködés mozgatórugója megerősítésének modelljei. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Az éghajlati diplomácia mint a nemzetközi együttműködés mozgatórugója megerősítésének modelljei.

Az éghajlati diplomácia mint a nemzetközi együttműködés mozgatórugója megerősítésének modelljei.

Módosítás 79

Módosítás 79

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.2 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.2 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Unió célja, hogy világviszonylatban vezető szerepet töltsön be a megfizethető, biztonságos és
  fenntartható
  energiatechnológiák terén,
  amelynek révén javul versenyképessége
  a globális értékláncokban és
  erősödik pozíciója
  a növekvő piacokon. Az Uniót jellemző különböző éghajlati, földrajzi, környezeti és társadalmi-gazdasági körülmények, valamint az
  energiabiztonság
  és a nyersanyagokhoz való hozzáférés biztosításának szükségessége széles körű – többek között nem technikai jellegű megoldásokat is magában foglaló – energetikai portfóliót igényel. Ami a megújulóenergia-technológiákat illeti, tovább kell csökkenteni a költségeket
  , növelni
  kell a teljesítményt
  , javítani
  kell
  az energiarendszerbe való integrációt,
  és áttörést jelentő technológiákat kell kifejleszteni. A fosszilis tüzelőanyagokat illetően pedig elengedhetetlen felhasználásuk
  dekarbináziciója
  az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzések eléréséhez. | Az Unió célja, hogy világviszonylatban vezető szerepet töltsön be a megfizethető, biztonságos
  , fenntartható
  és
  megújuló
  energiatechnológiák terén,
  így javítva versenyképességét
  a globális értékláncokban és
  erősítve pozícióját
  a növekvő piacokon. Az Uniót jellemző különböző éghajlati, földrajzi, környezeti és társadalmi-gazdasági körülmények, valamint az
  energiafogyasztás csökkentése, az energiahatékonyság, a biztonságos energiaellátás
  és a nyersanyagokhoz
  (különösen a kritikus fontosságúakhoz)
  való hozzáférés biztosításának szükségessége széles körű – többek között nem technikai jellegű megoldásokat is magában foglaló – energetikai portfóliót igényel.
  Az energetikai átalakulás arra fogja sarkallni az EU-t, hogy vezető szerepet töltsön be a korszerű piaci szerkezetnek megfelelő megoldások kifejlesztése terén, ugyanakkor jelentősen javítva a rendszerintegrációs igényeket.
  Ami a megújulóenergia-technológiákat illeti, tovább kell csökkenteni a költségeket
  és javítani
  kell a teljesítményt
  . Ehhez támogatni kell a korszerű technológiákkal kapcsolatos inkrementális és diszruptív kutatást. Ezenkívül új,
  áttörést jelentő technológiákat kell kifejleszteni
  és bevezetni, míg a már bevált technológiákat tovább kell tökéletesíteni
  . A fosszilis tüzelőanyagokat
  és a nyersanyagokat
  illetően pedig elengedhetetlen felhasználásuk
  csökkentése
  az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzések eléréséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Unió célja, hogy világviszonylatban vezető szerepet töltsön be a megfizethető, biztonságos és
  fenntartható
  energiatechnológiák terén,
  amelynek révén javul versenyképessége
  a globális értékláncokban és
  erősödik pozíciója
  a növekvő piacokon. Az Uniót jellemző különböző éghajlati, földrajzi, környezeti és társadalmi-gazdasági körülmények, valamint az
  energiabiztonság
  és a nyersanyagokhoz való hozzáférés biztosításának szükségessége széles körű – többek között nem technikai jellegű megoldásokat is magában foglaló – energetikai portfóliót igényel. Ami a megújulóenergia-technológiákat illeti, tovább kell csökkenteni a költségeket
  , növelni
  kell a teljesítményt
  , javítani
  kell
  az energiarendszerbe való integrációt,
  és áttörést jelentő technológiákat kell kifejleszteni. A fosszilis tüzelőanyagokat illetően pedig elengedhetetlen felhasználásuk
  dekarbináziciója
  az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzések eléréséhez.

fenntartható

amelynek révén javul versenyképessége

erősödik pozíciója

energiabiztonság

, növelni

, javítani

az energiarendszerbe való integrációt,

dekarbináziciója

Az Unió célja, hogy világviszonylatban vezető szerepet töltsön be a megfizethető, biztonságos
  , fenntartható
  és
  megújuló
  energiatechnológiák terén,
  így javítva versenyképességét
  a globális értékláncokban és
  erősítve pozícióját
  a növekvő piacokon. Az Uniót jellemző különböző éghajlati, földrajzi, környezeti és társadalmi-gazdasági körülmények, valamint az
  energiafogyasztás csökkentése, az energiahatékonyság, a biztonságos energiaellátás
  és a nyersanyagokhoz
  (különösen a kritikus fontosságúakhoz)
  való hozzáférés biztosításának szükségessége széles körű – többek között nem technikai jellegű megoldásokat is magában foglaló – energetikai portfóliót igényel.
  Az energetikai átalakulás arra fogja sarkallni az EU-t, hogy vezető szerepet töltsön be a korszerű piaci szerkezetnek megfelelő megoldások kifejlesztése terén, ugyanakkor jelentősen javítva a rendszerintegrációs igényeket.
  Ami a megújulóenergia-technológiákat illeti, tovább kell csökkenteni a költségeket
  és javítani
  kell a teljesítményt
  . Ehhez támogatni kell a korszerű technológiákkal kapcsolatos inkrementális és diszruptív kutatást. Ezenkívül új,
  áttörést jelentő technológiákat kell kifejleszteni
  és bevezetni, míg a már bevált technológiákat tovább kell tökéletesíteni
  . A fosszilis tüzelőanyagokat
  és a nyersanyagokat
  illetően pedig elengedhetetlen felhasználásuk
  csökkentése
  az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzések eléréséhez.

, fenntartható

megújuló

így javítva versenyképességét

erősítve pozícióját

energiafogyasztás csökkentése, az energiahatékonyság, a biztonságos energiaellátás

(különösen a kritikus fontosságúakhoz)

Az energetikai átalakulás arra fogja sarkallni az EU-t, hogy vezető szerepet töltsön be a korszerű piaci szerkezetnek megfelelő megoldások kifejlesztése terén, ugyanakkor jelentősen javítva a rendszerintegrációs igényeket.

és javítani

. Ehhez támogatni kell a korszerű technológiákkal kapcsolatos inkrementális és diszruptív kutatást. Ezenkívül új,

és bevezetni, míg a már bevált technológiákat tovább kell tökéletesíteni

és a nyersanyagokat

csökkentése

Módosítás 80

Módosítás 80

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.2 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.2 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Megújulóenergia-technológia
  és
  -megoldások
  az
  energiatermelésre
  ,
  fűtésre
  és
  hűtésre
  ,
  a közlekedésben használt fenntartható üzemanyagokra
  és
  közbenső szállítókra (
  különböző méretekre és fejlesztési szakaszokra vonatkozóan), az Unióban és világszerte egyaránt a földrajzi viszonyokhoz és piacokhoz igazítva; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Megújulóenergia-technológia
  és
  -megoldások
  az
  energiatermelésre
  ,
  fűtésre
  és
  hűtésre
  ,
  a közlekedésben használt fenntartható üzemanyagokra
  és
  közbenső szállítókra (
  különböző méretekre és fejlesztési szakaszokra vonatkozóan), az Unióban és világszerte egyaránt a földrajzi viszonyokhoz és piacokhoz igazítva;

Megújulóenergia-technológia

-megoldások

energiatermelésre

fűtésre

hűtésre

a közlekedésben használt fenntartható üzemanyagokra

közbenső szállítókra (

| — | Megújulóenergia-technológiák, beleértve a tengeri energia termelését
  és
  annak különböző alágazatait (többek között a szél,
  az
  áramlatok és a hullámok által termelt energia)
  ,
  fűtés
  és
  hűtés
  ,
  közbenső szállítók, például az áram gázzá
  és
  hidrogénné alakítása,
  különböző méretekre és fejlesztési szakaszokra vonatkozóan, az Unióban és világszerte egyaránt a földrajzi viszonyokhoz és piacokhoz igazítva; |
| --- | --- |

—

Megújulóenergia-technológiák, beleértve a tengeri energia termelését
  és
  annak különböző alágazatait (többek között a szél,
  az
  áramlatok és a hullámok által termelt energia)
  ,
  fűtés
  és
  hűtés
  ,
  közbenső szállítók, például az áram gázzá
  és
  hidrogénné alakítása,
  különböző méretekre és fejlesztési szakaszokra vonatkozóan, az Unióban és világszerte egyaránt a földrajzi viszonyokhoz és piacokhoz igazítva;

Megújulóenergia-technológiák, beleértve a tengeri energia termelését

annak különböző alágazatait (többek között a szél,

áramlatok és a hullámok által termelt energia)

fűtés

hűtés

közbenső szállítók, például az áram gázzá

hidrogénné alakítása,

Módosítás 81

Módosítás 81

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.2 pont – 2 bekezdés – 1 a franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.2 pont – 2 bekezdés – 1 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Rendkívül energiahatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású vagy dekarbonizált megoldások az energiatermelésre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Rendkívül energiahatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású vagy dekarbonizált megoldások az energiatermelésre;

Rendkívül energiahatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású vagy dekarbonizált megoldások az energiatermelésre;

Módosítás 82

Módosítás 82

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.2 pont – 2 bekezdés – 2 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.2 pont – 2 bekezdés – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Forradalmi megújulóenergia-technológiák új alkalmazásokhoz és áttörést jelentő megoldásokhoz; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Forradalmi megújulóenergia-technológiák új alkalmazásokhoz és áttörést jelentő megoldásokhoz;

| — | Forradalmi megújulóenergia-technológiák
  mind az
  új
  , mind a bevett, mind a magasan fejlett
  alkalmazásokhoz és áttörést jelentő megoldásokhoz; |
| --- | --- |

—

Forradalmi megújulóenergia-technológiák
  mind az
  új
  , mind a bevett, mind a magasan fejlett
  alkalmazásokhoz és áttörést jelentő megoldásokhoz;

mind az

, mind a bevett, mind a magasan fejlett

Módosítás 83

Módosítás 83

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.2 pont – 2 bekezdés – 2 a franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.2 pont – 2 bekezdés – 2 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Új generációs technológiai megoldások, beleértve új anyagok, gyártási eljárások és működési módszerek kifejlesztését, amelyek révén javítani lehet az ipar versenyképességét a tiszta energiával kapcsolatos technológia terén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Új generációs technológiai megoldások, beleértve új anyagok, gyártási eljárások és működési módszerek kifejlesztését, amelyek révén javítani lehet az ipar versenyképességét a tiszta energiával kapcsolatos technológia terén;

Új generációs technológiai megoldások, beleértve új anyagok, gyártási eljárások és működési módszerek kifejlesztését, amelyek révén javítani lehet az ipar versenyképességét a tiszta energiával kapcsolatos technológia terén;

Módosítás 84

Módosítás 84

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.2 pont – 2 bekezdés – 2 b franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.2 pont – 2 bekezdés – 2 b franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Olyan új üzleti modellek, megoldások és szolgáltatások kutatása és kidolgozása, amelyek kedvező piaci körülményeket teremtenek szabályozói, adminisztratív és finanszírozási szinten a megújuló erőforrások, továbbá az energiahatékony végfelhasználói technológiák és megoldások számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Olyan új üzleti modellek, megoldások és szolgáltatások kutatása és kidolgozása, amelyek kedvező piaci körülményeket teremtenek szabályozói, adminisztratív és finanszírozási szinten a megújuló erőforrások, továbbá az energiahatékony végfelhasználói technológiák és megoldások számára.

Olyan új üzleti modellek, megoldások és szolgáltatások kutatása és kidolgozása, amelyek kedvező piaci körülményeket teremtenek szabályozói, adminisztratív és finanszírozási szinten a megújuló erőforrások, továbbá az energiahatékony végfelhasználói technológiák és megoldások számára.

Módosítás 85

Módosítás 85

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.3 pont – 4.2.3 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.3 pont – 4.2.3 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A változatos forrásokon alapuló villamosenergia-termelés várható növekedése és az elektromos fűtés, hűtés és közlekedés irányába történő elmozdulás új
  megközelítéseket tesz szükségessé
  az energiahálózatok kezelését
  illetően. A cél – a dekarbonizáció mellett – az energia megfizethetőségének, az energiabiztonságnak
  és
  az ellátás stabilitásának
  a 
  biztosítása az innovációs hálózati infrastruktúra-technológiákba és innovatív rendszerirányításba való beruházás révén
  .
  A különböző formákban megvalósuló energiatárolás kulcsfontosságú szerepet fog játszani a szolgáltatások hálózatoknak történő biztosításában, ezen túlmenően pedig
  a 
  hálózati kapacitások javításában és megerősítésében.
   A 
  különböző hálózatok (például villamosenergia-hálózatok, fűtő- és hűtőhálózatok, gázhálózatok, üzemanyagtöltő infrastruktúra, közlekedési, hidrogén-, valamint mobilitási és távközlési hálózatok)
  és
  szereplők (például ipari létesítmények, adatközpontok, önellátó energiatermelők) közötti szinergiák kiaknázása kulcsfontosságú lesz a megfelelő infrastruktúrák intelligens és integrált működtetése szempontjából
  . | A változatos forrásokon alapuló villamosenergia-termelés várható növekedése és az elektromos fűtés, hűtés és közlekedés irányába történő elmozdulás
  miatt
  új
  megközelítésekre van szükség
  az energiahálózatok kezelését és a 
  decentralizált energetikai megoldások bevezetését illetően
  .
  Ezenkívül a gázinfrastruktúrák is jelentős szerepet játszanak a megújuló energiaforrások és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gázok integrálásában. |
| | A cél az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése mellett az energia megfizethetőségének, az energiamegtakarításnak, az energiabiztonságnak és az ellátás stabilitásának a biztosítása. Ez az ágazatok összekapcsolásába és a kapcsolódó innovációs hálózati infrastruktúrába és technológiákba, a továbbításra alkalmas – elsősorban rugalmas megújuló forrásokból származó – áram termelése rugalmasságának fokozásába, az innovatív rendszerirányításba való beruházás révén, valamint a szabályozási és szociális innovációt és készségeket erősítő fellépések elősegítésével, továbbá a piaci szereplők, a fogyasztók és a közösségek bevonásával és tudatos szerepvállalásával valósítható meg. A különböző formákban megvalósuló energiatárolás kulcsfontosságú szerepet fog játszani a szolgáltatások hálózatoknak történő biztosításában és a hálózati kapacitások javításában és megerősítésében. A különböző hálózatok (például villamosenergia-hálózatok, fűtő- és hűtőhálózatok, gáz- és tárolóhálózatok, üzemanyagtöltő infrastruktúra, hidrogéninfrastruktúra, valamint távközlési hálózatok) és szereplők (például ipari létesítmények, hálózatüzemeltetők, adatközpontok, önellátó energiatermelők és fogyasztók, megújuló energián alapuló közösségek) közötti szinergiák kiaknázása, valamint a felhasználóoldali válasz növelése és az európai és nemzetközi szabványok kidolgozása és integrálása kulcsfontosságú lesz a megfelelő infrastruktúrák intelligens és integrált működtetésének lehetővé tétele szempontjából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A változatos forrásokon alapuló villamosenergia-termelés várható növekedése és az elektromos fűtés, hűtés és közlekedés irányába történő elmozdulás új
  megközelítéseket tesz szükségessé
  az energiahálózatok kezelését
  illetően. A cél – a dekarbonizáció mellett – az energia megfizethetőségének, az energiabiztonságnak
  és
  az ellátás stabilitásának
  a 
  biztosítása az innovációs hálózati infrastruktúra-technológiákba és innovatív rendszerirányításba való beruházás révén
  .
  A különböző formákban megvalósuló energiatárolás kulcsfontosságú szerepet fog játszani a szolgáltatások hálózatoknak történő biztosításában, ezen túlmenően pedig
  a 
  hálózati kapacitások javításában és megerősítésében.
   A 
  különböző hálózatok (például villamosenergia-hálózatok, fűtő- és hűtőhálózatok, gázhálózatok, üzemanyagtöltő infrastruktúra, közlekedési, hidrogén-, valamint mobilitási és távközlési hálózatok)
  és
  szereplők (például ipari létesítmények, adatközpontok, önellátó energiatermelők) közötti szinergiák kiaknázása kulcsfontosságú lesz a megfelelő infrastruktúrák intelligens és integrált működtetése szempontjából
  .

megközelítéseket tesz szükségessé

illetően. A cél – a dekarbonizáció mellett – az energia megfizethetőségének, az energiabiztonságnak

az ellátás stabilitásának

biztosítása az innovációs hálózati infrastruktúra-technológiákba és innovatív rendszerirányításba való beruházás révén

A különböző formákban megvalósuló energiatárolás kulcsfontosságú szerepet fog játszani a szolgáltatások hálózatoknak történő biztosításában, ezen túlmenően pedig

hálózati kapacitások javításában és megerősítésében.

különböző hálózatok (például villamosenergia-hálózatok, fűtő- és hűtőhálózatok, gázhálózatok, üzemanyagtöltő infrastruktúra, közlekedési, hidrogén-, valamint mobilitási és távközlési hálózatok)

szereplők (például ipari létesítmények, adatközpontok, önellátó energiatermelők) közötti szinergiák kiaknázása kulcsfontosságú lesz a megfelelő infrastruktúrák intelligens és integrált működtetése szempontjából

A változatos forrásokon alapuló villamosenergia-termelés várható növekedése és az elektromos fűtés, hűtés és közlekedés irányába történő elmozdulás
  miatt
  új
  megközelítésekre van szükség
  az energiahálózatok kezelését és a 
  decentralizált energetikai megoldások bevezetését illetően
  .
  Ezenkívül a gázinfrastruktúrák is jelentős szerepet játszanak a megújuló energiaforrások és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gázok integrálásában.

miatt

megközelítésekre van szükség

decentralizált energetikai megoldások bevezetését illetően

Ezenkívül a gázinfrastruktúrák is jelentős szerepet játszanak a megújuló energiaforrások és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gázok integrálásában.

A cél az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése mellett az energia megfizethetőségének, az energiamegtakarításnak, az energiabiztonságnak és az ellátás stabilitásának a biztosítása. Ez az ágazatok összekapcsolásába és a kapcsolódó innovációs hálózati infrastruktúrába és technológiákba, a továbbításra alkalmas – elsősorban rugalmas megújuló forrásokból származó – áram termelése rugalmasságának fokozásába, az innovatív rendszerirányításba való beruházás révén, valamint a szabályozási és szociális innovációt és készségeket erősítő fellépések elősegítésével, továbbá a piaci szereplők, a fogyasztók és a közösségek bevonásával és tudatos szerepvállalásával valósítható meg. A különböző formákban megvalósuló energiatárolás kulcsfontosságú szerepet fog játszani a szolgáltatások hálózatoknak történő biztosításában és a hálózati kapacitások javításában és megerősítésében. A különböző hálózatok (például villamosenergia-hálózatok, fűtő- és hűtőhálózatok, gáz- és tárolóhálózatok, üzemanyagtöltő infrastruktúra, hidrogéninfrastruktúra, valamint távközlési hálózatok) és szereplők (például ipari létesítmények, hálózatüzemeltetők, adatközpontok, önellátó energiatermelők és fogyasztók, megújuló energián alapuló közösségek) közötti szinergiák kiaknázása, valamint a felhasználóoldali válasz növelése és az európai és nemzetközi szabványok kidolgozása és integrálása kulcsfontosságú lesz a megfelelő infrastruktúrák intelligens és integrált működtetésének lehetővé tétele szempontjából.

A cél az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése mellett az energia megfizethetőségének, az energiamegtakarításnak, az energiabiztonságnak és az ellátás stabilitásának a biztosítása. Ez az ágazatok összekapcsolásába és a kapcsolódó innovációs hálózati infrastruktúrába és technológiákba, a továbbításra alkalmas – elsősorban rugalmas megújuló forrásokból származó – áram termelése rugalmasságának fokozásába, az innovatív rendszerirányításba való beruházás révén, valamint a szabályozási és szociális innovációt és készségeket erősítő fellépések elősegítésével, továbbá a piaci szereplők, a fogyasztók és a közösségek bevonásával és tudatos szerepvállalásával valósítható meg. A különböző formákban megvalósuló energiatárolás kulcsfontosságú szerepet fog játszani a szolgáltatások hálózatoknak történő biztosításában és a hálózati kapacitások javításában és megerősítésében. A különböző hálózatok (például villamosenergia-hálózatok, fűtő- és hűtőhálózatok, gáz- és tárolóhálózatok, üzemanyagtöltő infrastruktúra, hidrogéninfrastruktúra, valamint távközlési hálózatok) és szereplők (például ipari létesítmények, hálózatüzemeltetők, adatközpontok, önellátó energiatermelők és fogyasztók, megújuló energián alapuló közösségek) közötti szinergiák kiaknázása, valamint a felhasználóoldali válasz növelése és az európai és nemzetközi szabványok kidolgozása és integrálása kulcsfontosságú lesz a megfelelő infrastruktúrák intelligens és integrált működtetésének lehetővé tétele szempontjából.

Módosítás 86

Módosítás 86

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.3 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.3 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Villamosenergia-hálózati
  technológiák és eszközök a megújuló energiaforrások
  és
  az új terhelések – például az elektromos közlekedés
  és
  a hőszivattyúk – integrálására; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Villamosenergia-hálózati
  technológiák és eszközök a megújuló energiaforrások
  és
  az új terhelések – például az elektromos közlekedés
  és
  a hőszivattyúk – integrálására;

Villamosenergia-hálózati

és

és

| — | Meglévő hálózati
  technológiák és eszközök a megújuló energiaforrások, az új terhelések, például az elektromos közlekedés
  , az elektrolizáló készülékek, az üzemanyagcellák,
  a hőszivattyúk
  , az ipari hidrolízis, a villamosenergia-tárolás és a decentralizált megújuló energia
  integrálására
  , melyek a költséghatékony, biztonságos, rendkívül energiahatékony és megújuló energiaforrásokon alapuló energiarendszer fő elemei. |
| --- | --- |

—

Meglévő hálózati
  technológiák és eszközök a megújuló energiaforrások, az új terhelések, például az elektromos közlekedés
  , az elektrolizáló készülékek, az üzemanyagcellák,
  a hőszivattyúk
  , az ipari hidrolízis, a villamosenergia-tárolás és a decentralizált megújuló energia
  integrálására
  , melyek a költséghatékony, biztonságos, rendkívül energiahatékony és megújuló energiaforrásokon alapuló energiarendszer fő elemei.

Meglévő hálózati

, az elektrolizáló készülékek, az üzemanyagcellák,

, az ipari hidrolízis, a villamosenergia-tárolás és a decentralizált megújuló energia

, melyek a költséghatékony, biztonságos, rendkívül energiahatékony és megújuló energiaforrásokon alapuló energiarendszer fő elemei.

Módosítás 87

Módosítás 87

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.3 pont – 2 bekezdés – 2 a franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.3 pont – 2 bekezdés – 2 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | A különböző típusú és rugalmas megújuló energiaforrásokkal működő, stabil és megbízható energiarendszerek és -hálózatok bemutatása helyi és regionális szinten; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A különböző típusú és rugalmas megújuló energiaforrásokkal működő, stabil és megbízható energiarendszerek és -hálózatok bemutatása helyi és regionális szinten;

A különböző típusú és rugalmas megújuló energiaforrásokkal működő, stabil és megbízható energiarendszerek és -hálózatok bemutatása helyi és regionális szinten;

Módosítás 88

Módosítás 88

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.3 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.3 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Integrált megközelítések a megújulóenergia-előállítás és a helyi szintű fogyasztás új szolgáltatások és közösségi kezdeményezések
  alapján történő összehangolására – a szigeteket is beleértve
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Integrált megközelítések a megújulóenergia-előállítás és a helyi szintű fogyasztás új szolgáltatások és közösségi kezdeményezések
  alapján történő összehangolására – a szigeteket is beleértve
  ;

alapján történő összehangolására – a szigeteket is beleértve

| — | Integrált megközelítések a megújulóenergia-előállítás és a helyi szintű fogyasztás
  növelésére, javítására és összehangolására a szigeteken is,
  új szolgáltatások és
  technológiák (többek között egyenrangú kapcsolat, megosztott könyvelési technológiák, virtuális nettó mérési rendszerek) és
  közösségi kezdeményezések
  (például aktív fogyasztók és megújuló energiák önálló fogyasztói, egyénileg vagy közösen fellépve, megújuló energián alapuló közösségek és helyi energiaközösségek) alapján
  ; |
| --- | --- |

—

Integrált megközelítések a megújulóenergia-előállítás és a helyi szintű fogyasztás
  növelésére, javítására és összehangolására a szigeteken is,
  új szolgáltatások és
  technológiák (többek között egyenrangú kapcsolat, megosztott könyvelési technológiák, virtuális nettó mérési rendszerek) és
  közösségi kezdeményezések
  (például aktív fogyasztók és megújuló energiák önálló fogyasztói, egyénileg vagy közösen fellépve, megújuló energián alapuló közösségek és helyi energiaközösségek) alapján
  ;

növelésére, javítására és összehangolására a szigeteken is,

technológiák (többek között egyenrangú kapcsolat, megosztott könyvelési technológiák, virtuális nettó mérési rendszerek) és

(például aktív fogyasztók és megújuló energiák önálló fogyasztói, egyénileg vagy közösen fellépve, megújuló energián alapuló közösségek és helyi energiaközösségek) alapján

Módosítás 89

Módosítás 89

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.3 pont – 2 bekezdés – 3 a franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.3 pont – 2 bekezdés – 3 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Az új energiatechnológiák – például a rugalmas, megújuló energiatermelés, megújuló energiaforrásokon alapuló hidrogén- és szintetikusgáz-előállítás energiatárolás céljából – szisztematikus hatásvizsgálata; kutatás és integrált megközelítések a földgázhálózatok zöldhidrogén-hálózatokká vagy biometánt, illetve szintetikus metánt szállító hálózatokká való átalakításával kapcsolatban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Az új energiatechnológiák – például a rugalmas, megújuló energiatermelés, megújuló energiaforrásokon alapuló hidrogén- és szintetikusgáz-előállítás energiatárolás céljából – szisztematikus hatásvizsgálata; kutatás és integrált megközelítések a földgázhálózatok zöldhidrogén-hálózatokká vagy biometánt, illetve szintetikus metánt szállító hálózatokká való átalakításával kapcsolatban;

Az új energiatechnológiák – például a rugalmas, megújuló energiatermelés, megújuló energiaforrásokon alapuló hidrogén- és szintetikusgáz-előállítás energiatárolás céljából – szisztematikus hatásvizsgálata; kutatás és integrált megközelítések a földgázhálózatok zöldhidrogén-hálózatokká vagy biometánt, illetve szintetikus metánt szállító hálózatokká való átalakításával kapcsolatban;

Módosítás 90

Módosítás 90

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.3 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.3 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Hálózati rugalmasság és szinergiák a különböző energiaforrások, hálózatok, infrastruktúrák és szereplők között; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Hálózati rugalmasság és szinergiák a különböző energiaforrások, hálózatok, infrastruktúrák és szereplők között;

| — | Hálózati
  és termelési
  rugalmasság és
  megbízható ellátás (beleértve a felhasználóoldali választ) és
  szinergiák a különböző energiaforrások, hálózatok, infrastruktúrák
  (köztük a meglévő infrastruktúrák)
  és szereplők között;
  ágazatokat összekapcsoló technológiák az energia tárolásának megkönnyítése és szállítási potenciáljának kihasználása érdekében; |
| --- | --- |

—

Hálózati
  és termelési
  rugalmasság és
  megbízható ellátás (beleértve a felhasználóoldali választ) és
  szinergiák a különböző energiaforrások, hálózatok, infrastruktúrák
  (köztük a meglévő infrastruktúrák)
  és szereplők között;
  ágazatokat összekapcsoló technológiák az energia tárolásának megkönnyítése és szállítási potenciáljának kihasználása érdekében;

és termelési

megbízható ellátás (beleértve a felhasználóoldali választ) és

(köztük a meglévő infrastruktúrák)

ágazatokat összekapcsoló technológiák az energia tárolásának megkönnyítése és szállítási potenciáljának kihasználása érdekében;

Módosítás 91

Módosítás 91

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.3 pont – 2 bekezdés – 4 a franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.3 pont – 2 bekezdés – 4 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Tiszta megoldások, amelyek a megújuló energiaforrásokat és a villamosításon alapuló tárolást kiegészítve és azon túlmutatva biztosítani tudják a rendszer megbízhatóságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Tiszta megoldások, amelyek a megújuló energiaforrásokat és a villamosításon alapuló tárolást kiegészítve és azon túlmutatva biztosítani tudják a rendszer megbízhatóságát.

Tiszta megoldások, amelyek a megújuló energiaforrásokat és a villamosításon alapuló tárolást kiegészítve és azon túlmutatva biztosítani tudják a rendszer megbízhatóságát.

Módosítás 92

Módosítás 92

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 pont – bevezető rész

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4.2.4. | Az energetikai átállás által érintett épületek
  és ipari létesítmények |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.2.4.

Az energetikai átállás által érintett épületek
  és ipari létesítmények

és ipari létesítmények

| 4.2.4. | Az energetikai átállás által érintett épületek |
| --- | --- |

4.2.4.

Az energetikai átállás által érintett épületek

Módosítás 93

Módosítás 93

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az épületek
  és az ipari létesítmények
  egyre aktívabb szerepet játszanak az energiarendszerrel való kölcsönhatásuk során. Éppen ezért kritikus fontosságúak a megújuló energiaforrásokra való áttérés szempontjából. | Az épületek egyre aktívabb szerepet játszanak az energiarendszerrel való kölcsönhatásuk során. Éppen ezért kritikus fontosságúak a megújuló energiaforrásokra
  és a magasabb energiahatékonyságra
  való áttérés szempontjából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az épületek
  és az ipari létesítmények
  egyre aktívabb szerepet játszanak az energiarendszerrel való kölcsönhatásuk során. Éppen ezért kritikus fontosságúak a megújuló energiaforrásokra való áttérés szempontjából.

és az ipari létesítmények

Az épületek egyre aktívabb szerepet játszanak az energiarendszerrel való kölcsönhatásuk során. Éppen ezért kritikus fontosságúak a megújuló energiaforrásokra
  és a magasabb energiahatékonyságra
  való áttérés szempontjából.

és a magasabb energiahatékonyságra

Módosítás 94

Módosítás 94

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 pont – 2 bekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az épületek lényeges szerepet töltenek be a polgárok életminőségében. A különböző technológiák, készülékek és
  rendszerek
  integrálása, valamint a különféle energiafelhasználások, épületek, valamint lakóik és felhasználóik összekapcsolása igen jelentős
  potenciál
  rejt az energiatermelés,
  -tárolás
  és -hatékonyság növelése szempontjából. | Az épületek lényeges szerepet töltenek be a polgárok életminőségében. A különböző technológiák, készülékek
  , rendszerek
  és
  szabványok
  integrálása, valamint a különféle energiafelhasználások, épületek, valamint lakóik és felhasználóik összekapcsolása igen jelentős
  potenciált
  rejt az
  éghajlatváltozás hatásainak mérséklése, az
  energiatermelés,
  az energiamegtakarítás
  és
  -tárolás, valamint
  -hatékonyság növelése szempontjából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az épületek lényeges szerepet töltenek be a polgárok életminőségében. A különböző technológiák, készülékek és
  rendszerek
  integrálása, valamint a különféle energiafelhasználások, épületek, valamint lakóik és felhasználóik összekapcsolása igen jelentős
  potenciál
  rejt az energiatermelés,
  -tárolás
  és -hatékonyság növelése szempontjából.

rendszerek

potenciál

-tárolás

Az épületek lényeges szerepet töltenek be a polgárok életminőségében. A különböző technológiák, készülékek
  , rendszerek
  és
  szabványok
  integrálása, valamint a különféle energiafelhasználások, épületek, valamint lakóik és felhasználóik összekapcsolása igen jelentős
  potenciált
  rejt az
  éghajlatváltozás hatásainak mérséklése, az
  energiatermelés,
  az energiamegtakarítás
  és
  -tárolás, valamint
  -hatékonyság növelése szempontjából.

, rendszerek

szabványok

potenciált

éghajlatváltozás hatásainak mérséklése, az

az energiamegtakarítás

-tárolás, valamint

Módosítás 95

Módosítás 95

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.3 pont – 4.2.4 pont – 3 bekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.3 pont – 4.2.4 pont – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az ágazat – különösen az energiaigényes iparágak – tovább javíthatja az energiahatékonyságot, és elősegítheti a megújuló energiaforrások integrációját. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az ágazat – különösen az energiaigényes iparágak – tovább javíthatja az energiahatékonyságot, és elősegítheti a megújuló energiaforrások integrációját.

Az ágazat – különösen az energiaigényes iparágak – tovább javíthatja az energiahatékonyságot, és elősegítheti a megújuló energiaforrások integrációját.

törölve

törölve

Módosítás 96

Módosítás 96

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 pont – 4 bekezdés – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 pont – 4 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Villamos- és hőenergia az ipari létesítmény és az energiarendszer üzemeltetője között; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Villamos- és hőenergia az ipari létesítmény és az energiarendszer üzemeltetője között;

| — | Villamos- és hőenergia
  cseréje az épületek,
  az ipari létesítmény és az energiarendszer üzemeltetője között; |
| --- | --- |

—

Villamos- és hőenergia
  cseréje az épületek,
  az ipari létesítmény és az energiarendszer üzemeltetője között;

cseréje az épületek,

Módosítás 97

Módosítás 97

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 pont – 4 bekezdés – 3 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 pont – 4 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Releváns
  folyamatok, tervezés és anyagok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Releváns
  folyamatok, tervezés és anyagok;

Releváns

| — | A megfelelő
  folyamatok,
  a
  tervezés és
  az
  anyagok
  optimalizációja és fenntarthatósága
  ; |
| --- | --- |

—

A megfelelő
  folyamatok,
  a
  tervezés és
  az
  anyagok
  optimalizációja és fenntarthatósága
  ;

A megfelelő

a

az

optimalizációja és fenntarthatósága

Módosítás 98

Módosítás 98

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 pont – 4 bekezdés – 4 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 pont – 4 bekezdés – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Intelligens épületek és nagyméretű mobilitási csomópontok (kikötők, repülőterek, logisztikai központok) a szélesebb energiahálózatok és innovatív mobilitási megoldások aktív elemeként; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Intelligens épületek és nagyméretű mobilitási csomópontok (kikötők, repülőterek, logisztikai központok) a szélesebb energiahálózatok és innovatív mobilitási megoldások aktív elemeként;

| — | Intelligens épületek és nagyméretű mobilitási csomópontok (kikötők, repülőterek,
  vasútállomások és
  logisztikai központok) a szélesebb energiahálózatok és innovatív mobilitási megoldások aktív elemeként; |
| --- | --- |

—

Intelligens épületek és nagyméretű mobilitási csomópontok (kikötők, repülőterek,
  vasútállomások és
  logisztikai központok) a szélesebb energiahálózatok és innovatív mobilitási megoldások aktív elemeként;

vasútállomások és

Módosítás 99

Módosítás 99

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 pont – 4 bekezdés – 5 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 pont – 4 bekezdés – 5 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Épületek
  életciklusának tervezése, épületek építése, üzemeltetése és bontása, figyelembe véve a körforgásosságot és a 
  környezeti teljesítményt
  az energia- és erőforrás-hatékonyság, az éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia és az újrahasznosítás tekintetében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Épületek
  életciklusának tervezése, épületek építése, üzemeltetése és bontása, figyelembe véve a körforgásosságot és a 
  környezeti teljesítményt
  az energia- és erőforrás-hatékonyság, az éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia és az újrahasznosítás tekintetében;

Épületek

környezeti teljesítményt

| — | Új módszerek – az intelligens eszközöket és készülékeket is ideértve – az épületek
  életciklusának tervezése,
  az
  épületek építése
  (például könnyű és megújuló anyagok felhasználásával)
  , üzemeltetése és bontása
  tekintetében
  , figyelembe véve a körforgásosságot
  , a környezeti teljesítményt, a fenntarthatóságot
  és a 
  gazdasági hatékonyságot
  az energia- és erőforrás-hatékonyság, az éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia
  , az ÜHG-kibocsátások tekintetében gyakorolt hatás
  és az újrahasznosítás tekintetében; |
| --- | --- |

—

Új módszerek – az intelligens eszközöket és készülékeket is ideértve – az épületek
  életciklusának tervezése,
  az
  épületek építése
  (például könnyű és megújuló anyagok felhasználásával)
  , üzemeltetése és bontása
  tekintetében
  , figyelembe véve a körforgásosságot
  , a környezeti teljesítményt, a fenntarthatóságot
  és a 
  gazdasági hatékonyságot
  az energia- és erőforrás-hatékonyság, az éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia
  , az ÜHG-kibocsátások tekintetében gyakorolt hatás
  és az újrahasznosítás tekintetében;

Új módszerek – az intelligens eszközöket és készülékeket is ideértve – az épületek

az

(például könnyű és megújuló anyagok felhasználásával)

tekintetében

, a környezeti teljesítményt, a fenntarthatóságot

gazdasági hatékonyságot

, az ÜHG-kibocsátások tekintetében gyakorolt hatás

Módosítás 100

Módosítás 100

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 pont – 4 bekezdés – 6 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 pont – 4 bekezdés – 6 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Új üzleti modellek, megközelítések és szolgáltatások felújítási finanszírozásra, az építőipari készségek javítására, valamint az épületek lakóinak és más piaci szereplőknek a bevonására; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Új üzleti modellek, megközelítések és szolgáltatások felújítási finanszírozásra, az építőipari készségek javítására, valamint az épületek lakóinak és más piaci szereplőknek a bevonására;

| — | Új üzleti modellek, megközelítések és szolgáltatások felújítási finanszírozásra,
  például számla alapján történő visszafizetésen alapuló előfinanszírozási programok,
  az építőipari készségek javítására, valamint az épületek lakóinak és más piaci szereplőknek
  , például a helyi hatóságoknak vagy a megújuló energián alapuló közösségeknek
  a bevonására; |
| --- | --- |

—

Új üzleti modellek, megközelítések és szolgáltatások felújítási finanszírozásra,
  például számla alapján történő visszafizetésen alapuló előfinanszírozási programok,
  az építőipari készségek javítására, valamint az épületek lakóinak és más piaci szereplőknek
  , például a helyi hatóságoknak vagy a megújuló energián alapuló közösségeknek
  a bevonására;

például számla alapján történő visszafizetésen alapuló előfinanszírozási programok,

, például a helyi hatóságoknak vagy a megújuló energián alapuló közösségeknek

Módosítás 101

Módosítás 101

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 pont – 4 bekezdés – 7 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 pont – 4 bekezdés – 7 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Az épületek energiateljesítményének monitorozása és optimalizálása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Az épületek energiateljesítményének monitorozása és optimalizálása;

| — | Az épületek energiateljesítményének monitorozása és optimalizálása
  , összhangban az épületek energiahatékonyságáról szóló (EU) 2018/844 irányelvben lefektetett célkitűzésekkel, többek között korszerű energiagazdálkodási rendszerek használatával
  ; |
| --- | --- |

—

Az épületek energiateljesítményének monitorozása és optimalizálása
  , összhangban az épületek energiahatékonyságáról szóló (EU) 2018/844 irányelvben lefektetett célkitűzésekkel, többek között korszerű energiagazdálkodási rendszerek használatával
  ;

, összhangban az épületek energiahatékonyságáról szóló (EU) 2018/844 irányelvben lefektetett célkitűzésekkel, többek között korszerű energiagazdálkodási rendszerek használatával

Módosítás 102

Módosítás 102

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 pont – 4 bekezdés – 8 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 pont – 4 bekezdés – 8 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Az épületek jobb energiahatékonyságához szükséges eszközök és intelligens készülékek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Az épületek jobb energiahatékonyságához szükséges eszközök és intelligens készülékek;

Az épületek jobb energiahatékonyságához szükséges eszközök és intelligens készülékek;

törölve

törölve

Módosítás 103

Módosítás 103

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 pont – 4 bekezdés – 9 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 pont – 4 bekezdés – 9 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A meglévő épületek felújítási folyamata a közel nulla energiaigényű épületek kialakítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A meglévő épületek felújítási folyamata a közel nulla energiaigényű épületek kialakítása érdekében.

| — | A meglévő épületek felújítási folyamata a közel nulla energiaigényű épületek kialakítása
  és az innovatív technológiák
  érdekében; |
| --- | --- |

—

A meglévő épületek felújítási folyamata a közel nulla energiaigényű épületek kialakítása
  és az innovatív technológiák
  érdekében;

és az innovatív technológiák

Módosítás 104

Módosítás 104

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.4 pont – 4.2.4 pont – 4 bekezdés – 9 a franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.4 pont – 4.2.4 pont – 4 bekezdés – 9 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Rugalmas energiatermelés, felhasználóoldali válasz, az energiatárolás optimalizálása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Rugalmas energiatermelés, felhasználóoldali válasz, az energiatárolás optimalizálása.

Rugalmas energiatermelés, felhasználóoldali válasz, az energiatárolás optimalizálása.

Módosítás 105

Módosítás 105

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 a pont (új)

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4.2.4a. | Az energetikai átállás által érintett ipari létesítmények |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.2.4a.

4.2.4a.

Az energetikai átállás által érintett ipari létesítmények

Az ágazatnak – különösen az energiaigényes iparágaknak – tovább kell javítaniuk az energiahatékonyságot, és csökkenteniük kell energiafogyasztásukat, és elő kell segíteniük a megújuló energiaforrások integrációját. Az ipari létesítmények energiarendszerben betöltött szerepe a közvetlen vagy közvetett villamosításon – amely a termelési folyamatokhoz szükséges anyagok (például a hidrogén) egyik forrását is jelenti– alapuló kibocsátáscsökkentés szükségessége miatt változóban van. Azok az ipari és feldolgozóipari komplexumok, amelyekben több különböző folyamat zajlik egymás közelében, optimalizálhatják az energiaáramok és más erőforrások (nyersanyagok) folyamatok közötti cseréjét.

Az ágazatnak – különösen az energiaigényes iparágaknak – tovább kell javítaniuk az energiahatékonyságot, és csökkenteniük kell energiafogyasztásukat, és elő kell segíteniük a megújuló energiaforrások integrációját. Az ipari létesítmények energiarendszerben betöltött szerepe a közvetlen vagy közvetett villamosításon – amely a termelési folyamatokhoz szükséges anyagok (például a hidrogén) egyik forrását is jelenti– alapuló kibocsátáscsökkentés szükségessége miatt változóban van. Azok az ipari és feldolgozóipari komplexumok, amelyekben több különböző folyamat zajlik egymás közelében, optimalizálhatják az energiaáramok és más erőforrások (nyersanyagok) folyamatok közötti cseréjét.

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | A szénforrások fenntartható felhasználását elősegítő átalakító technológiák az erőforrás-hatékonyság növelése és a kibocsátás csökkentése érdekében, az ipar és az energiaágazat dekarbonizációs potenciállal bíró hibrid energiarendszereit is beleértve; |
| --- | --- |

—

A szénforrások fenntartható felhasználását elősegítő átalakító technológiák az erőforrás-hatékonyság növelése és a kibocsátás csökkentése érdekében, az ipar és az energiaágazat dekarbonizációs potenciállal bíró hibrid energiarendszereit is beleértve;

A szénforrások fenntartható felhasználását elősegítő átalakító technológiák az erőforrás-hatékonyság növelése és a kibocsátás csökkentése érdekében, az ipar és az energiaágazat dekarbonizációs potenciállal bíró hibrid energiarendszereit is beleértve;

| — | Az energiaigényes ipari folyamatok közvetlen és közvetett villamosításának kimutatása; |
| --- | --- |

—

Az energiaigényes ipari folyamatok közvetlen és közvetett villamosításának kimutatása;

Az energiaigényes ipari folyamatok közvetlen és közvetett villamosításának kimutatása;

| — | Eszközök és infrastruktúra a gyártóüzemek folyamatszabályozásához az energiaáramlások és az anyagok más gyártóüzemekkel és az energiarendszerrel való együttműködésben történő optimalizálása érdekében; |
| --- | --- |

—

Eszközök és infrastruktúra a gyártóüzemek folyamatszabályozásához az energiaáramlások és az anyagok más gyártóüzemekkel és az energiarendszerrel való együttműködésben történő optimalizálása érdekében;

Eszközök és infrastruktúra a gyártóüzemek folyamatszabályozásához az energiaáramlások és az anyagok más gyártóüzemekkel és az energiarendszerrel való együttműködésben történő optimalizálása érdekében;

| — | Rugalmasság és villamosenergia-, alapanyag- és hőhatékonyság az ipari üzemekben és az energiarendszerben; |
| --- | --- |

—

Rugalmasság és villamosenergia-, alapanyag- és hőhatékonyság az ipari üzemekben és az energiarendszerben;

Rugalmasság és villamosenergia-, alapanyag- és hőhatékonyság az ipari üzemekben és az energiarendszerben;

| — | Továbbfejlesztett vagy új folyamatok, tervezés és anyagok a hő hatékony felhasználásához vagy előállításához, a hűtéshez és az energiatároláshoz; |
| --- | --- |

—

Továbbfejlesztett vagy új folyamatok, tervezés és anyagok a hő hatékony felhasználásához vagy előállításához, a hűtéshez és az energiatároláshoz;

Továbbfejlesztett vagy új folyamatok, tervezés és anyagok a hő hatékony felhasználásához vagy előállításához, a hűtéshez és az energiatároláshoz;

| — | Javított anyaghatékonyság, amely csökkenti az energiaigényes ömlesztett anyagok iránti szükségletet. |
| --- | --- |

—

Javított anyaghatékonyság, amely csökkenti az energiaigényes ömlesztett anyagok iránti szükségletet.

Javított anyaghatékonyság, amely csökkenti az energiaigényes ömlesztett anyagok iránti szükségletet.

Módosítás 106

Módosítás 106

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 b pont (új)

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.4 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4.2.4b. | Átalakulóban lévő széntermelő régiók |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.2.4b.

4.2.4b.

Átalakulóban lévő széntermelő régiók

A tagállamok közel fele kényszerül koherens stratégiákat készíteni azon régiókra összpontosítva, melyek a ligniten, a szénen és egyéb fosszilis tüzelőanyagokon alapuló energiatermelés megszüntetésének kihívásával néznek szembe. Ez a prioritás törekszik más uniós eszközök és programok kiegészítésére.

A tagállamok közel fele kényszerül koherens stratégiákat készíteni azon régiókra összpontosítva, melyek a ligniten, a szénen és egyéb fosszilis tüzelőanyagokon alapuló energiatermelés megszüntetésének kihívásával néznek szembe. Ez a prioritás törekszik más uniós eszközök és programok kiegészítésére.

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

| — | Inkluzív és igazságos átállási stratégiák kidolgozásának támogatása; a területek helyreállításával járó társadalmi, társadalmi-gazdasági és környezeti hatások kezelése; |
| --- | --- |

—

Inkluzív és igazságos átállási stratégiák kidolgozásának támogatása; a területek helyreállításával járó társadalmi, társadalmi-gazdasági és környezeti hatások kezelése;

Inkluzív és igazságos átállási stratégiák kidolgozásának támogatása; a területek helyreállításával járó társadalmi, társadalmi-gazdasági és környezeti hatások kezelése;

| — | Az e régiók potenciálját kibontakoztató technológiák és minták; többek között az alternatív innovatív vállalkozások vonzásának legjobb módja; |
| --- | --- |

—

Az e régiók potenciálját kibontakoztató technológiák és minták; többek között az alternatív innovatív vállalkozások vonzásának legjobb módja;

Az e régiók potenciálját kibontakoztató technológiák és minták; többek között az alternatív innovatív vállalkozások vonzásának legjobb módja;

| — | Kutatás arról, hogy hogyan lehetne új életet lehelni ezekbe a régiókba fenntartható foglalkoztatás és növekedési kilátások tekintetében, például a munkavállalók átképzésével kapcsolatos kutatás. |
| --- | --- |

—

Kutatás arról, hogy hogyan lehetne új életet lehelni ezekbe a régiókba fenntartható foglalkoztatás és növekedési kilátások tekintetében, például a munkavállalók átképzésével kapcsolatos kutatás.

Kutatás arról, hogy hogyan lehetne új életet lehelni ezekbe a régiókba fenntartható foglalkoztatás és növekedési kilátások tekintetében, például a munkavállalók átképzésével kapcsolatos kutatás.

Módosítás 107

Módosítás 107

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.5 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.5 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Becslések szerint 2050-re az Unió népességének több mint 80 %-a városi térségekben él majd. Ezek a térségek használják majd fel a rendelkezésre álló erőforrások jelentős részét (az energiafogyasztást is ideértve), és különösen érzékenyek lesznek a kedvezőtlen meteorológiai változásokra, amelyeket már most és a jövőben még tovább súlyosbítanak a természeti katasztrófák és az éghajlatváltozás. Az egyik legnagyobb kihívás az, hogy holisztikus szemléletet követve növeljük az európai városok átfogó energia- és erőforrás-hatékonyságát, valamint éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességét az épületállományra, az energiarendszerekre, a mobilitásra, az
  éghajlatváltozásra
  , valamint a víz- és levegőminőségre, a hulladékra és a zajra koncentrálva. Fel kell tárni és ki kell aknázni az ERFA által finanszírozott városfejlesztési politikával és intézkedésekkel való szinergiákat. | Becslések szerint 2050-re az Unió népességének több mint 80 %-a városi térségekben él majd. Ezek a térségek használják majd fel a rendelkezésre álló erőforrások jelentős részét (az energiafogyasztást is ideértve), és különösen érzékenyek lesznek a kedvezőtlen meteorológiai változásokra, amelyeket már most és a jövőben még tovább súlyosbítanak a természeti katasztrófák és az éghajlatváltozás. Az egyik legnagyobb kihívás az, hogy holisztikus szemléletet követve növeljük az európai
  közösségek és
  városok átfogó energia- és erőforrás-hatékonyságát, valamint éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességét az épületállományra, az energiarendszerekre, a 
  közlekedésre és a
  mobilitásra, az
  éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére
  , valamint a víz-
  , talaj-
  és levegőminőségre, a hulladékra és a zajra koncentrálva. Fel kell tárni és ki kell aknázni az ERFA által finanszírozott városfejlesztési politikával és intézkedésekkel való szinergiákat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Becslések szerint 2050-re az Unió népességének több mint 80 %-a városi térségekben él majd. Ezek a térségek használják majd fel a rendelkezésre álló erőforrások jelentős részét (az energiafogyasztást is ideértve), és különösen érzékenyek lesznek a kedvezőtlen meteorológiai változásokra, amelyeket már most és a jövőben még tovább súlyosbítanak a természeti katasztrófák és az éghajlatváltozás. Az egyik legnagyobb kihívás az, hogy holisztikus szemléletet követve növeljük az európai városok átfogó energia- és erőforrás-hatékonyságát, valamint éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességét az épületállományra, az energiarendszerekre, a mobilitásra, az
  éghajlatváltozásra
  , valamint a víz- és levegőminőségre, a hulladékra és a zajra koncentrálva. Fel kell tárni és ki kell aknázni az ERFA által finanszírozott városfejlesztési politikával és intézkedésekkel való szinergiákat.

éghajlatváltozásra

Becslések szerint 2050-re az Unió népességének több mint 80 %-a városi térségekben él majd. Ezek a térségek használják majd fel a rendelkezésre álló erőforrások jelentős részét (az energiafogyasztást is ideértve), és különösen érzékenyek lesznek a kedvezőtlen meteorológiai változásokra, amelyeket már most és a jövőben még tovább súlyosbítanak a természeti katasztrófák és az éghajlatváltozás. Az egyik legnagyobb kihívás az, hogy holisztikus szemléletet követve növeljük az európai
  közösségek és
  városok átfogó energia- és erőforrás-hatékonyságát, valamint éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességét az épületállományra, az energiarendszerekre, a 
  közlekedésre és a
  mobilitásra, az
  éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére
  , valamint a víz-
  , talaj-
  és levegőminőségre, a hulladékra és a zajra koncentrálva. Fel kell tárni és ki kell aknázni az ERFA által finanszírozott városfejlesztési politikával és intézkedésekkel való szinergiákat.

közösségek és

közlekedésre és a

éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére

, talaj-

Módosítás 108

Módosítás 108

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.5 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.5 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Városi/központi energiaellátási/mobilitási rendszerek az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, pozitív energiamérlegű körzetek, valamint a nulla kibocsátású mobilitás és logisztika 2050-ig való megvalósítása felé, az integrált uniós megoldások globális versenyképességének fokozása érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Városi/központi energiaellátási/mobilitási rendszerek az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, pozitív energiamérlegű körzetek, valamint a nulla kibocsátású mobilitás és logisztika 2050-ig való megvalósítása felé, az integrált uniós megoldások globális versenyképességének fokozása érdekében;

| — | Városi/központi
  /vidéki
  energiaellátási/mobilitási rendszerek az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, pozitív energiamérlegű körzetek, valamint a nulla kibocsátású mobilitás és logisztika 2050-ig való
  , uniós szintű
  megvalósítása felé, az integrált uniós megoldások globális versenyképességének fokozása érdekében; |
| --- | --- |

—

Városi/központi
  /vidéki
  energiaellátási/mobilitási rendszerek az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, pozitív energiamérlegű körzetek, valamint a nulla kibocsátású mobilitás és logisztika 2050-ig való
  , uniós szintű
  megvalósítása felé, az integrált uniós megoldások globális versenyképességének fokozása érdekében;

/vidéki

, uniós szintű

Módosítás 109

Módosítás 109

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.5 pont – 2 bekezdés – 2 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.5 pont – 2 bekezdés – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Várostervezés
  , városi infrastruktúra és rendszerek, beleértve a kölcsönös kapcsolódási pontokat és az átjárhatóságot, a természetalapú megoldásokat, valamint a digitális technológiák és az űralapú szolgáltatások és adatok használatát, figyelembe véve az előrejelzett éghajlatváltozás hatásait és az éghajlatváltozás
  hatásaival szembeni reziliencia
  beépítését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Várostervezés
  , városi infrastruktúra és rendszerek, beleértve a kölcsönös kapcsolódási pontokat és az átjárhatóságot, a természetalapú megoldásokat, valamint a digitális technológiák és az űralapú szolgáltatások és adatok használatát, figyelembe véve az előrejelzett éghajlatváltozás hatásait és az éghajlatváltozás
  hatásaival szembeni reziliencia
  beépítését;

Várostervezés

hatásaival szembeni reziliencia

| — | Város- és vidéktervezés
  , városi infrastruktúra és rendszerek, beleértve a kölcsönös kapcsolódási pontokat és az átjárhatóságot, a 
  szabványosítást, a
  természetalapú megoldásokat, valamint a 
  biztonságos
  digitális technológiák és az űralapú szolgáltatások és adatok használatát, figyelembe véve az előrejelzett éghajlatváltozás hatásait és az éghajlatváltozás
  hatásai enyhítésének
  beépítését; |
| --- | --- |

—

Város- és vidéktervezés
  , városi infrastruktúra és rendszerek, beleértve a kölcsönös kapcsolódási pontokat és az átjárhatóságot, a 
  szabványosítást, a
  természetalapú megoldásokat, valamint a 
  biztonságos
  digitális technológiák és az űralapú szolgáltatások és adatok használatát, figyelembe véve az előrejelzett éghajlatváltozás hatásait és az éghajlatváltozás
  hatásai enyhítésének
  beépítését;

Város- és vidéktervezés

szabványosítást, a

biztonságos

hatásai enyhítésének

Módosítás 110

Módosítás 110

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.5 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.5 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A polgárok életminősége, a biztonságos mobilitás, a városi szociális innováció, a városok körforgásos és regeneráló kapacitása, a környezeti
  lábnyom
  és a szennyezés csökkentése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A polgárok életminősége, a biztonságos mobilitás, a városi szociális innováció, a városok körforgásos és regeneráló kapacitása, a környezeti
  lábnyom
  és a szennyezés csökkentése;

lábnyom

| — | A polgárok életminősége, a biztonságos
  és multimodális
  mobilitás,
  köztük a gyaloglás és a kerékpározás,
  a városi
  és vidéki
  szociális innováció, a városok körforgásos és regeneráló kapacitása, a környezeti
  hatás
  és a szennyezés csökkentése; |
| --- | --- |

—

A polgárok életminősége, a biztonságos
  és multimodális
  mobilitás,
  köztük a gyaloglás és a kerékpározás,
  a városi
  és vidéki
  szociális innováció, a városok körforgásos és regeneráló kapacitása, a környezeti
  hatás
  és a szennyezés csökkentése;

és multimodális

köztük a gyaloglás és a kerékpározás,

és vidéki

hatás

Módosítás 111

Módosítás 111

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.6 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.6 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tiszta technológiák felé való elmozdulás, a hálózati összekapcsoltság és az automatizálás a különböző technológiákat használó repülőgépek, járművek és hajók időben történő tervezésétől és gyártásától függ, és felgyorsítja azok bevezetését. A kényelem, a hatékonyság és a megfizethetőség javítása, és egyúttal az életciklusnak a környezetre, az emberi egészségre és az energiafelhasználásra gyakorolt hatásának minimalizálása továbbra is kiemelkedő jelentőségű cél marad. A mobilitással összefüggő megnövekedett keresletre és a gyorsan változó technológiai rendszerekre tekintettel az innovatív, nagy teljesítményű közlekedési infrastruktúra alapvető fontosságú valamennyi közlekedési mód megfelelő működéséhez. Többek között az energia- és környezeti hatások minimalizálása érdekében az infrastruktúra és a járművek/hajók/repülőgépek fejlesztésének integrált megközelítése kiemelt figyelmet érdemel. | A tiszta technológiák felé való elmozdulás, a hálózati összekapcsoltság és az automatizálás a különböző technológiákat használó repülőgépek, járművek és hajók időben történő tervezésétől és gyártásától függ, és felgyorsítja azok bevezetését. A kényelem, a hatékonyság és a megfizethetőség javítása, és egyúttal az életciklusnak
  az éghajlatra,
  a környezetre, az emberi egészségre és az energiafelhasználásra gyakorolt hatásának minimalizálása továbbra is kiemelkedő jelentőségű cél marad. A mobilitással összefüggő megnövekedett keresletre és a gyorsan változó technológiai rendszerekre tekintettel az innovatív, nagy teljesítményű közlekedési infrastruktúra alapvető fontosságú valamennyi közlekedési mód megfelelő működéséhez. Többek között az energia- és környezeti hatások minimalizálása érdekében az infrastruktúra és a járművek/hajók/repülőgépek fejlesztésének integrált megközelítése kiemelt figyelmet érdemel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tiszta technológiák felé való elmozdulás, a hálózati összekapcsoltság és az automatizálás a különböző technológiákat használó repülőgépek, járművek és hajók időben történő tervezésétől és gyártásától függ, és felgyorsítja azok bevezetését. A kényelem, a hatékonyság és a megfizethetőség javítása, és egyúttal az életciklusnak a környezetre, az emberi egészségre és az energiafelhasználásra gyakorolt hatásának minimalizálása továbbra is kiemelkedő jelentőségű cél marad. A mobilitással összefüggő megnövekedett keresletre és a gyorsan változó technológiai rendszerekre tekintettel az innovatív, nagy teljesítményű közlekedési infrastruktúra alapvető fontosságú valamennyi közlekedési mód megfelelő működéséhez. Többek között az energia- és környezeti hatások minimalizálása érdekében az infrastruktúra és a járművek/hajók/repülőgépek fejlesztésének integrált megközelítése kiemelt figyelmet érdemel.

A tiszta technológiák felé való elmozdulás, a hálózati összekapcsoltság és az automatizálás a különböző technológiákat használó repülőgépek, járművek és hajók időben történő tervezésétől és gyártásától függ, és felgyorsítja azok bevezetését. A kényelem, a hatékonyság és a megfizethetőség javítása, és egyúttal az életciklusnak
  az éghajlatra,
  a környezetre, az emberi egészségre és az energiafelhasználásra gyakorolt hatásának minimalizálása továbbra is kiemelkedő jelentőségű cél marad. A mobilitással összefüggő megnövekedett keresletre és a gyorsan változó technológiai rendszerekre tekintettel az innovatív, nagy teljesítményű közlekedési infrastruktúra alapvető fontosságú valamennyi közlekedési mód megfelelő működéséhez. Többek között az energia- és környezeti hatások minimalizálása érdekében az infrastruktúra és a járművek/hajók/repülőgépek fejlesztésének integrált megközelítése kiemelt figyelmet érdemel.

az éghajlatra,

Módosítás 112

Módosítás 112

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.6 pont – 2 bekezdés – 2 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.6 pont – 2 bekezdés – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Jármű-/hajó-/repülőgép-koncepciók és -tervek, beleértve azok pótalkatrészeit
  is
  , továbbfejlesztett anyagok és szerkezetek, hatékonyság, energiatárolás és energetikai hasznosítás, biztonsági és védelmi funkciók felhasználásával,
  kevesebb
  környezeti és egészségügyi hatással; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Jármű-/hajó-/repülőgép-koncepciók és -tervek, beleértve azok pótalkatrészeit
  is
  , továbbfejlesztett anyagok és szerkezetek, hatékonyság, energiatárolás és energetikai hasznosítás, biztonsági és védelmi funkciók felhasználásával,
  kevesebb
  környezeti és egészségügyi hatással;

is

kevesebb

| — | Jármű-/hajó-/repülőgép-koncepciók és -tervek, beleértve azok pótalkatrészeit
  modulelemeit
  , továbbfejlesztett
  , fejlett
  anyagok és szerkezetek,
  szoftveres megoldások és -frissítések, a kalózkodással szembeni fejlett biztonsági rendszerek,
  hatékonyság, energiatárolás és energetikai hasznosítás, biztonsági és védelmi funkciók felhasználásával,
  minimálisra csökkentett
  környezeti és egészségügyi hatással; |
| --- | --- |

—

Jármű-/hajó-/repülőgép-koncepciók és -tervek, beleértve azok pótalkatrészeit
  modulelemeit
  , továbbfejlesztett
  , fejlett
  anyagok és szerkezetek,
  szoftveres megoldások és -frissítések, a kalózkodással szembeni fejlett biztonsági rendszerek,
  hatékonyság, energiatárolás és energetikai hasznosítás, biztonsági és védelmi funkciók felhasználásával,
  minimálisra csökkentett
  környezeti és egészségügyi hatással;

modulelemeit

, fejlett

szoftveres megoldások és -frissítések, a kalózkodással szembeni fejlett biztonsági rendszerek,

minimálisra csökkentett

Módosítás 113

Módosítás 113

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.7 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.7 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Annak érdekében, hogy elérje
  a levegőminőséggel, éghajlattal és
  energiafelhasználással kapcsolatos céljait,
  az
  üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2050-ig megvalósítandó
  ,
  60 %-os csökkenését és
  a 
  zajcsökkentést is ideértve,
  az Uniónak át kell gondolnia a teljes mobilitási rendszert, a felhasználókra, a járművekre, az üzemanyagokra
  és
  az infrastruktúrákra is kitérve. Ehhez
  szükség
  van alacsony kibocsátású alternatív energiaforrások bevezetésére és a nulla kibocsátású járművek/hajók/repülőgépek piaci elterjedésére is. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás káros hatásai mellett a közlekedés jelentősen hozzájárul a rossz levegőminőséghez és a zajterheléshez Európa-szerte, és kedvezőtlenül befolyásolja a polgárok egészségét (18). A villamosítás terén elért haladásra és
  a tüzelőanyag-cellák autókban
  ,
  buszokban
  és
  könnyűgépjárművekben való használatára
  építve elengedhetetlen a kutatási és innovációs megoldások felgyorsítása
  olyan
  más ágazatok,
  mint például
  a 
  légi közlekedés
  , a tengeri és belvízi közlekedés
  és a tehergépjárművek
  tekintetében. | A levegőminőséggel,
  az
  éghajlattal és az
  energiafelhasználással
  ,
  valamint
  a 
  zajcsökkentéssel kapcsolatos célok eléréséhez
  az Uniónak át kell gondolnia a teljes mobilitási rendszert, a felhasználókra, a járművekre, az üzemanyagokra
  , a CO2-mérési rendszerekre,
  az infrastruktúrákra
  , a világűr felhasználására, valamint az új közlekedési megoldásokra
  is kitérve.
  Az Uniónak
  ehhez
  szüksége
  van alacsony kibocsátású alternatív energiaforrások bevezetésére és a nulla kibocsátású járművek/hajók/repülőgépek piaci elterjedésére is. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás káros hatásai mellett a közlekedés jelentősen hozzájárul a rossz levegőminőséghez és a zajterheléshez Európa-szerte, és kedvezőtlenül befolyásolja a polgárok egészségét (18).
  Az alternatív üzemanyagok termelése és használata,
  a villamosítás
  , a hidrogénnel kapcsolatos technológiák, a bioüzemanyagok és biogáz
  terén elért haladásra
  , a tüzelőanyag-cellák használatára, az autók, buszok, teherautók
  és
  könnyűgépjárművek belső égésű motorjainak fejlesztésére
  ,
  valamint a megújuló üzemanyagoknak
  és
  más fenntartható technológiáknak megfelelő átalakítására
  építve elengedhetetlen a kutatási és innovációs megoldások felgyorsítása más ágazatok,
  például a repülés,
  a 
  vasúti ágazat
  , a tengeri és
  a
  belvízi közlekedés tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Annak érdekében, hogy elérje
  a levegőminőséggel, éghajlattal és
  energiafelhasználással kapcsolatos céljait,
  az
  üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2050-ig megvalósítandó
  ,
  60 %-os csökkenését és
  a 
  zajcsökkentést is ideértve,
  az Uniónak át kell gondolnia a teljes mobilitási rendszert, a felhasználókra, a járművekre, az üzemanyagokra
  és
  az infrastruktúrákra is kitérve. Ehhez
  szükség
  van alacsony kibocsátású alternatív energiaforrások bevezetésére és a nulla kibocsátású járművek/hajók/repülőgépek piaci elterjedésére is. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás káros hatásai mellett a közlekedés jelentősen hozzájárul a rossz levegőminőséghez és a zajterheléshez Európa-szerte, és kedvezőtlenül befolyásolja a polgárok egészségét (18). A villamosítás terén elért haladásra és
  a tüzelőanyag-cellák autókban
  ,
  buszokban
  és
  könnyűgépjárművekben való használatára
  építve elengedhetetlen a kutatási és innovációs megoldások felgyorsítása
  olyan
  más ágazatok,
  mint például
  a 
  légi közlekedés
  , a tengeri és belvízi közlekedés
  és a tehergépjárművek
  tekintetében.

Annak érdekében, hogy elérje

energiafelhasználással kapcsolatos céljait,

üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2050-ig megvalósítandó

60 %-os csökkenését és

zajcsökkentést is ideértve,

és

szükség

18

a tüzelőanyag-cellák autókban

buszokban

könnyűgépjárművekben való használatára

olyan

mint például

légi közlekedés

és a tehergépjárművek

A levegőminőséggel,
  az
  éghajlattal és az
  energiafelhasználással
  ,
  valamint
  a 
  zajcsökkentéssel kapcsolatos célok eléréséhez
  az Uniónak át kell gondolnia a teljes mobilitási rendszert, a felhasználókra, a járművekre, az üzemanyagokra
  , a CO2-mérési rendszerekre,
  az infrastruktúrákra
  , a világűr felhasználására, valamint az új közlekedési megoldásokra
  is kitérve.
  Az Uniónak
  ehhez
  szüksége
  van alacsony kibocsátású alternatív energiaforrások bevezetésére és a nulla kibocsátású járművek/hajók/repülőgépek piaci elterjedésére is. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás káros hatásai mellett a közlekedés jelentősen hozzájárul a rossz levegőminőséghez és a zajterheléshez Európa-szerte, és kedvezőtlenül befolyásolja a polgárok egészségét (18).
  Az alternatív üzemanyagok termelése és használata,
  a villamosítás
  , a hidrogénnel kapcsolatos technológiák, a bioüzemanyagok és biogáz
  terén elért haladásra
  , a tüzelőanyag-cellák használatára, az autók, buszok, teherautók
  és
  könnyűgépjárművek belső égésű motorjainak fejlesztésére
  ,
  valamint a megújuló üzemanyagoknak
  és
  más fenntartható technológiáknak megfelelő átalakítására
  építve elengedhetetlen a kutatási és innovációs megoldások felgyorsítása más ágazatok,
  például a repülés,
  a 
  vasúti ágazat
  , a tengeri és
  a
  belvízi közlekedés tekintetében.

az

energiafelhasználással

valamint

zajcsökkentéssel kapcsolatos célok eléréséhez

, a CO2

, a világűr felhasználására, valamint az új közlekedési megoldásokra

Az Uniónak

szüksége

18

Az alternatív üzemanyagok termelése és használata,

, a hidrogénnel kapcsolatos technológiák, a bioüzemanyagok és biogáz

, a tüzelőanyag-cellák használatára, az autók, buszok, teherautók

könnyűgépjárművek belső égésű motorjainak fejlesztésére

valamint a megújuló üzemanyagoknak

más fenntartható technológiáknak megfelelő átalakítására

például a repülés,

vasúti ágazat

a

Módosítás 114

Módosítás 114

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.7 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.7 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Az összes közlekedési mód (például akkumulátorok, üzemanyagcellák, hibridizáció stb. révén történő
  ) villamosítása
  ,
  ideértve az új technológiákat
  a járművek/hajók/repülőgépek erőátviteli
  rendszerei
  , a 
  gyorstöltés
  /
  -tankolás
  , a 
  töltőinfrastruktúrákkal ellátott, energiatárolást segítő
  és
  interoperabilitást lehetővé tevő
  , felhasználóbarát és elérhető
  interfészek
  új technológiáit, amelyek biztosítják az interoperabilitást és a zökkenőmentes szolgáltatásnyújtást; versenyképes, biztonságos, nagy teljesítményű és fenntartható akkumulátorok kifejlesztése és alkalmazása az alacsony és nulla kibocsátású járművek számára; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Az összes közlekedési mód (például akkumulátorok, üzemanyagcellák, hibridizáció stb. révén történő
  ) villamosítása
  ,
  ideértve az új technológiákat
  a járművek/hajók/repülőgépek erőátviteli
  rendszerei
  , a 
  gyorstöltés
  /
  -tankolás
  , a 
  töltőinfrastruktúrákkal ellátott, energiatárolást segítő
  és
  interoperabilitást lehetővé tevő
  , felhasználóbarát és elérhető
  interfészek
  új technológiáit, amelyek biztosítják az interoperabilitást és a zökkenőmentes szolgáltatásnyújtást; versenyképes, biztonságos, nagy teljesítményű és fenntartható akkumulátorok kifejlesztése és alkalmazása az alacsony és nulla kibocsátású járművek számára;

) villamosítása

ideértve az új technológiákat

rendszerei

gyorstöltés

-tankolás

töltőinfrastruktúrákkal ellátott, energiatárolást segítő

interoperabilitást lehetővé tevő

interfészek

| — | Az összes közlekedési mód
  többek között elektromos közlekedés
  (például
  újrafeldolgozható
  akkumulátorok, üzemanyagcellák,
  mindenféle típusú
  hibridizáció stb.) révén történő
  dekarbonizációja
  ,
  és
  a járművek/hajók/repülőgépek erőátviteli
  rendszereinek
  , a 
  gyorstöltésnek
  /
  -tankolásnak
  , a 
  környezeti energia hasznosításának
  és
  az üzemanyagtöltő infrastruktúrákkal ellátott
  , felhasználóbarát és elérhető
  interfészeknek az
  új technológiáit, amelyek biztosítják az interoperabilitást és a zökkenőmentes szolgáltatásnyújtást; versenyképes, biztonságos, nagy teljesítményű
  , újrahasznosítható
  és fenntartható akkumulátorok kifejlesztése és alkalmazása az alacsony és nulla kibocsátású járművek számára; |
| --- | --- |

—

Az összes közlekedési mód
  többek között elektromos közlekedés
  (például
  újrafeldolgozható
  akkumulátorok, üzemanyagcellák,
  mindenféle típusú
  hibridizáció stb.) révén történő
  dekarbonizációja
  ,
  és
  a járművek/hajók/repülőgépek erőátviteli
  rendszereinek
  , a 
  gyorstöltésnek
  /
  -tankolásnak
  , a 
  környezeti energia hasznosításának
  és
  az üzemanyagtöltő infrastruktúrákkal ellátott
  , felhasználóbarát és elérhető
  interfészeknek az
  új technológiáit, amelyek biztosítják az interoperabilitást és a zökkenőmentes szolgáltatásnyújtást; versenyképes, biztonságos, nagy teljesítményű
  , újrahasznosítható
  és fenntartható akkumulátorok kifejlesztése és alkalmazása az alacsony és nulla kibocsátású járművek számára;

többek között elektromos közlekedés

újrafeldolgozható

mindenféle típusú

dekarbonizációja

és

rendszereinek

gyorstöltésnek

-tankolásnak

környezeti energia hasznosításának

az üzemanyagtöltő infrastruktúrákkal ellátott

interfészeknek az

, újrahasznosítható

Módosítás 115

Módosítás 115

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.7 pont – 2 bekezdés – 2 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.7 pont – 2 bekezdés – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Fenntartható új üzemanyagok és új intelligens járművek/hajók/repülőgépek a meglévő és jövőbeli mobilitási minták és támogató infrastruktúrák vonatkozásában; technológiák és felhasználóközpontú megoldások az interoperabilitás és a zökkenőmentes szolgáltatásnyújtás érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Fenntartható új üzemanyagok és új intelligens járművek/hajók/repülőgépek a meglévő és jövőbeli mobilitási minták és támogató infrastruktúrák vonatkozásában; technológiák és felhasználóközpontú megoldások az interoperabilitás és a zökkenőmentes szolgáltatásnyújtás érdekében;

| — | Fenntartható új üzemanyagok és új intelligens járművek/hajók/repülőgépek a meglévő és jövőbeli mobilitási minták és támogató infrastruktúrák vonatkozásában; technológiák és felhasználóközpontú megoldások az interoperabilitás és a zökkenőmentes szolgáltatásnyújtás érdekében;
  csendesebb és nagyobb mértékben környezetbarát légi járművek; |
| --- | --- |

—

Fenntartható új üzemanyagok és új intelligens járművek/hajók/repülőgépek a meglévő és jövőbeli mobilitási minták és támogató infrastruktúrák vonatkozásában; technológiák és felhasználóközpontú megoldások az interoperabilitás és a zökkenőmentes szolgáltatásnyújtás érdekében;
  csendesebb és nagyobb mértékben környezetbarát légi járművek;

csendesebb és nagyobb mértékben környezetbarát légi járművek;

Módosítás 116

Módosítás 116

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.7 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.7 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A mobilitás környezetre és emberi egészségre gyakorolt hatásának csökkentése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A mobilitás környezetre és emberi egészségre gyakorolt hatásának csökkentése.

| — | A mobilitás környezetre és emberi egészségre gyakorolt hatásának
  minimálisra
  csökkentése
  , többek között a távérzékelők új generációja potenciáljának feltérképezése a mobilitási ágazatban a szennyezés mérésére
  . |
| --- | --- |

—

A mobilitás környezetre és emberi egészségre gyakorolt hatásának
  minimálisra
  csökkentése
  , többek között a távérzékelők új generációja potenciáljának feltérképezése a mobilitási ágazatban a szennyezés mérésére
  .

minimálisra

, többek között a távérzékelők új generációja potenciáljának feltérképezése a mobilitási ágazatban a szennyezés mérésére

Módosítás 117

Módosítás 117

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.8 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.8 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az intelligens mobilitás hatékonnyá, biztonságossá és
  rugalmassá teszi
  a háztól házig tartó mobilitást és annak minden elemét, különösen
  a
  digitális technológiák, a fejlett műholdas navigáció (EGNOS/Galileo) és a mesterséges intelligencia alkalmazása révén. Az új technológiák segítenek optimalizálni a közlekedési infrastruktúra és hálózatok használatát és hatékonyságát azáltal, hogy
  előmozdítják
  a multimodalitást és az összekapcsoltságot, optimalizálják a forgalomirányítást, lehetővé teszik az innovatív közlekedési megoldásokat és szolgáltatásokat,
  és
  ezáltal csökkentik a forgalmi torlódásokat és a kedvezőtlen környezeti hatásokat, valamint
  hatékonyabb
  mobilitást és logisztikai szolgáltatásokat kínálnak a polgárok és a vállalkozások számára. Az összekapcsolt és automatizált mobilitás, valamint a kapcsolódó
  engedélyező
  infrastruktúra valamennyi közlekedési mód esetében javítani fogja a hatékonyságot és a biztonságot. | Az intelligens mobilitás
  segít
  hatékonnyá, biztonságossá és
  ellenállóképessé tenni
  a háztól házig tartó mobilitást és annak minden elemét, különösen
  az új
  digitális technológiák, a fejlett műholdas navigáció (EGNOS/Galileo) és a mesterséges intelligencia alkalmazása révén. Az új technológiák
  , köztük a rendszerek rendszere (system of systems) technológia
  segítenek optimalizálni a közlekedési infrastruktúra és hálózatok használatát és hatékonyságát azáltal, hogy
  javítják
  a multimodalitást és az összekapcsoltságot, optimalizálják a forgalomirányítást, lehetővé teszik az innovatív közlekedési megoldásokat
  , a szabványosítást
  és szolgáltatásokat, ezáltal csökkentik a forgalmi torlódásokat és a kedvezőtlen környezeti hatásokat, valamint
  jobb
  mobilitást és logisztikai szolgáltatásokat kínálnak a polgárok és a vállalkozások számára. Az összekapcsolt és automatizált mobilitás, valamint a kapcsolódó
  kiszolgáló
  infrastruktúra valamennyi közlekedési mód esetében javítani fogja a hatékonyságot és a biztonságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az intelligens mobilitás hatékonnyá, biztonságossá és
  rugalmassá teszi
  a háztól házig tartó mobilitást és annak minden elemét, különösen
  a
  digitális technológiák, a fejlett műholdas navigáció (EGNOS/Galileo) és a mesterséges intelligencia alkalmazása révén. Az új technológiák segítenek optimalizálni a közlekedési infrastruktúra és hálózatok használatát és hatékonyságát azáltal, hogy
  előmozdítják
  a multimodalitást és az összekapcsoltságot, optimalizálják a forgalomirányítást, lehetővé teszik az innovatív közlekedési megoldásokat és szolgáltatásokat,
  és
  ezáltal csökkentik a forgalmi torlódásokat és a kedvezőtlen környezeti hatásokat, valamint
  hatékonyabb
  mobilitást és logisztikai szolgáltatásokat kínálnak a polgárok és a vállalkozások számára. Az összekapcsolt és automatizált mobilitás, valamint a kapcsolódó
  engedélyező
  infrastruktúra valamennyi közlekedési mód esetében javítani fogja a hatékonyságot és a biztonságot.

rugalmassá teszi

a

előmozdítják

és

hatékonyabb

engedélyező

Az intelligens mobilitás
  segít
  hatékonnyá, biztonságossá és
  ellenállóképessé tenni
  a háztól házig tartó mobilitást és annak minden elemét, különösen
  az új
  digitális technológiák, a fejlett műholdas navigáció (EGNOS/Galileo) és a mesterséges intelligencia alkalmazása révén. Az új technológiák
  , köztük a rendszerek rendszere (system of systems) technológia
  segítenek optimalizálni a közlekedési infrastruktúra és hálózatok használatát és hatékonyságát azáltal, hogy
  javítják
  a multimodalitást és az összekapcsoltságot, optimalizálják a forgalomirányítást, lehetővé teszik az innovatív közlekedési megoldásokat
  , a szabványosítást
  és szolgáltatásokat, ezáltal csökkentik a forgalmi torlódásokat és a kedvezőtlen környezeti hatásokat, valamint
  jobb
  mobilitást és logisztikai szolgáltatásokat kínálnak a polgárok és a vállalkozások számára. Az összekapcsolt és automatizált mobilitás, valamint a kapcsolódó
  kiszolgáló
  infrastruktúra valamennyi közlekedési mód esetében javítani fogja a hatékonyságot és a biztonságot.

segít

ellenállóképessé tenni

az új

, köztük a rendszerek rendszere (system of systems) technológia

javítják

, a szabványosítást

jobb

kiszolgáló

Módosítás 118

Módosítás 118

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.8 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.8 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Digitális
  hálózatirányítás
  és
  közlekedésszervezés
  : Fejlett döntéstámogató rendszerek; Új generációs közlekedésszervezés (a multimodális hálózatot és a közlekedésszervezést is ideértve); Hozzájárulás az utasok és a teheráruk zökkenőmentes, multimodális és összekapcsolt mobilitásához; A nagy adathalmazok felhasználása és annak korlátai; Innovatív műholdas helymeghatározás/navigáció (EGNOS/Galileo) alkalmazása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Digitális
  hálózatirányítás
  és
  közlekedésszervezés
  : Fejlett döntéstámogató rendszerek; Új generációs közlekedésszervezés (a multimodális hálózatot és a közlekedésszervezést is ideértve); Hozzájárulás az utasok és a teheráruk zökkenőmentes, multimodális és összekapcsolt mobilitásához; A nagy adathalmazok felhasználása és annak korlátai; Innovatív műholdas helymeghatározás/navigáció (EGNOS/Galileo) alkalmazása;

hálózatirányítás

közlekedésszervezés

| — | Digitális
  hálózat, közlekedés, világűrhasználat
  és
  irányítás
  : Fejlett döntéstámogató rendszerek; Új generációs közlekedésszervezés (a multimodális hálózatot és a közlekedésszervezést is ideértve); Hozzájárulás az utasok és a teheráruk zökkenőmentes, multimodális és összekapcsolt mobilitásához; A nagy adathalmazok felhasználása és annak korlátai; Innovatív műholdas helymeghatározás/navigáció (EGNOS/Galileo) alkalmazása
  a mobilitás megváltozásával összefüggő új magatartás megértése céljából
  ; |
| --- | --- |

—

Digitális
  hálózat, közlekedés, világűrhasználat
  és
  irányítás
  : Fejlett döntéstámogató rendszerek; Új generációs közlekedésszervezés (a multimodális hálózatot és a közlekedésszervezést is ideértve); Hozzájárulás az utasok és a teheráruk zökkenőmentes, multimodális és összekapcsolt mobilitásához; A nagy adathalmazok felhasználása és annak korlátai; Innovatív műholdas helymeghatározás/navigáció (EGNOS/Galileo) alkalmazása
  a mobilitás megváltozásával összefüggő új magatartás megértése céljából
  ;

hálózat, közlekedés, világűrhasználat

irányítás

a mobilitás megváltozásával összefüggő új magatartás megértése céljából

Módosítás 119

Módosítás 119

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.8 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.8 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Nagy kapacitású, csendes, interoperábilis és automatizált vasúti rendszerrel összefüggő vasúti technológiák és műveletek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Nagy kapacitású, csendes, interoperábilis és automatizált vasúti rendszerrel összefüggő vasúti technológiák és műveletek;

| — | Nagy kapacitású,
  vonzó,
  csendes,
  teljes mértékben összekapcsolt,
  interoperábilis
  , határokon átnyúló
  és automatizált vasúti rendszerrel összefüggő vasúti technológiák és műveletek
  személy- és teherszállítási követelményekhez egyaránt
  ; |
| --- | --- |

—

Nagy kapacitású,
  vonzó,
  csendes,
  teljes mértékben összekapcsolt,
  interoperábilis
  , határokon átnyúló
  és automatizált vasúti rendszerrel összefüggő vasúti technológiák és műveletek
  személy- és teherszállítási követelményekhez egyaránt
  ;

vonzó,

teljes mértékben összekapcsolt,

, határokon átnyúló

személy- és teherszállítási követelményekhez egyaránt

Módosítás 120

Módosítás 120

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.8 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.8 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Összekapcsolt, együttműködő és automatizált mobilitási rendszerek és szolgáltatások, a technológiai megoldásokat és a nem technológiai szempontokat is ideértve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Összekapcsolt, együttműködő és automatizált mobilitási rendszerek és szolgáltatások, a technológiai megoldásokat és a nem technológiai szempontokat is ideértve.

| — | Összekapcsolt, együttműködő
  , interoperábilis
  és automatizált mobilitási rendszerek és szolgáltatások, a technológiai megoldásokat és a nem technológiai szempontokat
  (például a felhasználói magatartás és a mobilitási minták változásait)
  is ideértve; |
| --- | --- |

—

Összekapcsolt, együttműködő
  , interoperábilis
  és automatizált mobilitási rendszerek és szolgáltatások, a technológiai megoldásokat és a nem technológiai szempontokat
  (például a felhasználói magatartás és a mobilitási minták változásait)
  is ideértve;

, interoperábilis

(például a felhasználói magatartás és a mobilitási minták változásait)

Módosítás 121

Módosítás 121

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.8 pont – 2 bekezdés – 4 a franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.8 pont – 2 bekezdés – 4 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Új vagy továbbfejlesztett szolgáltatások és üzleti modellek, amelyeken keresztül a felhasználó kapcsolatot tart a különböző intelligens eszközökkel; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Új vagy továbbfejlesztett szolgáltatások és üzleti modellek, amelyeken keresztül a felhasználó kapcsolatot tart a különböző intelligens eszközökkel;

Új vagy továbbfejlesztett szolgáltatások és üzleti modellek, amelyeken keresztül a felhasználó kapcsolatot tart a különböző intelligens eszközökkel;

Módosítás 122

Módosítás 122

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.8 pont – 2 bekezdés – 4 b franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.8 pont – 2 bekezdés – 4 b franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | A vegyes forgalomban való biztonságos automatizált járművezetéssel kapcsolatos koncepció, fejlesztés, következmények, formatervezés, kutatás, ellenőrzés és módszerek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A vegyes forgalomban való biztonságos automatizált járművezetéssel kapcsolatos koncepció, fejlesztés, következmények, formatervezés, kutatás, ellenőrzés és módszerek;

A vegyes forgalomban való biztonságos automatizált járművezetéssel kapcsolatos koncepció, fejlesztés, következmények, formatervezés, kutatás, ellenőrzés és módszerek;

Módosítás 123

Módosítás 123

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.8 pont – 2 bekezdés – 4 c franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.8 pont – 2 bekezdés – 4 c franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | A biztonságosabb és hatékonyabb vízi műveleteket szolgáló intelligens hajózási megoldások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A biztonságosabb és hatékonyabb vízi műveleteket szolgáló intelligens hajózási megoldások;

A biztonságosabb és hatékonyabb vízi műveleteket szolgáló intelligens hajózási megoldások;

Módosítás 124

Módosítás 124

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.8 pont – 2 bekezdés – 4 d franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.8 pont – 2 bekezdés – 4 d franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Új rendszerek és technológiák a kikötők üzemeltetéséhez és összekapcsolásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Új rendszerek és technológiák a kikötők üzemeltetéséhez és összekapcsolásához.

Új rendszerek és technológiák a kikötők üzemeltetéséhez és összekapcsolásához.

Módosítás 125

Módosítás 125

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.9 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.9 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az energiarendszer nagy mennyiségű, koncentrált és decentralizált tárolási (vegyi, elektrokémiai, elektromos, mechanikai és termikus lehetőségeket is magában foglaló) megoldásai növelni fogják a hatékonyságot, a rugalmasságot, a technológiai függetlenséget és hozzáférést, valamint az ellátás biztonságát. Az alacsony kibocsátású, dekarbonizált közlekedés és szállítás jobb teljesítményű, olcsóbb,
  újrahasznosítható
  és
  újrahasználható
  akkumulátorokkal működő
  villamos
  és/vagy más, alternatív üzemanyaggal működő járművek használatát, továbbá
  a szintetikus/
  megújuló
  és a
  helyszínen történő
  tárolást lehetővé tevő
  innovatív megoldásokat
  teszi
  szükségessé. | Az energiarendszer nagy mennyiségű, koncentrált és decentralizált tárolási (vegyi, elektrokémiai, elektromos, mechanikai és termikus lehetőségeket is magában foglaló) megoldásai növelni fogják a hatékonyságot, a rugalmasságot, a technológiai függetlenséget és hozzáférést, valamint az ellátás biztonságát. Az alacsony kibocsátású, dekarbonizált közlekedés és szállítás jobb teljesítményű, olcsóbb,
  alacsony környezeti hatással járó, jelentős mértékben újrafeldolgozható
  és
  újrahasznosítható
  akkumulátorokkal működő
  elektromos
  és/vagy más, alternatív üzemanyaggal működő járművek
  egyre nagyobb mértékű
  használatát, továbbá
  alacsony szén-dioxid-kibocsátású üzemanyagok, például alacsony szén-dioxid-kibocsátású vagy
  megújuló
  energiaforrásokon alapuló hidrogén
  helyszínen történő
  biztosítását és a helyszíni tároláshoz
  innovatív megoldásokat
  tesz
  szükségessé. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az energiarendszer nagy mennyiségű, koncentrált és decentralizált tárolási (vegyi, elektrokémiai, elektromos, mechanikai és termikus lehetőségeket is magában foglaló) megoldásai növelni fogják a hatékonyságot, a rugalmasságot, a technológiai függetlenséget és hozzáférést, valamint az ellátás biztonságát. Az alacsony kibocsátású, dekarbonizált közlekedés és szállítás jobb teljesítményű, olcsóbb,
  újrahasznosítható
  és
  újrahasználható
  akkumulátorokkal működő
  villamos
  és/vagy más, alternatív üzemanyaggal működő járművek használatát, továbbá
  a szintetikus/
  megújuló
  és a
  helyszínen történő
  tárolást lehetővé tevő
  innovatív megoldásokat
  teszi
  szükségessé.

újrahasznosítható

újrahasználható

villamos

a szintetikus/

és a

tárolást lehetővé tevő

teszi

Az energiarendszer nagy mennyiségű, koncentrált és decentralizált tárolási (vegyi, elektrokémiai, elektromos, mechanikai és termikus lehetőségeket is magában foglaló) megoldásai növelni fogják a hatékonyságot, a rugalmasságot, a technológiai függetlenséget és hozzáférést, valamint az ellátás biztonságát. Az alacsony kibocsátású, dekarbonizált közlekedés és szállítás jobb teljesítményű, olcsóbb,
  alacsony környezeti hatással járó, jelentős mértékben újrafeldolgozható
  és
  újrahasznosítható
  akkumulátorokkal működő
  elektromos
  és/vagy más, alternatív üzemanyaggal működő járművek
  egyre nagyobb mértékű
  használatát, továbbá
  alacsony szén-dioxid-kibocsátású üzemanyagok, például alacsony szén-dioxid-kibocsátású vagy
  megújuló
  energiaforrásokon alapuló hidrogén
  helyszínen történő
  biztosítását és a helyszíni tároláshoz
  innovatív megoldásokat
  tesz
  szükségessé.

alacsony környezeti hatással járó, jelentős mértékben újrafeldolgozható

újrahasznosítható

elektromos

egyre nagyobb mértékű

alacsony szén-dioxid-kibocsátású üzemanyagok, például alacsony szén-dioxid-kibocsátású vagy

energiaforrásokon alapuló hidrogén

biztosítását és a helyszíni tároláshoz

tesz

Módosítás 126

Módosítás 126

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.9 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.9 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Technológiák, a folyékony és gáz halmazállapotú
  megújuló
  üzemanyagokat és az azokhoz kapcsolódó értékláncokat is ideértve, akár napi, akár szezonális energiatárolási igényekhez igazodva; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Technológiák, a folyékony és gáz halmazállapotú
  megújuló
  üzemanyagokat és az azokhoz kapcsolódó értékláncokat is ideértve, akár napi, akár szezonális energiatárolási igényekhez igazodva;

megújuló

| — | Technológiák, a folyékony és gáz halmazállapotú
  , alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  üzemanyagokat és az azokhoz kapcsolódó értékláncokat is ideértve, akár napi, akár szezonális energiatárolási igényekhez igazodva
  , beleértve a környezetre és az éghajlatra gyakorolt hatásukat
  ; |
| --- | --- |

—

Technológiák, a folyékony és gáz halmazállapotú
  , alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  üzemanyagokat és az azokhoz kapcsolódó értékláncokat is ideértve, akár napi, akár szezonális energiatárolási igényekhez igazodva
  , beleértve a környezetre és az éghajlatra gyakorolt hatásukat
  ;

, alacsony szén-dioxid-kibocsátású

, beleértve a környezetre és az éghajlatra gyakorolt hatásukat

Módosítás 127

Módosítás 127

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.9 pont – 2 bekezdés – 2 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.9 pont – 2 bekezdés – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Akkumulátorok és az uniós értéklánc, a nagyszabású akkumulátorgyártási technológiákat,
  valamint
  az
  újrafelhasználási
  és
  újrahasznosítási módszereket
  is ideértve; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Akkumulátorok és az uniós értéklánc, a nagyszabású akkumulátorgyártási technológiákat,
  valamint
  az
  újrafelhasználási
  és
  újrahasznosítási módszereket
  is ideértve;

valamint

újrafelhasználási

újrahasznosítási módszereket

| — | Akkumulátorok és az uniós értéklánc, a 
  tervezést, a
  nagyszabású akkumulátorgyártási technológiákat,
  a nagy energiasűrűséget, a gyors töltési arányokat, az alacsony környezeti hatást, az újrafelhasználást és a magas arányú újrafelhasználást,
  az
  energiatárolási módszerek tekintetében a fejlett anyagmegoldásokat
  és
  a szabványosítási szükségleteket
  is ideértve; |
| --- | --- |

—

Akkumulátorok és az uniós értéklánc, a 
  tervezést, a
  nagyszabású akkumulátorgyártási technológiákat,
  a nagy energiasűrűséget, a gyors töltési arányokat, az alacsony környezeti hatást, az újrafelhasználást és a magas arányú újrafelhasználást,
  az
  energiatárolási módszerek tekintetében a fejlett anyagmegoldásokat
  és
  a szabványosítási szükségleteket
  is ideértve;

tervezést, a

a nagy energiasűrűséget, a gyors töltési arányokat, az alacsony környezeti hatást, az újrafelhasználást és a magas arányú újrafelhasználást,

energiatárolási módszerek tekintetében a fejlett anyagmegoldásokat

a szabványosítási szükségleteket

Módosítás 128

Módosítás 128

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.9 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 4 pont – 4.2 pont – 4.2.9 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Nulla szén-dioxid-kibocsátású hidrogén, a hidrogéncellákat is ideértve,
  és az uniós
  értéklánc
  a tervezéstől a végfelhasználásig a különböző alkalmazási területeken keresztül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Nulla szén-dioxid-kibocsátású hidrogén, a hidrogéncellákat is ideértve,
  és az uniós
  értéklánc
  a tervezéstől a végfelhasználásig a különböző alkalmazási területeken keresztül.

Nulla szén-dioxid-kibocsátású hidrogén, a hidrogéncellákat is ideértve,

értéklánc

| — | Megújuló erőforrásokon alapuló elektrolízisek
  és
  üzemanyagcellák
  az
  egész
  uniós
  értékláncban
  a tervezéstől a végfelhasználásig a különböző alkalmazási területeken keresztül. |
| --- | --- |

—

Megújuló erőforrásokon alapuló elektrolízisek
  és
  üzemanyagcellák
  az
  egész
  uniós
  értékláncban
  a tervezéstől a végfelhasználásig a különböző alkalmazási területeken keresztül.

Megújuló erőforrásokon alapuló elektrolízisek

üzemanyagcellák

egész

értékláncban

Módosítás 129

Módosítás 129

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – bevezető rész

I melléklet – II rész – 5 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5. | „ÉLELMISZEREK ÉS
  TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK”
  KLASZTER |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5.

„ÉLELMISZEREK ÉS
  TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK”
  KLASZTER

TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK”

| 5. | „ÉLELMISZEREK
  , TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK
  ÉS
  MEZŐGAZDASÁG”
  KLASZTER |
| --- | --- |

5.

„ÉLELMISZEREK
  , TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK
  ÉS
  MEZŐGAZDASÁG”
  KLASZTER

, TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK

MEZŐGAZDASÁG”

Módosítás 130

Módosítás 130

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.1 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.1 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az emberi tevékenység egyre jobban megterheli a talajt, a tengereket és óceánokat, a vizet, a levegőt, a biológiai sokféleséget és más természeti erőforrásokat. A bolygó növekvő népességének élelmezése közvetlenül függ a természeti rendszerek és erőforrások egészségétől. Ugyanakkor az emberiség növekvő természetierőforrás-igénye, amelyhez éghajlatváltozás is társul, olyan környezeti nyomást hoz lére, amely messze
  túlmutat
  a fenntartható szinteken – az ökoszisztémákat és
  az ökoszisztémák
  azon
  képességét is érinti
  , hogy az emberek
  jóléte érdekében
  szolgáltatásokat nyújtsanak.
  A körforgásos gazdaság,
  a 
  biogazdaság és a kék gazdaság fogalma lehetőséget nyújt a környezeti, társadalmi és gazdasági célok közötti egyensúly megteremtésére
  és az
  emberi tevékenységek fenntartható pályára állítására
  . | Az emberi tevékenység egyre jobban megterheli a talajt, a tengereket és óceánokat, a vizet, a levegőt, a biológiai sokféleséget és más természeti erőforrásokat. A bolygó növekvő népességének élelmezése közvetlenül függ a természeti rendszerek és erőforrások egészségétől. Ugyanakkor az emberiség növekvő természetierőforrás-igénye, amelyhez éghajlatváltozás is társul, olyan környezeti nyomást hoz lére, amely messze
  túlmegy
  a fenntartható szinteken –
  érinti
  az ökoszisztémákat és azon
  képességüket
  , hogy az emberek
  jóllétét hosszú távon fenntartó
  szolgáltatásokat nyújtsanak.
  Az élelmiszer-termelés növekedése nem illeszkedik a népesség globális növekedéséhez, ezért áttörésre van szükség a fenntartható élelmiszer-termelés növelése terén. Ugyanakkor biztosítanunk kell azt, hogy a táplálkozás és az egészség központi szerepet játsszanak az élelmiszer-termelési rendszereinkben. |
| | A körforgásos gazdaság, az agroökológia, a fenntartható mezőgazdaság, a biogazdaság és a kék gazdaság fogalma lehetőséget nyújt a környezeti, társadalmi és gazdasági célok közötti egyensúly megteremtésére és az emberi tevékenységek fenntartható pályára állítására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az emberi tevékenység egyre jobban megterheli a talajt, a tengereket és óceánokat, a vizet, a levegőt, a biológiai sokféleséget és más természeti erőforrásokat. A bolygó növekvő népességének élelmezése közvetlenül függ a természeti rendszerek és erőforrások egészségétől. Ugyanakkor az emberiség növekvő természetierőforrás-igénye, amelyhez éghajlatváltozás is társul, olyan környezeti nyomást hoz lére, amely messze
  túlmutat
  a fenntartható szinteken – az ökoszisztémákat és
  az ökoszisztémák
  azon
  képességét is érinti
  , hogy az emberek
  jóléte érdekében
  szolgáltatásokat nyújtsanak.
  A körforgásos gazdaság,
  a 
  biogazdaság és a kék gazdaság fogalma lehetőséget nyújt a környezeti, társadalmi és gazdasági célok közötti egyensúly megteremtésére
  és az
  emberi tevékenységek fenntartható pályára állítására
  .

túlmutat

az ökoszisztémák

képességét is érinti

jóléte érdekében

A körforgásos gazdaság,

biogazdaság és a kék gazdaság fogalma lehetőséget nyújt a környezeti, társadalmi és gazdasági célok közötti egyensúly megteremtésére

emberi tevékenységek fenntartható pályára állítására

Az emberi tevékenység egyre jobban megterheli a talajt, a tengereket és óceánokat, a vizet, a levegőt, a biológiai sokféleséget és más természeti erőforrásokat. A bolygó növekvő népességének élelmezése közvetlenül függ a természeti rendszerek és erőforrások egészségétől. Ugyanakkor az emberiség növekvő természetierőforrás-igénye, amelyhez éghajlatváltozás is társul, olyan környezeti nyomást hoz lére, amely messze
  túlmegy
  a fenntartható szinteken –
  érinti
  az ökoszisztémákat és azon
  képességüket
  , hogy az emberek
  jóllétét hosszú távon fenntartó
  szolgáltatásokat nyújtsanak.
  Az élelmiszer-termelés növekedése nem illeszkedik a népesség globális növekedéséhez, ezért áttörésre van szükség a fenntartható élelmiszer-termelés növelése terén. Ugyanakkor biztosítanunk kell azt, hogy a táplálkozás és az egészség központi szerepet játsszanak az élelmiszer-termelési rendszereinkben.

túlmegy

érinti

képességüket

jóllétét hosszú távon fenntartó

Az élelmiszer-termelés növekedése nem illeszkedik a népesség globális növekedéséhez, ezért áttörésre van szükség a fenntartható élelmiszer-termelés növelése terén. Ugyanakkor biztosítanunk kell azt, hogy a táplálkozás és az egészség központi szerepet játsszanak az élelmiszer-termelési rendszereinkben.

A körforgásos gazdaság, az agroökológia, a fenntartható mezőgazdaság, a biogazdaság és a kék gazdaság fogalma lehetőséget nyújt a környezeti, társadalmi és gazdasági célok közötti egyensúly megteremtésére és az emberi tevékenységek fenntartható pályára állítására.

A körforgásos gazdaság, az agroökológia, a fenntartható mezőgazdaság, a biogazdaság és a kék gazdaság fogalma lehetőséget nyújt a környezeti, társadalmi és gazdasági célok közötti egyensúly megteremtésére és az emberi tevékenységek fenntartható pályára állítására.

Módosítás 131

Módosítás 131

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.1 pont – 2 bekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.1 pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A fenntartható fejlődéssel kapcsolatos célok teljesítéséhez, a biztonságos és egészséges élelmiszerek előállításának és fogyasztásának a garantálásához, a mezőgazdaság, az akvakultúra, a halászat és erdészet területén a fenntartható gyakorlatok támogatásához, a tiszta vízhez és levegőhöz való hozzáférés mindenki számára történő biztosításához, a tengerek és
  óceánok
  megtisztításához, a bolygó létfontosságú természeti rendszereinek és a környezetnek a megőrzéséhez és helyreállításához ki kell használnunk a kutatásban és innovációban rejlő lehetőségeket. Nincsenek azonban alapos ismereteink a fenntarthatóságra való áttérés lehetőségeiről, valamint
  a válsághelyzeti
  korlátok
  túllépési
  módjairól. A fenntartható fogyasztásra és
  termelésre
  való átálláshoz
  és
  a 
  bolygó egészségének helyreállításához befektetésre van szükség a technológiák
  ,
  az
  új üzleti
  modellek
  ,
  valamint
  a 
  társadalmi
  és
  környezeti innováció területén
  . Ezáltal új lehetőségek nyílnak meg a fenntartható, reziliens és felelős európai gazdaság számára, ami ösztönzőleg hat az
  erőforrás-hatékonyságra
  , a termelékenységre és a 
  versenyképességre
  , valamint segíti a 
  munkahelyteremtést
  és a 
  növekedést
  . | A fenntartható fejlődéssel
  és az ÜHG-kibocsátás csökkentésével
  kapcsolatos célok teljesítéséhez, a biztonságos és egészséges élelmiszerek előállításának és fogyasztásának a garantálásához, a mezőgazdaság, az
  állattenyésztés, az
  akvakultúra, a halászat és
  az
  erdészet területén a fenntartható gyakorlatok támogatásához, a tiszta vízhez
  , talajhoz
  és levegőhöz való hozzáférés mindenki számára történő biztosításához, a tengerek
  , óceánok
  és
  szárazföldi vizek
  megtisztításához, a bolygó létfontosságú természeti rendszereinek és a környezetnek a megőrzéséhez és helyreállításához ki kell használnunk a kutatásban és
  az
  innovációban rejlő lehetőségeket. Nincsenek azonban alapos ismereteink a fenntarthatóságra való áttérés lehetőségeiről, valamint
  az ellenálló
  korlátok
  leküzdési
  módjairól. A fenntartható
  termelésre,
  fogyasztásra és
  az ökorendszerek és természeti erőforrások helyreállítására
  való átálláshoz
  , valamint
  a 
  mezőgazdaság alapját képező erőforrásalap megerősítéséhez és gazdagításához tudományos és technológiai kutatásra
  ,
  szabványosításra és olyan
  új üzleti
  modellekre van szükség
  ,
  melyek támogatják
  a 
  szociális innovációt, például beépítik gazdaságainkba a környezetvédelmi kiadásokat, több
  és
  jobb minőségű adatot gyűjtve a különböző szakpolitikák hatásáról
  . Ezáltal új lehetőségek nyílnak meg a fenntartható, reziliens
  , innovatív
  és felelős európai gazdaság számára, ami ösztönzőleg hat az
  erőforrás-hatékonyságra, a természeti erőforrások kapacitására és állapotára
  , a 
  hosszú távú
  termelékenységre és
  versenyképességre,
  a 
  vidék életképességére
  , valamint segíti a 
  jó minőségű munkahelyek teremtését
  és a 
  fenntartható gazdasági és társadalmi gyarapodást
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A fenntartható fejlődéssel kapcsolatos célok teljesítéséhez, a biztonságos és egészséges élelmiszerek előállításának és fogyasztásának a garantálásához, a mezőgazdaság, az akvakultúra, a halászat és erdészet területén a fenntartható gyakorlatok támogatásához, a tiszta vízhez és levegőhöz való hozzáférés mindenki számára történő biztosításához, a tengerek és
  óceánok
  megtisztításához, a bolygó létfontosságú természeti rendszereinek és a környezetnek a megőrzéséhez és helyreállításához ki kell használnunk a kutatásban és innovációban rejlő lehetőségeket. Nincsenek azonban alapos ismereteink a fenntarthatóságra való áttérés lehetőségeiről, valamint
  a válsághelyzeti
  korlátok
  túllépési
  módjairól. A fenntartható fogyasztásra és
  termelésre
  való átálláshoz
  és
  a 
  bolygó egészségének helyreállításához befektetésre van szükség a technológiák
  ,
  az
  új üzleti
  modellek
  ,
  valamint
  a 
  társadalmi
  és
  környezeti innováció területén
  . Ezáltal új lehetőségek nyílnak meg a fenntartható, reziliens és felelős európai gazdaság számára, ami ösztönzőleg hat az
  erőforrás-hatékonyságra
  , a termelékenységre és a 
  versenyképességre
  , valamint segíti a 
  munkahelyteremtést
  és a 
  növekedést
  .

óceánok

a válsághelyzeti

túllépési

termelésre

és

bolygó egészségének helyreállításához befektetésre van szükség a technológiák

az

modellek

valamint

társadalmi

környezeti innováció területén

erőforrás-hatékonyságra

versenyképességre

munkahelyteremtést

növekedést

A fenntartható fejlődéssel
  és az ÜHG-kibocsátás csökkentésével
  kapcsolatos célok teljesítéséhez, a biztonságos és egészséges élelmiszerek előállításának és fogyasztásának a garantálásához, a mezőgazdaság, az
  állattenyésztés, az
  akvakultúra, a halászat és
  az
  erdészet területén a fenntartható gyakorlatok támogatásához, a tiszta vízhez
  , talajhoz
  és levegőhöz való hozzáférés mindenki számára történő biztosításához, a tengerek
  , óceánok
  és
  szárazföldi vizek
  megtisztításához, a bolygó létfontosságú természeti rendszereinek és a környezetnek a megőrzéséhez és helyreállításához ki kell használnunk a kutatásban és
  az
  innovációban rejlő lehetőségeket. Nincsenek azonban alapos ismereteink a fenntarthatóságra való áttérés lehetőségeiről, valamint
  az ellenálló
  korlátok
  leküzdési
  módjairól. A fenntartható
  termelésre,
  fogyasztásra és
  az ökorendszerek és természeti erőforrások helyreállítására
  való átálláshoz
  , valamint
  a 
  mezőgazdaság alapját képező erőforrásalap megerősítéséhez és gazdagításához tudományos és technológiai kutatásra
  ,
  szabványosításra és olyan
  új üzleti
  modellekre van szükség
  ,
  melyek támogatják
  a 
  szociális innovációt, például beépítik gazdaságainkba a környezetvédelmi kiadásokat, több
  és
  jobb minőségű adatot gyűjtve a különböző szakpolitikák hatásáról
  . Ezáltal új lehetőségek nyílnak meg a fenntartható, reziliens
  , innovatív
  és felelős európai gazdaság számára, ami ösztönzőleg hat az
  erőforrás-hatékonyságra, a természeti erőforrások kapacitására és állapotára
  , a 
  hosszú távú
  termelékenységre és
  versenyképességre,
  a 
  vidék életképességére
  , valamint segíti a 
  jó minőségű munkahelyek teremtését
  és a 
  fenntartható gazdasági és társadalmi gyarapodást
  .

és az ÜHG-kibocsátás csökkentésével

állattenyésztés, az

az

, talajhoz

, óceánok

szárazföldi vizek

az

az ellenálló

leküzdési

termelésre,

az ökorendszerek és természeti erőforrások helyreállítására

, valamint

mezőgazdaság alapját képező erőforrásalap megerősítéséhez és gazdagításához tudományos és technológiai kutatásra

szabványosításra és olyan

modellekre van szükség

melyek támogatják

szociális innovációt, például beépítik gazdaságainkba a környezetvédelmi kiadásokat, több

jobb minőségű adatot gyűjtve a különböző szakpolitikák hatásáról

, innovatív

erőforrás-hatékonyságra, a természeti erőforrások kapacitására és állapotára

hosszú távú

versenyképességre,

vidék életképességére

jó minőségű munkahelyek teremtését

fenntartható gazdasági és társadalmi gyarapodást

Módosítás 132

Módosítás 132

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.1 pont – 3 bekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.1 pont – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tevékenységek tudásbázist alakítanak ki
  és megoldást
  nyújtanak
  a következőkre: a szárazföldi és
  tengeri
  természeti erőforrások fenntartható kezelése és használata
  , valamint
  a szárazföldi és vízi rendszerek
  , például a szénelnyelők szerepének erősítése
  ;
  az
  élelmezés- és táplálkozásbiztonság garantálása biztonságos, egészséges és tápláló étrend biztosításával; a fosszilisenergia-alapú lineáris gazdaságról az erőforrás-hatékony, reziliens, alacsony kibocsátású, karbonszegény körforgásos gazdaságra való átállás felgyorsítása, valamint a fenntartható bioalapú gazdaság és a kék gazdaság kialakításának támogatása; valamint ellenállóképes és élénk vidéki, part menti és városi térségek kialakítása. | Az egész értéklánc szereplőinek szaktudását és tapasztalatát felhasználó, sok ágazatra kiterjedő és ágazatokon átnyúló megközelítésekre kell törekedni a tudásbázis kialakításához
  és
  ahhoz, hogy
  megoldást
  találjunk
  a következőkre: a szárazföldi és
  vízi
  természeti erőforrások
  védelme,
  fenntartható kezelése és használata; a szárazföldi és vízi rendszerek
  fenntartható növekedésének fokozása; a szénmegkötés növelése
  ;
  a megfelelő
  élelmezés- és táplálkozásbiztonság garantálása biztonságos, egészséges és tápláló étrend biztosításával
  , elkerülve a hulladékkeletkezést és a túltermelést; a fenntartható megközelítések felé történő átmenet felgyorsítása a mezőgazdaság valamennyi formájában, például a hagyományos és a biológiai mezőgazdaságban
  ; a fosszilisenergia-alapú lineáris gazdaságról az erőforrás-hatékony, reziliens, alacsony kibocsátású, karbonszegény körforgásos gazdaságra való átállás felgyorsítása, valamint a fenntartható bioalapú gazdaság és a kék gazdaság kialakításának támogatása; valamint ellenállóképes és élénk vidéki, part menti és városi térségek kialakítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tevékenységek tudásbázist alakítanak ki
  és megoldást
  nyújtanak
  a következőkre: a szárazföldi és
  tengeri
  természeti erőforrások fenntartható kezelése és használata
  , valamint
  a szárazföldi és vízi rendszerek
  , például a szénelnyelők szerepének erősítése
  ;
  az
  élelmezés- és táplálkozásbiztonság garantálása biztonságos, egészséges és tápláló étrend biztosításával; a fosszilisenergia-alapú lineáris gazdaságról az erőforrás-hatékony, reziliens, alacsony kibocsátású, karbonszegény körforgásos gazdaságra való átállás felgyorsítása, valamint a fenntartható bioalapú gazdaság és a kék gazdaság kialakításának támogatása; valamint ellenállóképes és élénk vidéki, part menti és városi térségek kialakítása.

A tevékenységek tudásbázist alakítanak ki

nyújtanak

tengeri

, valamint

, például a szénelnyelők szerepének erősítése

az

Az egész értéklánc szereplőinek szaktudását és tapasztalatát felhasználó, sok ágazatra kiterjedő és ágazatokon átnyúló megközelítésekre kell törekedni a tudásbázis kialakításához
  és
  ahhoz, hogy
  megoldást
  találjunk
  a következőkre: a szárazföldi és
  vízi
  természeti erőforrások
  védelme,
  fenntartható kezelése és használata; a szárazföldi és vízi rendszerek
  fenntartható növekedésének fokozása; a szénmegkötés növelése
  ;
  a megfelelő
  élelmezés- és táplálkozásbiztonság garantálása biztonságos, egészséges és tápláló étrend biztosításával
  , elkerülve a hulladékkeletkezést és a túltermelést; a fenntartható megközelítések felé történő átmenet felgyorsítása a mezőgazdaság valamennyi formájában, például a hagyományos és a biológiai mezőgazdaságban
  ; a fosszilisenergia-alapú lineáris gazdaságról az erőforrás-hatékony, reziliens, alacsony kibocsátású, karbonszegény körforgásos gazdaságra való átállás felgyorsítása, valamint a fenntartható bioalapú gazdaság és a kék gazdaság kialakításának támogatása; valamint ellenállóképes és élénk vidéki, part menti és városi térségek kialakítása.

Az egész értéklánc szereplőinek szaktudását és tapasztalatát felhasználó, sok ágazatra kiterjedő és ágazatokon átnyúló megközelítésekre kell törekedni a tudásbázis kialakításához

ahhoz, hogy

találjunk

vízi

védelme,

fenntartható növekedésének fokozása; a szénmegkötés növelése

a megfelelő

, elkerülve a hulladékkeletkezést és a túltermelést; a fenntartható megközelítések felé történő átmenet felgyorsítása a mezőgazdaság valamennyi formájában, például a hagyományos és a biológiai mezőgazdaságban

Módosítás 133

Módosítás 133

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.1 pont – 4 bekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.1 pont – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezek hozzájárulnak
  a biológiai sokféleség
  további
  ,
  jobb biztosításához
  ,
  valamint garantálják
  az ökoszisztéma-szolgáltatások hosszú távú
  biztosítását
  , az éghajlatváltozáshoz való
  alkalmazkodást és
  a 
  szénmegkötést
  (a szárazföldön és a 
  tengerben
  egyaránt). Segítenek csökkenteni az üvegházhatású gázok (ÜHG) és más anyagok kibocsátását, az elsődleges (szárazföldi és vízi) termelésből, a feldolgozásból, a fogyasztásból és egyéb emberi tevékenységekből fakadó
  hulladékokat
  és szennyezést. Ösztönzik a beruházásokat, támogatják a körforgásos gazdaság, a biogazdaság és a kék gazdaság felé való elmozdulást, miközben védik a környezet egészségét és integritását. | Ezenkívül e célok teljesítése hozzájárul
  a biológiai sokféleség
  biztosításának fenntartásához és fokozásához
  ,
  mind a vadon termő
  ,
  mind a termesztett növények vonatkozásában, valamint
  az ökoszisztéma-szolgáltatások hosszú távú
  biztosításához
  , az
  éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez és az
  éghajlatváltozáshoz való
  alkalmazkodáshoz, valamint
  a 
  szénmegkötéshez
  (a szárazföldön és a 
  vízben
  egyaránt). Segítenek
  fenntartani a biológiai sokféleséget és biztosítani az ökoszisztéma-szolgáltatások hosszú távú nyújtását, valamint
  csökkenteni az üvegházhatású gázok (ÜHG) és más anyagok kibocsátását, az elsődleges (szárazföldi és vízi) termelésből, a feldolgozásból, a fogyasztásból és egyéb emberi tevékenységekből fakadó
  hulladékképződést
  és szennyezést. Ösztönzik a beruházásokat, támogatják a körforgásos gazdaság, a 
  fenntartható mezőgazdaság, a
  biogazdaság és a kék gazdaság felé való elmozdulást, miközben védik a környezet egészségét
  , fenntarthatóságát
  és integritását.
  E prioritás célja továbbá a biológiai sokféleség állapotával kapcsolatos tudásbázis javítása összehasonlítható, az egész Unióra kiterjedő módszerek fejlesztése, validálása és szabványosítása révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ezek hozzájárulnak
  a biológiai sokféleség
  további
  ,
  jobb biztosításához
  ,
  valamint garantálják
  az ökoszisztéma-szolgáltatások hosszú távú
  biztosítását
  , az éghajlatváltozáshoz való
  alkalmazkodást és
  a 
  szénmegkötést
  (a szárazföldön és a 
  tengerben
  egyaránt). Segítenek csökkenteni az üvegházhatású gázok (ÜHG) és más anyagok kibocsátását, az elsődleges (szárazföldi és vízi) termelésből, a feldolgozásból, a fogyasztásból és egyéb emberi tevékenységekből fakadó
  hulladékokat
  és szennyezést. Ösztönzik a beruházásokat, támogatják a körforgásos gazdaság, a biogazdaság és a kék gazdaság felé való elmozdulást, miközben védik a környezet egészségét és integritását.

Ezek hozzájárulnak

további

jobb biztosításához

valamint garantálják

biztosítását

alkalmazkodást és

szénmegkötést

tengerben

hulladékokat

Ezenkívül e célok teljesítése hozzájárul
  a biológiai sokféleség
  biztosításának fenntartásához és fokozásához
  ,
  mind a vadon termő
  ,
  mind a termesztett növények vonatkozásában, valamint
  az ökoszisztéma-szolgáltatások hosszú távú
  biztosításához
  , az
  éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez és az
  éghajlatváltozáshoz való
  alkalmazkodáshoz, valamint
  a 
  szénmegkötéshez
  (a szárazföldön és a 
  vízben
  egyaránt). Segítenek
  fenntartani a biológiai sokféleséget és biztosítani az ökoszisztéma-szolgáltatások hosszú távú nyújtását, valamint
  csökkenteni az üvegházhatású gázok (ÜHG) és más anyagok kibocsátását, az elsődleges (szárazföldi és vízi) termelésből, a feldolgozásból, a fogyasztásból és egyéb emberi tevékenységekből fakadó
  hulladékképződést
  és szennyezést. Ösztönzik a beruházásokat, támogatják a körforgásos gazdaság, a 
  fenntartható mezőgazdaság, a
  biogazdaság és a kék gazdaság felé való elmozdulást, miközben védik a környezet egészségét
  , fenntarthatóságát
  és integritását.
  E prioritás célja továbbá a biológiai sokféleség állapotával kapcsolatos tudásbázis javítása összehasonlítható, az egész Unióra kiterjedő módszerek fejlesztése, validálása és szabványosítása révén.

Ezenkívül e célok teljesítése hozzájárul

biztosításának fenntartásához és fokozásához

mind a vadon termő

mind a termesztett növények vonatkozásában, valamint

biztosításához

éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez és az

alkalmazkodáshoz, valamint

szénmegkötéshez

vízben

fenntartani a biológiai sokféleséget és biztosítani az ökoszisztéma-szolgáltatások hosszú távú nyújtását, valamint

hulladékképződést

fenntartható mezőgazdaság, a

, fenntarthatóságát

E prioritás célja továbbá a biológiai sokféleség állapotával kapcsolatos tudásbázis javítása összehasonlítható, az egész Unióra kiterjedő módszerek fejlesztése, validálása és szabványosítása révén.

Módosítás 134

Módosítás 134

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.1 pont – 5 bekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.1 pont – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Emellett erősítik a kutatás és innováció részvételközpontú megközelítését, így a többszereplős megközelítést is, továbbá helyi, regionális, nemzeti és európai szinten tudás- és innovációs rendszereket alakítanak ki. A polgárok innovációval kapcsolatos szerepvállalásával és bizalmával megvalósuló társadalmi innováció alapvető jelentőségű az új irányítási, termelési és fogyasztási minták ösztönzése szempontjából. | Emellett erősítik a kutatás és innováció részvételközpontú megközelítését, így a többszereplős megközelítést is, továbbá helyi, regionális, nemzeti és európai szinten tudás- és innovációs rendszereket alakítanak ki.
  A mezőgazdasági és élelmiszer-ellátási láncban részt vevő összes szereplőnek a tudás közös megteremtésébe és megosztásába való bevonása támogatná az élelmiszerrendszerek előtt álló kihívásokat, köztük az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást kezelő, fenntartható mezőgazdasági innovációk fejlesztését és végrehajtását. A
  polgárok innovációval kapcsolatos szerepvállalásával és bizalmával megvalósuló társadalmi innováció alapvető jelentőségű az új irányítási, termelési és fogyasztási minták ösztönzése szempontjából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Emellett erősítik a kutatás és innováció részvételközpontú megközelítését, így a többszereplős megközelítést is, továbbá helyi, regionális, nemzeti és európai szinten tudás- és innovációs rendszereket alakítanak ki. A polgárok innovációval kapcsolatos szerepvállalásával és bizalmával megvalósuló társadalmi innováció alapvető jelentőségű az új irányítási, termelési és fogyasztási minták ösztönzése szempontjából.

Emellett erősítik a kutatás és innováció részvételközpontú megközelítését, így a többszereplős megközelítést is, továbbá helyi, regionális, nemzeti és európai szinten tudás- és innovációs rendszereket alakítanak ki.
  A mezőgazdasági és élelmiszer-ellátási láncban részt vevő összes szereplőnek a tudás közös megteremtésébe és megosztásába való bevonása támogatná az élelmiszerrendszerek előtt álló kihívásokat, köztük az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást kezelő, fenntartható mezőgazdasági innovációk fejlesztését és végrehajtását. A
  polgárok innovációval kapcsolatos szerepvállalásával és bizalmával megvalósuló társadalmi innováció alapvető jelentőségű az új irányítási, termelési és fogyasztási minták ösztönzése szempontjából.

A mezőgazdasági és élelmiszer-ellátási láncban részt vevő összes szereplőnek a tudás közös megteremtésébe és megosztásába való bevonása támogatná az élelmiszerrendszerek előtt álló kihívásokat, köztük az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást kezelő, fenntartható mezőgazdasági innovációk fejlesztését és végrehajtását. A

Módosítás 135

Módosítás 135

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.1 pont – 6 bekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.1 pont – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Mivel ezek a kihívások összetettek, egymással összefüggnek és globális természetűek, a tevékenységek végzése rendszerszintű megközelítést igényel, amelynek során a tagállamok és nemzetközi partnerek együttműködnek más finanszírozási forrásokkal és más szakpolitikai kezdeményezésekkel. Ez nagy környezeti adatforrások – mint például a Kopernikusz, az EGNOS/Galileo, az INSPIRE, az EOSC, a GEOSS, a CEOS, az EMODnet – felhasználó-központú hasznosításával jár. | Mivel ezek a kihívások összetettek, egymással összefüggnek és globális természetűek, a tevékenységek végzése rendszerszintű megközelítést
  is
  igényel, amelynek során a tagállamok és nemzetközi partnerek együttműködnek más finanszírozási forrásokkal és más szakpolitikai kezdeményezésekkel. Ez nagy környezeti adatforrások – mint például a Kopernikusz, az EGNOS/Galileo, az INSPIRE, az EOSC, a GEOSS, a CEOS, az EMODnet – felhasználó-központú hasznosításával jár. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Mivel ezek a kihívások összetettek, egymással összefüggnek és globális természetűek, a tevékenységek végzése rendszerszintű megközelítést igényel, amelynek során a tagállamok és nemzetközi partnerek együttműködnek más finanszírozási forrásokkal és más szakpolitikai kezdeményezésekkel. Ez nagy környezeti adatforrások – mint például a Kopernikusz, az EGNOS/Galileo, az INSPIRE, az EOSC, a GEOSS, a CEOS, az EMODnet – felhasználó-központú hasznosításával jár.

Mivel ezek a kihívások összetettek, egymással összefüggnek és globális természetűek, a tevékenységek végzése rendszerszintű megközelítést
  is
  igényel, amelynek során a tagállamok és nemzetközi partnerek együttműködnek más finanszírozási forrásokkal és más szakpolitikai kezdeményezésekkel. Ez nagy környezeti adatforrások – mint például a Kopernikusz, az EGNOS/Galileo, az INSPIRE, az EOSC, a GEOSS, a CEOS, az EMODnet – felhasználó-központú hasznosításával jár.

is

Módosítás 136

Módosítás 136

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.1 pont – 7 bekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.1 pont – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az e klaszterbe tartozó kutatási és innovációs tevékenységek különösen a következők céljainak megvalósításához járulnak hozzá: a környezetvédelmi cselekvési program, a közös agrárpolitika, a közös halászati politika, az élelmiszerjogi jogszabályok, a tengerpolitika, a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv, az uniós biogazdasági stratégia, valamint a 
  2030
  -ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret
  és
  a légszennyezés csökkentésére irányuló uniós jogi rendelkezések. | Az e klaszterbe tartozó kutatási és innovációs tevékenységek különösen a következők céljainak megvalósításához járulnak hozzá: a környezetvédelmi cselekvési program, a közös agrárpolitika, a közös halászati politika, az élelmiszerjogi jogszabályok, a tengerpolitika, a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv, az uniós biogazdasági stratégia, valamint a 
  2020
  -ig tartó időszakra vonatkozó
  uniós biodiverzitási stratégia, a környezetbarát infrastruktúrával foglalkozó uniós stratégia, az uniós erdőgazdálkodási stratégia, a
  éghajlat- és energiapolitikai
  uniós
  keret
  a Párizsi Megállapodással összhangban, valamint
  a légszennyezés csökkentésére irányuló uniós jogi rendelkezések.
  A tevékenységek szorosan kapcsolódnak majd a meglévő uniós partnerségekhez, különösen a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerséghez (PRIMA), többek között a tudománydiplomáciához való hozzájárulás céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az e klaszterbe tartozó kutatási és innovációs tevékenységek különösen a következők céljainak megvalósításához járulnak hozzá: a környezetvédelmi cselekvési program, a közös agrárpolitika, a közös halászati politika, az élelmiszerjogi jogszabályok, a tengerpolitika, a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv, az uniós biogazdasági stratégia, valamint a 
  2030
  -ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret
  és
  a légszennyezés csökkentésére irányuló uniós jogi rendelkezések.

2030

és

Az e klaszterbe tartozó kutatási és innovációs tevékenységek különösen a következők céljainak megvalósításához járulnak hozzá: a környezetvédelmi cselekvési program, a közös agrárpolitika, a közös halászati politika, az élelmiszerjogi jogszabályok, a tengerpolitika, a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv, az uniós biogazdasági stratégia, valamint a 
  2020
  -ig tartó időszakra vonatkozó
  uniós biodiverzitási stratégia, a környezetbarát infrastruktúrával foglalkozó uniós stratégia, az uniós erdőgazdálkodási stratégia, a
  éghajlat- és energiapolitikai
  uniós
  keret
  a Párizsi Megállapodással összhangban, valamint
  a légszennyezés csökkentésére irányuló uniós jogi rendelkezések.
  A tevékenységek szorosan kapcsolódnak majd a meglévő uniós partnerségekhez, különösen a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerséghez (PRIMA), többek között a tudománydiplomáciához való hozzájárulás céljából.

2020

uniós biodiverzitási stratégia, a környezetbarát infrastruktúrával foglalkozó uniós stratégia, az uniós erdőgazdálkodási stratégia, a

uniós

a Párizsi Megállapodással összhangban, valamint

A tevékenységek szorosan kapcsolódnak majd a meglévő uniós partnerségekhez, különösen a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerséghez (PRIMA), többek között a tudománydiplomáciához való hozzájárulás céljából.

Módosítás 137

Módosítás 137

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.1 pont – 8 bekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.1 pont – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tevékenységek
  elsősorban
  közvetlenül az alábbi fenntartható fejlesztési célok eléréséhez járulnak hozzá: 2. cél – Az éhezés megszüntetése; 6. cél – Tiszta víz és megfelelő higiénés körülmények; 11. cél – Fenntartható városok és közösségek; 12. cél – Felelős fogyasztás és termelés; 13. cél – Fellépés az éghajlatváltozás ellen; 14. cél – Víz alatti élet; 15. cél – Szárazföldi élet. | A tevékenységek közvetlenül az alábbi fenntartható fejlesztési célok eléréséhez járulnak hozzá: 2. cél – Az éhezés megszüntetése
  ; 3. cél – Egészség és jóllét biztosítása;
  6. cél – Tiszta víz és megfelelő higiénés körülmények; 11. cél – Fenntartható városok és közösségek; 12. cél – Felelős fogyasztás és termelés; 13. cél – Fellépés az éghajlatváltozás ellen; 14. cél – Víz alatti élet; 15. cél – Szárazföldi élet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tevékenységek
  elsősorban
  közvetlenül az alábbi fenntartható fejlesztési célok eléréséhez járulnak hozzá: 2. cél – Az éhezés megszüntetése; 6. cél – Tiszta víz és megfelelő higiénés körülmények; 11. cél – Fenntartható városok és közösségek; 12. cél – Felelős fogyasztás és termelés; 13. cél – Fellépés az éghajlatváltozás ellen; 14. cél – Víz alatti élet; 15. cél – Szárazföldi élet.

elsősorban

A tevékenységek közvetlenül az alábbi fenntartható fejlesztési célok eléréséhez járulnak hozzá: 2. cél – Az éhezés megszüntetése
  ; 3. cél – Egészség és jóllét biztosítása;
  6. cél – Tiszta víz és megfelelő higiénés körülmények; 11. cél – Fenntartható városok és közösségek; 12. cél – Felelős fogyasztás és termelés; 13. cél – Fellépés az éghajlatváltozás ellen; 14. cél – Víz alatti élet; 15. cél – Szárazföldi élet.

; 3. cél – Egészség és jóllét biztosítása;

Módosítás 138

Módosítás 138

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.1 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.1 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A környezet megfigyelésére rendelkezésre álló kapacitás képezi az élelmiszerek és természeti erőforrások fenntartható használatára és nyomon követésére irányuló kutatás és innováció (19) alapját. A jobb időbeli és térbeli lefedettség, valamint a alacsonyabb költséggel járó mintavételi időszakok, továbbá a nagy adathalmazokhoz való hozzáférés és a többféle forrásból származó adatok integrálása új módokat kínál a Föld rendszerének megfigyelésére, megértésére és az előrejelzésre. Szükség van új technológiák szélesebb körű kiépítésére, hasznosítására és frissítésére, valamint a szárazföldi,
  tengeri
  és légköri Föld-megfigyelés hiányterületein végzett folyamatos kutatásra és innovációra, az együttműködésre különösen a Föld-megfigyelési rendszerek globális rendszerén (GEOSS) és annak európai alkotóelemén, az EuroGEOSS-on keresztül. | A környezet megfigyelésére rendelkezésre álló kapacitás képezi az élelmiszerek és természeti erőforrások fenntartható használatára és nyomon követésére irányuló kutatás és innováció (19) alapját. A jobb időbeli és térbeli lefedettség, valamint a alacsonyabb költséggel járó mintavételi időszakok, továbbá a nagy adathalmazokhoz való hozzáférés és a többféle forrásból származó adatok integrálása új módokat kínál a Föld rendszerének megfigyelésére, megértésére és az előrejelzésre. Szükség van új technológiák szélesebb körű kiépítésére, hasznosítására és frissítésére, valamint a szárazföldi,
  vízi
  és légköri Föld-megfigyelés hiányterületein végzett folyamatos kutatásra és innovációra, az együttműködésre különösen a Föld-megfigyelési rendszerek globális rendszerén (GEOSS) és annak európai alkotóelemén, az EuroGEOSS-on keresztül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A környezet megfigyelésére rendelkezésre álló kapacitás képezi az élelmiszerek és természeti erőforrások fenntartható használatára és nyomon követésére irányuló kutatás és innováció (19) alapját. A jobb időbeli és térbeli lefedettség, valamint a alacsonyabb költséggel járó mintavételi időszakok, továbbá a nagy adathalmazokhoz való hozzáférés és a többféle forrásból származó adatok integrálása új módokat kínál a Föld rendszerének megfigyelésére, megértésére és az előrejelzésre. Szükség van új technológiák szélesebb körű kiépítésére, hasznosítására és frissítésére, valamint a szárazföldi,
  tengeri
  és légköri Föld-megfigyelés hiányterületein végzett folyamatos kutatásra és innovációra, az együttműködésre különösen a Föld-megfigyelési rendszerek globális rendszerén (GEOSS) és annak európai alkotóelemén, az EuroGEOSS-on keresztül.

19

tengeri

A környezet megfigyelésére rendelkezésre álló kapacitás képezi az élelmiszerek és természeti erőforrások fenntartható használatára és nyomon követésére irányuló kutatás és innováció (19) alapját. A jobb időbeli és térbeli lefedettség, valamint a alacsonyabb költséggel járó mintavételi időszakok, továbbá a nagy adathalmazokhoz való hozzáférés és a többféle forrásból származó adatok integrálása új módokat kínál a Föld rendszerének megfigyelésére, megértésére és az előrejelzésre. Szükség van új technológiák szélesebb körű kiépítésére, hasznosítására és frissítésére, valamint a szárazföldi,
  vízi
  és légköri Föld-megfigyelés hiányterületein végzett folyamatos kutatásra és innovációra, az együttműködésre különösen a Föld-megfigyelési rendszerek globális rendszerén (GEOSS) és annak európai alkotóelemén, az EuroGEOSS-on keresztül.

19

vízi

Módosítás 139

Módosítás 139

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.1 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.1 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A biológiai sokféleség helyzete, az ökoszisztéma védelme, az éghajlatváltozás mérséklése és az
  éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás
  , élelmiszer-biztonság, mezőgazdaság és erdészet, földhasználat és
  földhasználat-megváltoztatás
  , város- és előváros-fejlesztés, a természeti erőforrásokkal való gazdálkodás, az óceánok
  hasznosítása
  és
  megőrzése
  , tengerhajózási biztonság és más releváns területek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A biológiai sokféleség helyzete, az ökoszisztéma védelme, az éghajlatváltozás mérséklése és az
  éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás
  , élelmiszer-biztonság, mezőgazdaság és erdészet, földhasználat és
  földhasználat-megváltoztatás
  , város- és előváros-fejlesztés, a természeti erőforrásokkal való gazdálkodás, az óceánok
  hasznosítása
  és
  megőrzése
  , tengerhajózási biztonság és más releváns területek;

éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás

földhasználat-megváltoztatás

hasznosítása

megőrzése

| — | A biológiai sokféleség helyzete, az ökoszisztéma
  szolgáltatásainak és értéküknek a felmérése, az ökoszisztéma
  védelme, az éghajlatváltozás mérséklése
  , a fajok
  és az
  ökoszisztémák alkalmazkodása
  , élelmiszer-biztonság, mezőgazdaság
  , a talaj termékenysége
  és erdészet, földhasználat és
  a földhasználat megváltoztatása
  , város- és előváros-fejlesztés,
  természetvédelem, helyreállítás és
  a természeti erőforrásokkal való gazdálkodás,
  a tengerek,
  az óceánok
  és a szárazföldi vizek megőrzése
  és
  hasznosítása
  , tengerhajózási biztonság és más releváns területek; |
| --- | --- |

—

A biológiai sokféleség helyzete, az ökoszisztéma
  szolgáltatásainak és értéküknek a felmérése, az ökoszisztéma
  védelme, az éghajlatváltozás mérséklése
  , a fajok
  és az
  ökoszisztémák alkalmazkodása
  , élelmiszer-biztonság, mezőgazdaság
  , a talaj termékenysége
  és erdészet, földhasználat és
  a földhasználat megváltoztatása
  , város- és előváros-fejlesztés,
  természetvédelem, helyreállítás és
  a természeti erőforrásokkal való gazdálkodás,
  a tengerek,
  az óceánok
  és a szárazföldi vizek megőrzése
  és
  hasznosítása
  , tengerhajózási biztonság és más releváns területek;

szolgáltatásainak és értéküknek a felmérése, az ökoszisztéma

, a fajok

ökoszisztémák alkalmazkodása

, a talaj termékenysége

a földhasználat megváltoztatása

természetvédelem, helyreállítás és

a tengerek,

és a szárazföldi vizek megőrzése

hasznosítása

Módosítás 140

Módosítás 140

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.1 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.1 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Felhasználó-központú alkalmazások – a felfejlesztésüket is beleértve –, amelyek
  segítik
  az európai természeti erőforrások és ökoszisztéma-szolgáltatások, valamint ezek értékláncainak
  az irányítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Felhasználó-központú alkalmazások – a felfejlesztésüket is beleértve –, amelyek
  segítik
  az európai természeti erőforrások és ökoszisztéma-szolgáltatások, valamint ezek értékláncainak
  az irányítását.

segítik

az irányítását.

| — | Felhasználó-központú alkalmazások – a felfejlesztésüket is beleértve –, amelyek
  hozzájárulnak
  az európai természeti erőforrások és ökoszisztéma-szolgáltatások, valamint ezek értékláncainak
  megőrzéséhez, helyreállításához és irányításához; |
| --- | --- |

—

Felhasználó-központú alkalmazások – a felfejlesztésüket is beleértve –, amelyek
  hozzájárulnak
  az európai természeti erőforrások és ökoszisztéma-szolgáltatások, valamint ezek értékláncainak
  megőrzéséhez, helyreállításához és irányításához;

hozzájárulnak

megőrzéséhez, helyreállításához és irányításához;

Módosítás 141

Módosítás 141

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.1 pont – 2 bekezdés – 4 a franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.1 pont – 2 bekezdés – 4 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Átfogó és fenntartható globális környezet-megfigyelési és információs rendszer, többek között a klímamodellezéssel foglalkozó közösségek, illetve a környezet-megfigyeléssel és adatkezeléssel foglalkozó közösségek közötti együttműködés támogatása révén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Átfogó és fenntartható globális környezet-megfigyelési és információs rendszer, többek között a klímamodellezéssel foglalkozó közösségek, illetve a környezet-megfigyeléssel és adatkezeléssel foglalkozó közösségek közötti együttműködés támogatása révén;

Átfogó és fenntartható globális környezet-megfigyelési és információs rendszer, többek között a klímamodellezéssel foglalkozó közösségek, illetve a környezet-megfigyeléssel és adatkezeléssel foglalkozó közösségek közötti együttműködés támogatása révén;

Módosítás 142

Módosítás 142

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.1 pont – 2 bekezdés – 4 b franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.1 pont – 2 bekezdés – 4 b franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Az idegenhonos inváziós fajok hatása a biológiai sokféleségre, az ökoszisztéma-szolgáltatásokra és a termelékenységre, többek között új eszközök azok megelőzésére és az ellenül való küzdelemhez; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Az idegenhonos inváziós fajok hatása a biológiai sokféleségre, az ökoszisztéma-szolgáltatásokra és a termelékenységre, többek között új eszközök azok megelőzésére és az ellenül való küzdelemhez;

Az idegenhonos inváziós fajok hatása a biológiai sokféleségre, az ökoszisztéma-szolgáltatásokra és a termelékenységre, többek között új eszközök azok megelőzésére és az ellenül való küzdelemhez;

Módosítás 143

Módosítás 143

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.1 pont – 2 bekezdés – 4 c franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.1 pont – 2 bekezdés – 4 c franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | A kockázati tényezők, valamint a természeti vagy ember okozta zavarokhoz kapcsolódó katasztrófákkal szembeni kiszolgáltatottság javított integrált előrejelzése és elemzése, például korai figyelmeztető rendszerek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A kockázati tényezők, valamint a természeti vagy ember okozta zavarokhoz kapcsolódó katasztrófákkal szembeni kiszolgáltatottság javított integrált előrejelzése és elemzése, például korai figyelmeztető rendszerek;

A kockázati tényezők, valamint a természeti vagy ember okozta zavarokhoz kapcsolódó katasztrófákkal szembeni kiszolgáltatottság javított integrált előrejelzése és elemzése, például korai figyelmeztető rendszerek;

Módosítás 144

Módosítás 144

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.1 pont – 2 bekezdés – 4 d franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.1 pont – 2 bekezdés – 4 d franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Ökológiai és szociokulturális szempontból koherens területi modellek, különös tekintettel a területi érvényű politikákból és stratégiákból adódó természeti-társadalmi kölcsönhatásokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Ökológiai és szociokulturális szempontból koherens területi modellek, különös tekintettel a területi érvényű politikákból és stratégiákból adódó természeti-társadalmi kölcsönhatásokra.

Ökológiai és szociokulturális szempontból koherens területi modellek, különös tekintettel a területi érvényű politikákból és stratégiákból adódó természeti-társadalmi kölcsönhatásokra.

Módosítás 145

Módosítás 145

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.2 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.2 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A biológiai sokféleség, a szárazföldi és tengeri ökoszisztémák, a természeti tőke, valamint az ökoszisztéma-szolgáltatások állapota és értéke; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A biológiai sokféleség, a szárazföldi és tengeri ökoszisztémák, a természeti tőke, valamint az ökoszisztéma-szolgáltatások állapota és értéke;

| — | A
  globális és a helyi
  biológiai sokféleség, a szárazföldi és tengeri
  és édesvízi
  ökoszisztémák, a természeti tőke, valamint az ökoszisztéma-szolgáltatások állapota és értéke;
  a biológiai sokféleség csökkenése okainak elemzése és lehetséges megoldások; |
| --- | --- |

—

A
  globális és a helyi
  biológiai sokféleség, a szárazföldi és tengeri
  és édesvízi
  ökoszisztémák, a természeti tőke, valamint az ökoszisztéma-szolgáltatások állapota és értéke;
  a biológiai sokféleség csökkenése okainak elemzése és lehetséges megoldások;

globális és a helyi

és édesvízi

a biológiai sokféleség csökkenése okainak elemzése és lehetséges megoldások;

Módosítás 146

Módosítás 146

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.2 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.2 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A vegyületek és új szennyező anyagok ökotoxikológiája, kölcsönhatásuk és környezeti viselkedésük, valamint a változó éghajlati viszonyok mellett módosult biokémiai körforgások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A vegyületek és új szennyező anyagok ökotoxikológiája, kölcsönhatásuk és környezeti viselkedésük, valamint a változó éghajlati viszonyok mellett módosult biokémiai körforgások;

| — | A vegyületek és új szennyező anyagok ökotoxikológiája,
  a vegyi anyagok és
  kölcsönhatásuk és környezeti viselkedésük, valamint a változó éghajlati viszonyok mellett módosult biokémiai körforgások; |
| --- | --- |

—

A vegyületek és új szennyező anyagok ökotoxikológiája,
  a vegyi anyagok és
  kölcsönhatásuk és környezeti viselkedésük, valamint a változó éghajlati viszonyok mellett módosult biokémiai körforgások;

a vegyi anyagok és

Módosítás 147

Módosítás 147

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az ellenállóképes és fenntartható mezőgazdasági és erdőgazdálkodási rendszerek gazdasági, környezeti és társadalmi előnyöket biztosítanak az elsődleges termelés változó keretfeltételei mellett. Azon túl, hogy hozzájárulnak az élelmezés- és táplálkozásbiztonsághoz, támogatják a dinamikus értékláncokat, gazdálkodnak a földdel és a természeti erőforrásokkal, valamint olyan létfontosságú közjavakban játszanak szerepet, mint például a szénmegkötés, a biológiai sokféleség megőrzése, a beporzás és a 
  közegészségügy
  . Az agrár- és erdészeti ökoszisztémák sokrétű funkcióinak támogatásához integrált megközelítésre van szükség, figyelembe véve az elsődleges termelés változó környezetét, különösen az éghajlatot és a környezetet, az erőforrások meglétét, a demográfiát és a fogyasztási mintákat. A mezőgazdaság és az erdészeti tevékenységek
  területi
  és társadalmi-gazdasági dimenziójával is foglalkozni kell, és mobilizálni kell a vidéki térségekben rejlő potenciált is. | Az ellenállóképes és fenntartható mezőgazdasági és erdőgazdálkodási rendszerek gazdasági, környezeti és társadalmi előnyöket biztosítanak az elsődleges termelés változó keretfeltételei mellett. Azon túl, hogy hozzájárulnak az élelmezés- és táplálkozásbiztonsághoz, támogatják a dinamikus értékláncokat, gazdálkodnak a földdel és a természeti erőforrásokkal, valamint olyan létfontosságú közjavakban játszanak szerepet, mint például a szénmegkötés, a biológiai sokféleség megőrzése, a beporzás
  , valamint a közegészségügy
  és a 
  jóllét
  . Az agrár- és erdészeti ökoszisztémák sokrétű funkcióinak támogatásához integrált megközelítésre van szükség, figyelembe véve az elsődleges termelés változó környezetét, különösen az éghajlatot és a környezetet, az erőforrások meglétét, a demográfiát és a fogyasztási mintákat. A mezőgazdaság és az erdészeti tevékenységek
  hatásával és térbeli
  és társadalmi-gazdasági dimenziójával is foglalkozni kell, és mobilizálni kell a vidéki térségekben rejlő potenciált is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az ellenállóképes és fenntartható mezőgazdasági és erdőgazdálkodási rendszerek gazdasági, környezeti és társadalmi előnyöket biztosítanak az elsődleges termelés változó keretfeltételei mellett. Azon túl, hogy hozzájárulnak az élelmezés- és táplálkozásbiztonsághoz, támogatják a dinamikus értékláncokat, gazdálkodnak a földdel és a természeti erőforrásokkal, valamint olyan létfontosságú közjavakban játszanak szerepet, mint például a szénmegkötés, a biológiai sokféleség megőrzése, a beporzás és a 
  közegészségügy
  . Az agrár- és erdészeti ökoszisztémák sokrétű funkcióinak támogatásához integrált megközelítésre van szükség, figyelembe véve az elsődleges termelés változó környezetét, különösen az éghajlatot és a környezetet, az erőforrások meglétét, a demográfiát és a fogyasztási mintákat. A mezőgazdaság és az erdészeti tevékenységek
  területi
  és társadalmi-gazdasági dimenziójával is foglalkozni kell, és mobilizálni kell a vidéki térségekben rejlő potenciált is.

közegészségügy

területi

Az ellenállóképes és fenntartható mezőgazdasági és erdőgazdálkodási rendszerek gazdasági, környezeti és társadalmi előnyöket biztosítanak az elsődleges termelés változó keretfeltételei mellett. Azon túl, hogy hozzájárulnak az élelmezés- és táplálkozásbiztonsághoz, támogatják a dinamikus értékláncokat, gazdálkodnak a földdel és a természeti erőforrásokkal, valamint olyan létfontosságú közjavakban játszanak szerepet, mint például a szénmegkötés, a biológiai sokféleség megőrzése, a beporzás
  , valamint a közegészségügy
  és a 
  jóllét
  . Az agrár- és erdészeti ökoszisztémák sokrétű funkcióinak támogatásához integrált megközelítésre van szükség, figyelembe véve az elsődleges termelés változó környezetét, különösen az éghajlatot és a környezetet, az erőforrások meglétét, a demográfiát és a fogyasztási mintákat. A mezőgazdaság és az erdészeti tevékenységek
  hatásával és térbeli
  és társadalmi-gazdasági dimenziójával is foglalkozni kell, és mobilizálni kell a vidéki térségekben rejlő potenciált is.

, valamint a közegészségügy

jóllét

hatásával és térbeli

Módosítás 148

Módosítás 148

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – - 1 franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – - 1 franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | A vidéki térségekben és az agroökológiai rendszerekben a biológiai sokféleségre, az ökoszisztéma-funkciókra és -szolgáltatásokra vonatkozó mutatók nyomon követésének javítása, valamint a lakosság gazdálkodási ökoszisztémák helyzetének közös megismerésében és javításában való részvételének támogatása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A vidéki térségekben és az agroökológiai rendszerekben a biológiai sokféleségre, az ökoszisztéma-funkciókra és -szolgáltatásokra vonatkozó mutatók nyomon követésének javítása, valamint a lakosság gazdálkodási ökoszisztémák helyzetének közös megismerésében és javításában való részvételének támogatása;

A vidéki térségekben és az agroökológiai rendszerekben a biológiai sokféleségre, az ökoszisztéma-funkciókra és -szolgáltatásokra vonatkozó mutatók nyomon követésének javítása, valamint a lakosság gazdálkodási ökoszisztémák helyzetének közös megismerésében és javításában való részvételének támogatása;

Módosítás 149

Módosítás 149

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A fenntartható és reziliens termelést szolgáló módszerek, technológiák és eszközök a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás területén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A fenntartható és reziliens termelést szolgáló módszerek, technológiák és eszközök a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás területén;

| — | A fenntartható és reziliens termelést
  , valamint a vízkészletek leghatékonyabb hasznosítását
  szolgáló módszerek, technológiák és
  innovatív
  eszközök a 
  szárazföldi és tengeri
  mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás területén; |
| --- | --- |

—

A fenntartható és reziliens termelést
  , valamint a vízkészletek leghatékonyabb hasznosítását
  szolgáló módszerek, technológiák és
  innovatív
  eszközök a 
  szárazföldi és tengeri
  mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás területén;

, valamint a vízkészletek leghatékonyabb hasznosítását

innovatív

szárazföldi és tengeri

Módosítás 150

Módosítás 150

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Az elsődleges ágazatban folytatott tevékenységek éghajlati és környezeti hatása; a mezőgazdaságban és az erdőgazdálkodásban
  mint szénelnyelőkben
  és az üvegházhatásúgáz-kibocsátást csökkentő területekben rejlő potenciál, a negatív kibocsátásra vonatkozó megközelítéseket is beleértve; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Az elsődleges ágazatban folytatott tevékenységek éghajlati és környezeti hatása; a mezőgazdaságban és az erdőgazdálkodásban
  mint szénelnyelőkben
  és az üvegházhatásúgáz-kibocsátást csökkentő területekben rejlő potenciál, a negatív kibocsátásra vonatkozó megközelítéseket is beleértve;

mint szénelnyelőkben

| — | Az elsődleges ágazatban
  és az élelmiszerlánc mentén
  folytatott tevékenységek éghajlati és környezeti hatása;
  például
  a 
  fenntartható biomassza-termelésen keresztül a szén helyettesítésének és tárolásának fokozását célzó
  mezőgazdaságban és az erdőgazdálkodásban és az üvegházhatásúgáz-kibocsátást csökkentő területekben rejlő potenciál, a negatív kibocsátásra vonatkozó megközelítéseket is beleértve; |
| --- | --- |

—

Az elsődleges ágazatban
  és az élelmiszerlánc mentén
  folytatott tevékenységek éghajlati és környezeti hatása;
  például
  a 
  fenntartható biomassza-termelésen keresztül a szén helyettesítésének és tárolásának fokozását célzó
  mezőgazdaságban és az erdőgazdálkodásban és az üvegházhatásúgáz-kibocsátást csökkentő területekben rejlő potenciál, a negatív kibocsátásra vonatkozó megközelítéseket is beleértve;

és az élelmiszerlánc mentén

például

fenntartható biomassza-termelésen keresztül a szén helyettesítésének és tárolásának fokozását célzó

Módosítás 151

Módosítás 151

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Növénykárosítók és -betegségek, valamint állategészségügy és állatjólét; a vitatott növényvédő szerek, antibiotikumok és más anyagok használatának alternatívái; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Növénykárosítók és -betegségek, valamint állategészségügy és állatjólét; a vitatott növényvédő szerek, antibiotikumok és más anyagok használatának alternatívái;

| — | Növénykárosítók és -betegségek, valamint állategészségügy és állatjólét; a vitatott vegyi növényvédő szerek, antibiotikumok és más anyagok használatának alternatívái, figyelembe véve a biológiai sokféleség megőrzését és a magas biológiai sokféleséget előnyben részesítő agrár-ökoszisztémás megközelítéseket; |
| --- | --- |

—

Növénykárosítók és -betegségek, valamint állategészségügy és állatjólét; a vitatott vegyi növényvédő szerek, antibiotikumok és más anyagok használatának alternatívái, figyelembe véve a biológiai sokféleség megőrzését és a magas biológiai sokféleséget előnyben részesítő agrár-ökoszisztémás megközelítéseket;

vegyi

, figyelembe véve a biológiai sokféleség megőrzését és a magas biológiai sokféleséget előnyben részesítő agrár-ökoszisztémás megközelítéseket

Módosítás 152

Módosítás 152

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – 4 a franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – 4 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Nyílt adatrendszerek, amelyek előmozdítják azon növényekkel, patogénekkel és környezettel kapcsolatos adatok és ismeretek megosztását, amelyek további tudományos kutatást, környezeti tervezést és kereskedelmi termékfejlesztést tesznek lehetővé; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Nyílt adatrendszerek, amelyek előmozdítják azon növényekkel, patogénekkel és környezettel kapcsolatos adatok és ismeretek megosztását, amelyek további tudományos kutatást, környezeti tervezést és kereskedelmi termékfejlesztést tesznek lehetővé;

Nyílt adatrendszerek, amelyek előmozdítják azon növényekkel, patogénekkel és környezettel kapcsolatos adatok és ismeretek megosztását, amelyek további tudományos kutatást, környezeti tervezést és kereskedelmi termékfejlesztést tesznek lehetővé;

Módosítás 153

Módosítás 153

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – 6 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – 6 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A mezőgazdasági és erdőgazdálkodási rendszereken belül ökoszisztéma-szolgáltatások igénybevétele és
  teljesítése
  ökológiai megközelítés alkalmazásával, valamint a gazdaságoktól a tájak szintjéig természetalapú megoldások tesztelése a környezetbarát gazdálkodás
  előmozdítsa
  érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A mezőgazdasági és erdőgazdálkodási rendszereken belül ökoszisztéma-szolgáltatások igénybevétele és
  teljesítése
  ökológiai megközelítés alkalmazásával, valamint a gazdaságoktól a tájak szintjéig természetalapú megoldások tesztelése a környezetbarát gazdálkodás
  előmozdítsa
  érdekében;

teljesítése

előmozdítsa

| — | A mezőgazdasági és erdőgazdálkodási rendszereken belül ökoszisztéma-szolgáltatások igénybevétele és
  működése
  ökológiai megközelítés alkalmazásával, valamint a gazdaságoktól a tájak szintjéig természetalapú megoldások tesztelése a környezetbarát gazdálkodás
  előmozdítása, valamint az éghajlatváltozással, a biológiai sokféleség csökkenésével, az ökoszisztéma pusztulásával, a mezőgazdasági szennyezéssel és a polgárok egészségével és jóllétével kapcsolatos kihívások kezelése
  érdekében; |
| --- | --- |

—

A mezőgazdasági és erdőgazdálkodási rendszereken belül ökoszisztéma-szolgáltatások igénybevétele és
  működése
  ökológiai megközelítés alkalmazásával, valamint a gazdaságoktól a tájak szintjéig természetalapú megoldások tesztelése a környezetbarát gazdálkodás
  előmozdítása, valamint az éghajlatváltozással, a biológiai sokféleség csökkenésével, az ökoszisztéma pusztulásával, a mezőgazdasági szennyezéssel és a polgárok egészségével és jóllétével kapcsolatos kihívások kezelése
  érdekében;

működése

előmozdítása, valamint az éghajlatváltozással, a biológiai sokféleség csökkenésével, az ökoszisztéma pusztulásával, a mezőgazdasági szennyezéssel és a polgárok egészségével és jóllétével kapcsolatos kihívások kezelése

Módosítás 154

Módosítás 154

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – 7 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – 7 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Mezőgazdasági
  és erdészeti rendszerek a mezőgazdasági üzemtől a táj szintjéig; ökoszisztéma-szolgáltatások igénybevétele és teljesítése az elsődleges termelésben; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Mezőgazdasági
  és erdészeti rendszerek a mezőgazdasági üzemtől a táj szintjéig; ökoszisztéma-szolgáltatások igénybevétele és teljesítése az elsődleges termelésben;

Mezőgazdasági

| — | Innovatív mezőgazdasági
  és erdészeti rendszerek a mezőgazdasági üzemtől a táj szintjéig; ökoszisztéma-szolgáltatások igénybevétele és teljesítése az elsődleges termelésben; |
| --- | --- |

—

Innovatív mezőgazdasági
  és erdészeti rendszerek a mezőgazdasági üzemtől a táj szintjéig; ökoszisztéma-szolgáltatások igénybevétele és teljesítése az elsődleges termelésben;

Innovatív mezőgazdasági

Módosítás 155

Módosítás 155

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – 8 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – 8 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Innovációk a gazdálkodásban a mezőgazdaság, az akvakultúra és az erdőgazdálkodás közötti kapcsolódási pontokon, valamint a városi térségekben; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Innovációk a gazdálkodásban a mezőgazdaság, az akvakultúra és az erdőgazdálkodás közötti kapcsolódási pontokon, valamint a városi térségekben;

| — | Innovációk a gazdálkodásban a mezőgazdaság, az akvakultúra és az erdőgazdálkodás közötti kapcsolódási pontokon, valamint a városi
  és vidéki
  térségekben; |
| --- | --- |

—

Innovációk a gazdálkodásban a mezőgazdaság, az akvakultúra és az erdőgazdálkodás közötti kapcsolódási pontokon, valamint a városi
  és vidéki
  térségekben;

és vidéki

Módosítás 156

Módosítás 156

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – 10 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – 10 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Digitális innovációk a gazdálkodásban, az erdőgazdálkodásban, az értékláncok mentén és a vidéki térségekben az adatok felhasználása és az infrastruktúra-,
  technológia-
  és irányítási modellek kifejlesztése révén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Digitális innovációk a gazdálkodásban, az erdőgazdálkodásban, az értékláncok mentén és a vidéki térségekben az adatok felhasználása és az infrastruktúra-,
  technológia-
  és irányítási modellek kifejlesztése révén;

technológia-

| — | Digitális innovációk
  (például precíziós gazdálkodási és erdészeti technikák)
  a gazdálkodásban
  és
  az erdőgazdálkodásban, az értékláncok mentén és a vidéki térségekben az adatok felhasználása és az infrastruktúra-,
  MI-, gépi tanulási algoritmusok, robotikai technológiák
  és irányítási modellek kifejlesztése révén
  , beleértve a mintagazdaságok kifejlesztését is
  ; |
| --- | --- |

—

Digitális innovációk
  (például precíziós gazdálkodási és erdészeti technikák)
  a gazdálkodásban
  és
  az erdőgazdálkodásban, az értékláncok mentén és a vidéki térségekben az adatok felhasználása és az infrastruktúra-,
  MI-, gépi tanulási algoritmusok, robotikai technológiák
  és irányítási modellek kifejlesztése révén
  , beleértve a mintagazdaságok kifejlesztését is
  ;

(például precíziós gazdálkodási és erdészeti technikák)

és

MI-, gépi tanulási algoritmusok, robotikai technológiák

, beleértve a mintagazdaságok kifejlesztését is

Módosítás 157

Módosítás 157

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – 11 a franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – 11 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Integrált és változatos élelmezési és gazdálkodási rendszerekre és mezőgazdasági gyakorlatokra való átállás, ideértve a precíziós technológiák, az agroökológiai és ökológiai hatékonyságot növelő megközelítések alkalmazását mindenféle típusú mezőgazdaság javára; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Integrált és változatos élelmezési és gazdálkodási rendszerekre és mezőgazdasági gyakorlatokra való átállás, ideértve a precíziós technológiák, az agroökológiai és ökológiai hatékonyságot növelő megközelítések alkalmazását mindenféle típusú mezőgazdaság javára;

Integrált és változatos élelmezési és gazdálkodási rendszerekre és mezőgazdasági gyakorlatokra való átállás, ideértve a precíziós technológiák, az agroökológiai és ökológiai hatékonyságot növelő megközelítések alkalmazását mindenféle típusú mezőgazdaság javára;

Módosítás 158

Módosítás 158

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – 11 b franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – 11 b franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Új növénynemesítési stratégiák, amelyek célja a fenntartható magasabb hozam, a jobb minőség, és további előnyök a gazdaságra és a környezetre nézve; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Új növénynemesítési stratégiák, amelyek célja a fenntartható magasabb hozam, a jobb minőség, és további előnyök a gazdaságra és a környezetre nézve;

Új növénynemesítési stratégiák, amelyek célja a fenntartható magasabb hozam, a jobb minőség, és további előnyök a gazdaságra és a környezetre nézve;

Módosítás 159

Módosítás 159

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – 11 c franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.3 pont – 2 bekezdés – 11 c franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Termékek, eszközök és gyakorlatok kidolgozása a fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok támogatására, többek között az ismeretek javítása az eltérő mezőgazdasági gyakorlatoknak a talaj minőségére és regenerációjára gyakorolt hatásáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Termékek, eszközök és gyakorlatok kidolgozása a fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok támogatására, többek között az ismeretek javítása az eltérő mezőgazdasági gyakorlatoknak a talaj minőségére és regenerációjára gyakorolt hatásáról.

Termékek, eszközök és gyakorlatok kidolgozása a fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok támogatására, többek között az ismeretek javítása az eltérő mezőgazdasági gyakorlatoknak a talaj minőségére és regenerációjára gyakorolt hatásáról.

Módosítás 160

Módosítás 160

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.4 pont – bevezető rész

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.4 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5.2.4. | Tengerek
  és
  óceánok |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5.2.4.

Tengerek
  és
  óceánok

és

| 5.2.4. | Tengerek, óceánok
  , szárazföldi vizek és a kék gazdaság |
| --- | --- |

5.2.4.

Tengerek, óceánok
  , szárazföldi vizek és a kék gazdaság

, szárazföldi vizek és a kék gazdaság

Módosítás 161

Módosítás 161

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.4 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.4 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tengerek és
  óceánok természeti tőkéje és ökoszisztéma-szolgáltatásai
  jelentős gazdasági-társadalmi és jóléti előnyöket
  nyújtanak
  . Ez a potenciál az emberi és természeti ártalomkeltők – köztük a szennyezés, a túlhalászás, az éghajlatváltozás, a tengerszint emelkedése és a szélsőséges időjárási események – miatt veszélyben van. Annak érdekében, hogy a tengerek és
  óceánok
  ne érjenek el egy olyan pontot, ahonnan már nincs visszaút, jobban meg kell ismernünk és értenünk a problémákat, hogy jobb és felelősebb óceánpolitikai irányítási keretben, fenntartható módon kezeljük, védjük és helyreállítsuk a tengeri és part menti ökoszisztémákat és megelőzzük a tengerszennyezést. Ez magában foglalja a tengerekben
  és
  óceánokban rejlő jelentős, eddig kihasználatlan gazdasági potenciál fenntartható módon történő kiaknázására irányuló kutatást is, amelynek célja, hogy több élelmiszert lehessen előállítani anélkül, hogy növekedne a 
  tengerekre és óceánokra nehezedő
  nyomás, valamint enyhíteni lehessen a szárazföldi
  , édesvízi
  és
  óceáni
  erőforrásokra nehezedő nyomást. Az EU határain túlmutató (például a Földközi-tenger, a Balti-tenger, a Fekete-tenger, az Atlanti-óceán, a Karib-tenger és az Indiai-óceán területén) partnerségi megközelítésekre van szükség, többek között tengermedencékre vonatkozó és makroregionális stratégiákra; valamint hozzá kell járulni a nemzetközi óceánpolitikai irányítás keretében tett kötelezettségvállalásokhoz, az ENSZ fenntartható fejlesztéssel összefüggő óceánkutatás évtizedéhez hasonló kezdeményezésekhez, valamint a nemzeti joghatóságon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzésével összefüggő kötelezettségvállalásokhoz. | A tengerek
  , óceánok
  és
  szárazföldi vizek gazdag biológiai sokfélesége
  jelentős gazdasági-társadalmi és jóléti előnyöket
  nyújt
  . Ez a potenciál az emberi és természeti ártalomkeltők – köztük a szennyezés, a túlhalászás, az éghajlatváltozás, a tengerszint emelkedése
  , a fenntarthatatlan vízhasználat
  és a szélsőséges időjárási események – miatt veszélyben van. Annak érdekében, hogy a tengerek
  , óceánok
  és
  szárazföldi vizek
  ne érjenek el egy olyan pontot, ahonnan már nincs visszaút, jobban meg kell ismernünk és értenünk a problémákat, hogy jobb és felelősebb óceánpolitikai irányítási keretben, fenntartható módon kezeljük, védjük és helyreállítsuk a tengeri és part menti ökoszisztémákat és megelőzzük a tengerszennyezést. Ez magában foglalja a tengerekben
  , az
  óceánokban
  és a szárazföldi vizekben
  rejlő jelentős, eddig kihasználatlan gazdasági potenciál fenntartható módon történő kiaknázására irányuló kutatást is, amelynek célja, hogy több élelmiszert lehessen előállítani anélkül, hogy növekedne a nyomás, valamint
  hogy
  enyhíteni lehessen a szárazföldi és
  vízi
  erőforrásokra nehezedő nyomást. Az EU határain túlmutató (például a Földközi-tenger, a Balti-tenger, a Fekete-tenger, az Atlanti-óceán, a Karib-tenger és az Indiai-óceán területén) partnerségi megközelítésekre van szükség, többek között tengermedencékre vonatkozó és makroregionális stratégiákra; valamint hozzá kell járulni a nemzetközi óceánpolitikai irányítás keretében tett kötelezettségvállalásokhoz
  , a fenntartható fejlesztési célokhoz
  , az ENSZ fenntartható fejlesztéssel összefüggő óceánkutatás évtizedéhez hasonló kezdeményezésekhez, valamint a nemzeti joghatóságon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzésével összefüggő kötelezettségvállalásokhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tengerek és
  óceánok természeti tőkéje és ökoszisztéma-szolgáltatásai
  jelentős gazdasági-társadalmi és jóléti előnyöket
  nyújtanak
  . Ez a potenciál az emberi és természeti ártalomkeltők – köztük a szennyezés, a túlhalászás, az éghajlatváltozás, a tengerszint emelkedése és a szélsőséges időjárási események – miatt veszélyben van. Annak érdekében, hogy a tengerek és
  óceánok
  ne érjenek el egy olyan pontot, ahonnan már nincs visszaút, jobban meg kell ismernünk és értenünk a problémákat, hogy jobb és felelősebb óceánpolitikai irányítási keretben, fenntartható módon kezeljük, védjük és helyreállítsuk a tengeri és part menti ökoszisztémákat és megelőzzük a tengerszennyezést. Ez magában foglalja a tengerekben
  és
  óceánokban rejlő jelentős, eddig kihasználatlan gazdasági potenciál fenntartható módon történő kiaknázására irányuló kutatást is, amelynek célja, hogy több élelmiszert lehessen előállítani anélkül, hogy növekedne a 
  tengerekre és óceánokra nehezedő
  nyomás, valamint enyhíteni lehessen a szárazföldi
  , édesvízi
  és
  óceáni
  erőforrásokra nehezedő nyomást. Az EU határain túlmutató (például a Földközi-tenger, a Balti-tenger, a Fekete-tenger, az Atlanti-óceán, a Karib-tenger és az Indiai-óceán területén) partnerségi megközelítésekre van szükség, többek között tengermedencékre vonatkozó és makroregionális stratégiákra; valamint hozzá kell járulni a nemzetközi óceánpolitikai irányítás keretében tett kötelezettségvállalásokhoz, az ENSZ fenntartható fejlesztéssel összefüggő óceánkutatás évtizedéhez hasonló kezdeményezésekhez, valamint a nemzeti joghatóságon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzésével összefüggő kötelezettségvállalásokhoz.

óceánok természeti tőkéje és ökoszisztéma-szolgáltatásai

nyújtanak

óceánok

és

tengerekre és óceánokra nehezedő

, édesvízi

óceáni

A tengerek
  , óceánok
  és
  szárazföldi vizek gazdag biológiai sokfélesége
  jelentős gazdasági-társadalmi és jóléti előnyöket
  nyújt
  . Ez a potenciál az emberi és természeti ártalomkeltők – köztük a szennyezés, a túlhalászás, az éghajlatváltozás, a tengerszint emelkedése
  , a fenntarthatatlan vízhasználat
  és a szélsőséges időjárási események – miatt veszélyben van. Annak érdekében, hogy a tengerek
  , óceánok
  és
  szárazföldi vizek
  ne érjenek el egy olyan pontot, ahonnan már nincs visszaút, jobban meg kell ismernünk és értenünk a problémákat, hogy jobb és felelősebb óceánpolitikai irányítási keretben, fenntartható módon kezeljük, védjük és helyreállítsuk a tengeri és part menti ökoszisztémákat és megelőzzük a tengerszennyezést. Ez magában foglalja a tengerekben
  , az
  óceánokban
  és a szárazföldi vizekben
  rejlő jelentős, eddig kihasználatlan gazdasági potenciál fenntartható módon történő kiaknázására irányuló kutatást is, amelynek célja, hogy több élelmiszert lehessen előállítani anélkül, hogy növekedne a nyomás, valamint
  hogy
  enyhíteni lehessen a szárazföldi és
  vízi
  erőforrásokra nehezedő nyomást. Az EU határain túlmutató (például a Földközi-tenger, a Balti-tenger, a Fekete-tenger, az Atlanti-óceán, a Karib-tenger és az Indiai-óceán területén) partnerségi megközelítésekre van szükség, többek között tengermedencékre vonatkozó és makroregionális stratégiákra; valamint hozzá kell járulni a nemzetközi óceánpolitikai irányítás keretében tett kötelezettségvállalásokhoz
  , a fenntartható fejlesztési célokhoz
  , az ENSZ fenntartható fejlesztéssel összefüggő óceánkutatás évtizedéhez hasonló kezdeményezésekhez, valamint a nemzeti joghatóságon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzésével összefüggő kötelezettségvállalásokhoz.

, óceánok

szárazföldi vizek gazdag biológiai sokfélesége

nyújt

, a fenntarthatatlan vízhasználat

, óceánok

szárazföldi vizek

, az

és a szárazföldi vizekben

hogy

vízi

, a fenntartható fejlesztési célokhoz

Módosítás 162

Módosítás 162

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.4 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.4 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Az élelmiszer-termelést szolgáló fenntartható
  tengeri és óceángazdálkodás,
  halászat és
  tengeri
  akvakultúra, az élelmiszer-biztonsági és élelmiszer-önrendelkezési szempontból jobb és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóbb alternatív fehérjeforrásokat is beleértve; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Az élelmiszer-termelést szolgáló fenntartható
  tengeri és óceángazdálkodás,
  halászat és
  tengeri
  akvakultúra, az élelmiszer-biztonsági és élelmiszer-önrendelkezési szempontból jobb és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóbb alternatív fehérjeforrásokat is beleértve;

tengeri és óceángazdálkodás,

tengeri

| — | Az élelmiszer-termelést szolgáló fenntartható halászat és
  felelős
  akvakultúra, az élelmiszer-biztonsági és élelmiszer-önrendelkezési szempontból jobb és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóbb alternatív fehérjeforrásokat is beleértve; |
| --- | --- |

—

Az élelmiszer-termelést szolgáló fenntartható halászat és
  felelős
  akvakultúra, az élelmiszer-biztonsági és élelmiszer-önrendelkezési szempontból jobb és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóbb alternatív fehérjeforrásokat is beleértve;

felelős

Módosítás 163

Módosítás 163

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.4 pont – 2 bekezdés – 1 a franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.4 pont – 2 bekezdés – 1 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | A tengeri élőlényekre épülő új biotermékek fejlesztése az új termékek és szolgáltatások előtt lehetőségeket teremtő alkalmazások széles körével; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A tengeri élőlényekre épülő új biotermékek fejlesztése az új termékek és szolgáltatások előtt lehetőségeket teremtő alkalmazások széles körével;

A tengeri élőlényekre épülő új biotermékek fejlesztése az új termékek és szolgáltatások előtt lehetőségeket teremtő alkalmazások széles körével;

Módosítás 164

Módosítás 164

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.4 pont – 2 bekezdés – 2 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.4 pont – 2 bekezdés – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A tengeri ökoszisztémák rezilienciájának fokozása és ezáltal a tengerek és
  óceánok
  egészségének biztosítása, a természeti folyamatok és az emberi tevékenység – mint például a szennyezés és a műanyagok, az eutrofizáció, a savasodás, a 
  tengerek és óceánok felmelegedése
  , a tengerszint megemelkedése – folytán a környezetre nehezedő nyomás
  hatásai
  elleni küzdelem és e hatások enyhítése, a szárazföld és a 
  tenger
  közötti
  kölcsönhatások áttekintése
  , valamint a körforgásos megközelítés támogatása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A tengeri ökoszisztémák rezilienciájának fokozása és ezáltal a tengerek és
  óceánok
  egészségének biztosítása, a természeti folyamatok és az emberi tevékenység – mint például a szennyezés és a műanyagok, az eutrofizáció, a savasodás, a 
  tengerek és óceánok felmelegedése
  , a tengerszint megemelkedése – folytán a környezetre nehezedő nyomás
  hatásai
  elleni küzdelem és e hatások enyhítése, a szárazföld és a 
  tenger
  közötti
  kölcsönhatások áttekintése
  , valamint a körforgásos megközelítés támogatása;

óceánok

tengerek és óceánok felmelegedése

hatásai

tenger

kölcsönhatások áttekintése

| — | A tengeri ökoszisztémák rezilienciájának fokozása és ezáltal a tengerek
  , az óceánok
  és
  a szárazföldi édesvizek
  egészségének biztosítása, a természeti folyamatok és az emberi tevékenység – mint például a szennyezés
  , a vegyi anyagok
  és a műanyagok,
  köztük a mikroműanyagok, a túlhalászat,
  az eutrofizáció, a savasodás, a 
  felmelegedés, az inváziós fajok
  , a tengerszint megemelkedése – folytán a környezetre nehezedő nyomás
  hatásainak megelőzése, az ezek
  elleni küzdelem és e hatások enyhítése, a szárazföld és a 
  vízi környezet
  közötti
  kölcsönhatásokat áttekintve
  , valamint a körforgásos megközelítés támogatása; |
| --- | --- |

—

A tengeri ökoszisztémák rezilienciájának fokozása és ezáltal a tengerek
  , az óceánok
  és
  a szárazföldi édesvizek
  egészségének biztosítása, a természeti folyamatok és az emberi tevékenység – mint például a szennyezés
  , a vegyi anyagok
  és a műanyagok,
  köztük a mikroműanyagok, a túlhalászat,
  az eutrofizáció, a savasodás, a 
  felmelegedés, az inváziós fajok
  , a tengerszint megemelkedése – folytán a környezetre nehezedő nyomás
  hatásainak megelőzése, az ezek
  elleni küzdelem és e hatások enyhítése, a szárazföld és a 
  vízi környezet
  közötti
  kölcsönhatásokat áttekintve
  , valamint a körforgásos megközelítés támogatása;

, az óceánok

a szárazföldi édesvizek

, a vegyi anyagok

köztük a mikroműanyagok, a túlhalászat,

felmelegedés, az inváziós fajok

hatásainak megelőzése, az ezek

vízi környezet

kölcsönhatásokat áttekintve

Módosítás 165

Módosítás 165

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.4 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.4 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Óceánpolitikai irányítás globális és regionális szinten, amelynek célja a tengeri és
  óceáni
  erőforrások megóvásának és fenntartható hasznosításának biztosítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Óceánpolitikai irányítás globális és regionális szinten, amelynek célja a tengeri és
  óceáni
  erőforrások megóvásának és fenntartható hasznosításának biztosítása;

óceáni

| — | Óceánpolitikai irányítás globális és regionális szinten, amelynek célja a tengeri
  , óceáni
  és
  szárazföldi vízi
  erőforrások
  és természetes tőkéjük
  megóvásának és fenntartható hasznosításának biztosítása; |
| --- | --- |

—

Óceánpolitikai irányítás globális és regionális szinten, amelynek célja a tengeri
  , óceáni
  és
  szárazföldi vízi
  erőforrások
  és természetes tőkéjük
  megóvásának és fenntartható hasznosításának biztosítása;

, óceáni

szárazföldi vízi

és természetes tőkéjük

Módosítás 166

Módosítás 166

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.4 pont – 2 bekezdés – 6 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.4 pont – 2 bekezdés – 6 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Kék értékláncok, a 
  tengeri
  területek sokrétű felhasználása, valamint a tengerekben és
  óceánokban
  rejlő megújuló energiával – köztük a 
  fenntartható
  mikro- és
  makroalgákkal
   – foglalkozó ágazat növekedése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Kék értékláncok, a 
  tengeri
  területek sokrétű felhasználása, valamint a tengerekben és
  óceánokban
  rejlő megújuló energiával – köztük a 
  fenntartható
  mikro- és
  makroalgákkal
   – foglalkozó ágazat növekedése;

tengeri

óceánokban

fenntartható

makroalgákkal

| — | Kék értékláncok, a 
  vízi
  területek sokrétű felhasználása, valamint a tengerekben
  , óceánokban
  és
  szárazföldi vizekben
  rejlő megújuló energiával – köztük a mikro- és
  makroalgák fenntartható termelésével
   – foglalkozó ágazat növekedése;
  környezeti szempontból semleges biomassza-termelést biztosító korszerű szárazföldi vízi termelési rendszerek; |
| --- | --- |

—

Kék értékláncok, a 
  vízi
  területek sokrétű felhasználása, valamint a tengerekben
  , óceánokban
  és
  szárazföldi vizekben
  rejlő megújuló energiával – köztük a mikro- és
  makroalgák fenntartható termelésével
   – foglalkozó ágazat növekedése;
  környezeti szempontból semleges biomassza-termelést biztosító korszerű szárazföldi vízi termelési rendszerek;

vízi

, óceánokban

szárazföldi vizekben

makroalgák fenntartható termelésével

környezeti szempontból semleges biomassza-termelést biztosító korszerű szárazföldi vízi termelési rendszerek;

Módosítás 167

Módosítás 167

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.4 pont – 2 bekezdés – 7 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.4 pont – 2 bekezdés – 7 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A
  tengeri
  és part menti ökoszisztémák dinamikáján, a biológiai sokféleségen és a sokrétű ökoszisztéma-szolgáltatásokon alapuló, természetből kiinduló megoldások, amelyek lehetővé teszik a tengeri és
  óceáni
  erőforrások fenntartható felhasználásának rendszerszintű megközelítését, hozzájárulnak a 
  környezetvédelemhez,
  a tengerparti területek kezeléséhez és az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodáshoz; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A
  tengeri
  és part menti ökoszisztémák dinamikáján, a biológiai sokféleségen és a sokrétű ökoszisztéma-szolgáltatásokon alapuló, természetből kiinduló megoldások, amelyek lehetővé teszik a tengeri és
  óceáni
  erőforrások fenntartható felhasználásának rendszerszintű megközelítését, hozzájárulnak a 
  környezetvédelemhez,
  a tengerparti területek kezeléséhez és az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodáshoz;

tengeri

óceáni

környezetvédelemhez,

| — | A
  vízi
  és part menti ökoszisztémák dinamikáján, a biológiai sokféleségen és a sokrétű ökoszisztéma-szolgáltatásokon alapuló, természetből kiinduló megoldások, amelyek lehetővé teszik a tengeri
  , óceáni
  és
  szárazföldi vízi
  erőforrások fenntartható felhasználásának rendszerszintű megközelítését, hozzájárulnak a 
  környezet (többek között
  a tengerparti területek
  ) védelméhez, helyreállításához és
  kezeléséhez és az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodáshoz; |
| --- | --- |

—

A
  vízi
  és part menti ökoszisztémák dinamikáján, a biológiai sokféleségen és a sokrétű ökoszisztéma-szolgáltatásokon alapuló, természetből kiinduló megoldások, amelyek lehetővé teszik a tengeri
  , óceáni
  és
  szárazföldi vízi
  erőforrások fenntartható felhasználásának rendszerszintű megközelítését, hozzájárulnak a 
  környezet (többek között
  a tengerparti területek
  ) védelméhez, helyreállításához és
  kezeléséhez és az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodáshoz;

vízi

, óceáni

szárazföldi vízi

környezet (többek között

) védelméhez, helyreállításához és

Módosítás 168

Módosítás 168

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.4 pont – 2 bekezdés – 8 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.4 pont – 2 bekezdés – 8 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Kék innováció, beleértve a kék és digitális gazdaságokat a tengerparti területeken, a tengerparti városokban és kikötőkben, a part menti területek rezilienciájának erősítése és a polgárok számára kínált előnyök fokozása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Kék innováció, beleértve a kék és digitális gazdaságokat a tengerparti területeken, a tengerparti városokban és kikötőkben, a part menti területek rezilienciájának erősítése és a polgárok számára kínált előnyök fokozása érdekében.

| — | Kék innováció, beleértve a kék és digitális gazdaságokat a tengerparti területeken, a tengerparti városokban és kikötőkben, a part menti területek rezilienciájának erősítése és a polgárok
  és látogatók
  számára kínált előnyök fokozása érdekében; |
| --- | --- |

—

Kék innováció, beleértve a kék és digitális gazdaságokat a tengerparti területeken, a tengerparti városokban és kikötőkben, a part menti területek rezilienciájának erősítése és a polgárok
  és látogatók
  számára kínált előnyök fokozása érdekében;

és látogatók

Módosítás 169

Módosítás 169

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.4 pont – 2 bekezdés – 9 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.4 pont – 2 bekezdés – 9 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Jobb megértése annak, milyen szerepet töltenek be az óceánok az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és az azokhoz való alkalmazkodás szempontjából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Jobb megértése annak, milyen szerepet töltenek be az óceánok az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és az azokhoz való alkalmazkodás szempontjából.

| — | Jobb megértése annak, milyen szerepet töltenek be az óceánok
  és más vízi környezetek
  az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és az azokhoz való alkalmazkodás szempontjából. |
| --- | --- |

—

Jobb megértése annak, milyen szerepet töltenek be az óceánok
  és más vízi környezetek
  az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és az azokhoz való alkalmazkodás szempontjából.

és más vízi környezetek

Módosítás 170

Módosítás 170

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.5 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.5 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A lakosság számának növekedése, az erőforráshiány és a túlhalászás, a környezet romlása, az éghajlatváltozás és a migráció együttes hatása olyan, korábban nem látott problémákat okoz, amelyek szükségessé teszik az élelmiszerrendszer átalakítását (FOOD 2030) (20). A jelenlegi élelmiszer-termelés és -fogyasztás nagyrészt fenntarthatatlan, ugyanakkor szembe kell néznünk a nem megfelelő táplálkozás kettős terhével is, amit egyfelől az alultápláltság, másfelől az elhízás jellemez. A jövőbeli élelmiszerrendszereknek elegendő, biztonságos, egészséges és jó minőségű élelmiszert kell biztosítaniuk mindenki számára, aminek alapját az erőforrás-felhasználás hatékonysága, a fenntarthatóság (az üvegházhatásúgáz-kibocsátás, a szennyezés és a hulladéktermelés csökkentését is beleértve), a szárazföld és a 
  tenger
  összekapcsolása, az élelmiszeripari hulladék csökkentése,
  a tengerekből és óceánokból származó
  élelmiszerek termelésének fokozása, valamint a teljes „élelmiszer-értéklánc” – a termelőktől a fogyasztókig és vissza – átfogó szemlélete képezi. Ennek együtt kell járnia olyan jövőbeni élelmiszerbiztonsági rendszerek kifejlesztésével, valamint olyan eszközök, technológiák, adatközpontú és digitális megoldások megtervezésével, kifejlesztésével és alkalmazásával, amelyek jelentős előnyöket nyújtanak a fogyasztóknak és javítják az élelmiszer-értéklánc versenyképességét és fenntarthatóságát. Emellett ösztönözni kell az emberek szokásainak megváltozását az élelmiszer-fogyasztási és -termelési minták terén, és be kell vonni az elsődleges termelőket, az ipart (a kkv-kat is), a kiskereskedőket, az élelmiszerekkel kapcsolatos szolgáltatásokat nyújtó ágazatokat, a fogyasztókat és a 
  közszolgálatokat
  is. | A lakosság számának növekedése, az erőforráshiány és a túlhalászás, a környezet romlása, az éghajlatváltozás és a migráció együttes hatása olyan, korábban nem látott problémákat okoz, amelyek szükségessé teszik az élelmiszerrendszer átalakítását (FOOD 2030) (20). A jelenlegi élelmiszer-termelés és -fogyasztás nagyrészt fenntarthatatlan, ugyanakkor szembe kell néznünk a nem megfelelő táplálkozás kettős terhével is, amit egyfelől az alultápláltság, másfelől az elhízás jellemez. A jövőbeli élelmiszerrendszereknek elegendő, biztonságos, egészséges és jó minőségű élelmiszert kell biztosítaniuk mindenki számára, aminek alapját az erőforrás-felhasználás hatékonysága, a fenntarthatóság (az üvegházhatásúgáz-kibocsátás, a szennyezés és a hulladéktermelés csökkentését is beleértve), a szárazföld és a 
  vízi környezetek
  összekapcsolása, az élelmiszeripari hulladék csökkentése,
  az
  élelmiszerek termelésének fokozása, valamint a teljes „élelmiszer-értéklánc” – a termelőktől a fogyasztókig és vissza – átfogó szemlélete képezi. Ennek együtt kell járnia olyan jövőbeni élelmiszerbiztonsági rendszerek kifejlesztésével, valamint olyan eszközök, technológiák, adatközpontú és digitális megoldások megtervezésével, kifejlesztésével és alkalmazásával, amelyek jelentős előnyöket nyújtanak a fogyasztóknak és javítják az élelmiszer-értéklánc versenyképességét
  , hatékonyságát
  és fenntarthatóságát. Emellett
  például az élelmiszerek címkézése révén
  ösztönözni kell az emberek szokásainak
  tápláló és egészséges étrend irányába történő
  megváltozását az élelmiszer-fogyasztási és -termelési minták terén, és
  jobban
  be kell vonni
  minden szereplőt, köztük a fogyasztókat,
  az elsődleges termelőket, az ipart (a kkv-kat is), a kiskereskedőket, az élelmiszerekkel kapcsolatos szolgáltatásokat nyújtó ágazatokat, a fogyasztókat és a 
  közszolgáltatásokat
  is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A lakosság számának növekedése, az erőforráshiány és a túlhalászás, a környezet romlása, az éghajlatváltozás és a migráció együttes hatása olyan, korábban nem látott problémákat okoz, amelyek szükségessé teszik az élelmiszerrendszer átalakítását (FOOD 2030) (20). A jelenlegi élelmiszer-termelés és -fogyasztás nagyrészt fenntarthatatlan, ugyanakkor szembe kell néznünk a nem megfelelő táplálkozás kettős terhével is, amit egyfelől az alultápláltság, másfelől az elhízás jellemez. A jövőbeli élelmiszerrendszereknek elegendő, biztonságos, egészséges és jó minőségű élelmiszert kell biztosítaniuk mindenki számára, aminek alapját az erőforrás-felhasználás hatékonysága, a fenntarthatóság (az üvegházhatásúgáz-kibocsátás, a szennyezés és a hulladéktermelés csökkentését is beleértve), a szárazföld és a 
  tenger
  összekapcsolása, az élelmiszeripari hulladék csökkentése,
  a tengerekből és óceánokból származó
  élelmiszerek termelésének fokozása, valamint a teljes „élelmiszer-értéklánc” – a termelőktől a fogyasztókig és vissza – átfogó szemlélete képezi. Ennek együtt kell járnia olyan jövőbeni élelmiszerbiztonsági rendszerek kifejlesztésével, valamint olyan eszközök, technológiák, adatközpontú és digitális megoldások megtervezésével, kifejlesztésével és alkalmazásával, amelyek jelentős előnyöket nyújtanak a fogyasztóknak és javítják az élelmiszer-értéklánc versenyképességét és fenntarthatóságát. Emellett ösztönözni kell az emberek szokásainak megváltozását az élelmiszer-fogyasztási és -termelési minták terén, és be kell vonni az elsődleges termelőket, az ipart (a kkv-kat is), a kiskereskedőket, az élelmiszerekkel kapcsolatos szolgáltatásokat nyújtó ágazatokat, a fogyasztókat és a 
  közszolgálatokat
  is.

20

tenger

a tengerekből és óceánokból származó

közszolgálatokat

A lakosság számának növekedése, az erőforráshiány és a túlhalászás, a környezet romlása, az éghajlatváltozás és a migráció együttes hatása olyan, korábban nem látott problémákat okoz, amelyek szükségessé teszik az élelmiszerrendszer átalakítását (FOOD 2030) (20). A jelenlegi élelmiszer-termelés és -fogyasztás nagyrészt fenntarthatatlan, ugyanakkor szembe kell néznünk a nem megfelelő táplálkozás kettős terhével is, amit egyfelől az alultápláltság, másfelől az elhízás jellemez. A jövőbeli élelmiszerrendszereknek elegendő, biztonságos, egészséges és jó minőségű élelmiszert kell biztosítaniuk mindenki számára, aminek alapját az erőforrás-felhasználás hatékonysága, a fenntarthatóság (az üvegházhatásúgáz-kibocsátás, a szennyezés és a hulladéktermelés csökkentését is beleértve), a szárazföld és a 
  vízi környezetek
  összekapcsolása, az élelmiszeripari hulladék csökkentése,
  az
  élelmiszerek termelésének fokozása, valamint a teljes „élelmiszer-értéklánc” – a termelőktől a fogyasztókig és vissza – átfogó szemlélete képezi. Ennek együtt kell járnia olyan jövőbeni élelmiszerbiztonsági rendszerek kifejlesztésével, valamint olyan eszközök, technológiák, adatközpontú és digitális megoldások megtervezésével, kifejlesztésével és alkalmazásával, amelyek jelentős előnyöket nyújtanak a fogyasztóknak és javítják az élelmiszer-értéklánc versenyképességét
  , hatékonyságát
  és fenntarthatóságát. Emellett
  például az élelmiszerek címkézése révén
  ösztönözni kell az emberek szokásainak
  tápláló és egészséges étrend irányába történő
  megváltozását az élelmiszer-fogyasztási és -termelési minták terén, és
  jobban
  be kell vonni
  minden szereplőt, köztük a fogyasztókat,
  az elsődleges termelőket, az ipart (a kkv-kat is), a kiskereskedőket, az élelmiszerekkel kapcsolatos szolgáltatásokat nyújtó ágazatokat, a fogyasztókat és a 
  közszolgáltatásokat
  is.

20

vízi környezetek

az

, hatékonyságát

például az élelmiszerek címkézése révén

tápláló és egészséges étrend irányába történő

jobban

minden szereplőt, köztük a fogyasztókat,

közszolgáltatásokat

Módosítás 171

Módosítás 171

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.5 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.5 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Fenntartható és egészséges táplálkozás az egész életen át az emberek jóléte érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Fenntartható és egészséges táplálkozás az egész életen át az emberek jóléte érdekében;

| — | Fenntartható és egészséges táplálkozás az egész életen át az emberek jóléte érdekében;
  biztosítva, hogy az élelmiszertermelési és -feldolgozási rendszereket már a kezdetektől a táplálkozási szükségletek szem előtt tartásával tervezzék meg; |
| --- | --- |

—

Fenntartható és egészséges táplálkozás az egész életen át az emberek jóléte érdekében;
  biztosítva, hogy az élelmiszertermelési és -feldolgozási rendszereket már a kezdetektől a táplálkozási szükségletek szem előtt tartásával tervezzék meg;

biztosítva, hogy az élelmiszertermelési és -feldolgozási rendszereket már a kezdetektől a táplálkozási szükségletek szem előtt tartásával tervezzék meg;

Módosítás 172

Módosítás 172

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.5 pont – 2 bekezdés – 1 a franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.5 pont – 2 bekezdés – 1 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Új genomikus és metabolomikai technológiák alkalmazása a globális népesség különféle táplálkozási igényeinek felismerése és kielégítése érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Új genomikus és metabolomikai technológiák alkalmazása a globális népesség különféle táplálkozási igényeinek felismerése és kielégítése érdekében;

Új genomikus és metabolomikai technológiák alkalmazása a globális népesség különféle táplálkozási igényeinek felismerése és kielégítése érdekében;

Módosítás 173

Módosítás 173

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.5 pont – 2 bekezdés – 2 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.5 pont – 2 bekezdés – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Személyre szabott táplálkozás
  kifejezetten a veszélyeztetett csoportok részére, a táplálkozással és a nem fertőző betegségekkel összefüggő kockázatok mérséklésére; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Személyre szabott táplálkozás
  kifejezetten a veszélyeztetett csoportok részére, a táplálkozással és a nem fertőző betegségekkel összefüggő kockázatok mérséklésére;

Személyre szabott táplálkozás

| — | Új táplálkozási megközelítések
  kifejezetten a veszélyeztetett csoportok részére, a táplálkozással és a nem fertőző betegségekkel
  , köztük az élelmiszer-intoleranciával
  összefüggő kockázatok mérséklésére; |
| --- | --- |

—

Új táplálkozási megközelítések
  kifejezetten a veszélyeztetett csoportok részére, a táplálkozással és a nem fertőző betegségekkel
  , köztük az élelmiszer-intoleranciával
  összefüggő kockázatok mérséklésére;

Új táplálkozási megközelítések

, köztük az élelmiszer-intoleranciával

Módosítás 174

Módosítás 174

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.5 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.5 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Fogyasztói szokások, a fogyasztók életvitele és motivációi, a társadalmi innováció és a társadalmi szerepvállalás ösztönzése a jobb egészségügyi és környezeti fenntarthatóság érdekében a teljes élelmiszer-értéklánc mentén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Fogyasztói szokások, a fogyasztók életvitele és motivációi, a társadalmi innováció és a társadalmi szerepvállalás ösztönzése a jobb egészségügyi és környezeti fenntarthatóság érdekében a teljes élelmiszer-értéklánc mentén;

| — | Fogyasztói szokások, a fogyasztók életvitele és motivációi
  multidiszciplináris (pszichológiai és kulturális) szempontok alapján elemezve
  , a társadalmi innováció és a társadalmi szerepvállalás ösztönzése a jobb egészségügyi és környezeti fenntarthatóság érdekében a teljes élelmiszer-értéklánc mentén; |
| --- | --- |

—

Fogyasztói szokások, a fogyasztók életvitele és motivációi
  multidiszciplináris (pszichológiai és kulturális) szempontok alapján elemezve
  , a társadalmi innováció és a társadalmi szerepvállalás ösztönzése a jobb egészségügyi és környezeti fenntarthatóság érdekében a teljes élelmiszer-értéklánc mentén;

multidiszciplináris (pszichológiai és kulturális) szempontok alapján elemezve

Módosítás 175

Módosítás 175

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.5 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.5 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Korszerű élelmiszer-biztonsági és -eredetiségigazolási rendszerek, amelyek növelik a fogyasztók élelmiszerrendszer iránti bizalmát; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Korszerű élelmiszer-biztonsági és -eredetiségigazolási rendszerek, amelyek növelik a fogyasztók élelmiszerrendszer iránti bizalmát;

| — | Korszerű élelmiszer-biztonsági
  , nyomonkövethetőségi
  és -eredetiségigazolási rendszerek, amelyek növelik a fogyasztók élelmiszerrendszer iránti bizalmát; |
| --- | --- |

—

Korszerű élelmiszer-biztonsági
  , nyomonkövethetőségi
  és -eredetiségigazolási rendszerek, amelyek növelik a fogyasztók élelmiszerrendszer iránti bizalmát;

, nyomonkövethetőségi

Módosítás 176

Módosítás 176

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.5 pont – 2 bekezdés – 4 a franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.5 pont – 2 bekezdés – 4 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Fehérjeforrások azonosítása, továbbá fehérjenövények, valamint élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő feldolgozásuk továbbfejlesztése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Fehérjeforrások azonosítása, továbbá fehérjenövények, valamint élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő feldolgozásuk továbbfejlesztése;

Fehérjeforrások azonosítása, továbbá fehérjenövények, valamint élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő feldolgozásuk továbbfejlesztése;

Módosítás 177

Módosítás 177

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.5 pont – 2 bekezdés – 6 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.5 pont – 2 bekezdés – 6 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Környezeti szempontból fenntartható, körforgásos és erőforrás-hatékony szárazföldi és
  tengeri
  élelmiszerrendszerek, amelyek nulla élelmiszeripari hulladékkal járnak a teljes élelmiszerrendszer mentén – ezt az élelmiszerek és a biomassza újrahasznosításával, az élelmiszeripari hulladék újrafeldolgozásával, az élelmiszer új csomagolásával, az adott piacra szabott és helyi élelmiszerek iránti kereslettel érik el; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Környezeti szempontból fenntartható, körforgásos és erőforrás-hatékony szárazföldi és
  tengeri
  élelmiszerrendszerek, amelyek nulla élelmiszeripari hulladékkal járnak a teljes élelmiszerrendszer mentén – ezt az élelmiszerek és a biomassza újrahasznosításával, az élelmiszeripari hulladék újrafeldolgozásával, az élelmiszer új csomagolásával, az adott piacra szabott és helyi élelmiszerek iránti kereslettel érik el;

tengeri

| — | Környezeti szempontból fenntartható, körforgásos és erőforrás-hatékony, szárazföldi és
  vízi környezetekből származó
  élelmiszerrendszerek, amelyek nulla élelmiszeripari hulladékkal járnak a teljes élelmiszerrendszer mentén – ezt az élelmiszerek és a biomassza újrahasznosításával, az élelmiszeripari hulladék újrafeldolgozásával, az élelmiszer új csomagolásával, az adott piacra szabott és helyi élelmiszerek iránti kereslettel érik el; |
| --- | --- |

—

Környezeti szempontból fenntartható, körforgásos és erőforrás-hatékony, szárazföldi és
  vízi környezetekből származó
  élelmiszerrendszerek, amelyek nulla élelmiszeripari hulladékkal járnak a teljes élelmiszerrendszer mentén – ezt az élelmiszerek és a biomassza újrahasznosításával, az élelmiszeripari hulladék újrafeldolgozásával, az élelmiszer új csomagolásával, az adott piacra szabott és helyi élelmiszerek iránti kereslettel érik el;

vízi környezetekből származó

Módosítás 178

Módosítás 178

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.5 pont – 2 bekezdés – 7 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.5 pont – 2 bekezdés – 7 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A helyi érdekű innovációt és a közösségek felhatalmazását célzó innováció és élelmiszerrendszerek, amelyek az
  ágazat
  , a helyi hatóságok, a kutatók és a társadalom közötti partnerségeken keresztül ösztönzik a tisztességes kereskedelmet és árképzést, a befogadást és fenntarthatóságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A helyi érdekű innovációt és a közösségek felhatalmazását célzó innováció és élelmiszerrendszerek, amelyek az
  ágazat
  , a helyi hatóságok, a kutatók és a társadalom közötti partnerségeken keresztül ösztönzik a tisztességes kereskedelmet és árképzést, a befogadást és fenntarthatóságot.

ágazat

| — | A helyi érdekű innovációt és a közösségek felhatalmazását célzó innováció és élelmiszerrendszerek, amelyek az
  ágazatok
  , a helyi hatóságok, a kutatók és a társadalom közötti partnerségeken keresztül ösztönzik a tisztességes kereskedelmet és árképzést, a befogadást és fenntarthatóságot. |
| --- | --- |

—

A helyi érdekű innovációt és a közösségek felhatalmazását célzó innováció és élelmiszerrendszerek, amelyek az
  ágazatok
  , a helyi hatóságok, a kutatók és a társadalom közötti partnerségeken keresztül ösztönzik a tisztességes kereskedelmet és árképzést, a befogadást és fenntarthatóságot.

ágazatok

Módosítás 179

Módosítás 179

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.5 pont – 2 bekezdés – 7 a franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.5 pont – 2 bekezdés – 7 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | A körforgásos biogazdaság fejlesztése, az élelmiszer-termelési és -feldolgozási ciklusok maximalizálása az erőforrások értékének optimalizálása és a környezetet érő hatások minimálisra csökkentése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A körforgásos biogazdaság fejlesztése, az élelmiszer-termelési és -feldolgozási ciklusok maximalizálása az erőforrások értékének optimalizálása és a környezetet érő hatások minimálisra csökkentése érdekében.

A körforgásos biogazdaság fejlesztése, az élelmiszer-termelési és -feldolgozási ciklusok maximalizálása az erőforrások értékének optimalizálása és a környezetet érő hatások minimálisra csökkentése érdekében.

Módosítás 180

Módosítás 180

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.6 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.6 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A bioalapú innováció – azzal, hogy felöleli a szárazföldből és a 
  tengerből
  származó biomassza fenntartható beszerzését, ipari feldolgozását és bioalapú anyagokká és termékekké való átalakítását – megteremti a fosszilisenergia-alapú gazdaságról való elmozdulás alapját. Emellett kihasználja az élő erőforrásokban, az élettudományokban és az ipari biotechnológiában rejlő potenciált arra a célra, hogy új felfedezéseket, termékeket és eljárásokat hozzon létre. A bioalapú innováció – a technológiákat is beleértve – új gazdasági tevékenységeket hívhat életre és munkahelyeket teremthet a régiókban és városokban, hozzájárulhat a vidéki és part menti gazdaságok fellendítéséhez, és erősítheti a biogazdaság körkörösségét. | A bioalapú innováció – azzal, hogy felöleli a szárazföldből és a 
  vízből
  származó biomassza fenntartható beszerzését, ipari feldolgozását és bioalapú anyagokká és termékekké való átalakítását – megteremti a fosszilisenergia-alapú gazdaságról való elmozdulás alapját. Emellett kihasználja az élő erőforrásokban, az élettudományokban és az ipari biotechnológiában
  , valamint a folyamatban lévő szabványosítási munkában
  rejlő potenciált arra a célra, hogy új felfedezéseket, termékeket és eljárásokat hozzon létre. A bioalapú innováció – a technológiákat is beleértve – új gazdasági tevékenységeket hívhat életre és munkahelyeket teremthet a régiókban és városokban, hozzájárulhat a vidéki és part menti gazdaságok fellendítéséhez, és erősítheti a biogazdaság körkörösségét
  , ezzel támogatva az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás-hatékony társadalom felé történő átmenetet
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A bioalapú innováció – azzal, hogy felöleli a szárazföldből és a 
  tengerből
  származó biomassza fenntartható beszerzését, ipari feldolgozását és bioalapú anyagokká és termékekké való átalakítását – megteremti a fosszilisenergia-alapú gazdaságról való elmozdulás alapját. Emellett kihasználja az élő erőforrásokban, az élettudományokban és az ipari biotechnológiában rejlő potenciált arra a célra, hogy új felfedezéseket, termékeket és eljárásokat hozzon létre. A bioalapú innováció – a technológiákat is beleértve – új gazdasági tevékenységeket hívhat életre és munkahelyeket teremthet a régiókban és városokban, hozzájárulhat a vidéki és part menti gazdaságok fellendítéséhez, és erősítheti a biogazdaság körkörösségét.

tengerből

A bioalapú innováció – azzal, hogy felöleli a szárazföldből és a 
  vízből
  származó biomassza fenntartható beszerzését, ipari feldolgozását és bioalapú anyagokká és termékekké való átalakítását – megteremti a fosszilisenergia-alapú gazdaságról való elmozdulás alapját. Emellett kihasználja az élő erőforrásokban, az élettudományokban és az ipari biotechnológiában
  , valamint a folyamatban lévő szabványosítási munkában
  rejlő potenciált arra a célra, hogy új felfedezéseket, termékeket és eljárásokat hozzon létre. A bioalapú innováció – a technológiákat is beleértve – új gazdasági tevékenységeket hívhat életre és munkahelyeket teremthet a régiókban és városokban, hozzájárulhat a vidéki és part menti gazdaságok fellendítéséhez, és erősítheti a biogazdaság körkörösségét
  , ezzel támogatva az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás-hatékony társadalom felé történő átmenetet
  .

vízből

, valamint a folyamatban lévő szabványosítási munkában

, ezzel támogatva az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás-hatékony társadalom felé történő átmenetet

Módosítás 181

Módosítás 181

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.6 pont – 2 bekezdés – 1 a franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.6 pont – 2 bekezdés – 1 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A bioalapú innovációs rendszerek az ágazatok és az értéklánc közötti együttműködést igényelnek. A különböző biomasszaforrások potenciálját és hatását körültekintően kell értékelni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A bioalapú innovációs rendszerek az ágazatok és az értéklánc közötti együttműködést igényelnek. A különböző biomasszaforrások potenciálját és hatását körültekintően kell értékelni.

A bioalapú innovációs rendszerek az ágazatok és az értéklánc közötti együttműködést igényelnek. A különböző biomasszaforrások potenciálját és hatását körültekintően kell értékelni.

Módosítás 182

Módosítás 182

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.6 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.6 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Fenntartható biomassza-beszerzési és -előállítási rendszerek, amelyek középpontjában a nagy értékű alkalmazások és felhasználások, a társadalmi és
  gazdasági
  fenntarthatóság, az
  éghajlatváltozás hatásainak
  mérséklésével kapcsolatos célok,
  a biológiai sokféleség és
  az erőforrás-felhasználás átfogó hatékonysága áll; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Fenntartható biomassza-beszerzési és -előállítási rendszerek, amelyek középpontjában a nagy értékű alkalmazások és felhasználások, a társadalmi és
  gazdasági
  fenntarthatóság, az
  éghajlatváltozás hatásainak
  mérséklésével kapcsolatos célok,
  a biológiai sokféleség és
  az erőforrás-felhasználás átfogó hatékonysága áll;

gazdasági

éghajlatváltozás hatásainak

a biológiai sokféleség és

| — | Fenntartható
  és méltányos
  biomassza-beszerzési és -előállítási rendszerek, amelyek középpontjában a nagy értékű alkalmazások és felhasználások, a társadalmi
  , gazdasági
  és
  környezeti
  fenntarthatóság, az
  éghajlattal és a biológiai sokféleség csökkenésének
  mérséklésével kapcsolatos célok,
  valamint
  az erőforrás-felhasználás átfogó hatékonysága áll; |
| --- | --- |

—

Fenntartható
  és méltányos
  biomassza-beszerzési és -előállítási rendszerek, amelyek középpontjában a nagy értékű alkalmazások és felhasználások, a társadalmi
  , gazdasági
  és
  környezeti
  fenntarthatóság, az
  éghajlattal és a biológiai sokféleség csökkenésének
  mérséklésével kapcsolatos célok,
  valamint
  az erőforrás-felhasználás átfogó hatékonysága áll;

és méltányos

, gazdasági

környezeti

éghajlattal és a biológiai sokféleség csökkenésének

valamint

Módosítás 183

Módosítás 183

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.6 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.6 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Bioalapú értékláncok, anyagok – az új tulajdonságokkal, funkciókkal rendelkező és jobb fenntarthatóságú (például mérsékeltebb üvegházhatásúgáz-kibocsátású) biológiai ihletésű anyagokat, termékeket és eljárásokat is beleértve, amelyek ösztönzik korszerű, különféle biomasszákat hasznosító biofinomítók kifejlesztését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Bioalapú értékláncok, anyagok – az új tulajdonságokkal, funkciókkal rendelkező és jobb fenntarthatóságú (például mérsékeltebb üvegházhatásúgáz-kibocsátású) biológiai ihletésű anyagokat, termékeket és eljárásokat is beleértve, amelyek ösztönzik korszerű, különféle biomasszákat hasznosító biofinomítók kifejlesztését;

| — | Bioalapú értékláncok, anyagok – az új tulajdonságokkal, funkciókkal rendelkező és jobb fenntarthatóságú (például mérsékeltebb üvegházhatásúgáz-kibocsátású) biológiai ihletésű anyagokat, termékeket és eljárásokat is beleértve, amelyek ösztönzik korszerű, különféle biomasszákat hasznosító biofinomítók kifejlesztését
  , továbbá a meglévő és új biogén tüzelőanyagok kifejlesztését; a bioalapú hulladék- és mellékáramok jobb felhasználása; |
| --- | --- |

—

Bioalapú értékláncok, anyagok – az új tulajdonságokkal, funkciókkal rendelkező és jobb fenntarthatóságú (például mérsékeltebb üvegházhatásúgáz-kibocsátású) biológiai ihletésű anyagokat, termékeket és eljárásokat is beleértve, amelyek ösztönzik korszerű, különféle biomasszákat hasznosító biofinomítók kifejlesztését
  , továbbá a meglévő és új biogén tüzelőanyagok kifejlesztését; a bioalapú hulladék- és mellékáramok jobb felhasználása;

, továbbá a meglévő és új biogén tüzelőanyagok kifejlesztését; a bioalapú hulladék- és mellékáramok jobb felhasználása;

Módosítás 184

Módosítás 184

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.6 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.6 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Biotechnológia – az ágazatokat átfogó, élvonalbeli biotechnológiát is beleértve –, versenyképes, fenntartható és új ipari folyamatokban, környezetvédelmi szolgáltatásokban és fogyasztási cikkekben történő alkalmazásra (21); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Biotechnológia – az ágazatokat átfogó, élvonalbeli biotechnológiát is beleértve –, versenyképes, fenntartható és új ipari folyamatokban, környezetvédelmi szolgáltatásokban és fogyasztási cikkekben történő alkalmazásra (21);

21

| — | Biotechnológia – az ágazatokat átfogó, élvonalbeli biotechnológiát is beleértve –, versenyképes, fenntartható és új
  mezőgazdasági,
  ipari folyamatokban, környezetvédelmi szolgáltatásokban és fogyasztási cikkekben történő alkalmazásra (21); |
| --- | --- |

—

Biotechnológia – az ágazatokat átfogó, élvonalbeli biotechnológiát is beleértve –, versenyképes, fenntartható és új
  mezőgazdasági,
  ipari folyamatokban, környezetvédelmi szolgáltatásokban és fogyasztási cikkekben történő alkalmazásra (21);

mezőgazdasági,

21

Módosítás 185

Módosítás 185

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.6 pont – 2 bekezdés – 5 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.6 pont – 2 bekezdés – 5 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A bioalapú gazdaság – technológiai, rendszerszemléletű, szociális és üzleti innovációs modellel megvalósított – körkörössége, aminek célja a biológiaierőforrás-egységenként létrehozott érték
  radikális
  növelése, a szóban forgó erőforrások értékének hosszabb ideig való benntartása a gazdaságban, illetve a fenntartható biomassza lépcsőzetes felhasználása elvének megtámogatása a kutatáson és innováción keresztül; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A bioalapú gazdaság – technológiai, rendszerszemléletű, szociális és üzleti innovációs modellel megvalósított – körkörössége, aminek célja a biológiaierőforrás-egységenként létrehozott érték
  radikális
  növelése, a szóban forgó erőforrások értékének hosszabb ideig való benntartása a gazdaságban, illetve a fenntartható biomassza lépcsőzetes felhasználása elvének megtámogatása a kutatáson és innováción keresztül;

radikális

| — | A bioalapú gazdaság – technológiai, rendszerszemléletű, szociális és üzleti innovációs modellel megvalósított – körkörössége, aminek célja a biológiaierőforrás-egységenként létrehozott érték növelése, a szóban forgó erőforrások értékének hosszabb ideig való benntartása a gazdaságban
  és a fenntartható anyagok irányába történő átmenet
  , illetve a fenntartható biomassza lépcsőzetes felhasználása elvének megtámogatása a kutatáson és innováción keresztül; |
| --- | --- |

—

A bioalapú gazdaság – technológiai, rendszerszemléletű, szociális és üzleti innovációs modellel megvalósított – körkörössége, aminek célja a biológiaierőforrás-egységenként létrehozott érték növelése, a szóban forgó erőforrások értékének hosszabb ideig való benntartása a gazdaságban
  és a fenntartható anyagok irányába történő átmenet
  , illetve a fenntartható biomassza lépcsőzetes felhasználása elvének megtámogatása a kutatáson és innováción keresztül;

és a fenntartható anyagok irányába történő átmenet

Módosítás 186

Módosítás 186

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.6 pont – 2 bekezdés – 5 a franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.6 pont – 2 bekezdés – 5 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Bioalapú értékláncok, beleértve az új, innovatív anyagokat, anyagkombinációkat, továbbá más innovatív elgondolásokat és termékeket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Bioalapú értékláncok, beleértve az új, innovatív anyagokat, anyagkombinációkat, továbbá más innovatív elgondolásokat és termékeket;

Bioalapú értékláncok, beleértve az új, innovatív anyagokat, anyagkombinációkat, továbbá más innovatív elgondolásokat és termékeket;

Módosítás 187

Módosítás 187

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.7 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.7 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A körforgásos termelési és fogyasztási rendszerek az európai gazdaság számára az erőforrásoktól való függőség csökkentése és a vállalkozások versenyképességének növelése miatt, az európai polgárok számára pedig új munkahelyek teremtése, illetve a környezetre és éghajlatra nehezedő nyomás csökkentése miatt lesznek előnyösek. Az ipari átalakításon túl az alacsony kibocsátású, erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra való átálláshoz egy tágabb értelemben vett „rendszerváltás” is szükséges, amely rendszerszemléletű öko-innovatív megoldásokat, új üzleti modelleket, piacokat és beruházásokat, kiszolgáló infrastruktúrát, társadalmi innovációt, megváltozott fogyasztási szokásokat és olyan irányítási modelleket is igényel, amelyek ösztönzik a többszereplős együttműködést annak biztosítása érdekében, hogy a rendszer tervezett változtatása nyomán jobb gazdasági, környezeti és társadalmi eredmények szülessenek (22). A nemzetközi együttműködés megnyitása fontos
  lesz
  az összehasonlíthatóság, a tudás előállítása és megosztása, valamint az erőfeszítések közötti átfedések elkerülése érdekében, például az erőforrásokkal foglalkozó nemzetközi szakértői testülethez hasonló nemzetközi kezdeményezések révén. | A körforgásos termelési és fogyasztási rendszerek az európai gazdaság
  és társadalom
  számára az erőforrásoktól való függőség csökkentése és a vállalkozások versenyképességének növelése miatt, az európai polgárok számára pedig új munkahelyek teremtése, illetve a környezetre és éghajlatra nehezedő nyomás csökkentése miatt lesznek előnyösek. Az ipari átalakításon túl az alacsony kibocsátású, erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra való átálláshoz egy tágabb értelemben vett „rendszerváltás” is szükséges, amely rendszerszemléletű öko-innovatív megoldásokat, új üzleti modelleket, piacokat és beruházásokat,
  a szabványok felülvizsgálatát vagy új szabványok kidolgozását,
  kiszolgáló infrastruktúrát, társadalmi innovációt, megváltozott fogyasztási szokásokat és olyan irányítási modelleket is igényel, amelyek ösztönzik a többszereplős együttműködést annak biztosítása érdekében, hogy a rendszer tervezett változtatása nyomán jobb gazdasági, környezeti és társadalmi eredmények szülessenek (22).
  Adott esetben
  a nemzetközi együttműködés megnyitása fontos
  lehet
  az összehasonlíthatóság, a tudás előállítása és megosztása, valamint az erőfeszítések közötti átfedések elkerülése érdekében, például az erőforrásokkal foglalkozó nemzetközi szakértői testülethez hasonló nemzetközi kezdeményezések révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A körforgásos termelési és fogyasztási rendszerek az európai gazdaság számára az erőforrásoktól való függőség csökkentése és a vállalkozások versenyképességének növelése miatt, az európai polgárok számára pedig új munkahelyek teremtése, illetve a környezetre és éghajlatra nehezedő nyomás csökkentése miatt lesznek előnyösek. Az ipari átalakításon túl az alacsony kibocsátású, erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra való átálláshoz egy tágabb értelemben vett „rendszerváltás” is szükséges, amely rendszerszemléletű öko-innovatív megoldásokat, új üzleti modelleket, piacokat és beruházásokat, kiszolgáló infrastruktúrát, társadalmi innovációt, megváltozott fogyasztási szokásokat és olyan irányítási modelleket is igényel, amelyek ösztönzik a többszereplős együttműködést annak biztosítása érdekében, hogy a rendszer tervezett változtatása nyomán jobb gazdasági, környezeti és társadalmi eredmények szülessenek (22). A nemzetközi együttműködés megnyitása fontos
  lesz
  az összehasonlíthatóság, a tudás előállítása és megosztása, valamint az erőfeszítések közötti átfedések elkerülése érdekében, például az erőforrásokkal foglalkozó nemzetközi szakértői testülethez hasonló nemzetközi kezdeményezések révén.

22

lesz

A körforgásos termelési és fogyasztási rendszerek az európai gazdaság
  és társadalom
  számára az erőforrásoktól való függőség csökkentése és a vállalkozások versenyképességének növelése miatt, az európai polgárok számára pedig új munkahelyek teremtése, illetve a környezetre és éghajlatra nehezedő nyomás csökkentése miatt lesznek előnyösek. Az ipari átalakításon túl az alacsony kibocsátású, erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra való átálláshoz egy tágabb értelemben vett „rendszerváltás” is szükséges, amely rendszerszemléletű öko-innovatív megoldásokat, új üzleti modelleket, piacokat és beruházásokat,
  a szabványok felülvizsgálatát vagy új szabványok kidolgozását,
  kiszolgáló infrastruktúrát, társadalmi innovációt, megváltozott fogyasztási szokásokat és olyan irányítási modelleket is igényel, amelyek ösztönzik a többszereplős együttműködést annak biztosítása érdekében, hogy a rendszer tervezett változtatása nyomán jobb gazdasági, környezeti és társadalmi eredmények szülessenek (22).
  Adott esetben
  a nemzetközi együttműködés megnyitása fontos
  lehet
  az összehasonlíthatóság, a tudás előállítása és megosztása, valamint az erőfeszítések közötti átfedések elkerülése érdekében, például az erőforrásokkal foglalkozó nemzetközi szakértői testülethez hasonló nemzetközi kezdeményezések révén.

és társadalom

a szabványok felülvizsgálatát vagy új szabványok kidolgozását,

22

Adott esetben

lehet

Módosítás 188

Módosítás 188

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.7 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.7 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Rendszerszintű átállás az erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra, új paradigmákkal a fogyasztói interakció, az
  erőforrás-hatékonyságot
  és a környezeti teljesítményt célzó új üzleti modellek; a teljes életciklus alatt az erőforrás-hatékonyságot ösztönző termékek és szolgáltatások; a megosztást, az újrafelhasználást, a javítást, a gyártást, az újrafeldolgozást és a komposztálást szolgáló rendszerek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Rendszerszintű átállás az erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra, új paradigmákkal a fogyasztói interakció, az
  erőforrás-hatékonyságot
  és a környezeti teljesítményt célzó új üzleti modellek; a teljes életciklus alatt az erőforrás-hatékonyságot ösztönző termékek és szolgáltatások; a megosztást, az újrafelhasználást, a javítást, a gyártást, az újrafeldolgozást és a komposztálást szolgáló rendszerek;

erőforrás-hatékonyságot

| — | Rendszerszintű átállás az erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra, új paradigmákkal a fogyasztói interakció, az
  erőforrás- és energiahatékonyságot
  és a környezeti teljesítményt célzó új üzleti modellek; a teljes életciklus alatt az erőforrás-hatékonyságot ösztönző termékek és szolgáltatások; a megosztást, az újrafelhasználást, a javítást, a gyártást, az újrafeldolgozást és a komposztálást szolgáló rendszerek; |
| --- | --- |

—

Rendszerszintű átállás az erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra, új paradigmákkal a fogyasztói interakció, az
  erőforrás- és energiahatékonyságot
  és a környezeti teljesítményt célzó új üzleti modellek; a teljes életciklus alatt az erőforrás-hatékonyságot ösztönző termékek és szolgáltatások; a megosztást, az újrafelhasználást, a javítást, a gyártást, az újrafeldolgozást és a komposztálást szolgáló rendszerek;

erőforrás- és energiahatékonyságot

Módosítás 189

Módosítás 189

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.7 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.7 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Városok, városkörnyéki területek és régiók fenntartható és rehabilitáción alapuló fejlesztése, a körforgásos gazdaság átalakításának természetből kiinduló megoldásokkal, technológiai, digitális, szociális, kulturális és területi irányítási innovációkkal való párosítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Városok, városkörnyéki területek és régiók fenntartható és rehabilitáción alapuló fejlesztése, a körforgásos gazdaság átalakításának természetből kiinduló megoldásokkal, technológiai, digitális, szociális, kulturális és területi irányítási innovációkkal való párosítása;

| — | Városok, városkörnyéki
  és vidéki
  területek és régiók fenntartható és rehabilitáción alapuló fejlesztése, a körforgásos gazdaság átalakításának természetből kiinduló megoldásokkal, technológiai, digitális, szociális, kulturális és területi irányítási innovációkkal való párosítása; |
| --- | --- |

—

Városok, városkörnyéki
  és vidéki
  területek és régiók fenntartható és rehabilitáción alapuló fejlesztése, a körforgásos gazdaság átalakításának természetből kiinduló megoldásokkal, technológiai, digitális, szociális, kulturális és területi irányítási innovációkkal való párosítása;

és vidéki

Módosítás 190

Módosítás 190

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.7 pont – 2 bekezdés – 3 a franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.7 pont – 2 bekezdés – 3 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Teljes mértékben körforgásos megközelítésre való átállás, mely magában foglalja az olyan innovatív hulladékgazdálkodási és -kezelési megoldásokat, melyek lehetővé teszik az erőforrások és a tápanyagok visszanyerését és az élelmiszer-hulladékok kezelését a városi területeken; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Teljes mértékben körforgásos megközelítésre való átállás, mely magában foglalja az olyan innovatív hulladékgazdálkodási és -kezelési megoldásokat, melyek lehetővé teszik az erőforrások és a tápanyagok visszanyerését és az élelmiszer-hulladékok kezelését a városi területeken;

Teljes mértékben körforgásos megközelítésre való átállás, mely magában foglalja az olyan innovatív hulladékgazdálkodási és -kezelési megoldásokat, melyek lehetővé teszik az erőforrások és a tápanyagok visszanyerését és az élelmiszer-hulladékok kezelését a városi területeken;

Módosítás 191

Módosítás 191

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.7 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.7 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Ökoinnováció a veszélyes anyagok és a felmerülő aggodalomra okot adó vegyi anyagok által okozott környezetszennyezés megelőzéséért és helyreállításáért; a vegyi anyagok, a termékek és a hulladék közötti kapcsolat vizsgálata; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Ökoinnováció a veszélyes anyagok és a felmerülő aggodalomra okot adó vegyi anyagok által okozott környezetszennyezés megelőzéséért és helyreállításáért; a vegyi anyagok, a termékek és a hulladék közötti kapcsolat vizsgálata;

| — | Ökoinnováció a veszélyes anyagok és a felmerülő aggodalomra okot adó vegyi anyagok által okozott környezetszennyezés megelőzéséért és helyreállításáért;
  az ökoszisztémák,
  a vegyi anyagok, a termékek és a hulladék közötti kapcsolat vizsgálata; |
| --- | --- |

—

Ökoinnováció a veszélyes anyagok és a felmerülő aggodalomra okot adó vegyi anyagok által okozott környezetszennyezés megelőzéséért és helyreállításáért;
  az ökoszisztémák,
  a vegyi anyagok, a termékek és a hulladék közötti kapcsolat vizsgálata;

az ökoszisztémák,

Módosítás 192

Módosítás 192

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.7 pont – 2 bekezdés – 5 a franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 5 pont – 5.2 pont – 5.2.7 pont – 2 bekezdés – 5 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | A bioalapú termékek elterjedése mozgatóerőinek és akadályainak jobb megértése – többek között a globális verseny szempontjából – a körforgásos gazdaság jelölésére, a címkézésre, a szabványok alkalmazására, a tanúsítási rendszerekre, a közbeszerzési és szabályozási tevékenységekre vonatkozó kutatás révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A bioalapú termékek elterjedése mozgatóerőinek és akadályainak jobb megértése – többek között a globális verseny szempontjából – a körforgásos gazdaság jelölésére, a címkézésre, a szabványok alkalmazására, a tanúsítási rendszerekre, a közbeszerzési és szabályozási tevékenységekre vonatkozó kutatás révén.

A bioalapú termékek elterjedése mozgatóerőinek és akadályainak jobb megértése – többek között a globális verseny szempontjából – a körforgásos gazdaság jelölésére, a címkézésre, a szabványok alkalmazására, a tanúsítási rendszerekre, a közbeszerzési és szabályozási tevékenységekre vonatkozó kutatás révén.

Módosítás 193

Módosítás 193

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.1 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.1 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A magas színvonalú és megbízható tudományos bizonyítékok alapvető fontosságúak a jó közpolitikákhoz. Az uniós jogszabályokra vonatkozó új kezdeményezések és javaslatok esetében átlátható, átfogó és kiegyensúlyozott bizonyítékok szükségesek, míg a szakpolitikák végrehajtásánál a szóban forgó politikák hatását és az elért haladást mérő és nyomon követő bizonyítékokra van szükség. | A magas színvonalú és megbízható tudományos bizonyítékok alapvető fontosságúak a jó közpolitikákhoz. Az uniós jogszabályokra vonatkozó új kezdeményezések és javaslatok esetében átlátható, átfogó és kiegyensúlyozott bizonyítékok szükségesek, míg a szakpolitikák végrehajtásánál a szóban forgó politikák hatását és az elért haladást mérő és nyomon követő bizonyítékokra
  és átláthatóságra
  van szükség. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A magas színvonalú és megbízható tudományos bizonyítékok alapvető fontosságúak a jó közpolitikákhoz. Az uniós jogszabályokra vonatkozó új kezdeményezések és javaslatok esetében átlátható, átfogó és kiegyensúlyozott bizonyítékok szükségesek, míg a szakpolitikák végrehajtásánál a szóban forgó politikák hatását és az elért haladást mérő és nyomon követő bizonyítékokra van szükség.

A magas színvonalú és megbízható tudományos bizonyítékok alapvető fontosságúak a jó közpolitikákhoz. Az uniós jogszabályokra vonatkozó új kezdeményezések és javaslatok esetében átlátható, átfogó és kiegyensúlyozott bizonyítékok szükségesek, míg a szakpolitikák végrehajtásánál a szóban forgó politikák hatását és az elért haladást mérő és nyomon követő bizonyítékokra
  és átláthatóságra
  van szükség.

és átláthatóságra

Módosítás 194

Módosítás 194

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.1 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.1 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tudás és az adatok mennyisége exponenciálisan növekszik. Ha a politikai döntéshozók felismerik ezt, és fel akarják használni az adatokat, meg kell azokat vizsgálni és szűrni. Szükség van átfogó tudományos módszerekre és elemző eszközökre is, amelyeket a bizottsági szolgálatok használnak – különösen arra, hogy
  előrejelezzék
  a közelgő társadalmi kihívásokat és támogassák a jobb szabályozást. Mindez innovatív folyamatokat is magában foglal, amelyek bevonják az érdekelt feleket és a polgárokat a politikai döntéshozatal kérdéseibe. | A tudás és az adatok mennyisége exponenciálisan növekszik. Ha a politikai döntéshozók felismerik ezt, és fel akarják használni az adatokat, meg kell azokat vizsgálni és szűrni. Szükség van átfogó tudományos módszerekre és elemző eszközökre is, amelyeket a bizottsági szolgálatok használnak – különösen arra, hogy
  előre jelezzék
  a közelgő társadalmi kihívásokat
  , és/vagy kellő időben reagáljanak azokra,
  és támogassák a jobb szabályozást. Mindez innovatív folyamatokat is magában foglal, amelyek bevonják az érdekelt feleket és a polgárokat a politikai döntéshozatal kérdéseibe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tudás és az adatok mennyisége exponenciálisan növekszik. Ha a politikai döntéshozók felismerik ezt, és fel akarják használni az adatokat, meg kell azokat vizsgálni és szűrni. Szükség van átfogó tudományos módszerekre és elemző eszközökre is, amelyeket a bizottsági szolgálatok használnak – különösen arra, hogy
  előrejelezzék
  a közelgő társadalmi kihívásokat és támogassák a jobb szabályozást. Mindez innovatív folyamatokat is magában foglal, amelyek bevonják az érdekelt feleket és a polgárokat a politikai döntéshozatal kérdéseibe.

előrejelezzék

A tudás és az adatok mennyisége exponenciálisan növekszik. Ha a politikai döntéshozók felismerik ezt, és fel akarják használni az adatokat, meg kell azokat vizsgálni és szűrni. Szükség van átfogó tudományos módszerekre és elemző eszközökre is, amelyeket a bizottsági szolgálatok használnak – különösen arra, hogy
  előre jelezzék
  a közelgő társadalmi kihívásokat
  , és/vagy kellő időben reagáljanak azokra,
  és támogassák a jobb szabályozást. Mindez innovatív folyamatokat is magában foglal, amelyek bevonják az érdekelt feleket és a polgárokat a politikai döntéshozatal kérdéseibe.

előre jelezzék

, és/vagy kellő időben reagáljanak azokra,

Módosítás 195

Módosítás 195

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.1 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.1 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Adatkezelés
  , az adatok megosztása és koherenciája. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Adatkezelés
  , az adatok megosztása és koherenciája.

Adatkezelés

| — | FAIR adatkezelés
  , az adatok megosztása és koherenciája. |
| --- | --- |

—

FAIR adatkezelés
  , az adatok megosztása és koherenciája.

FAIR adatkezelés

Módosítás 196

Módosítás 196

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – bevezető rész

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6.2.2. | Globális kihívások |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6.2.2.

Globális kihívások

| 6.2.2. | Globális kihívások
  és európai versenyképesség |
| --- | --- |

6.2.2.

Globális kihívások
  és európai versenyképesség

és európai versenyképesség

Módosítás 197

Módosítás 197

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Közös Kutatóközpont hozzájárul
  az öt
  , globális kihívásokkal összefüggő klaszter által érintett egyedi uniós politikákhoz és kötelezettségvállalásokhoz. | A Közös Kutatóközpont hozzájárul
  a hat
  , globális kihívásokkal összefüggő klaszter által érintett egyedi uniós politikákhoz és kötelezettségvállalásokhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Közös Kutatóközpont hozzájárul
  az öt
  , globális kihívásokkal összefüggő klaszter által érintett egyedi uniós politikákhoz és kötelezettségvállalásokhoz.

az öt

A Közös Kutatóközpont hozzájárul
  a hat
  , globális kihívásokkal összefüggő klaszter által érintett egyedi uniós politikákhoz és kötelezettségvállalásokhoz.

a hat

Módosítás 198

Módosítás 198

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 2 pont – bevezető rész

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 2 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | Inkluzív és
  biztonságos
  társadalom |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

Inkluzív és
  biztonságos
  társadalom

biztonságos

| 2. | Inkluzív és
  kreatív
  társadalom |
| --- | --- |

2.

Inkluzív és
  kreatív
  társadalom

kreatív

Módosítás 199

Módosítás 199

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 2 pont – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 2 pont – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Az esélyegyenlőtlenséggel, a szegénységgel és a kirekesztéssel, a társadalmi mobilitással, a kulturális sokszínűséggel és a készségekkel kapcsolatos kutatások; a társadalmi, demográfiai és technológiai átalakulás demokráciára és társadalomra gyakorolt hatásának értékelése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Az esélyegyenlőtlenséggel, a szegénységgel és a kirekesztéssel, a társadalmi mobilitással, a kulturális sokszínűséggel és a készségekkel kapcsolatos kutatások; a társadalmi, demográfiai és technológiai átalakulás demokráciára és társadalomra gyakorolt hatásának értékelése;

| — | Az esélyegyenlőtlenséggel, a szegénységgel és a kirekesztéssel, a társadalmi mobilitással, a kulturális sokszínűséggel és a készségekkel kapcsolatos kutatások; a társadalmi, demográfiai
  , földrajzi
  és technológiai átalakulás demokráciára és társadalomra gyakorolt hatásának értékelése; |
| --- | --- |

—

Az esélyegyenlőtlenséggel, a szegénységgel és a kirekesztéssel, a társadalmi mobilitással, a kulturális sokszínűséggel és a készségekkel kapcsolatos kutatások; a társadalmi, demográfiai
  , földrajzi
  és technológiai átalakulás demokráciára és társadalomra gyakorolt hatásának értékelése;

, földrajzi

Módosítás 200

Módosítás 200

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 2 pont – 2 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 2 pont – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A
  kulturális örökség megőrzésének támogatása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A
  kulturális örökség megőrzésének támogatása;

A

| — | Kutatás a kulturális és kreatív ágazatok gazdasági és társadalmi hozzájárulásáról, többek között statisztikák kidolgozása és a tárgyi és szellemi
  kulturális örökség megőrzésének támogatása; |
| --- | --- |

—

Kutatás a kulturális és kreatív ágazatok gazdasági és társadalmi hozzájárulásáról, többek között statisztikák kidolgozása és a tárgyi és szellemi
  kulturális örökség megőrzésének támogatása;

Kutatás a kulturális és kreatív ágazatok gazdasági és társadalmi hozzájárulásáról, többek között statisztikák kidolgozása és a tárgyi és szellemi

Módosítás 201

Módosítás 201

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 2 pont – 3 a franciabekezdés (új)

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 2 pont – 3 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | A tudományos és technológiai változások tagállamokra és régiókra, köztük a polgárokra gyakorolt társadalmi hatásának kutatása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A tudományos és technológiai változások tagállamokra és régiókra, köztük a polgárokra gyakorolt társadalmi hatásának kutatása;

A tudományos és technológiai változások tagállamokra és régiókra, köztük a polgárokra gyakorolt társadalmi hatásának kutatása;

Módosítás 202

Módosítás 202

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 2 a pont (új)

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 2 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | Biztonságos társadalom |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

Biztonságos társadalom

Módosítás 203

Módosítás 203

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 3 pont – bevezető rész

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 3 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | Digitális technológiák és
  az ipar |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

Digitális technológiák és
  az ipar

az ipar

| 3. | Digitális technológiák
  , ipar
  és
  világűr |
| --- | --- |

3.

Digitális technológiák
  , ipar
  és
  világűr

, ipar

világűr

Módosítás 204

Módosítás 204

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 3 pont – 4 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 3 pont – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A nanotechnológiával és más kulcsfontosságú alaptechnológiákkal kapcsolatos kutatás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A nanotechnológiával és más kulcsfontosságú alaptechnológiákkal kapcsolatos kutatás;

A nanotechnológiával és más kulcsfontosságú alaptechnológiákkal kapcsolatos kutatás;

törölve

törölve

Módosítás 205

Módosítás 205

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 4 pont – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 4 pont – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Az Unió éghajlat-, energia- és
  közlekedéspolitikájának végrehajtása
  ,
  az alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  gazdaságra
  való átállás és a szén-dioxid-mentességet
  célzó
  2050-es jövőképpel kapcsolatos
  stratégiák
  megvalósításának támogatása
  ; az integrált nemzeti éghajlat- és energiatervek elemzése; a szén-dioxid-mentesítési útvonal értékelése valamennyi ágazatban, beleértve a mezőgazdaságot és a földhasználatot, a földhasználat változását és az erdőgazdálkodást; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Az Unió éghajlat-, energia- és
  közlekedéspolitikájának végrehajtása
  ,
  az alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  gazdaságra
  való átállás és a szén-dioxid-mentességet
  célzó
  2050-es jövőképpel kapcsolatos
  stratégiák
  megvalósításának támogatása
  ; az integrált nemzeti éghajlat- és energiatervek elemzése; a szén-dioxid-mentesítési útvonal értékelése valamennyi ágazatban, beleértve a mezőgazdaságot és a földhasználatot, a földhasználat változását és az erdőgazdálkodást;

közlekedéspolitikájának végrehajtása

az alacsony szén-dioxid-kibocsátású

való átállás és a szén-dioxid-mentességet

2050-es jövőképpel kapcsolatos

megvalósításának támogatása

| — | Az Unió éghajlat-, energia- és
  közlekedéspolitikája végrehajtásának támogatása
  ,
  a nulla nettó ÜHG-kibocsátású
  gazdaságra
  , többek között az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákra való átállást
  célzó
  forgatókönyvek és a dekarbonizációs
  stratégiák
  megvalósítása
  ; az integrált nemzeti éghajlat- és energiatervek elemzése; a szén-dioxid-mentesítési útvonal értékelése valamennyi ágazatban, beleértve a mezőgazdaságot és a földhasználatot, a földhasználat változását és az erdőgazdálkodást; |
| --- | --- |

—

Az Unió éghajlat-, energia- és
  közlekedéspolitikája végrehajtásának támogatása
  ,
  a nulla nettó ÜHG-kibocsátású
  gazdaságra
  , többek között az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákra való átállást
  célzó
  forgatókönyvek és a dekarbonizációs
  stratégiák
  megvalósítása
  ; az integrált nemzeti éghajlat- és energiatervek elemzése; a szén-dioxid-mentesítési útvonal értékelése valamennyi ágazatban, beleértve a mezőgazdaságot és a földhasználatot, a földhasználat változását és az erdőgazdálkodást;

közlekedéspolitikája végrehajtásának támogatása

a nulla nettó ÜHG-kibocsátású

, többek között az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákra való átállást

forgatókönyvek és a dekarbonizációs

megvalósítása

Módosítás 206

Módosítás 206

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 4 pont – 2 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 4 pont – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A veszélyeztetett ökoszisztémákban és a kritikus gazdasági ágazatokban és infrastruktúrában fennálló kockázatok értékelése, középpontban az alkalmazkodási stratégiákkal; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A veszélyeztetett ökoszisztémákban és a kritikus gazdasági ágazatokban és infrastruktúrában fennálló kockázatok értékelése, középpontban az alkalmazkodási stratégiákkal;

| — | A veszélyeztetett ökoszisztémákban és a kritikus gazdasági ágazatokban és infrastruktúrában fennálló kockázatok
  és a potenciális megoldások
  értékelése, középpontban
  a mérséklési és
  az alkalmazkodási stratégiákkal; |
| --- | --- |

—

A veszélyeztetett ökoszisztémákban és a kritikus gazdasági ágazatokban és infrastruktúrában fennálló kockázatok
  és a potenciális megoldások
  értékelése, középpontban
  a mérséklési és
  az alkalmazkodási stratégiákkal;

és a potenciális megoldások

a mérséklési és

Módosítás 207

Módosítás 207

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 4 pont – 2 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 4 pont – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Az energiaunió kutatási és innovációs dimenziójának elemzése; az Unió versenyképességének értékelése a globális tiszta energiapiacon; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Az energiaunió kutatási és innovációs dimenziójának elemzése; az Unió versenyképességének értékelése a globális tiszta energiapiacon;

| — | Az energiaunió kutatási és innovációs dimenziójának elemzése; az Unió versenyképességének értékelése a globális tiszta energiapiacon
  , különösen a megújulóenergia-piacon
  ; |
| --- | --- |

—

Az energiaunió kutatási és innovációs dimenziójának elemzése; az Unió versenyképességének értékelése a globális tiszta energiapiacon
  , különösen a megújulóenergia-piacon
  ;

, különösen a megújulóenergia-piacon

Módosítás 208

Módosítás 208

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 4 pont – 5 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 4 pont – 5 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Az épületek, intelligens és fenntartható városok, valamint az iparágak energiafelhasználásának elemzése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Az épületek, intelligens és fenntartható városok, valamint az iparágak energiafelhasználásának elemzése;

| — | Az épületek, intelligens és fenntartható városok, valamint az iparágak energiafelhasználásának
  és az éghajlatváltozás által gyakorolt hatás mérséklése potenciáljának az
  elemzése; |
| --- | --- |

—

Az épületek, intelligens és fenntartható városok, valamint az iparágak energiafelhasználásának
  és az éghajlatváltozás által gyakorolt hatás mérséklése potenciáljának az
  elemzése;

és az éghajlatváltozás által gyakorolt hatás mérséklése potenciáljának az

Módosítás 209

Módosítás 209

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 4 pont – 8 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 4 pont – 8 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Az
  energetikai
  átállás támogatása –
  a 
  Polgármesterek Szövetségét, a „Tiszta energia az EU szigeteinek” című kezdeményezést, az érzékeny régiókat és Afrikát is beleértve
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Az
  energetikai
  átállás támogatása –
  a 
  Polgármesterek Szövetségét, a „Tiszta energia az EU szigeteinek” című kezdeményezést, az érzékeny régiókat és Afrikát is beleértve
  ;

Az

átállás támogatása –

Polgármesterek Szövetségét, a „Tiszta energia az EU szigeteinek” című kezdeményezést, az érzékeny régiókat és Afrikát is beleértve

| — | A dekarboznizált
  energetikai
  rendszerekre, többek között
  a 
  rendkívül hatékony és megújuló energiaforrásokon alapuló rendszerekre történő átállás támogatása
  ; |
| --- | --- |

—

A dekarboznizált
  energetikai
  rendszerekre, többek között
  a 
  rendkívül hatékony és megújuló energiaforrásokon alapuló rendszerekre történő átállás támogatása
  ;

A dekarboznizált

rendszerekre, többek között

rendkívül hatékony és megújuló energiaforrásokon alapuló rendszerekre történő átállás támogatása

Módosítás 210

Módosítás 210

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 5 pont – bevezető rész

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 5 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5. | Élelmiszerek
  és
  természeti erőforrások |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5.

Élelmiszerek
  és
  természeti erőforrások

és

| 5. | Élelmiszerek, természeti erőforrások
  és mezőgazdaság |
| --- | --- |

5.

Élelmiszerek, természeti erőforrások
  és mezőgazdaság

és mezőgazdaság

Módosítás 211

Módosítás 211

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 5 pont – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 5 pont – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A földterületek, a talaj, az erdők, a levegő, a víz, a tengeri erőforrások, a nyersanyagok és a biológiai sokféleség kutatása a természeti tőke hatékony megőrzésének, helyreállításának és fenntartható felhasználásának támogatása érdekében, beleértve Afrikában az erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodást is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A földterületek, a talaj, az erdők, a levegő, a víz, a tengeri erőforrások, a nyersanyagok és a biológiai sokféleség kutatása a természeti tőke hatékony megőrzésének, helyreállításának és fenntartható felhasználásának támogatása érdekében, beleértve Afrikában az erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodást is;

| — | A földterületek, a talaj, az erdők, a levegő, a víz, a tengeri erőforrások, a nyersanyagok és a biológiai sokféleség kutatása a természeti tőke hatékony megőrzésének, helyreállításának és fenntartható felhasználásának támogatása érdekében, beleértve Afrikában az erőforrásokkal való
  méltányos és
  fenntartható gazdálkodást is; |
| --- | --- |

—

A földterületek, a talaj, az erdők, a levegő, a víz, a tengeri erőforrások, a nyersanyagok és a biológiai sokféleség kutatása a természeti tőke hatékony megőrzésének, helyreállításának és fenntartható felhasználásának támogatása érdekében, beleértve Afrikában az erőforrásokkal való
  méltányos és
  fenntartható gazdálkodást is;

méltányos és

Módosítás 212

Módosítás 212

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 5 pont – 3 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 5 pont – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Az éghajlatváltozás, valamint az éghajlatváltozás enyhítésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló lehetséges intézkedések a mezőgazdasági és
  halászati
  politikákhoz, az élelmiszerbiztonságot is beleértve; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Az éghajlatváltozás, valamint az éghajlatváltozás enyhítésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló lehetséges intézkedések a mezőgazdasági és
  halászati
  politikákhoz, az élelmiszerbiztonságot is beleértve;

halászati

| — | Az éghajlatváltozás, valamint az éghajlatváltozás enyhítésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló lehetséges intézkedések a mezőgazdasági
  , halászati
  és
  erdőgazdálkodási
  politikákhoz, az élelmiszerbiztonságot is beleértve; |
| --- | --- |

—

Az éghajlatváltozás, valamint az éghajlatváltozás enyhítésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló lehetséges intézkedések a mezőgazdasági
  , halászati
  és
  erdőgazdálkodási
  politikákhoz, az élelmiszerbiztonságot is beleértve;

, halászati

erdőgazdálkodási

Módosítás 213

Módosítás 213

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 5 pont – 4 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.2 pont – 2 bekezdés – 5 pont – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A mezőgazdasági erőforrások nyomon követése és előrejelzése az Európai Unióban és a szomszédos országokban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A mezőgazdasági erőforrások nyomon követése és előrejelzése az Európai Unióban és a szomszédos országokban;

| — | A mezőgazdasági
  és erdészeti
  erőforrások nyomon követése és előrejelzése az Európai Unióban és a szomszédos országokban; |
| --- | --- |

—

A mezőgazdasági
  és erdészeti
  erőforrások nyomon követése és előrejelzése az Európai Unióban és a szomszédos országokban;

és erdészeti

Módosítás 214

Módosítás 214

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.3 pont – 1 bekezdés

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.3 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Közös Kutatóközpont elősegíti az innovációt és a technológiai transzfert.
  Támogatja a belső piac működését és az Unió gazdasági kormányzását. Hozzájárul a szociálisabb és fenntarthatóbb Európa megteremtését célzó politikák kidolgozásához és nyomon követéséhez. Támogatja az Európai Unió külső dimenzióját és nemzetközi céljait, és elősegíti a jó kormányzás megvalósítását. A jól működő
  , erős gazdasági kormányzással
  és tisztességes szociális rendszerrel rendelkező belső piac ösztönzi az innovációt és a 
  versenyképességet
  . | A Közös Kutatóközpont elősegíti az innovációt és a technológiai transzfert. Támogatja a belső piac működését és az Unió gazdasági kormányzását. Hozzájárul a szociálisabb és fenntarthatóbb Európa megteremtését célzó politikák kidolgozásához és nyomon követéséhez. Támogatja az Európai Unió külső dimenzióját és nemzetközi céljait, és elősegíti a jó kormányzás megvalósítását. A jól működő és tisztességes szociális rendszerrel rendelkező belső piac ösztönzi az innovációt
  , a versenyképességet, a munkahelyteremtést, a társadalmi befogadást
  és a 
  jóllétet
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Közös Kutatóközpont elősegíti az innovációt és a technológiai transzfert.
  Támogatja a belső piac működését és az Unió gazdasági kormányzását. Hozzájárul a szociálisabb és fenntarthatóbb Európa megteremtését célzó politikák kidolgozásához és nyomon követéséhez. Támogatja az Európai Unió külső dimenzióját és nemzetközi céljait, és elősegíti a jó kormányzás megvalósítását. A jól működő
  , erős gazdasági kormányzással
  és tisztességes szociális rendszerrel rendelkező belső piac ösztönzi az innovációt és a 
  versenyképességet
  .

A Közös Kutatóközpont elősegíti az innovációt és a technológiai transzfert.

, erős gazdasági kormányzással

versenyképességet

A Közös Kutatóközpont elősegíti az innovációt és a technológiai transzfert. Támogatja a belső piac működését és az Unió gazdasági kormányzását. Hozzájárul a szociálisabb és fenntarthatóbb Európa megteremtését célzó politikák kidolgozásához és nyomon követéséhez. Támogatja az Európai Unió külső dimenzióját és nemzetközi céljait, és elősegíti a jó kormányzás megvalósítását. A jól működő és tisztességes szociális rendszerrel rendelkező belső piac ösztönzi az innovációt
  , a versenyképességet, a munkahelyteremtést, a társadalmi befogadást
  és a 
  jóllétet
  .

, a versenyképességet, a munkahelyteremtést, a társadalmi befogadást

jóllétet

Módosítás 215

Módosítás 215

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.4 pont – 2 bekezdés – 5 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.4 pont – 2 bekezdés – 5 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Nyílt tudomány és nyílt hozzáférésű adatok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Nyílt tudomány és nyílt hozzáférésű adatok.

| — | Nyílt tudomány és nyílt hozzáférésű
  FAIR
  adatok. |
| --- | --- |

—

Nyílt tudomány és nyílt hozzáférésű
  FAIR
  adatok.

FAIR

Módosítás 216

Módosítás 216

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.5 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 6 pont – 6.2 pont – 6.2.5 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Regionális és várospolitikák végrehajtása, intelligens szakosodási stratégiák, az átalakulóban lévő régiók gazdasági átalakulásával kapcsolatos stratégiák, valamint integrált
  városfejlesztési
  stratégiák és kapcsolódó adatok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Regionális és várospolitikák végrehajtása, intelligens szakosodási stratégiák, az átalakulóban lévő régiók gazdasági átalakulásával kapcsolatos stratégiák, valamint integrált
  városfejlesztési
  stratégiák és kapcsolódó adatok;

városfejlesztési

| — | Regionális és várospolitikák végrehajtása, intelligens szakosodási stratégiák, az átalakulóban lévő régiók gazdasági átalakulásával kapcsolatos stratégiák, valamint integrált
  város- és vidékfejlesztési
  stratégiák és kapcsolódó adatok; |
| --- | --- |

—

Regionális és várospolitikák végrehajtása, intelligens szakosodási stratégiák, az átalakulóban lévő régiók gazdasági átalakulásával kapcsolatos stratégiák, valamint integrált
  város- és vidékfejlesztési
  stratégiák és kapcsolódó adatok;

város- és vidékfejlesztési

Módosítás 217

Módosítás 217

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész

I melléklet – III rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| III
  NYÍLT INNOVÁCIÓ | III
  INNOVATÍV EURÓPA |
| A nyílt innováció létfontosságú paradigma az EU számára ahhoz, hogy továbbra is jólétet biztosítson a polgárai számára, és leküzdje a jövő kihívásait. E paradigma végrehajtásához rendszerszintű, szektorokat átfogó, többoldalú megközelítésre van szükség. Európa gazdasági fejlődése, szociális jóléte és életminősége azon múlik, mennyire képes javítani a termelékenységet és a növekedést, ami viszont nagymértékben függ az innovációs képességétől. Az innováció kulcsfontosságú az EU előtt álló legfőbb kihívások megoldásában is. | A nyílt innováció létfontosságú paradigma az EU számára ahhoz, hogy továbbra is jólétet biztosítson a polgárai számára, és leküzdje a jövő kihívásait. E paradigma végrehajtásához rendszerszintű, szektorokat átfogó, többoldalú megközelítésre van szükség. Európa gazdasági fejlődése, szociális jóléte és életminősége azon múlik, mennyire képes javítani a termelékenységet és a növekedést, ami viszont nagymértékben függ az innovációs képességétől. Az innováció kulcsfontosságú az EU előtt álló legfőbb kihívások megoldásában is. |
| Ahogy korábban is, az innováció
  a Horizont Európa
  keretprogramnak is központi eleme. Az új ötletek, termékek és eljárások felkutatása képezi
  a Horizont Európa
  program célkitűzéseinek és végrehajtási módjainak hajtóerejét a stratégiai tervezéstől a pályázati felhívásig, valamint meghatározó elem a támogatott projekt kezdetétől a végéig, legyen az alapkutatás vagy ipari, illetve technológiai ütemterv és fellépés. | Ahogy korábban is, az innováció
  az Európai horizont
  keretprogramnak is központi eleme. Az új ötletek, termékek és eljárások felkutatása képezi
  az Európai horizont
  program célkitűzéseinek és végrehajtási módjainak hajtóerejét a stratégiai tervezéstől a pályázati felhívásig, valamint meghatározó elem a támogatott projekt kezdetétől a végéig, legyen az alapkutatás vagy ipari, illetve technológiai ütemterv és fellépés. |
| Mindemellett az innovációt egyedi intézkedésekkel kell támogatni, tekintettel arra, hogy az EU-nak jelentősen meg kell erősítenie az európai innovációt ösztönző feltételeket és környezetet, hogy a releváns ötleteket az innovációs ökoszisztéma szereplői gyorsan meg tudják osztani egymás között, és hogy az új ötleteket és technológiákat gyorsan át lehessen váltani olyan termékekké és szolgáltatásokká, amelyeket az EU-nak biztosítania kell. | Mindemellett az innovációt egyedi intézkedésekkel kell támogatni, tekintettel arra, hogy az EU-nak jelentősen meg kell erősítenie az európai innovációt ösztönző feltételeket és környezetet, hogy a releváns ötleteket az innovációs ökoszisztéma szereplői gyorsan meg tudják osztani egymás között, és hogy az új ötleteket és technológiákat gyorsan át lehessen váltani olyan termékekké és szolgáltatásokká, amelyeket az EU-nak biztosítania kell. |
| Az elmúlt évtizedekben nagyobb és globális új piacok jöttek létre a szórakoztatás, a média, az egészségügyi ellátás, a szállodaipar és a kiskereskedelem területén az IKT, a biotechnológia, az internet és a platformgazdaság terén történt, áttörést jelentő innovációk nyomán. Ezeket a piacteremtő innovációkat, amelyek az egész uniós gazdaságra hatással vannak, gyorsan növekvő és gyakran új vállalatok vezetik be. De ezek közül csak néhány származik az EU-ból. | Az elmúlt évtizedekben nagyobb és globális új piacok jöttek létre a szórakoztatás, a média,
  a kommunikáció,
  az egészségügyi ellátás, a szállodaipar és a kiskereskedelem területén az IKT, a biotechnológia, az internet és a platformgazdaság terén történt, áttörést jelentő innovációk nyomán. Ezeket a piacteremtő innovációkat, amelyek az egész uniós gazdaságra hatással vannak, gyorsan növekvő és gyakran új vállalatok vezetik be. De ezek közül csak néhány származik az EU-ból
  és virágzik ott
  . |
| Az áttörést jelentő innováció új, globális hulláma érkezik, amely olyan fokozottabban „haladó” technológiákon alapszik, mint például a blokklánc, a mesterséges intelligencia, a genomika és a robotika, valamint olyan egyéb technológiák, amelyek származhatnak egyéni innovátoroktól
  , de
  polgárok közösségeitől is. Közös bennük, hogy különböző technológiák, iparágak és tudományterületek találkozásánál öltenek formát, termékek, eljárások, szolgáltatások és üzleti modellek radikálisan új kombinációit kínálják, és megvan bennük a potenciál arra, hogy világszerte új piacokat teremtsenek. Más ágazatokra – például a gyártásra, a pénzügyi szolgáltatásokra, a közlekedésre vagy az energiaágazatra – is hatással vannak. | Az áttörést jelentő
  és diszruptív innováció, köztük a társadalmi és a technológiai
  innováció új, globális hulláma érkezik, amely olyan fokozottabban „haladó” technológiákon alapszik, mint például a blokklánc, a mesterséges intelligencia, a genomika és a robotika, valamint olyan egyéb technológiák, amelyek
  nemcsak vállalatoktól vagy kutató szervezetektől
  származhatnak
  , hanem
  egyéni innovátoroktól
  és
  polgárok közösségeitől is. Közös bennük, hogy különböző technológiák, iparágak és tudományterületek találkozásánál öltenek formát, termékek, eljárások, szolgáltatások
  , szabványok
  és üzleti modellek radikálisan új kombinációit kínálják, és megvan bennük a potenciál arra, hogy világszerte új piacokat teremtsenek. Más ágazatokra – például a gyártásra, a pénzügyi szolgáltatásokra, a közlekedésre vagy az energiaágazatra – is hatással vannak. |
| Európának meg kell lovagolnia ezt a hullámot. Európa jó helyzetben van, mivel az új hullám olyan „haladó technológiákat alkalmazó” területeken érkezik, mint például a mesterséges intelligencia, a kvantumtechnológiák, a tisztaenergia-hordozók, ahol Európának valamelyest versenyelőnye van a tudomány és az ismeretek terén, és építhet az állami és a magánszféra szoros együttműködésére (például az egészségügyi ellátásban vagy az energiaiparban). | Európának meg kell lovagolnia ezt a hullámot. Európa jó helyzetben van, mivel az új hullám olyan „haladó technológiákat alkalmazó” területeken érkezik, mint például a mesterséges intelligencia, a kvantumtechnológiák, a tisztaenergia-hordozók, ahol Európának valamelyest versenyelőnye van a tudomány és az ismeretek terén, és építhet az állami és a magánszféra szoros együttműködésére (például az egészségügyi ellátásban vagy az energiaiparban). |
| Annak érdekében, hogy Európa élen járjon az áttörést jelentő innovációnak ebben az új hullámában, a következő mögöttes problémákat kell megoldani: | Annak érdekében, hogy Európa élen járjon az áttörést jelentő innovációnak ebben az új hullámában, a következő mögöttes problémákat kell megoldani: |
| — | A tudomány innovációra való átváltásának javítása az ötletek, technológiák és tehetség átadásának felgyorsítása érdekében a kutatás szintjéről az induló vállalkozások és az iparág számára; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

III
  NYÍLT INNOVÁCIÓ

NYÍLT INNOVÁCIÓ

III
  INNOVATÍV EURÓPA

INNOVATÍV EURÓPA

A nyílt innováció létfontosságú paradigma az EU számára ahhoz, hogy továbbra is jólétet biztosítson a polgárai számára, és leküzdje a jövő kihívásait. E paradigma végrehajtásához rendszerszintű, szektorokat átfogó, többoldalú megközelítésre van szükség. Európa gazdasági fejlődése, szociális jóléte és életminősége azon múlik, mennyire képes javítani a termelékenységet és a növekedést, ami viszont nagymértékben függ az innovációs képességétől. Az innováció kulcsfontosságú az EU előtt álló legfőbb kihívások megoldásában is.

A nyílt innováció létfontosságú paradigma az EU számára ahhoz, hogy továbbra is jólétet biztosítson a polgárai számára, és leküzdje a jövő kihívásait. E paradigma végrehajtásához rendszerszintű, szektorokat átfogó, többoldalú megközelítésre van szükség. Európa gazdasági fejlődése, szociális jóléte és életminősége azon múlik, mennyire képes javítani a termelékenységet és a növekedést, ami viszont nagymértékben függ az innovációs képességétől. Az innováció kulcsfontosságú az EU előtt álló legfőbb kihívások megoldásában is.

Ahogy korábban is, az innováció
  a Horizont Európa
  keretprogramnak is központi eleme. Az új ötletek, termékek és eljárások felkutatása képezi
  a Horizont Európa
  program célkitűzéseinek és végrehajtási módjainak hajtóerejét a stratégiai tervezéstől a pályázati felhívásig, valamint meghatározó elem a támogatott projekt kezdetétől a végéig, legyen az alapkutatás vagy ipari, illetve technológiai ütemterv és fellépés.

a Horizont Európa

a Horizont Európa

Ahogy korábban is, az innováció
  az Európai horizont
  keretprogramnak is központi eleme. Az új ötletek, termékek és eljárások felkutatása képezi
  az Európai horizont
  program célkitűzéseinek és végrehajtási módjainak hajtóerejét a stratégiai tervezéstől a pályázati felhívásig, valamint meghatározó elem a támogatott projekt kezdetétől a végéig, legyen az alapkutatás vagy ipari, illetve technológiai ütemterv és fellépés.

az Európai horizont

az Európai horizont

Mindemellett az innovációt egyedi intézkedésekkel kell támogatni, tekintettel arra, hogy az EU-nak jelentősen meg kell erősítenie az európai innovációt ösztönző feltételeket és környezetet, hogy a releváns ötleteket az innovációs ökoszisztéma szereplői gyorsan meg tudják osztani egymás között, és hogy az új ötleteket és technológiákat gyorsan át lehessen váltani olyan termékekké és szolgáltatásokká, amelyeket az EU-nak biztosítania kell.

Mindemellett az innovációt egyedi intézkedésekkel kell támogatni, tekintettel arra, hogy az EU-nak jelentősen meg kell erősítenie az európai innovációt ösztönző feltételeket és környezetet, hogy a releváns ötleteket az innovációs ökoszisztéma szereplői gyorsan meg tudják osztani egymás között, és hogy az új ötleteket és technológiákat gyorsan át lehessen váltani olyan termékekké és szolgáltatásokká, amelyeket az EU-nak biztosítania kell.

Az elmúlt évtizedekben nagyobb és globális új piacok jöttek létre a szórakoztatás, a média, az egészségügyi ellátás, a szállodaipar és a kiskereskedelem területén az IKT, a biotechnológia, az internet és a platformgazdaság terén történt, áttörést jelentő innovációk nyomán. Ezeket a piacteremtő innovációkat, amelyek az egész uniós gazdaságra hatással vannak, gyorsan növekvő és gyakran új vállalatok vezetik be. De ezek közül csak néhány származik az EU-ból.

Az elmúlt évtizedekben nagyobb és globális új piacok jöttek létre a szórakoztatás, a média,
  a kommunikáció,
  az egészségügyi ellátás, a szállodaipar és a kiskereskedelem területén az IKT, a biotechnológia, az internet és a platformgazdaság terén történt, áttörést jelentő innovációk nyomán. Ezeket a piacteremtő innovációkat, amelyek az egész uniós gazdaságra hatással vannak, gyorsan növekvő és gyakran új vállalatok vezetik be. De ezek közül csak néhány származik az EU-ból
  és virágzik ott
  .

a kommunikáció,

és virágzik ott

Az áttörést jelentő innováció új, globális hulláma érkezik, amely olyan fokozottabban „haladó” technológiákon alapszik, mint például a blokklánc, a mesterséges intelligencia, a genomika és a robotika, valamint olyan egyéb technológiák, amelyek származhatnak egyéni innovátoroktól
  , de
  polgárok közösségeitől is. Közös bennük, hogy különböző technológiák, iparágak és tudományterületek találkozásánál öltenek formát, termékek, eljárások, szolgáltatások és üzleti modellek radikálisan új kombinációit kínálják, és megvan bennük a potenciál arra, hogy világszerte új piacokat teremtsenek. Más ágazatokra – például a gyártásra, a pénzügyi szolgáltatásokra, a közlekedésre vagy az energiaágazatra – is hatással vannak.

, de

Az áttörést jelentő
  és diszruptív innováció, köztük a társadalmi és a technológiai
  innováció új, globális hulláma érkezik, amely olyan fokozottabban „haladó” technológiákon alapszik, mint például a blokklánc, a mesterséges intelligencia, a genomika és a robotika, valamint olyan egyéb technológiák, amelyek
  nemcsak vállalatoktól vagy kutató szervezetektől
  származhatnak
  , hanem
  egyéni innovátoroktól
  és
  polgárok közösségeitől is. Közös bennük, hogy különböző technológiák, iparágak és tudományterületek találkozásánál öltenek formát, termékek, eljárások, szolgáltatások
  , szabványok
  és üzleti modellek radikálisan új kombinációit kínálják, és megvan bennük a potenciál arra, hogy világszerte új piacokat teremtsenek. Más ágazatokra – például a gyártásra, a pénzügyi szolgáltatásokra, a közlekedésre vagy az energiaágazatra – is hatással vannak.

és diszruptív innováció, köztük a társadalmi és a technológiai

nemcsak vállalatoktól vagy kutató szervezetektől

, hanem

és

, szabványok

Európának meg kell lovagolnia ezt a hullámot. Európa jó helyzetben van, mivel az új hullám olyan „haladó technológiákat alkalmazó” területeken érkezik, mint például a mesterséges intelligencia, a kvantumtechnológiák, a tisztaenergia-hordozók, ahol Európának valamelyest versenyelőnye van a tudomány és az ismeretek terén, és építhet az állami és a magánszféra szoros együttműködésére (például az egészségügyi ellátásban vagy az energiaiparban).

Európának meg kell lovagolnia ezt a hullámot. Európa jó helyzetben van, mivel az új hullám olyan „haladó technológiákat alkalmazó” területeken érkezik, mint például a mesterséges intelligencia, a kvantumtechnológiák, a tisztaenergia-hordozók, ahol Európának valamelyest versenyelőnye van a tudomány és az ismeretek terén, és építhet az állami és a magánszféra szoros együttműködésére (például az egészségügyi ellátásban vagy az energiaiparban).

Annak érdekében, hogy Európa élen járjon az áttörést jelentő innovációnak ebben az új hullámában, a következő mögöttes problémákat kell megoldani:

Annak érdekében, hogy Európa élen járjon az áttörést jelentő innovációnak ebben az új hullámában, a következő mögöttes problémákat kell megoldani:

—

A tudomány innovációra való átváltásának javítása az ötletek, technológiák és tehetség átadásának felgyorsítása érdekében a kutatás szintjéről az induló vállalkozások és az iparág számára;

| — | A tudomány innovációra való átváltásának javítása az ötletek, technológiák és tehetség átadásának felgyorsítása érdekében a kutatás szintjéről az induló vállalkozások és az iparág számára; |
| --- | --- |

—

A tudomány innovációra való átváltásának javítása az ötletek, technológiák és tehetség átadásának felgyorsítása érdekében a kutatás szintjéről az induló vállalkozások és az iparág számára;

| — | Az innovátorok valamennyi típusa – különösen az induló vállalkozások, a kkv-k és a nagyobb vállalatok – közötti együttműködés fokozása, hajtóerejük javítása és új ökoszisztémák létrehozása; |
| --- | --- |

—

Az innovátorok valamennyi típusa – különösen az induló vállalkozások, a kkv-k és a nagyobb vállalatok – közötti együttműködés fokozása, hajtóerejük javítása és új ökoszisztémák létrehozása;

Az innovátorok valamennyi típusa – különösen az induló vállalkozások, a kkv-k és a nagyobb vállalatok – közötti együttműködés fokozása, hajtóerejük javítása és új ökoszisztémák létrehozása;

| — | Az ipar szerkezetátalakításának felgyorsítása: az új technológiák beemelése és üzemi méretű fejlesztése terén az európai ipar elmarad a többitől: a fiatal és nagyméretű, kutatás-fejlesztéssel foglalkozó vállalatok 77 %-a az Egyesült Államokban vagy Ázsiában van, és csupán 16 %-a európai illetőségű; |
| --- | --- |

—

Az ipar szerkezetátalakításának felgyorsítása: az új technológiák beemelése és üzemi méretű fejlesztése terén az európai ipar elmarad a többitől: a fiatal és nagyméretű, kutatás-fejlesztéssel foglalkozó vállalatok 77 %-a az Egyesült Államokban vagy Ázsiában van, és csupán 16 %-a európai illetőségű;

| — | Az ipar szerkezetátalakításának felgyorsítása: az új technológiák beemelése és üzemi méretű fejlesztése terén az európai ipar elmarad a többitől: a fiatal és nagyméretű, kutatás-fejlesztéssel foglalkozó vállalatok 77 %-a az Egyesült Államokban vagy Ázsiában van, és csupán 16 %-a európai illetőségű; |
| --- | --- |

—

Az ipar szerkezetátalakításának felgyorsítása: az új technológiák beemelése és üzemi méretű fejlesztése terén az európai ipar elmarad a többitől: a fiatal és nagyméretű, kutatás-fejlesztéssel foglalkozó vállalatok 77 %-a az Egyesült Államokban vagy Ázsiában van, és csupán 16 %-a európai illetőségű;

| — | A kockázatfinanszírozás növelése a finanszírozási hiány leküzdése érdekében: az európai innovátorok alacsony kockázatfinanszírozási kínálattól szenvednek. A kockázati tőke kulcsfontosságú ahhoz, hogy az áttörést jelentő innovációk világszinten vezető vállalatokká váljanak, de Európában erre az Egyesült Államokban és Ázsiában e célra fordított összegnek csupán a negyedét költik. Európának át kell hidalnia a „halál völgyének” nevezett időszakot, vagyis hogy az állami támogatás és a magánbefektetés közötti szakadék miatt az innovációk nem érik el a piacot, ami különösen a magas kockázatú, áttörést jelentő innovációk és hosszú távú befektetések esetében fordul elő. |
| --- | --- |

—

A kockázatfinanszírozás növelése a finanszírozási hiány leküzdése érdekében: az európai innovátorok alacsony kockázatfinanszírozási kínálattól szenvednek. A kockázati tőke kulcsfontosságú ahhoz, hogy az áttörést jelentő innovációk világszinten vezető vállalatokká váljanak, de Európában erre az Egyesült Államokban és Ázsiában e célra fordított összegnek csupán a negyedét költik. Európának át kell hidalnia a „halál völgyének” nevezett időszakot, vagyis hogy az állami támogatás és a magánbefektetés közötti szakadék miatt az innovációk nem érik el a piacot, ami különösen a magas kockázatú, áttörést jelentő innovációk és hosszú távú befektetések esetében fordul elő.

| — | A kockázatfinanszírozás növelése a finanszírozási hiány leküzdése érdekében: az európai innovátorok alacsony kockázatfinanszírozási kínálattól szenvednek. A kockázati tőke kulcsfontosságú ahhoz, hogy az áttörést jelentő innovációk világszinten vezető vállalatokká váljanak, de Európában erre az Egyesült Államokban és Ázsiában e célra fordított összegnek csupán a negyedét költik. Európának át kell hidalnia a „halál völgyének” nevezett időszakot, vagyis hogy az állami támogatás és a magánbefektetés közötti szakadék miatt az innovációk nem érik el a piacot, ami különösen a magas kockázatú, áttörést jelentő innovációk és hosszú távú befektetések esetében fordul elő. |
| --- | --- |

—

A kockázatfinanszírozás növelése a finanszírozási hiány leküzdése érdekében: az európai innovátorok alacsony kockázatfinanszírozási kínálattól szenvednek. A kockázati tőke kulcsfontosságú ahhoz, hogy az áttörést jelentő innovációk világszinten vezető vállalatokká váljanak, de Európában erre az Egyesült Államokban és Ázsiában e célra fordított összegnek csupán a negyedét költik. Európának át kell hidalnia a „halál völgyének” nevezett időszakot, vagyis hogy az állami támogatás és a magánbefektetés közötti szakadék miatt az innovációk nem érik el a piacot, ami különösen a magas kockázatú, áttörést jelentő innovációk és hosszú távú befektetések esetében fordul elő.

| — | Az európai környezet megerősítése és egyszerűsítése a kutatás és innováció finanszírozása és támogatása érdekében: a sokféle finanszírozási forrás bonyolult környezetet jelent az innovátoroknak. Az uniós beavatkozás során együtt kell működni és egyeztetni kell más, európai, nemzeti és regionális szintű, valamint állami és magánszektorbeli kezdeményezésekkel a támogató kapacitás megerősítése és annak érdekében, hogy olyan környezetet lehessen teremteni az európai innovátorok számára, amelyben könnyű eligazodni. |
| --- | --- |

—

Az európai környezet megerősítése és egyszerűsítése a kutatás és innováció finanszírozása és támogatása érdekében: a sokféle finanszírozási forrás bonyolult környezetet jelent az innovátoroknak. Az uniós beavatkozás során együtt kell működni és egyeztetni kell más, európai, nemzeti és regionális szintű, valamint állami és magánszektorbeli kezdeményezésekkel a támogató kapacitás megerősítése és annak érdekében, hogy olyan környezetet lehessen teremteni az európai innovátorok számára, amelyben könnyű eligazodni.

| — | Az európai környezet megerősítése és egyszerűsítése a kutatás és innováció finanszírozása és támogatása érdekében: a sokféle finanszírozási forrás bonyolult környezetet jelent az innovátoroknak. Az uniós beavatkozás során együtt kell működni és egyeztetni kell más, európai, nemzeti és regionális szintű, valamint állami és magánszektorbeli kezdeményezésekkel a támogató kapacitás megerősítése és annak érdekében, hogy olyan környezetet lehessen teremteni az európai innovátorok számára, amelyben könnyű eligazodni. |
| --- | --- |

—

Az európai környezet megerősítése és egyszerűsítése a kutatás és innováció finanszírozása és támogatása érdekében: a sokféle finanszírozási forrás bonyolult környezetet jelent az innovátoroknak. Az uniós beavatkozás során együtt kell működni és egyeztetni kell más, európai, nemzeti és regionális szintű, valamint állami és magánszektorbeli kezdeményezésekkel a támogató kapacitás megerősítése és annak érdekében, hogy olyan környezetet lehessen teremteni az európai innovátorok számára, amelyben könnyű eligazodni.

| — | Az innovációs ökoszisztéma széttagoltságának a megszüntetése. Bár Európa egyre több csomópontnak ad otthont, ezek egymáshoz való kapcsolódása nem megfelelő. A nemzetközi növekedési potenciállal rendelkező vállalatoknak meg kell küzdeniük a más-más nyelvvel, üzleti kultúrával és eltérő előírásokkal rendelkező nemzeti piacok széttöredezettségével. |
| --- | --- |

—

Az innovációs ökoszisztéma széttagoltságának a megszüntetése. Bár Európa egyre több csomópontnak ad otthont, ezek egymáshoz való kapcsolódása nem megfelelő. A nemzetközi növekedési potenciállal rendelkező vállalatoknak meg kell küzdeniük a más-más nyelvvel, üzleti kultúrával és eltérő előírásokkal rendelkező nemzeti piacok széttöredezettségével.

| — | Az innovációs ökoszisztéma széttagoltságának a megszüntetése. Bár Európa egyre több csomópontnak ad otthont, ezek egymáshoz való kapcsolódása nem megfelelő. A nemzetközi növekedési potenciállal rendelkező vállalatoknak meg kell küzdeniük a más-más nyelvvel, üzleti kultúrával és eltérő előírásokkal rendelkező nemzeti piacok széttöredezettségével. |
| --- | --- |

—

Az innovációs ökoszisztéma széttagoltságának a megszüntetése. Bár Európa egyre több csomópontnak ad otthont, ezek egymáshoz való kapcsolódása nem megfelelő. A nemzetközi növekedési potenciállal rendelkező vállalatoknak meg kell küzdeniük a más-más nyelvvel, üzleti kultúrával és eltérő előírásokkal rendelkező nemzeti piacok széttöredezettségével.

A forradalmi innováció új, világszintű hullámának kezelése az áttörő innovátoroknak nyújtott támogatás területén gyors, egyszerű, zökkenőmentes és testre szabott megközelítésmódot igényel. Az áttörést jelentő innovációk kidolgozására és alkalmazására irányuló politikának és a növekvő vállalatoknak nyitottnak kell lenniük a kockázatvállalásra, figyelembe kell venniük az említett kihívásokat, és hozzáadott értéket kell teremteniük az egyes tagállamok által végrehajtott, kapcsolódó innovációs tevékenységek szintjén.

A forradalmi innováció új, világszintű hullámának kezelése az áttörő innovátoroknak nyújtott támogatás területén gyors, egyszerű, zökkenőmentes és testre szabott megközelítésmódot igényel. Az áttörést jelentő innovációk kidolgozására és alkalmazására irányuló politikának és a növekvő vállalatoknak nyitottnak kell lenniük a kockázatvállalásra, figyelembe kell venniük az említett kihívásokat, és hozzáadott értéket kell teremteniük az egyes tagállamok által végrehajtott, kapcsolódó innovációs tevékenységek szintjén.

A Horizont Európa „Nyílt innováció”
  pillérét – együttműködésben más uniós szakpolitikákkal és különösen az InvestEU programmal – úgy alakították ki, hogy ilyen kézzelfogható eredményeket tudjon felmutatni. A korábbi keretprogramok – különösen a 2018–2020 közötti időszakra vonatkozóan elindított EIC kísérleti projekttel kapcsolatos intézkedések részét képező, a jövőbeni technológiákat és innovációkat (például a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiákat / FET és a gyorsított innovációt / FTI), a kkv-kat (kkv-eszköz), valamint a magán- és vállalati finanszírozást (például FP7-RSFF, Horizont 2020 InnovFin) célzó tevékenységek – tanulságaira és tapasztalataira épít.

A Horizont Európa „Nyílt innováció”

Az Európai horizont „Innovatív Európa”
  pillérét – együttműködésben más uniós szakpolitikákkal és különösen az InvestEU programmal – úgy alakították ki, hogy ilyen kézzelfogható eredményeket tudjon felmutatni. A korábbi keretprogramok – különösen a 2018–2020 közötti időszakra vonatkozóan elindított EIC kísérleti projekttel kapcsolatos intézkedések részét képező, a jövőbeni technológiákat és innovációkat (például a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiákat / FET és a gyorsított innovációt / FTI), a kkv-kat (kkv-eszköz), valamint a magán- és vállalati finanszírozást (például FP7-RSFF, Horizont 2020 InnovFin) célzó tevékenységek – tanulságaira és tapasztalataira épít.

Az Európai horizont „Innovatív Európa”

Az említett tapasztalatokra építve ez a pillér rendelkezik az Európai Innovációs Tanács (EIC) létrehozásáról, amely ösztönözni fogja az áttörést jelentő, globális szinten gyors növekedési potenciált magában rejtő, célzott eszközökkel és tevékenységekkel párosuló innovációt:

Az említett tapasztalatokra építve ez a pillér rendelkezik az Európai Innovációs Tanács (EIC) létrehozásáról, amely ösztönözni fogja az áttörést jelentő, globális szinten gyors növekedési potenciált magában rejtő, célzott eszközökkel és tevékenységekkel párosuló
  kutatást és
  innovációt:

kutatást és

| — | Jövőbeni és feltörekvő, áttörést jelentő innovációk fejlesztésének támogatása; |
| --- | --- |

—

Jövőbeni és feltörekvő, áttörést jelentő innovációk fejlesztésének támogatása;

| — | Jövőbeni és feltörekvő, áttörést jelentő innovációk fejlesztésének támogatása
  , többek között együttműködésen alapuló, célzott kutatások révén
  ; |
| --- | --- |

—

Jövőbeni és feltörekvő, áttörést jelentő innovációk fejlesztésének támogatása
  , többek között együttműködésen alapuló, célzott kutatások révén
  ;

, többek között együttműködésen alapuló, célzott kutatások révén

| — | Az innováció terjesztésének és alkalmazásának előmozdítása az ipari és más gazdasági értékláncokban; |
| --- | --- |

—

Az innováció terjesztésének és alkalmazásának előmozdítása az ipari és más gazdasági értékláncokban;

Az innováció terjesztésének és alkalmazásának előmozdítása az ipari és más gazdasági értékláncokban;

| — | A piacteremtő innovációk fejlesztésének, bevezetésének és felfuttatásának terén tapasztalható finanszírozási rés áthidalása; |
| --- | --- |

—

A piacteremtő innovációk fejlesztésének, bevezetésének és felfuttatásának terén tapasztalható finanszírozási rés áthidalása;

| — | A piacteremtő innovációk fejlesztésének, bevezetésének és felfuttatásának terén tapasztalható finanszírozási rés áthidalása; |
| --- | --- |

—

A piacteremtő innovációk fejlesztésének, bevezetésének és felfuttatásának terén tapasztalható finanszírozási rés áthidalása;

| — | Az uniós innovációs támogatás hatásának és láthatóságának növelése. |
| --- | --- |

—

Az uniós innovációs támogatás hatásának és láthatóságának növelése.

| — | Az uniós innovációs támogatás hatásának és láthatóságának növelése; |
| --- | --- |

—

Az uniós innovációs támogatás hatásának és láthatóságának növelése;

| — | Szinergiák kialakítása a program más részeiben. |
| --- | --- |

—

Szinergiák kialakítása a program más részeiben.

Szinergiák kialakítása a program más részeiben.

Miközben az EIC közvetlenül támogatja az áttörést jelentő innovációt, tovább kell fejleszteni és fokozni kell az európai innováció ösztönzését és kibontakozását elősegítő általános környezetet: európai szinten, közösen kell törekedni arra, hogy az innováció Unió-szerte, vetületétől és formájától függetlenül támogatást élvezzen többek között – amikor csak lehetséges – kiegészítő uniós és nemzeti szakpolitika és források révén. Ezért ez a pillér a következőket is tartalmazza:

Miközben az EIC közvetlenül támogatja az áttörést jelentő innovációt, tovább kell fejleszteni és fokozni kell az európai innováció ösztönzését és kibontakozását elősegítő általános környezetet: európai szinten, közösen kell törekedni arra, hogy az innováció Unió-szerte, vetületétől és formájától függetlenül támogatást élvezzen többek között – amikor csak lehetséges – kiegészítő uniós és nemzeti szakpolitika és források révén. Ezért ez a pillér a következőket is tartalmazza:

| — | Megújított és megerősített egyeztetési és együttműködési mechanizmusok a tagállamokkal és a társult országokkal, valamint magánkezdeményezésekkel is az uniós innovációs ökoszisztéma összes típusának és azok szereplőinek a támogatására; |
| --- | --- |

—

Megújított és megerősített egyeztetési és együttműködési mechanizmusok a tagállamokkal és a társult országokkal, valamint magánkezdeményezésekkel is az uniós innovációs ökoszisztéma összes típusának és azok szereplőinek a támogatására;

| — | Megújított és megerősített egyeztetési és együttműködési mechanizmusok a tagállamokkal és a társult országokkal, valamint magánkezdeményezésekkel is az uniós innovációs ökoszisztéma összes típusának és azok szereplőinek a támogatására; |
| --- | --- |

—

Megújított és megerősített egyeztetési és együttműködési mechanizmusok a tagállamokkal és a társult országokkal, valamint magánkezdeményezésekkel is az uniós innovációs ökoszisztéma összes típusának és azok szereplőinek a támogatására;

| — | Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) és a tudományos és innovációs társulások (TIT-ek) támogatása |
| --- | --- |

—

Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) és a tudományos és innovációs társulások (TIT-ek) támogatása

| — | Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) és a tudományos és innovációs társulások (TIT-ek)
  fokozott
  támogatása. |
| --- | --- |

—

Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) és a tudományos és innovációs társulások (TIT-ek)
  fokozott
  támogatása.

fokozott

Ezenfelül ez a pillér – az európai kutatással és innovációval kapcsolatos kockázatfinanszírozási kapacitás bővítésére irányuló további erőfeszítés részeként – szükség esetén kapcsolódik az InvestEU programhoz. A Horizont 2020 InnovFin, valamint az ESBA keretében szerzett tapasztalatokra és elért sikerekre építve az InvestEU program bővíti a kockázatfinanszírozáshoz jutás lehetőségeit a hitelképes kutatási intézmények, innovátorok és vállalkozók, különösen a kkv-k és kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalatok, valamint a beruházók számára.

Ezenfelül ez a pillér – az európai kutatással és innovációval kapcsolatos kockázatfinanszírozási kapacitás bővítésére irányuló további erőfeszítés részeként – szükség esetén kapcsolódik az InvestEU programhoz. A Horizont 2020 InnovFin, valamint az ESBA keretében szerzett tapasztalatokra és elért sikerekre építve az InvestEU program bővíti a kockázatfinanszírozáshoz jutás lehetőségeit a hitelképes kutatási intézmények, innovátorok és vállalkozók, különösen a kkv-k és kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalatok, valamint a beruházók számára.

Módosítás 218

Módosítás 218

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1 bekezdés

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az EIC célja az áttörést jelentő, diszruptív innovációk (köztük technológiák) azonosítása, kifejlesztése és bevezetése, valamint az innovatív cégek – uniós és nemzetközi szinten, az ötlettől a piacra bocsátásig terjedő folyamat során történő – gyors felfuttatásának támogatása. | Az EIC célja az áttörést jelentő, diszruptív innovációk (köztük
  radikálisan új
  technológiák) azonosítása, kifejlesztése és bevezetése, valamint az innovatív cégek – uniós és nemzetközi szinten, az ötlettől a piacra bocsátásig terjedő folyamat során történő – gyors felfuttatásának támogatása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az EIC célja az áttörést jelentő, diszruptív innovációk (köztük technológiák) azonosítása, kifejlesztése és bevezetése, valamint az innovatív cégek – uniós és nemzetközi szinten, az ötlettől a piacra bocsátásig terjedő folyamat során történő – gyors felfuttatásának támogatása.

Az EIC célja az áttörést jelentő, diszruptív innovációk (köztük
  radikálisan új
  technológiák) azonosítása, kifejlesztése és bevezetése, valamint az innovatív cégek – uniós és nemzetközi szinten, az ötlettől a piacra bocsátásig terjedő folyamat során történő – gyors felfuttatásának támogatása.

radikálisan új

Módosítás 219

Módosítás 219

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 2 bekezdés

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az EIC végrehajtása elsősorban két kiegészítő cselekvéstípussal történik, nevezetesen a technológiai fejlesztés korai szakaszában a magas szintű kutatást támogató Pathfinder programmal, az innovációval és a piaci bevezetéssel foglalkozó tevékenységek esetében pedig az Accelerator programmal, mely utóbbi magában foglalja a tömegkereskedelmi fázist megelőző szakaszokat és a vállalati növekedést is. Azzal, hogy egyablakos ügyintézést és egyetlen támogatási folyamatot kínál, az Accelerator program ötvözött – a támogatásokat tőkebefektetéssel kombináló – támogatást
  is odaítélhet
  . Emellett az InvestEU program keretében nyújtott hitelekhez is hozzáférést biztosít. | Az EIC végrehajtása elsősorban két kiegészítő cselekvéstípussal történik, nevezetesen a 
  tudományos és
  technológiai
  kutatás és
  fejlesztés korai szakaszában a magas szintű kutatást támogató
  EIC
  Pathfinder programmal, az innovációval és a piaci bevezetéssel foglalkozó tevékenységek esetében pedig az
  EIC
  Accelerator programmal, mely utóbbi magában foglalja a tömegkereskedelmi fázist megelőző szakaszokat és a vállalati növekedést is. Azzal, hogy egyablakos ügyintézést és egyetlen támogatási folyamatot kínál, az Accelerator program ötvözött – a támogatásokat tőkebefektetéssel kombináló – támogatást
  ítél oda
  . Emellett az InvestEU program keretében nyújtott hitelekhez
  és garanciákhoz
  is hozzáférést biztosít.
  Az EIC költségvetésének legalább 70 %-át induló vállalkozások és kkv-k számára különítik el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az EIC végrehajtása elsősorban két kiegészítő cselekvéstípussal történik, nevezetesen a technológiai fejlesztés korai szakaszában a magas szintű kutatást támogató Pathfinder programmal, az innovációval és a piaci bevezetéssel foglalkozó tevékenységek esetében pedig az Accelerator programmal, mely utóbbi magában foglalja a tömegkereskedelmi fázist megelőző szakaszokat és a vállalati növekedést is. Azzal, hogy egyablakos ügyintézést és egyetlen támogatási folyamatot kínál, az Accelerator program ötvözött – a támogatásokat tőkebefektetéssel kombináló – támogatást
  is odaítélhet
  . Emellett az InvestEU program keretében nyújtott hitelekhez is hozzáférést biztosít.

is odaítélhet

Az EIC végrehajtása elsősorban két kiegészítő cselekvéstípussal történik, nevezetesen a 
  tudományos és
  technológiai
  kutatás és
  fejlesztés korai szakaszában a magas szintű kutatást támogató
  EIC
  Pathfinder programmal, az innovációval és a piaci bevezetéssel foglalkozó tevékenységek esetében pedig az
  EIC
  Accelerator programmal, mely utóbbi magában foglalja a tömegkereskedelmi fázist megelőző szakaszokat és a vállalati növekedést is. Azzal, hogy egyablakos ügyintézést és egyetlen támogatási folyamatot kínál, az Accelerator program ötvözött – a támogatásokat tőkebefektetéssel kombináló – támogatást
  ítél oda
  . Emellett az InvestEU program keretében nyújtott hitelekhez
  és garanciákhoz
  is hozzáférést biztosít.
  Az EIC költségvetésének legalább 70 %-át induló vállalkozások és kkv-k számára különítik el.

tudományos és

kutatás és

EIC

EIC

ítél oda

és garanciákhoz

Az EIC költségvetésének legalább 70 %-át induló vállalkozások és kkv-k számára különítik el.

Módosítás 220

Módosítás 220

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 3 bekezdés – 1 franciabekezdés

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 3 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A hangsúly az áttörést jelentő, robbanásszerű innovációkon van, a társadalmi innovációkat is beleértve, amelyekben megvan a potenciál arra, hogy új piacokat hozzanak létre
  , ellentétben azokkal, amelyek kis lépésekben fejlesztenek tovább meglévő termékeket, szolgáltatásokat vagy üzleti modelleket
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A hangsúly az áttörést jelentő, robbanásszerű innovációkon van, a társadalmi innovációkat is beleértve, amelyekben megvan a potenciál arra, hogy új piacokat hozzanak létre
  , ellentétben azokkal, amelyek kis lépésekben fejlesztenek tovább meglévő termékeket, szolgáltatásokat vagy üzleti modelleket
  ;

, ellentétben azokkal, amelyek kis lépésekben fejlesztenek tovább meglévő termékeket, szolgáltatásokat vagy üzleti modelleket

| — | A hangsúly az áttörést jelentő, robbanásszerű innovációkon van, a társadalmi innovációkat is beleértve, amelyekben megvan a potenciál arra, hogy új piacokat hozzanak létre
  vagy új megoldásokat tegyenek lehetővé, valamint a potenciálisan radikálisan új technológiák kutatásán
  ; |
| --- | --- |

—

A hangsúly az áttörést jelentő, robbanásszerű innovációkon van, a társadalmi innovációkat is beleértve, amelyekben megvan a potenciál arra, hogy új piacokat hozzanak létre
  vagy új megoldásokat tegyenek lehetővé, valamint a potenciálisan radikálisan új technológiák kutatásán
  ;

vagy új megoldásokat tegyenek lehetővé, valamint a potenciálisan radikálisan új technológiák kutatásán

Módosítás 221

Módosítás 221

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 3 bekezdés – 2 franciabekezdés

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 3 bekezdés – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Alulról felfelé építkeznek, valamennyi tudományterületről, bármilyen ágazatbeli technológiák és alkalmazások felől érkező innovációra nyitottak, ugyanakkor célzott támogatást biztosítanak a feltörekvő, illetve a potenciálisan stratégiai jelentőségű, áttörést jelentő technológiák számára; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Alulról felfelé építkeznek, valamennyi tudományterületről, bármilyen ágazatbeli technológiák és alkalmazások felől érkező innovációra nyitottak, ugyanakkor célzott támogatást biztosítanak a feltörekvő, illetve a potenciálisan stratégiai jelentőségű, áttörést jelentő technológiák számára;

| — | Alulról felfelé építkeznek, valamennyi tudományterületről, bármilyen ágazatbeli technológiák és alkalmazások felől érkező
  célzott
  innovációra
  és kutatásra
  nyitottak, ugyanakkor célzott támogatást biztosítanak a feltörekvő, illetve a potenciálisan stratégiai jelentőségű, áttörést jelentő technológiák számára; |
| --- | --- |

—

Alulról felfelé építkeznek, valamennyi tudományterületről, bármilyen ágazatbeli technológiák és alkalmazások felől érkező
  célzott
  innovációra
  és kutatásra
  nyitottak, ugyanakkor célzott támogatást biztosítanak a feltörekvő, illetve a potenciálisan stratégiai jelentőségű, áttörést jelentő technológiák számára;

célzott

és kutatásra

Módosítás 222

Módosítás 222

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 3 bekezdés – 3 franciabekezdés

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 3 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Azokat az innovációkat ösztönzik, amelyek különböző tudományos, technológiai területeket (például a fizikai és a digitális területeket kombinálva) és szektorokat fognak át; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Azokat az innovációkat ösztönzik, amelyek különböző tudományos, technológiai területeket (például a fizikai és a digitális területeket kombinálva) és szektorokat fognak át;

| — | Azokat az innovációkat
  és kutatásokat
  ösztönzik, amelyek különböző tudományos, technológiai területeket (például a fizikai és a digitális területeket kombinálva) és szektorokat fognak át; |
| --- | --- |

—

Azokat az innovációkat
  és kutatásokat
  ösztönzik, amelyek különböző tudományos, technológiai területeket (például a fizikai és a digitális területeket kombinálva) és szektorokat fognak át;

és kutatásokat

Módosítás 223

Módosítás 223

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 3 bekezdés – 4 franciabekezdés

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 3 bekezdés – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Az innovátorokat, az eljárások és adminisztratív követelmények egyszerűsítését, a pályázatok értékelése során az interjúk használatát, és a gyors döntéshozatal biztosítását állítják a középpontba; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Az innovátorokat, az eljárások és adminisztratív követelmények egyszerűsítését, a pályázatok értékelése során az interjúk használatát, és a gyors döntéshozatal biztosítását állítják a középpontba;

| — | Az innovátorokat
  és a kutatókat
  , az eljárások és adminisztratív követelmények egyszerűsítését, a pályázatok értékelése során az interjúk használatát, és a gyors döntéshozatal biztosítását állítják a középpontba; |
| --- | --- |

—

Az innovátorokat
  és a kutatókat
  , az eljárások és adminisztratív követelmények egyszerűsítését, a pályázatok értékelése során az interjúk használatát, és a gyors döntéshozatal biztosítását állítják a középpontba;

és a kutatókat

Módosítás 224

Módosítás 224

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 4 bekezdés

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A pénzügyi támogatás mellett az innovátorok az EIC üzleti tanácsadási szolgáltatásaihoz is hozzáférhetnek, amelyek körébe tartozik a projekt coaching, a mentorálás és a technikai segítségnyújtás, valamint az innovátorok szaktekintélyekkel, ipari partnerekkel és befektetőkkel való összehozása. Az innovátorok emellett könnyebben hozzájutnak a szaktudáshoz, a létesítményekhez (az innovációs központokat (23) is beleértve) és partnerekhez az Unió által támogatott tevékenységek keretében (az EIT tevékenységeit is beleértve, különösen a TIT-ek révén). | A pénzügyi támogatás mellett az innovátorok az EIC üzleti tanácsadási szolgáltatásaihoz is hozzáférhetnek, amelyek körébe tartozik a projekt coaching, a mentorálás és a technikai segítségnyújtás, valamint az innovátorok szaktekintélyekkel, ipari partnerekkel és befektetőkkel való összehozása. Az innovátorok emellett könnyebben hozzájutnak a szaktudáshoz, a létesítményekhez (
  a kutatási infrastruktúrákat és
  az innovációs központokat (23) is beleértve) és partnerekhez az Unió által támogatott tevékenységek keretében (az EIT tevékenységeit is beleértve, különösen a TIT-ek révén). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A pénzügyi támogatás mellett az innovátorok az EIC üzleti tanácsadási szolgáltatásaihoz is hozzáférhetnek, amelyek körébe tartozik a projekt coaching, a mentorálás és a technikai segítségnyújtás, valamint az innovátorok szaktekintélyekkel, ipari partnerekkel és befektetőkkel való összehozása. Az innovátorok emellett könnyebben hozzájutnak a szaktudáshoz, a létesítményekhez (az innovációs központokat (23) is beleértve) és partnerekhez az Unió által támogatott tevékenységek keretében (az EIT tevékenységeit is beleértve, különösen a TIT-ek révén).

23

A pénzügyi támogatás mellett az innovátorok az EIC üzleti tanácsadási szolgáltatásaihoz is hozzáférhetnek, amelyek körébe tartozik a projekt coaching, a mentorálás és a technikai segítségnyújtás, valamint az innovátorok szaktekintélyekkel, ipari partnerekkel és befektetőkkel való összehozása. Az innovátorok emellett könnyebben hozzájutnak a szaktudáshoz, a létesítményekhez (
  a kutatási infrastruktúrákat és
  az innovációs központokat (23) is beleértve) és partnerekhez az Unió által támogatott tevékenységek keretében (az EIT tevékenységeit is beleértve, különösen a TIT-ek révén).

a kutatási infrastruktúrákat és

23

Módosítás 225

Módosítás 225

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 5 bekezdés

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Különös hangsúlyt kap az egyéni vagy hálózatba kapcsolt tagállami – többek között európai
  partnerség
  formájában megvalósuló – kezdeményezésekkel való megfelelő és hatékony kiegészítő jelleg biztosítása. | Emellett
  különös hangsúlyt kap az egyéni vagy hálózatba kapcsolt tagállami – többek között európai
  partnerségek
  formájában megvalósuló – kezdeményezésekkel való megfelelő és hatékony kiegészítő jelleg biztosítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Különös hangsúlyt kap az egyéni vagy hálózatba kapcsolt tagállami – többek között európai
  partnerség
  formájában megvalósuló – kezdeményezésekkel való megfelelő és hatékony kiegészítő jelleg biztosítása.

partnerség

Emellett
  különös hangsúlyt kap az egyéni vagy hálózatba kapcsolt tagállami – többek között európai
  partnerségek
  formájában megvalósuló – kezdeményezésekkel való megfelelő és hatékony kiegészítő jelleg biztosítása.

Emellett

partnerségek

Módosítás 226

Módosítás 226

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.1 pont – bevezető rész

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.1 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.1.1. | Pathfinder
  a magas szintű kutatáshoz |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.1.1.

Pathfinder
  a magas szintű kutatáshoz

Pathfinder

| 1.1.1. | EIC Pathfinder
  a magas szintű kutatáshoz |
| --- | --- |

1.1.1.

EIC Pathfinder
  a magas szintű kutatáshoz

EIC Pathfinder

Módosítás 227

Módosítás 227

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.1 pont – 2 bekezdés

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.1 pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Pathfinder átfogó célja, hogy ösztönözze az áttörést jelentő technológiai ötletekből származó potenciálisan piacteremtő innovációt és biztosítsa, hogy az ötletek eljussanak a demonstrációs szakaszba, illetve üzleti modellek és stratégiák kifejlesztése az Accelerator és más, piaci bevezetésre irányuló megoldások révén való szélesebb körű alkalmazásuk érdekében. Ebből a célból a Pathfinder kezdetben a tudományos és technológiai kutatás és fejlesztés legkorábbi szakaszait támogatja, többek között a technológiai érvényesítés igazoló vizsgálatát és prototípusait. | A Pathfinder átfogó célja, hogy ösztönözze az áttörést jelentő
  tudományos és
  technológiai ötletekből származó potenciálisan piacteremtő innovációt és biztosítsa, hogy az ötletek eljussanak a demonstrációs szakaszba, illetve üzleti modellek és stratégiák kifejlesztése az Accelerator és más, piaci bevezetésre irányuló megoldások révén való szélesebb körű alkalmazásuk érdekében. Ebből a célból a Pathfinder kezdetben a tudományos és technológiai kutatás és fejlesztés legkorábbi szakaszait támogatja, többek között
  az élvonalbeli kutatást,
  a technológiai érvényesítés igazoló vizsgálatát és prototípusait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Pathfinder átfogó célja, hogy ösztönözze az áttörést jelentő technológiai ötletekből származó potenciálisan piacteremtő innovációt és biztosítsa, hogy az ötletek eljussanak a demonstrációs szakaszba, illetve üzleti modellek és stratégiák kifejlesztése az Accelerator és más, piaci bevezetésre irányuló megoldások révén való szélesebb körű alkalmazásuk érdekében. Ebből a célból a Pathfinder kezdetben a tudományos és technológiai kutatás és fejlesztés legkorábbi szakaszait támogatja, többek között a technológiai érvényesítés igazoló vizsgálatát és prototípusait.

A Pathfinder átfogó célja, hogy ösztönözze az áttörést jelentő
  tudományos és
  technológiai ötletekből származó potenciálisan piacteremtő innovációt és biztosítsa, hogy az ötletek eljussanak a demonstrációs szakaszba, illetve üzleti modellek és stratégiák kifejlesztése az Accelerator és más, piaci bevezetésre irányuló megoldások révén való szélesebb körű alkalmazásuk érdekében. Ebből a célból a Pathfinder kezdetben a tudományos és technológiai kutatás és fejlesztés legkorábbi szakaszait támogatja, többek között
  az élvonalbeli kutatást,
  a technológiai érvényesítés igazoló vizsgálatát és prototípusait.

tudományos és

az élvonalbeli kutatást,

Módosítás 228

Módosítás 228

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.1 pont – 3 bekezdés

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.1 pont – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Hogy teljes mértékben nyitott lehessen a széles területet felölelő kutatások, a véletlenszerű és váratlan ötletek, koncepciók és felfedezések lehetőségei iránt, a Pathfinder végrehajtása túlnyomórészt folyamatos, alulról felfelé irányuló nyitott pályázati felhívások révén történik. A Pathfinder ezenkívül a verseny terén is kihívásokat támaszt olyan fő stratégiai célkitűzések (24) kialakítása céljából, amelyek haladó technológiákon alapuló megoldásokat és radikális gondolkodást igényelnek. A kiválasztott projektek tematikus vagy célorientált portfoliókba csoportosítása lehetővé teszi, hogy az egyes erőfeszítések esetében kritikus tömeg jöjjön létre, valamint hogy strukturálni lehessen az új multidiszciplináris kutatási közösségeket. | Hogy teljes mértékben nyitott lehessen a széles területet felölelő kutatások, a véletlenszerű és váratlan ötletek, koncepciók és felfedezések lehetőségei iránt, a Pathfinder végrehajtása túlnyomórészt folyamatos,
  versenyképes és
  alulról felfelé irányuló
  , részhatáridőket tartalmazó,
  nyitott pályázati felhívások révén történik. A Pathfinder ezenkívül a verseny terén is kihívásokat támaszt olyan fő stratégiai célkitűzések (24) kialakítása céljából, amelyek haladó technológiákon alapuló megoldásokat és radikális gondolkodást igényelnek. A kiválasztott projektek tematikus vagy célorientált portfoliókba csoportosítása lehetővé teszi, hogy az egyes erőfeszítések esetében kritikus tömeg jöjjön létre, valamint hogy strukturálni lehessen az új multidiszciplináris kutatási közösségeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Hogy teljes mértékben nyitott lehessen a széles területet felölelő kutatások, a véletlenszerű és váratlan ötletek, koncepciók és felfedezések lehetőségei iránt, a Pathfinder végrehajtása túlnyomórészt folyamatos, alulról felfelé irányuló nyitott pályázati felhívások révén történik. A Pathfinder ezenkívül a verseny terén is kihívásokat támaszt olyan fő stratégiai célkitűzések (24) kialakítása céljából, amelyek haladó technológiákon alapuló megoldásokat és radikális gondolkodást igényelnek. A kiválasztott projektek tematikus vagy célorientált portfoliókba csoportosítása lehetővé teszi, hogy az egyes erőfeszítések esetében kritikus tömeg jöjjön létre, valamint hogy strukturálni lehessen az új multidiszciplináris kutatási közösségeket.

24

Hogy teljes mértékben nyitott lehessen a széles területet felölelő kutatások, a véletlenszerű és váratlan ötletek, koncepciók és felfedezések lehetőségei iránt, a Pathfinder végrehajtása túlnyomórészt folyamatos,
  versenyképes és
  alulról felfelé irányuló
  , részhatáridőket tartalmazó,
  nyitott pályázati felhívások révén történik. A Pathfinder ezenkívül a verseny terén is kihívásokat támaszt olyan fő stratégiai célkitűzések (24) kialakítása céljából, amelyek haladó technológiákon alapuló megoldásokat és radikális gondolkodást igényelnek. A kiválasztott projektek tematikus vagy célorientált portfoliókba csoportosítása lehetővé teszi, hogy az egyes erőfeszítések esetében kritikus tömeg jöjjön létre, valamint hogy strukturálni lehessen az új multidiszciplináris kutatási közösségeket.

versenyképes és

, részhatáridőket tartalmazó,

24

Módosítás 229

Módosítás 229

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.1 pont – 5 bekezdés

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.1 pont – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Pathfinder az innovátorok valamennyi típusa számára nyitva áll, az egyénektől kezdve egészen az egyetemekig,
  kutatószervezetekig
  és vállalatokig, különös tekintettel az induló vállalkozásokra és a kkv-kra, és az egyes kedvezményezettektől a több tudományágat felölelő konzorciumokig. Egyetlen kedvezményezettel zajló projekt esetében nagyobb vállalatok részvétele nem engedélyezett. A Pathfinder végrehajtása
  a
  Horizont
  Európa
  más részeivel, különösen az Európai Kutatási Tanács, a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet
  tudományos és innovációs társulásainak (TIT-ek)
  tevékenységeivel szoros együttműködésben történik. Végrehajtása szintén a tagállami programokkal és cselekvésekkel szoros együttműködésben történik. | A Pathfinder az innovátorok valamennyi típusa számára nyitva áll, az egyénektől kezdve egészen az egyetemekig,
  a kutató- és technológiai szervezetekig
  és vállalatokig, különös tekintettel az induló vállalkozásokra és a kkv-kra, és az egyes kedvezményezettektől a több tudományágat felölelő konzorciumokig. Egyetlen kedvezményezettel zajló projekt esetében nagyobb vállalatok részvétele nem engedélyezett. A 
  szinergiák biztosítása és a párhuzamosságok elkerülése érdekében a
  Pathfinder végrehajtása
  az Európai
  horizont más részeivel, különösen az Európai Kutatási Tanács, a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet tevékenységeivel szoros együttműködésben történik. Végrehajtása szintén a tagállami programokkal és cselekvésekkel szoros együttműködésben történik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Pathfinder az innovátorok valamennyi típusa számára nyitva áll, az egyénektől kezdve egészen az egyetemekig,
  kutatószervezetekig
  és vállalatokig, különös tekintettel az induló vállalkozásokra és a kkv-kra, és az egyes kedvezményezettektől a több tudományágat felölelő konzorciumokig. Egyetlen kedvezményezettel zajló projekt esetében nagyobb vállalatok részvétele nem engedélyezett. A Pathfinder végrehajtása
  a
  Horizont
  Európa
  más részeivel, különösen az Európai Kutatási Tanács, a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet
  tudományos és innovációs társulásainak (TIT-ek)
  tevékenységeivel szoros együttműködésben történik. Végrehajtása szintén a tagállami programokkal és cselekvésekkel szoros együttműködésben történik.

kutatószervezetekig

a

Európa

tudományos és innovációs társulásainak (TIT-ek)

A Pathfinder az innovátorok valamennyi típusa számára nyitva áll, az egyénektől kezdve egészen az egyetemekig,
  a kutató- és technológiai szervezetekig
  és vállalatokig, különös tekintettel az induló vállalkozásokra és a kkv-kra, és az egyes kedvezményezettektől a több tudományágat felölelő konzorciumokig. Egyetlen kedvezményezettel zajló projekt esetében nagyobb vállalatok részvétele nem engedélyezett. A 
  szinergiák biztosítása és a párhuzamosságok elkerülése érdekében a
  Pathfinder végrehajtása
  az Európai
  horizont más részeivel, különösen az Európai Kutatási Tanács, a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet tevékenységeivel szoros együttműködésben történik. Végrehajtása szintén a tagállami programokkal és cselekvésekkel szoros együttműködésben történik.

a kutató- és technológiai szervezetekig

szinergiák biztosítása és a párhuzamosságok elkerülése érdekében a

az Európai

Módosítás 230

Módosítás 230

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.2 pont – 2 bekezdés

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.2 pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Accelerator támogatást nyújt az olyan, még nem hitelképes vagy a befektetők számára nem vonzó innovátorok és vállalkozások számára, amelyek arra törekednek, hogy kifejlesszék, az uniós és a világpiacon bevezessék áttörést jelentő innovációjukat és gyors növekedést érjenek el. Ebből a célból az Accelerator a Horizont 2020 kkv-támogató eszköze 2. és 3. szakaszának, valamint a Horizont 2020 InnovFin tapasztalataira épít, különösen a nem támogatás jellegű alkotóelemek beépítésével és a nagyobb és hosszabb lélegzetvételű beruházások támogatásának lehetőségével. | Az Accelerator támogatást nyújt az olyan, még nem hitelképes vagy a befektetők számára nem vonzó innovátorok és vállalkozások számára, amelyek arra törekednek, hogy kifejlesszék, az uniós és a világpiacon bevezessék áttörést jelentő innovációjukat és gyors növekedést érjenek el. Ebből a célból az Accelerator a Horizont 2020 kkv-támogató eszköze 2. és 3. szakaszának, valamint a Horizont 2020 InnovFin tapasztalataira épít, különösen a nem támogatás jellegű alkotóelemek beépítésével és a nagyobb és hosszabb lélegzetvételű beruházások támogatásának lehetőségével.
  Biztosítani fogják az EIT-tel és TIT-jeivel való együttműködést, valamint az akcelerátoraik tevékenységeivel való komplementaritást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Accelerator támogatást nyújt az olyan, még nem hitelképes vagy a befektetők számára nem vonzó innovátorok és vállalkozások számára, amelyek arra törekednek, hogy kifejlesszék, az uniós és a világpiacon bevezessék áttörést jelentő innovációjukat és gyors növekedést érjenek el. Ebből a célból az Accelerator a Horizont 2020 kkv-támogató eszköze 2. és 3. szakaszának, valamint a Horizont 2020 InnovFin tapasztalataira épít, különösen a nem támogatás jellegű alkotóelemek beépítésével és a nagyobb és hosszabb lélegzetvételű beruházások támogatásának lehetőségével.

Az Accelerator támogatást nyújt az olyan, még nem hitelképes vagy a befektetők számára nem vonzó innovátorok és vállalkozások számára, amelyek arra törekednek, hogy kifejlesszék, az uniós és a világpiacon bevezessék áttörést jelentő innovációjukat és gyors növekedést érjenek el. Ebből a célból az Accelerator a Horizont 2020 kkv-támogató eszköze 2. és 3. szakaszának, valamint a Horizont 2020 InnovFin tapasztalataira épít, különösen a nem támogatás jellegű alkotóelemek beépítésével és a nagyobb és hosszabb lélegzetvételű beruházások támogatásának lehetőségével.
  Biztosítani fogják az EIT-tel és TIT-jeivel való együttműködést, valamint az akcelerátoraik tevékenységeivel való komplementaritást.

Biztosítani fogják az EIT-tel és TIT-jeivel való együttműködést, valamint az akcelerátoraik tevékenységeivel való komplementaritást.

Módosítás 231

Módosítás 231

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.2 pont – 3 bekezdés – 2 franciabekezdés

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.2 pont – 3 bekezdés – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Beruházástámogatás tőkerészesedés (27) vagy más visszafizetendő formában, hogy az innovációs tevékenységek piaci bevezetéséhez szükséges hiányzó finanszírozást úgy lehessen pótolni – beleértve a növekvő fázisban lévő vállalkozásokat is –, hogy a magánbefektetések ne szoruljanak ki a piacról, és a belső piaci verseny se torzuljon. Adott esetben az innovátornak hozzáférést nyújt az InvestEU program által nyújtott hitelfinanszírozáshoz (például hitelekhez). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Beruházástámogatás tőkerészesedés (27) vagy más visszafizetendő formában, hogy az innovációs tevékenységek piaci bevezetéséhez szükséges hiányzó finanszírozást úgy lehessen pótolni – beleértve a növekvő fázisban lévő vállalkozásokat is –, hogy a magánbefektetések ne szoruljanak ki a piacról, és a belső piaci verseny se torzuljon. Adott esetben az innovátornak hozzáférést nyújt az InvestEU program által nyújtott hitelfinanszírozáshoz (például hitelekhez).

27

| — | Beruházástámogatás tőkerészesedés (27) vagy más visszafizetendő formában, hogy az innovációs tevékenységek piaci bevezetéséhez szükséges hiányzó finanszírozást úgy lehessen pótolni – beleértve a növekvő fázisban lévő vállalkozásokat is –, hogy a magánbefektetések ne szoruljanak ki a piacról, és a belső piaci verseny se torzuljon. Adott esetben az innovátornak hozzáférést nyújt az InvestEU program által nyújtott hitelfinanszírozáshoz (például hitelekhez
  vagy garanciákhoz
  ). |
| --- | --- |

—

Beruházástámogatás tőkerészesedés (27) vagy más visszafizetendő formában, hogy az innovációs tevékenységek piaci bevezetéséhez szükséges hiányzó finanszírozást úgy lehessen pótolni – beleértve a növekvő fázisban lévő vállalkozásokat is –, hogy a magánbefektetések ne szoruljanak ki a piacról, és a belső piaci verseny se torzuljon. Adott esetben az innovátornak hozzáférést nyújt az InvestEU program által nyújtott hitelfinanszírozáshoz (például hitelekhez
  vagy garanciákhoz
  ).

27

vagy garanciákhoz

Módosítás 232

Módosítás 232

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.2 pont – 4 bekezdés

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.2 pont – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A támogatás odaítélése egylépcsős eljárásban, egyetlen határozattal történik, amelynek keretében a támogatott innovátort egyetlen átfogó kötelezettségvállalás formájában biztosítják arról, hogy az innováció különböző szakaszaiban pénzügyi forrásokban részesül egészen a piaci bevezetésig, beleértve a tömegkereskedelmi fázist megelőző szakaszt is. Az odaítélt támogatás végrehajtása során részcélokat kell meghatározni, és a végrehajtást értékelni kell. A finanszírozás kombinációját és volumenét a 
  céghez
  , annak méretéhez és fázisához, a technológia/innováció jellegéhez és az innovációs ciklus hosszához igazítják. A finanszírozás egészen addig fedezi a pénzügyi igényeket, amíg alternatív beruházási forrásokkal fel nem váltják. | A támogatás odaítélése egylépcsős eljárásban, egyetlen határozattal történik, amelynek keretében a támogatott innovátort egyetlen átfogó kötelezettségvállalás formájában biztosítják arról, hogy az innováció különböző szakaszaiban pénzügyi forrásokban részesül egészen a piaci bevezetésig, beleértve a tömegkereskedelmi fázist megelőző szakaszt is. Az odaítélt támogatás végrehajtása során részcélokat kell meghatározni, és a végrehajtást értékelni kell. A finanszírozás kombinációját és volumenét a 
  kedvezményezetthez
  , annak méretéhez és fázisához, a technológia/innováció jellegéhez és az innovációs ciklus hosszához igazítják. A finanszírozás egészen addig fedezi a pénzügyi igényeket, amíg alternatív beruházási forrásokkal fel nem váltják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A támogatás odaítélése egylépcsős eljárásban, egyetlen határozattal történik, amelynek keretében a támogatott innovátort egyetlen átfogó kötelezettségvállalás formájában biztosítják arról, hogy az innováció különböző szakaszaiban pénzügyi forrásokban részesül egészen a piaci bevezetésig, beleértve a tömegkereskedelmi fázist megelőző szakaszt is. Az odaítélt támogatás végrehajtása során részcélokat kell meghatározni, és a végrehajtást értékelni kell. A finanszírozás kombinációját és volumenét a 
  céghez
  , annak méretéhez és fázisához, a technológia/innováció jellegéhez és az innovációs ciklus hosszához igazítják. A finanszírozás egészen addig fedezi a pénzügyi igényeket, amíg alternatív beruházási forrásokkal fel nem váltják.

céghez

A támogatás odaítélése egylépcsős eljárásban, egyetlen határozattal történik, amelynek keretében a támogatott innovátort egyetlen átfogó kötelezettségvállalás formájában biztosítják arról, hogy az innováció különböző szakaszaiban pénzügyi forrásokban részesül egészen a piaci bevezetésig, beleértve a tömegkereskedelmi fázist megelőző szakaszt is. Az odaítélt támogatás végrehajtása során részcélokat kell meghatározni, és a végrehajtást értékelni kell. A finanszírozás kombinációját és volumenét a 
  kedvezményezetthez
  , annak méretéhez és fázisához, a technológia/innováció jellegéhez és az innovációs ciklus hosszához igazítják. A finanszírozás egészen addig fedezi a pénzügyi igényeket, amíg alternatív beruházási forrásokkal fel nem váltják.

kedvezményezetthez

Módosítás 233

Módosítás 233

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.2 pont – 5 bekezdés

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.2 pont – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A magas
  technológiai
  kockázattal járó („haladó technológiákat alkalmazó”) innovációk esetében a támogatás mindig tartalmaz egy, az innovációs tevékenységekre vonatkozó támogatási elemet. Ha a különböző (technológiai, piaci, szabályozási stb.) kockázatokat mérséklik, a visszatérítendőelőleg-komponens viszonylagos jelentősége várhatóan növekszik. | A magas kockázattal járó (
  például
  „haladó technológiákat alkalmazó”) innovációk esetében a támogatás mindig tartalmaz egy, az innovációs tevékenységekre vonatkozó támogatási elemet
  , amelyek állami kutatási szervezetekkel mint partnerekkel együttműködésben vagy alvállalkozás útján is elvégezhetők
  . Ha a különböző (technológiai, piaci, szabályozási stb.) kockázatokat mérséklik, a visszatérítendőelőleg-komponens viszonylagos jelentősége várhatóan növekszik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A magas
  technológiai
  kockázattal járó („haladó technológiákat alkalmazó”) innovációk esetében a támogatás mindig tartalmaz egy, az innovációs tevékenységekre vonatkozó támogatási elemet. Ha a különböző (technológiai, piaci, szabályozási stb.) kockázatokat mérséklik, a visszatérítendőelőleg-komponens viszonylagos jelentősége várhatóan növekszik.

technológiai

A magas kockázattal járó (
  például
  „haladó technológiákat alkalmazó”) innovációk esetében a támogatás mindig tartalmaz egy, az innovációs tevékenységekre vonatkozó támogatási elemet
  , amelyek állami kutatási szervezetekkel mint partnerekkel együttműködésben vagy alvállalkozás útján is elvégezhetők
  . Ha a különböző (technológiai, piaci, szabályozási stb.) kockázatokat mérséklik, a visszatérítendőelőleg-komponens viszonylagos jelentősége várhatóan növekszik.

például

, amelyek állami kutatási szervezetekkel mint partnerekkel együttműködésben vagy alvállalkozás útján is elvégezhetők

Módosítás 234

Módosítás 234

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.2 pont – 7 bekezdés

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.2 pont – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Accelerator elsősorban folyamatos, alulról felfelé irányuló nyitott pályázat formájában működik és az egyéni vállalkozókat (induló vállalkozásokat és kkv-kat) célozza meg, különös figyelmet fordítva a fiatal és a női innovátorokra. A nyitott, alulról felfelé irányuló pályázat kiegészül a feltörekvő, illetve a potenciálisan stratégiai jelentőségű, áttörést jelentő technológiákra irányuló célzott támogatással. Befektetők – köztük állami innovációs ügynökségek – is benyújthatnak ajánlatot, de a támogatást a vállalatnak ítélik oda. | Az Accelerator elsősorban folyamatos, alulról felfelé irányuló nyitott
  , versenyképes
  pályázat formájában működik
  , részhatáridőkkel,
  és az egyéni vállalkozókat (induló vállalkozásokat és kkv-kat) célozza meg, különös figyelmet fordítva a fiatal és a női innovátorokra. A nyitott, alulról felfelé irányuló pályázat kiegészül a feltörekvő, illetve a potenciálisan stratégiai jelentőségű, áttörést jelentő
  innovációkra és
  technológiákra irányuló célzott támogatással. Befektetők – köztük állami innovációs ügynökségek – is benyújthatnak ajánlatot, de a támogatást a vállalatnak ítélik oda. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Accelerator elsősorban folyamatos, alulról felfelé irányuló nyitott pályázat formájában működik és az egyéni vállalkozókat (induló vállalkozásokat és kkv-kat) célozza meg, különös figyelmet fordítva a fiatal és a női innovátorokra. A nyitott, alulról felfelé irányuló pályázat kiegészül a feltörekvő, illetve a potenciálisan stratégiai jelentőségű, áttörést jelentő technológiákra irányuló célzott támogatással. Befektetők – köztük állami innovációs ügynökségek – is benyújthatnak ajánlatot, de a támogatást a vállalatnak ítélik oda.

Az Accelerator elsősorban folyamatos, alulról felfelé irányuló nyitott
  , versenyképes
  pályázat formájában működik
  , részhatáridőkkel,
  és az egyéni vállalkozókat (induló vállalkozásokat és kkv-kat) célozza meg, különös figyelmet fordítva a fiatal és a női innovátorokra. A nyitott, alulról felfelé irányuló pályázat kiegészül a feltörekvő, illetve a potenciálisan stratégiai jelentőségű, áttörést jelentő
  innovációkra és
  technológiákra irányuló célzott támogatással. Befektetők – köztük állami innovációs ügynökségek – is benyújthatnak ajánlatot, de a támogatást a vállalatnak ítélik oda.

, versenyképes

, részhatáridőkkel,

innovációkra és

Módosítás 235

Módosítás 235

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.2 pont – 8 bekezdés

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.2 pont – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Accelerator lehetővé teszi a 
  Pathfinderáltal
  támogatott projektekből, a tagállamok hasonló, magasabb szintű kutatási programjaiból, valamint az uniós
  keretprogramokból

   (28) származó innovációk gyorsított átvételét azok piacra jutásának támogatása céljából.
  A Horizont Európa
  más pilléreiben és előző keretprogramokban támogatott projektek azonosítása megfelelő módszertanok, például az innovációs radar alapján történik. | Az Accelerator lehetővé teszi a 
  Pathfinder által
  támogatott projektekből, a tagállamok hasonló, magasabb szintű kutatási programjaiból,
  az EIT TIT-jeiből,
  valamint az uniós
  keretprogram egyéb pilléreiből

   (28) származó innovációk gyorsított átvételét azok piacra jutásának támogatása céljából.
  Az Európai horizont
  más pilléreiben és előző keretprogramokban támogatott projektek azonosítása megfelelő módszertanok, például az innovációs radar alapján történik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Accelerator lehetővé teszi a 
  Pathfinderáltal
  támogatott projektekből, a tagállamok hasonló, magasabb szintű kutatási programjaiból, valamint az uniós
  keretprogramokból

   (28) származó innovációk gyorsított átvételét azok piacra jutásának támogatása céljából.
  A Horizont Európa
  más pilléreiben és előző keretprogramokban támogatott projektek azonosítása megfelelő módszertanok, például az innovációs radar alapján történik.

Pathfinderáltal

keretprogramokból

28

A Horizont Európa

Az Accelerator lehetővé teszi a 
  Pathfinder által
  támogatott projektekből, a tagállamok hasonló, magasabb szintű kutatási programjaiból,
  az EIT TIT-jeiből,
  valamint az uniós
  keretprogram egyéb pilléreiből

   (28) származó innovációk gyorsított átvételét azok piacra jutásának támogatása céljából.
  Az Európai horizont
  más pilléreiben és előző keretprogramokban támogatott projektek azonosítása megfelelő módszertanok, például az innovációs radar alapján történik.

Pathfinder által

az EIT TIT-jeiből,

keretprogram egyéb pilléreiből

28

Az Európai horizont

Módosítás 236

Módosítás 236

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.3 pont – 1 bekezdés – 1 franciabekezdés

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.3 pont – 1 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Az EIC-nek a Pathfinder és az Accelerator eszköz alá tartozó tevékenységeket és cselekvéseket támogató üzleti gyorsítószolgáltatásai. A cél a finanszírozott innovátorok EIC-közösségének – a finanszírozott kiválósági pecséttel rendelkezőket is beleértve – összekötése a befektetőkkel, a partnerekkel és
  az ajánlatkérőkkel
  . Az EIC egy sor coaching és mentorálási szolgáltatást nyújt a cselekvéseihez. Hozzáférést biztosít az innovátoroknak a lehetséges partnerek – köztük az ipari partnerek – nemzetközi hálózataihoz valamely értéklánchoz való kapcsolódás vagy a piaci lehetőségek fejlesztése céljából, továbbá annak érdekében, hogy befektetőket találjanak és egyéb magán- vagy vállalati finanszírozáshoz jussanak. A tevékenységek közé tartoznak az élő események (például közvetítői rendezvények, partnerkereső találkozók), de az egymáshoz illő platformok fejlesztése, illetve a meglévő platformok használata is – az InvestEU által támogatott pénzügyi közvetítőkkel és az EBB Csoporttal szoros együttműködésben. Ezek a tevékenységek a szakértői csereprogramokat is ösztönzik mint az egyik tanulási forrást az innovációs ökoszisztémában, kiaknázva az EIT Magas Szintű Tanácsadó Testületének tagjai és az EIC-kutatók szaktudását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Az EIC-nek a Pathfinder és az Accelerator eszköz alá tartozó tevékenységeket és cselekvéseket támogató üzleti gyorsítószolgáltatásai. A cél a finanszírozott innovátorok EIC-közösségének – a finanszírozott kiválósági pecséttel rendelkezőket is beleértve – összekötése a befektetőkkel, a partnerekkel és
  az ajánlatkérőkkel
  . Az EIC egy sor coaching és mentorálási szolgáltatást nyújt a cselekvéseihez. Hozzáférést biztosít az innovátoroknak a lehetséges partnerek – köztük az ipari partnerek – nemzetközi hálózataihoz valamely értéklánchoz való kapcsolódás vagy a piaci lehetőségek fejlesztése céljából, továbbá annak érdekében, hogy befektetőket találjanak és egyéb magán- vagy vállalati finanszírozáshoz jussanak. A tevékenységek közé tartoznak az élő események (például közvetítői rendezvények, partnerkereső találkozók), de az egymáshoz illő platformok fejlesztése, illetve a meglévő platformok használata is – az InvestEU által támogatott pénzügyi közvetítőkkel és az EBB Csoporttal szoros együttműködésben. Ezek a tevékenységek a szakértői csereprogramokat is ösztönzik mint az egyik tanulási forrást az innovációs ökoszisztémában, kiaknázva az EIT Magas Szintű Tanácsadó Testületének tagjai és az EIC-kutatók szaktudását;

az ajánlatkérőkkel

| — | Az EIC-nek a Pathfinder és az Accelerator eszköz alá tartozó tevékenységeket és cselekvéseket támogató üzleti gyorsítószolgáltatásai. A cél a finanszírozott innovátorok EIC-közösségének – a finanszírozott kiválósági pecséttel rendelkezőket is beleértve – összekötése a befektetőkkel, a partnerekkel
  , a közszférabeli
  és
  a magánvásárlókkal
  . Az EIC egy sor coaching és mentorálási szolgáltatást nyújt a cselekvéseihez. Hozzáférést biztosít az innovátoroknak a lehetséges partnerek – köztük az ipari partnerek – nemzetközi hálózataihoz valamely értéklánchoz való kapcsolódás vagy a piaci lehetőségek fejlesztése céljából, továbbá annak érdekében, hogy befektetőket találjanak és egyéb magán- vagy vállalati finanszírozáshoz jussanak. A tevékenységek közé tartoznak az élő események (például közvetítői rendezvények, partnerkereső találkozók), de az egymáshoz illő platformok fejlesztése, illetve a meglévő platformok használata is – az InvestEU által támogatott pénzügyi közvetítőkkel és az EBB Csoporttal szoros együttműködésben. Ezek a tevékenységek a szakértői csereprogramokat is ösztönzik mint az egyik tanulási forrást az innovációs ökoszisztémában, kiaknázva az EIT Magas Szintű Tanácsadó Testületének tagjai és az EIC-kutatók szaktudását
  . Az EIC áttörést jelentő/magas kockázatú innovációkra összpontosító további tevékenységei kiegészítik az EIT hasonló tevékenység-portfólióját, amely a vállalkozókat, innovátorokat és induló vállalkozásokat célozza meg. Az EIC-t arra ösztönzik, hogy az innovátorok támogatásakor hasznosítsa a TIT-ek szakértelmét és tapasztalatait. |
| --- | --- |

—

Az EIC-nek a Pathfinder és az Accelerator eszköz alá tartozó tevékenységeket és cselekvéseket támogató üzleti gyorsítószolgáltatásai. A cél a finanszírozott innovátorok EIC-közösségének – a finanszírozott kiválósági pecséttel rendelkezőket is beleértve – összekötése a befektetőkkel, a partnerekkel
  , a közszférabeli
  és
  a magánvásárlókkal
  . Az EIC egy sor coaching és mentorálási szolgáltatást nyújt a cselekvéseihez. Hozzáférést biztosít az innovátoroknak a lehetséges partnerek – köztük az ipari partnerek – nemzetközi hálózataihoz valamely értéklánchoz való kapcsolódás vagy a piaci lehetőségek fejlesztése céljából, továbbá annak érdekében, hogy befektetőket találjanak és egyéb magán- vagy vállalati finanszírozáshoz jussanak. A tevékenységek közé tartoznak az élő események (például közvetítői rendezvények, partnerkereső találkozók), de az egymáshoz illő platformok fejlesztése, illetve a meglévő platformok használata is – az InvestEU által támogatott pénzügyi közvetítőkkel és az EBB Csoporttal szoros együttműködésben. Ezek a tevékenységek a szakértői csereprogramokat is ösztönzik mint az egyik tanulási forrást az innovációs ökoszisztémában, kiaknázva az EIT Magas Szintű Tanácsadó Testületének tagjai és az EIC-kutatók szaktudását
  . Az EIC áttörést jelentő/magas kockázatú innovációkra összpontosító további tevékenységei kiegészítik az EIT hasonló tevékenység-portfólióját, amely a vállalkozókat, innovátorokat és induló vállalkozásokat célozza meg. Az EIC-t arra ösztönzik, hogy az innovátorok támogatásakor hasznosítsa a TIT-ek szakértelmét és tapasztalatait.

, a közszférabeli

a magánvásárlókkal

. Az EIC áttörést jelentő/magas kockázatú innovációkra összpontosító további tevékenységei kiegészítik az EIT hasonló tevékenység-portfólióját, amely a vállalkozókat, innovátorokat és induló vállalkozásokat célozza meg. Az EIC-t arra ösztönzik, hogy az innovátorok támogatásakor hasznosítsa a TIT-ek szakértelmét és tapasztalatait.

Módosítás 237

Módosítás 237

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.3 pont – 1 bekezdés – 3 franciabekezdés

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.1 pont – 1.1.3 pont – 1 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | EIC-kihívások („EIC Challenges”), azaz ösztönző pénzdíjak, amelyek célja új
  megoldások kifejlesztése a globális kihívásokra
  , új szereplők bevonása
  és
  új közösségek alakítása. Az EIC elismerő díjai közé tartozik az „iCapital”, a társadalmi innovációt ösztönző „Social Innovation Inducement Prize” díj és a Női Innovátorok Díja (Women Innovators' Prize) (29). A díjak
  az EIC-t
  a 
  keretprogram
  más részeihez – például a küldetésekhez és
  más finanszírozó szervekhez
  is –
  hozzákapcsolják
  . A más szervezetekkel (vállalkozásokkal, egyetemekkel, kutatószervezetekkel, vállalkozásgyorsítókkal, jótékonysági szervezetekkel és alapítványokkal) való együttműködés lehetőségeit is fel kell tárni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

EIC-kihívások („EIC Challenges”), azaz ösztönző pénzdíjak, amelyek célja új
  megoldások kifejlesztése a globális kihívásokra
  , új szereplők bevonása
  és
  új közösségek alakítása. Az EIC elismerő díjai közé tartozik az „iCapital”, a társadalmi innovációt ösztönző „Social Innovation Inducement Prize” díj és a Női Innovátorok Díja (Women Innovators' Prize) (29). A díjak
  az EIC-t
  a 
  keretprogram
  más részeihez – például a küldetésekhez és
  más finanszírozó szervekhez
  is –
  hozzákapcsolják
  . A más szervezetekkel (vállalkozásokkal, egyetemekkel, kutatószervezetekkel, vállalkozásgyorsítókkal, jótékonysági szervezetekkel és alapítványokkal) való együttműködés lehetőségeit is fel kell tárni.

megoldások kifejlesztése a globális kihívásokra

és

29

az EIC-t

keretprogram

más finanszírozó szervekhez

hozzákapcsolják

| — | EIC-kihívások („EIC Challenges”), azaz ösztönző pénzdíjak, amelyek célja új
  , áttörést jelentő innovációk kifejlesztése
  , új szereplők bevonása, új
  K+I
  közösségek
  és hálózatok
  alakítása
  , valamint az uniós finanszírozásból elért eredmények láthatóvá tétele
  . Az EIC elismerő díjai közé tartozik az „iCapital”,
  az „EU Challenge Prize” (Uniós Kihívás Díj),
  a társadalmi innovációt ösztönző „Social Innovation Inducement Prize” díj és a Női Innovátorok Díja (Women Innovators' Prize) (29). A díjak
  kialakítása és végrehajtása
  a 
  program
  más részeihez – például a küldetésekhez és
  az EIT-hez
  is –
  kapcsolódik a kiegészítő jelleg biztosítása és a párhuzamosságok elkerülése érdekében
  . A más szervezetekkel (vállalkozásokkal, egyetemekkel, kutatószervezetekkel, vállalkozásgyorsítókkal, jótékonysági szervezetekkel és alapítványokkal) való együttműködés lehetőségeit is fel kell tárni. |
| --- | --- |

—

EIC-kihívások („EIC Challenges”), azaz ösztönző pénzdíjak, amelyek célja új
  , áttörést jelentő innovációk kifejlesztése
  , új szereplők bevonása, új
  K+I
  közösségek
  és hálózatok
  alakítása
  , valamint az uniós finanszírozásból elért eredmények láthatóvá tétele
  . Az EIC elismerő díjai közé tartozik az „iCapital”,
  az „EU Challenge Prize” (Uniós Kihívás Díj),
  a társadalmi innovációt ösztönző „Social Innovation Inducement Prize” díj és a Női Innovátorok Díja (Women Innovators' Prize) (29). A díjak
  kialakítása és végrehajtása
  a 
  program
  más részeihez – például a küldetésekhez és
  az EIT-hez
  is –
  kapcsolódik a kiegészítő jelleg biztosítása és a párhuzamosságok elkerülése érdekében
  . A más szervezetekkel (vállalkozásokkal, egyetemekkel, kutatószervezetekkel, vállalkozásgyorsítókkal, jótékonysági szervezetekkel és alapítványokkal) való együttműködés lehetőségeit is fel kell tárni.

, áttörést jelentő innovációk kifejlesztése

K+I

és hálózatok

, valamint az uniós finanszírozásból elért eredmények láthatóvá tétele

az „EU Challenge Prize” (Uniós Kihívás Díj),

29

kialakítása és végrehajtása

program

az EIT-hez

kapcsolódik a kiegészítő jelleg biztosítása és a párhuzamosságok elkerülése érdekében

Módosítás 238

Módosítás 238

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.2 pont – 1.2.1 pont – 1 bekezdés

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.2 pont – 1.2.1 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az EIC Magas Szintű Tanácsadó Testülete (az EIC Tanácsadó Testülete) segíti a Bizottságot az EIC munkájának elvégzésében. Az EIC Tanácsadó Testülete
  az EIC munkaprogramjaival kapcsolatos tanácsadás mellett a vezetést támogató tanácsadásban és a cselekvések utánkövetésében is aktív szerepet vállal
  . Kommunikációs funkciója is van, tagjai nagyköveti szerepet töltenek be az Unióban az innováció ösztönzésének támogatása terén. A kommunikációs csatornák közé tartozik a kiemelt innovációs rendezvényeken való részvétel, a közösségi médiában való jelenlét, az innovátorok EIC-közösségének létrehozása, a legfontosabb médiumokkal való kapcsolattartás – középpontban az innováció témakörével, közös rendezvények inkubátorokkal és vállallkozásgyorsító központokkal. | Az EIC Magas Szintű Tanácsadó Testülete (az EIC Tanácsadó Testülete) segíti a Bizottságot az EIC munkájának elvégzésében.
  Az EIC Tanácsadó Testülete e határozat 9. cikkével összhangban többek között az innovációs politika tudományos szakértőinek, kutató- és technológiai szervezetek, vállalkozókból és kockázatitőke-befektetők képviselőiből áll. |
| | Az EIC munkájának elvégzése érdekében a Bizottság az EIC Tanácsadó Testületének támogatásával a következőket biztosítja: |
| | — | a megszólított célcsoportok és eltérő szükségleteik egyértelmű megkülönböztetése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az EIC Magas Szintű Tanácsadó Testülete (az EIC Tanácsadó Testülete) segíti a Bizottságot az EIC munkájának elvégzésében. Az EIC Tanácsadó Testülete
  az EIC munkaprogramjaival kapcsolatos tanácsadás mellett a vezetést támogató tanácsadásban és a cselekvések utánkövetésében is aktív szerepet vállal
  . Kommunikációs funkciója is van, tagjai nagyköveti szerepet töltenek be az Unióban az innováció ösztönzésének támogatása terén. A kommunikációs csatornák közé tartozik a kiemelt innovációs rendezvényeken való részvétel, a közösségi médiában való jelenlét, az innovátorok EIC-közösségének létrehozása, a legfontosabb médiumokkal való kapcsolattartás – középpontban az innováció témakörével, közös rendezvények inkubátorokkal és vállallkozásgyorsító központokkal.

az EIC munkaprogramjaival kapcsolatos tanácsadás mellett a vezetést támogató tanácsadásban és a cselekvések utánkövetésében is aktív szerepet vállal

Az EIC Magas Szintű Tanácsadó Testülete (az EIC Tanácsadó Testülete) segíti a Bizottságot az EIC munkájának elvégzésében.
  Az EIC Tanácsadó Testülete e határozat 9. cikkével összhangban többek között az innovációs politika tudományos szakértőinek, kutató- és technológiai szervezetek, vállalkozókból és kockázatitőke-befektetők képviselőiből áll.

Az EIC Tanácsadó Testülete e határozat 9. cikkével összhangban többek között az innovációs politika tudományos szakértőinek, kutató- és technológiai szervezetek, vállalkozókból és kockázatitőke-befektetők képviselőiből áll.

Az EIC munkájának elvégzése érdekében a Bizottság az EIC Tanácsadó Testületének támogatásával a következőket biztosítja:

Az EIC munkájának elvégzése érdekében a Bizottság az EIC Tanácsadó Testületének támogatásával a következőket biztosítja:

—

a megszólított célcsoportok és eltérő szükségleteik egyértelmű megkülönböztetése;

a megszólított célcsoportok és eltérő szükségleteik egyértelmű megkülönböztetése;

| — | annak részletes ismertetése, hogy miként hajtja végre a vegyes támogatást (támogatás, tőke, hitel és garancia); |
| --- | --- |

—

annak részletes ismertetése, hogy miként hajtja végre a vegyes támogatást (támogatás, tőke, hitel és garancia);

annak részletes ismertetése, hogy miként hajtja végre a vegyes támogatást (támogatás, tőke, hitel és garancia);

| — | az eszközök szisztematikus és valós idejű értékelésére szolgáló szilárd mechanizmus a gyors szakpolitikai tanulási folyamat biztosítása és innovációs minták kidolgozása érdekében, a mutatók kiválasztását és alkalmazását is beleértve; |
| --- | --- |

—

az eszközök szisztematikus és valós idejű értékelésére szolgáló szilárd mechanizmus a gyors szakpolitikai tanulási folyamat biztosítása és innovációs minták kidolgozása érdekében, a mutatók kiválasztását és alkalmazását is beleértve;

az eszközök szisztematikus és valós idejű értékelésére szolgáló szilárd mechanizmus a gyors szakpolitikai tanulási folyamat biztosítása és innovációs minták kidolgozása érdekében, a mutatók kiválasztását és alkalmazását is beleértve;

| — | az EIC és az EIT közötti együttműködés a kiegészítő jelleg és a párhuzamosságok elkerülésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

—

az EIC és az EIT közötti együttműködés a kiegészítő jelleg és a párhuzamosságok elkerülésének biztosítása érdekében;

az EIC és az EIT közötti együttműködés a kiegészítő jelleg és a párhuzamosságok elkerülésének biztosítása érdekében;

| — | a programirányítók szerepének és felelősségi köreinek pontosabb meghatározása; |
| --- | --- |

—

a programirányítók szerepének és felelősségi köreinek pontosabb meghatározása;

a programirányítók szerepének és felelősségi köreinek pontosabb meghatározása;

| — | azon eszközök leírása, amelyekkel nagy kockázatú projektek esetében a kockázatitőke-befektetőket vonzanák; |
| --- | --- |

—

azon eszközök leírása, amelyekkel nagy kockázatú projektek esetében a kockázatitőke-befektetőket vonzanák;

azon eszközök leírása, amelyekkel nagy kockázatú projektek esetében a kockázatitőke-befektetőket vonzanák;

| — | innovációs célkitűzések meghatározása a termék, a folyamat, az értékesítés és a szolgáltatások tekintetében; |
| --- | --- |

—

innovációs célkitűzések meghatározása a termék, a folyamat, az értékesítés és a szolgáltatások tekintetében;

innovációs célkitűzések meghatározása a termék, a folyamat, az értékesítés és a szolgáltatások tekintetében;

| — | a kedvezményezettek motivációjának mérése. |
| --- | --- |

—

a kedvezményezettek motivációjának mérése.

a kedvezményezettek motivációjának mérése.

A Testület az EIC munkaprogramjaival, a cselekvések irányításával és nyomon követő tevékenységeivel kapcsolatos tanácsadást is nyújt.
  Kommunikációs funkciója is van, tagjai nagyköveti szerepet töltenek be az Unióban az innováció ösztönzésének támogatása terén. A kommunikációs csatornák közé tartozik a kiemelt innovációs rendezvényeken való részvétel, a közösségi médiában való jelenlét, az innovátorok EIC-közösségének létrehozása, a legfontosabb médiumokkal való kapcsolattartás – középpontban az innováció témakörével, közös rendezvények inkubátorokkal és vállalkozásgyorsító központokkal.
  Az EIT igazgatótanácsa és az EIC Tanácsadó Testülete együttműködik a szinergiák kiaknázása, valamint az uniós innovátorok és vállalkozók számára teremtett hozzáadott érték növelése érdekében.

A Testület az EIC munkaprogramjaival, a cselekvések irányításával és nyomon követő tevékenységeivel kapcsolatos tanácsadást is nyújt.

Az EIT igazgatótanácsa és az EIC Tanácsadó Testülete együttműködik a szinergiák kiaknázása, valamint az uniós innovátorok és vállalkozók számára teremtett hozzáadott érték növelése érdekében.

Módosítás 239

Módosítás 239

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.2 pont – 1.2.1 pont – 2 bekezdés

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.2 pont – 1.2.1 pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az EIC Tanácsadó Testülete ajánlásokat tesz a Bizottság felé az innovációs trendekkel, illetve az Unió innovációs ökoszisztémájának erősítéséhez és előmozdításához szükséges kezdeményezésekkel kapcsolatban, a lehetséges szabályozási akadályokat is beleértve. A Testület tanácsadási tevékenysége során azonosítja az innováció kialakulóban lévő új területeit, amelyeket figyelembe kell venni a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér és a küldetések keretében végrehajtandó tevékenységeknél. Ennélfogva a Testület a várakozások szerint hozzá fog járulni
  a Horizont Európa
  program átfogó koherenciájához. | Az EIC Tanácsadó Testülete
  az EIT igazgatótanácsával együtt
  ajánlásokat tesz a Bizottság felé az innovációs trendekkel, illetve az Unió innovációs ökoszisztémájának erősítéséhez és előmozdításához szükséges kezdeményezésekkel kapcsolatban, a lehetséges
  technikai és
  szabályozási akadályokat is beleértve. A Testület tanácsadási tevékenysége során azonosítja az innováció kialakulóban lévő új területeit, amelyeket figyelembe kell venni a „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség” pillér és a küldetések keretében végrehajtandó tevékenységeknél. Ennélfogva a Testület a várakozások szerint hozzá fog járulni
  az Európai horizont
  program átfogó koherenciájához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az EIC Tanácsadó Testülete ajánlásokat tesz a Bizottság felé az innovációs trendekkel, illetve az Unió innovációs ökoszisztémájának erősítéséhez és előmozdításához szükséges kezdeményezésekkel kapcsolatban, a lehetséges szabályozási akadályokat is beleértve. A Testület tanácsadási tevékenysége során azonosítja az innováció kialakulóban lévő új területeit, amelyeket figyelembe kell venni a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér és a küldetések keretében végrehajtandó tevékenységeknél. Ennélfogva a Testület a várakozások szerint hozzá fog járulni
  a Horizont Európa
  program átfogó koherenciájához.

a Horizont Európa

Az EIC Tanácsadó Testülete
  az EIT igazgatótanácsával együtt
  ajánlásokat tesz a Bizottság felé az innovációs trendekkel, illetve az Unió innovációs ökoszisztémájának erősítéséhez és előmozdításához szükséges kezdeményezésekkel kapcsolatban, a lehetséges
  technikai és
  szabályozási akadályokat is beleértve. A Testület tanácsadási tevékenysége során azonosítja az innováció kialakulóban lévő új területeit, amelyeket figyelembe kell venni a „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség” pillér és a küldetések keretében végrehajtandó tevékenységeknél. Ennélfogva a Testület a várakozások szerint hozzá fog járulni
  az Európai horizont
  program átfogó koherenciájához.

az EIT igazgatótanácsával együtt

technikai és

európai

az Európai horizont

Módosítás 240

Módosítás 240

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.2 pont – 1.2.2 pont – 5 bekezdés

I melléklet – III rész – 1 pont – 1.2 pont – 1.2.2 pont – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A programirányítók felügyelik a Pathfinder pályázati felhívások végrehajtását, és a projektek
  konzisztens
  stratégiai
  portfóliójára vonatkozó
  értékelési rangsorra tesznek javaslatot, ami várhatóan jelentősen hozzájárul
  az innovációkat létrehozó potenciális
  társadalmi, illetve gazdasági
  piac kialakulásához
  . | A programirányítók felügyelik a Pathfinder pályázati felhívások végrehajtását, és a projektek stratégiai
  portfóliójával összhangban, a rendeletben meghatározottaknak megfelelően egyértelmű és átlátható kritériumok alapján
  értékelési rangsorra tesznek javaslatot, ami várhatóan jelentősen hozzájárul
  a forradalmian új jövőbeli tudományos,
  társadalmi, illetve gazdasági
  technológiák vagy piacteremtő innovációk potenciális megjelenéséhez
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A programirányítók felügyelik a Pathfinder pályázati felhívások végrehajtását, és a projektek
  konzisztens
  stratégiai
  portfóliójára vonatkozó
  értékelési rangsorra tesznek javaslatot, ami várhatóan jelentősen hozzájárul
  az innovációkat létrehozó potenciális
  társadalmi, illetve gazdasági
  piac kialakulásához
  .

konzisztens

portfóliójára vonatkozó

az innovációkat létrehozó potenciális

piac kialakulásához

A programirányítók felügyelik a Pathfinder pályázati felhívások végrehajtását, és a projektek stratégiai
  portfóliójával összhangban, a rendeletben meghatározottaknak megfelelően egyértelmű és átlátható kritériumok alapján
  értékelési rangsorra tesznek javaslatot, ami várhatóan jelentősen hozzájárul
  a forradalmian új jövőbeli tudományos,
  társadalmi, illetve gazdasági
  technológiák vagy piacteremtő innovációk potenciális megjelenéséhez
  .

portfóliójával összhangban, a rendeletben meghatározottaknak megfelelően egyértelmű és átlátható kritériumok alapján

a forradalmian új jövőbeli tudományos,

technológiák vagy piacteremtő innovációk potenciális megjelenéséhez

Módosítás 241

Módosítás 241

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 2 pont – 2.1 pont – 1 bekezdés

I melléklet – III rész – 2 pont – 2.1 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ahhoz, hogy a kutatók, a vállalkozók, az ipar és az egész társadalom bevonásával zajló innovációban rejlő potenciált teljes mértékben kihasználja, az EU-nak javítania kell a környezetet, amelyben az innováció minden szinten ki tud teljesedni. Ez egy uniós szintű, hatékony innovációs ökoszisztéma
  kialakítását és azt jelenti
  ,
  hogy ösztönözni kell
  az együttműködés, a hálózatépítés, valamint az elképzelések, a finanszírozás és a készségek nemzeti és helyi innovációs ökoszisztémák közötti
  kicserélését
  . | Ahhoz, hogy a kutatók, a vállalkozók, az ipar és az egész társadalom bevonásával zajló innovációban rejlő potenciált teljes mértékben kihasználja, az EU-nak javítania kell a környezetet, amelyben az innováció minden szinten ki tud teljesedni. Ez
  hozzájárulást jelent
  egy uniós szintű, hatékony innovációs ökoszisztéma
  kialakításához
  , az együttműködés, a hálózatépítés
  és a nyitott innovációs folyamatok fejlesztéséhez
  , valamint az elképzelések, a finanszírozás és a készségek nemzeti és helyi innovációs ökoszisztémák közötti
  kicseréléséhez
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ahhoz, hogy a kutatók, a vállalkozók, az ipar és az egész társadalom bevonásával zajló innovációban rejlő potenciált teljes mértékben kihasználja, az EU-nak javítania kell a környezetet, amelyben az innováció minden szinten ki tud teljesedni. Ez egy uniós szintű, hatékony innovációs ökoszisztéma
  kialakítását és azt jelenti
  ,
  hogy ösztönözni kell
  az együttműködés, a hálózatépítés, valamint az elképzelések, a finanszírozás és a készségek nemzeti és helyi innovációs ökoszisztémák közötti
  kicserélését
  .

kialakítását és azt jelenti

hogy ösztönözni kell

kicserélését

Ahhoz, hogy a kutatók, a vállalkozók, az ipar és az egész társadalom bevonásával zajló innovációban rejlő potenciált teljes mértékben kihasználja, az EU-nak javítania kell a környezetet, amelyben az innováció minden szinten ki tud teljesedni. Ez
  hozzájárulást jelent
  egy uniós szintű, hatékony innovációs ökoszisztéma
  kialakításához
  , az együttműködés, a hálózatépítés
  és a nyitott innovációs folyamatok fejlesztéséhez
  , valamint az elképzelések, a finanszírozás és a készségek nemzeti és helyi innovációs ökoszisztémák közötti
  kicseréléséhez
  .

hozzájárulást jelent

kialakításához

és a nyitott innovációs folyamatok fejlesztéséhez

kicseréléséhez

Módosítás 242

Módosítás 242

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 2 pont – 2.1 pont – 2 bekezdés

I melléklet – III rész – 2 pont – 2.1 pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az EU-nak olyan ökoszisztémák kialakítását is célul kell tűznie, amelyek a magánvállalkozásokban megvalósuló innováción túl a társadalmi innovációt és az állami szektorbeli innovációt is
  támogatják
  . Valóban, a kormányzati szektornak innoválnia kell és meg kell újulnia annak érdekében, hogy támogatni tudja a szabályozás és a kormányzás területén végrehajtandó mindazon változtatásokat, amelyek az új technológiák nagy volumenű bevezetése, valamint a nyilvánosságnak a hatékonyabb és eredményesebb szolgáltatásnyújtás iránti egyre növekvő igénye támogatásához szükségesek. A társadalmi innovációk kritikus fontosságúak társadalmaink jólétének fokozása szempontjából. | Az EU-nak olyan ökoszisztémák kialakítását is célul kell tűznie, amelyek a magánvállalkozásokban megvalósuló innováción túl
  támogatják
  a társadalmi innovációt
  , továbbá ösztönzik a tudástranszfert
  és az állami szektorbeli innovációt is. Valóban, a kormányzati szektornak innoválnia kell és meg kell újulnia annak érdekében, hogy támogatni tudja a szabályozás és a kormányzás területén végrehajtandó mindazon változtatásokat, amelyek az
  innovációk, többek között az
  új technológiák nagy volumenű bevezetése, valamint a nyilvánosságnak a hatékonyabb és eredményesebb szolgáltatásnyújtás iránti egyre növekvő igénye támogatásához szükségesek. A társadalmi innovációk kritikus fontosságúak társadalmaink jólétének fokozása szempontjából.
  Az EIT TIT-jei mint Európa legnagyobb innovációs hálózata fontos szerepet fog játszani az ilyen ökoszisztémák fejlesztésében és e prioritás megvalósításában. Azáltal támogatják a kívánt régióközi együttműködést, hogy páneurópai szinten összekapcsolják az innovációs ökoszisztémákat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az EU-nak olyan ökoszisztémák kialakítását is célul kell tűznie, amelyek a magánvállalkozásokban megvalósuló innováción túl a társadalmi innovációt és az állami szektorbeli innovációt is
  támogatják
  . Valóban, a kormányzati szektornak innoválnia kell és meg kell újulnia annak érdekében, hogy támogatni tudja a szabályozás és a kormányzás területén végrehajtandó mindazon változtatásokat, amelyek az új technológiák nagy volumenű bevezetése, valamint a nyilvánosságnak a hatékonyabb és eredményesebb szolgáltatásnyújtás iránti egyre növekvő igénye támogatásához szükségesek. A társadalmi innovációk kritikus fontosságúak társadalmaink jólétének fokozása szempontjából.

támogatják

Az EU-nak olyan ökoszisztémák kialakítását is célul kell tűznie, amelyek a magánvállalkozásokban megvalósuló innováción túl
  támogatják
  a társadalmi innovációt
  , továbbá ösztönzik a tudástranszfert
  és az állami szektorbeli innovációt is. Valóban, a kormányzati szektornak innoválnia kell és meg kell újulnia annak érdekében, hogy támogatni tudja a szabályozás és a kormányzás területén végrehajtandó mindazon változtatásokat, amelyek az
  innovációk, többek között az
  új technológiák nagy volumenű bevezetése, valamint a nyilvánosságnak a hatékonyabb és eredményesebb szolgáltatásnyújtás iránti egyre növekvő igénye támogatásához szükségesek. A társadalmi innovációk kritikus fontosságúak társadalmaink jólétének fokozása szempontjából.
  Az EIT TIT-jei mint Európa legnagyobb innovációs hálózata fontos szerepet fog játszani az ilyen ökoszisztémák fejlesztésében és e prioritás megvalósításában. Azáltal támogatják a kívánt régióközi együttműködést, hogy páneurópai szinten összekapcsolják az innovációs ökoszisztémákat.

támogatják

, továbbá ösztönzik a tudástranszfert

innovációk, többek között az

Az EIT TIT-jei mint Európa legnagyobb innovációs hálózata fontos szerepet fog játszani az ilyen ökoszisztémák fejlesztésében és e prioritás megvalósításában. Azáltal támogatják a kívánt régióközi együttműködést, hogy páneurópai szinten összekapcsolják az innovációs ökoszisztémákat.

Módosítás 243

Módosítás 243

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 2 pont – 2.2 pont – 1 bekezdés – bevezető rész

I melléklet – III rész – 2 pont – 2.2 pont – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Első lépésként a Bizottság megszervezi a tagállamok és társult országok nemzeti innovációs politikájáért és programjáért felelős hatóságainak és szerveinek
  EIC
  fórumát, amelynek célja az Unió innovációs ökoszisztémájának fejlesztésével kapcsolatos egyeztetés és párbeszéd előmozdítása. Az
  EIC-fórumon
  belül a Bizottság: | Első lépésként a Bizottság megszervezi a tagállamok és társult országok nemzeti innovációs politikájáért és programjáért felelős hatóságainak és szerveinek
  innovációs
  fórumát, amelynek célja az Unió innovációs ökoszisztémájának fejlesztésével kapcsolatos egyeztetés és párbeszéd előmozdítása. Az
  innovációs fórumon
  belül
  az érintett érdekelt felek és uniós szervek, köztük az EIT, az EIC-testület és
  a Bizottság: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Első lépésként a Bizottság megszervezi a tagállamok és társult országok nemzeti innovációs politikájáért és programjáért felelős hatóságainak és szerveinek
  EIC
  fórumát, amelynek célja az Unió innovációs ökoszisztémájának fejlesztésével kapcsolatos egyeztetés és párbeszéd előmozdítása. Az
  EIC-fórumon
  belül a Bizottság:

EIC

EIC-fórumon

Első lépésként a Bizottság megszervezi a tagállamok és társult országok nemzeti innovációs politikájáért és programjáért felelős hatóságainak és szerveinek
  innovációs
  fórumát, amelynek célja az Unió innovációs ökoszisztémájának fejlesztésével kapcsolatos egyeztetés és párbeszéd előmozdítása. Az
  innovációs fórumon
  belül
  az érintett érdekelt felek és uniós szervek, köztük az EIT, az EIC-testület és
  a Bizottság:

innovációs

innovációs fórumon

az érintett érdekelt felek és uniós szervek, köztük az EIT, az EIC-testület és

Módosítás 244

Módosítás 244

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 2 pont – 2.1 pont – 1 bekezdés – 3 franciabekezdés

I melléklet – III rész – 2 pont – 2.1 pont – 1 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Fokozza a nemzeti innovációs programok
  és
  az EIT közötti koordinációt, hogy ez – a programokkal és végrehajtásukkal, az erőforrásokkal és a szaktudással, a technológiai és innovációs trendek elemzésével és nyomon követésével kapcsolatos adatok megosztása, valamint az érintet innovátori közösségek összekapcsolása révén – ösztönözze az operatív szinergiákat és kiküszöbölje az átfedéseket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Fokozza a nemzeti innovációs programok
  és
  az EIT közötti koordinációt, hogy ez – a programokkal és végrehajtásukkal, az erőforrásokkal és a szaktudással, a technológiai és innovációs trendek elemzésével és nyomon követésével kapcsolatos adatok megosztása, valamint az érintet innovátori közösségek összekapcsolása révén – ösztönözze az operatív szinergiákat és kiküszöbölje az átfedéseket;

és

| — | Fokozza a nemzeti innovációs programok, az EIT
  , valamint az EIC
  közötti koordinációt, hogy ez – a programokkal és végrehajtásukkal, az erőforrásokkal és a szaktudással, a technológiai és innovációs trendek elemzésével és nyomon követésével kapcsolatos adatok megosztása, valamint az érintett innovátori közösségek összekapcsolása révén – ösztönözze az operatív szinergiákat és kiküszöbölje az átfedéseket; |
| --- | --- |

—

Fokozza a nemzeti innovációs programok, az EIT
  , valamint az EIC
  közötti koordinációt, hogy ez – a programokkal és végrehajtásukkal, az erőforrásokkal és a szaktudással, a technológiai és innovációs trendek elemzésével és nyomon követésével kapcsolatos adatok megosztása, valamint az érintett innovátori közösségek összekapcsolása révén – ösztönözze az operatív szinergiákat és kiküszöbölje az átfedéseket;

, valamint az EIC

Módosítás 245

Módosítás 245

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 2 pont – 2.2 pont – 2 bekezdés

I melléklet – III rész – 2 pont – 2.2 pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Tevékenységeket hajtanak végre annak biztosítása érdekében, hogy az EIC cselekvéstípusai és az a tény, hogy ezek a cselekvéstípusok az
  áttörést jelentő
  innovációkat állítják a középpontba, hatékonyan kiegészítsék a tagállamok és társult országok által végrehajtott, de magánkezdeményezésre is végzett tevékenységeket annak érdekében, hogy az innováció összes típusát támogassák, Unió-szerte az összes innovátort elérjék, és megfelelő, fokozott támogatást nyújtsanak nekik. | Tevékenységeket hajtanak végre annak biztosítása érdekében, hogy az
  EIT és az
  EIC cselekvéstípusai és az a tény, hogy ezek a cselekvéstípusok az innovációkat állítják a középpontba, hatékonyan kiegészítsék a tagállamok és társult országok által végrehajtott, de magánkezdeményezésre is végzett tevékenységeket
  és együttműködjenek
  annak érdekében, hogy az innováció összes típusát támogassák, Unió-szerte az összes innovátort elérjék, és megfelelő, fokozott támogatást nyújtsanak nekik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Tevékenységeket hajtanak végre annak biztosítása érdekében, hogy az EIC cselekvéstípusai és az a tény, hogy ezek a cselekvéstípusok az
  áttörést jelentő
  innovációkat állítják a középpontba, hatékonyan kiegészítsék a tagállamok és társult országok által végrehajtott, de magánkezdeményezésre is végzett tevékenységeket annak érdekében, hogy az innováció összes típusát támogassák, Unió-szerte az összes innovátort elérjék, és megfelelő, fokozott támogatást nyújtsanak nekik.

áttörést jelentő

Tevékenységeket hajtanak végre annak biztosítása érdekében, hogy az
  EIT és az
  EIC cselekvéstípusai és az a tény, hogy ezek a cselekvéstípusok az innovációkat állítják a középpontba, hatékonyan kiegészítsék a tagállamok és társult országok által végrehajtott, de magánkezdeményezésre is végzett tevékenységeket
  és együttműködjenek
  annak érdekében, hogy az innováció összes típusát támogassák, Unió-szerte az összes innovátort elérjék, és megfelelő, fokozott támogatást nyújtsanak nekik.

EIT és az

és együttműködjenek

Módosítás 246

Módosítás 246

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 2 pont – 2.2 pont – 3 bekezdés – bevezető rész

I melléklet – III rész – 2 pont – 2.2 pont – 3 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E célból
  az EU
  : | E célból
  a bevont uniós szervek
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

E célból
  az EU
  :

az EU

E célból
  a bevont uniós szervek
  :

a bevont uniós szervek

Módosítás 247

Módosítás 247

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 2 pont – 2.2 pont – 3 bekezdés – 1 franciabekezdés

I melléklet – III rész – 2 pont – 2.2 pont – 3 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Előmozdítja és társfinanszírozza a nemzeti, regionális és helyi innovációs közpolitikákért és programokért felelős hatóságok által irányított közös innovációs programokat, amelyekhez az innovációt és innovátorokat támogató
  magánvállalatok
  is
  csatlakozhatnak
  . Az ilyen keresletvezérelt közös programok irányulhatnak többek között a korai szakaszban nyújtott támogatásra és a megvalósíthatósági tanulmány támogatására, a tudományos világ és a vállalkozói szféra közötti együttműködésre, a csúcstechnológiát képviselő kkv-k együttműködésen alapuló kutatásaihoz nyújtott támogatásra, a technológia- és tudástranszferre, a kkv-k nemzetköziesedésére, piacelemzésre és -fejlesztésre, alacsony technológiai szintű kkv-k digitalizálására, piacközeli innovációs tevékenységeket vagy piaci bevezetést szolgáló pénzügyi eszközökre, társadalmi innovációra. E programokban közös közbeszerzési kezdeményezések is szerepelhetnek, amelyeken keresztül az innovációk kereskedelmi forgalomba kerülhetnek a közszférában, különösen egy új politika kidolgozásának alátámasztására. Ez rendkívül hatékonyan ösztönözheti az innovációt a közszolgálat területein, és piaci lehetőségeket nyújthat európai innovátoroknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Előmozdítja és társfinanszírozza a nemzeti, regionális és helyi innovációs közpolitikákért és programokért felelős hatóságok által irányított közös innovációs programokat, amelyekhez az innovációt és innovátorokat támogató
  magánvállalatok
  is
  csatlakozhatnak
  . Az ilyen keresletvezérelt közös programok irányulhatnak többek között a korai szakaszban nyújtott támogatásra és a megvalósíthatósági tanulmány támogatására, a tudományos világ és a vállalkozói szféra közötti együttműködésre, a csúcstechnológiát képviselő kkv-k együttműködésen alapuló kutatásaihoz nyújtott támogatásra, a technológia- és tudástranszferre, a kkv-k nemzetköziesedésére, piacelemzésre és -fejlesztésre, alacsony technológiai szintű kkv-k digitalizálására, piacközeli innovációs tevékenységeket vagy piaci bevezetést szolgáló pénzügyi eszközökre, társadalmi innovációra. E programokban közös közbeszerzési kezdeményezések is szerepelhetnek, amelyeken keresztül az innovációk kereskedelmi forgalomba kerülhetnek a közszférában, különösen egy új politika kidolgozásának alátámasztására. Ez rendkívül hatékonyan ösztönözheti az innovációt a közszolgálat területein, és piaci lehetőségeket nyújthat európai innovátoroknak.

magánvállalatok

csatlakozhatnak

| — | Előmozdítja és társfinanszírozza a nemzeti, regionális és helyi innovációs közpolitikákért és programokért felelős hatóságok által irányított közös innovációs programokat, amelyekhez az innovációt és innovátorokat támogató
  magánvállalatoknak
  is
  csatlakozniuk kell
  . Az ilyen
  támogatások és
  keresletvezérelt közös programok irányulhatnak többek között a korai szakaszban nyújtott támogatásra és a megvalósíthatósági tanulmány támogatására, a tudományos világ
  , a kutatószervezetek
  és a vállalkozói szféra közötti együttműködésre, a csúcstechnológiát képviselő kkv-k együttműködésen alapuló kutatásaihoz nyújtott támogatásra, a technológia- és tudástranszferre, a kkv-k nemzetköziesedésére, piacelemzésre és -fejlesztésre, alacsony technológiai szintű kkv-k digitalizálására, piacközeli innovációs tevékenységeket vagy piaci bevezetést szolgáló pénzügyi eszközökre, társadalmi innovációra. E programokban közös közbeszerzési kezdeményezések is szerepelhetnek, amelyeken keresztül az innovációk kereskedelmi forgalomba kerülhetnek a közszférában, különösen egy új politika kidolgozásának alátámasztására. Ez rendkívül hatékonyan ösztönözheti az innovációt a közszolgálat területein, és piaci lehetőségeket nyújthat európai innovátoroknak.
  Helyi szinten történő irányítás esetén e programoknak lehetővé kell tenniük a transznacionális partnerségeket, összhangban kell lenniük az érintett régiók intelligens szakosodási stratégiáival és támogatniuk kell az ERFA-val való szinergiákat. |
| --- | --- |

—

Előmozdítja és társfinanszírozza a nemzeti, regionális és helyi innovációs közpolitikákért és programokért felelős hatóságok által irányított közös innovációs programokat, amelyekhez az innovációt és innovátorokat támogató
  magánvállalatoknak
  is
  csatlakozniuk kell
  . Az ilyen
  támogatások és
  keresletvezérelt közös programok irányulhatnak többek között a korai szakaszban nyújtott támogatásra és a megvalósíthatósági tanulmány támogatására, a tudományos világ
  , a kutatószervezetek
  és a vállalkozói szféra közötti együttműködésre, a csúcstechnológiát képviselő kkv-k együttműködésen alapuló kutatásaihoz nyújtott támogatásra, a technológia- és tudástranszferre, a kkv-k nemzetköziesedésére, piacelemzésre és -fejlesztésre, alacsony technológiai szintű kkv-k digitalizálására, piacközeli innovációs tevékenységeket vagy piaci bevezetést szolgáló pénzügyi eszközökre, társadalmi innovációra. E programokban közös közbeszerzési kezdeményezések is szerepelhetnek, amelyeken keresztül az innovációk kereskedelmi forgalomba kerülhetnek a közszférában, különösen egy új politika kidolgozásának alátámasztására. Ez rendkívül hatékonyan ösztönözheti az innovációt a közszolgálat területein, és piaci lehetőségeket nyújthat európai innovátoroknak.
  Helyi szinten történő irányítás esetén e programoknak lehetővé kell tenniük a transznacionális partnerségeket, összhangban kell lenniük az érintett régiók intelligens szakosodási stratégiáival és támogatniuk kell az ERFA-val való szinergiákat.

magánvállalatoknak

csatlakozniuk kell

támogatások és

, a kutatószervezetek

Helyi szinten történő irányítás esetén e programoknak lehetővé kell tenniük a transznacionális partnerségeket, összhangban kell lenniük az érintett régiók intelligens szakosodási stratégiáival és támogatniuk kell az ERFA-val való szinergiákat.

Módosítás 248

Módosítás 248

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 2 pont – 2.2 pont – 3 bekezdés – 2 franciabekezdés

I melléklet – III rész – 2 pont – 2.2 pont – 3 bekezdés – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Mentorálási, coaching, technikai segítségnyújtási és az innovátorokhoz közeli egyéb szolgáltatásokkal kapcsolatos közös programokat is támogat, amelyeket olyan hálózatok hajtanak végre, mint például az Enterprise Europe Network (EEN), klaszterek, olyan páneurópai platformok, mint a Startup Europe, helyi innovációs szereplők, nemcsak állami, hanem magánszférabeli szereplők is, ide tartoznak különösen az inkubátorházak és az innovációs központok, amelyek összekötése az innovátorok egymás közötti partnerkeresése szempontjából is előnyös lehet.
  Támogatás
  az innovációt szolgáló humán készségek fejlesztéséhez is
  adható
  , például szakképzési intézmények hálózatainak, szoros együttműködésben az
  Európai Innovációs és Technológiai Intézettel
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Mentorálási, coaching, technikai segítségnyújtási és az innovátorokhoz közeli egyéb szolgáltatásokkal kapcsolatos közös programokat is támogat, amelyeket olyan hálózatok hajtanak végre, mint például az Enterprise Europe Network (EEN), klaszterek, olyan páneurópai platformok, mint a Startup Europe, helyi innovációs szereplők, nemcsak állami, hanem magánszférabeli szereplők is, ide tartoznak különösen az inkubátorházak és az innovációs központok, amelyek összekötése az innovátorok egymás közötti partnerkeresése szempontjából is előnyös lehet.
  Támogatás
  az innovációt szolgáló humán készségek fejlesztéséhez is
  adható
  , például szakképzési intézmények hálózatainak, szoros együttműködésben az
  Európai Innovációs és Technológiai Intézettel
  ;

Támogatás

adható

Európai Innovációs és Technológiai Intézettel

| — | Mentorálási, coaching, technikai segítségnyújtási és az innovátorokhoz közeli egyéb szolgáltatásokkal kapcsolatos közös programokat is támogat, amelyeket olyan hálózatok hajtanak végre, mint például az Enterprise Europe Network (EEN), klaszterek, olyan páneurópai platformok, mint a Startup Europe, helyi innovációs szereplők, nemcsak állami, hanem magánszférabeli szereplők is, ide tartoznak különösen az inkubátorházak és az innovációs központok, amelyek összekötése az innovátorok egymás közötti partnerkeresése szempontjából is előnyös lehet.
  Támogatást kell nyújtani
  az innovációt szolgáló humán készségek fejlesztéséhez is, például szakképzési intézmények hálózatainak, szoros együttműködésben az
  EIT-vel
  ; |
| --- | --- |

—

Mentorálási, coaching, technikai segítségnyújtási és az innovátorokhoz közeli egyéb szolgáltatásokkal kapcsolatos közös programokat is támogat, amelyeket olyan hálózatok hajtanak végre, mint például az Enterprise Europe Network (EEN), klaszterek, olyan páneurópai platformok, mint a Startup Europe, helyi innovációs szereplők, nemcsak állami, hanem magánszférabeli szereplők is, ide tartoznak különösen az inkubátorházak és az innovációs központok, amelyek összekötése az innovátorok egymás közötti partnerkeresése szempontjából is előnyös lehet.
  Támogatást kell nyújtani
  az innovációt szolgáló humán készségek fejlesztéséhez is, például szakképzési intézmények hálózatainak, szoros együttműködésben az
  EIT-vel
  ;

Támogatást kell nyújtani

EIT-vel

Módosítás 249

Módosítás 249

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.1 pont – 1 bekezdés

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.1 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ahogyan az uniós kutatás és innováció hatásának maximalizálásával foglalkozó (Pascal Lamy vezette) magas szintű munkacsoport jelentése világosan kimondja, az előrelépést a „jövőbe tekintő oktatás és a változást hozó emberekbe történő befektetés” jelenti. Az európai egyetemek felkérést kapnak arra, hogy ösztönözzék a vállalkozói szellemet, bontsák le a tudományágak közötti határokat, és intézményesítsék a nem az egyes tudományágak szerinti tudományos világ és az ipar közötti erős együttműködést. A közelmúltban végzett felmérések szerint az, hogy tehetséges embereket érjenek el, messze a legfontosabb tényező, ami befolyásolja az induló vállalkozást alapító európaiak helyválasztását. A vállalkozási ismeretek oktatására és az ezzel kapcsolatos képzésre vonatkozó lehetőségek kulcsszerepet játszanak a jövő innovátorainak kinevelésében és a meglévő innovátorok azon képességeinek fejlesztésében, hogy vállalkozásukat még sikeresebb szintre emeljék. A vállalkozói tehetséggel rendelkező személyek elérése, amihez a szakmai szolgáltatásokhoz, tőkéhez és piacokhoz való uniós szintű hozzáférés párosul, valamint az innovációs kulcsszereplők összehozása egy közös cél érdekében az innovációs ökoszisztéma kialakításának kulcsfontosságú alkotóelemei. Unió-szerte össze kell hangolni a törekvéseket annak érdekében, hogy létrejöjjön az uniós szinten összekapcsolt vállalkozói klaszterek és ökoszisztémák kritikus tömege. | Ahogyan az uniós kutatás és innováció hatásának maximalizálásával foglalkozó (Pascal Lamy vezette) magas szintű munkacsoport jelentése világosan kimondja, az előrelépést a „jövőbe tekintő oktatás és a változást hozó emberekbe történő befektetés” jelenti. Az európai egyetemek felkérést kapnak arra, hogy ösztönözzék a vállalkozói szellemet, bontsák le a tudományágak közötti határokat, és intézményesítsék a nem az egyes tudományágak szerinti tudományos világ és az ipar közötti erős együttműködést. A közelmúltban végzett felmérések szerint az, hogy tehetséges embereket érjenek el, messze a legfontosabb tényező, ami befolyásolja az induló vállalkozást alapító európaiak helyválasztását. A vállalkozási ismeretek oktatására és az ezzel kapcsolatos képzésre vonatkozó lehetőségek kulcsszerepet játszanak a jövő innovátorainak kinevelésében és a meglévő innovátorok azon képességeinek fejlesztésében, hogy vállalkozásukat még sikeresebb szintre emeljék. A vállalkozói tehetséggel rendelkező személyek elérése, amihez a szakmai szolgáltatásokhoz, tőkéhez és piacokhoz való uniós szintű hozzáférés párosul, valamint az innovációs kulcsszereplők összehozása egy közös cél érdekében az innovációs ökoszisztéma kialakításának
  és a sikeres innovációs modellek és bevált gyakorlatok regionális, nemzeti és európai szintű kialakításának
  kulcsfontosságú alkotóelemei. Unió-szerte össze kell hangolni a törekvéseket annak érdekében, hogy létrejöjjön az uniós szinten összekapcsolt vállalkozói klaszterek és ökoszisztémák kritikus tömege. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ahogyan az uniós kutatás és innováció hatásának maximalizálásával foglalkozó (Pascal Lamy vezette) magas szintű munkacsoport jelentése világosan kimondja, az előrelépést a „jövőbe tekintő oktatás és a változást hozó emberekbe történő befektetés” jelenti. Az európai egyetemek felkérést kapnak arra, hogy ösztönözzék a vállalkozói szellemet, bontsák le a tudományágak közötti határokat, és intézményesítsék a nem az egyes tudományágak szerinti tudományos világ és az ipar közötti erős együttműködést. A közelmúltban végzett felmérések szerint az, hogy tehetséges embereket érjenek el, messze a legfontosabb tényező, ami befolyásolja az induló vállalkozást alapító európaiak helyválasztását. A vállalkozási ismeretek oktatására és az ezzel kapcsolatos képzésre vonatkozó lehetőségek kulcsszerepet játszanak a jövő innovátorainak kinevelésében és a meglévő innovátorok azon képességeinek fejlesztésében, hogy vállalkozásukat még sikeresebb szintre emeljék. A vállalkozói tehetséggel rendelkező személyek elérése, amihez a szakmai szolgáltatásokhoz, tőkéhez és piacokhoz való uniós szintű hozzáférés párosul, valamint az innovációs kulcsszereplők összehozása egy közös cél érdekében az innovációs ökoszisztéma kialakításának kulcsfontosságú alkotóelemei. Unió-szerte össze kell hangolni a törekvéseket annak érdekében, hogy létrejöjjön az uniós szinten összekapcsolt vállalkozói klaszterek és ökoszisztémák kritikus tömege.

Ahogyan az uniós kutatás és innováció hatásának maximalizálásával foglalkozó (Pascal Lamy vezette) magas szintű munkacsoport jelentése világosan kimondja, az előrelépést a „jövőbe tekintő oktatás és a változást hozó emberekbe történő befektetés” jelenti. Az európai egyetemek felkérést kapnak arra, hogy ösztönözzék a vállalkozói szellemet, bontsák le a tudományágak közötti határokat, és intézményesítsék a nem az egyes tudományágak szerinti tudományos világ és az ipar közötti erős együttműködést. A közelmúltban végzett felmérések szerint az, hogy tehetséges embereket érjenek el, messze a legfontosabb tényező, ami befolyásolja az induló vállalkozást alapító európaiak helyválasztását. A vállalkozási ismeretek oktatására és az ezzel kapcsolatos képzésre vonatkozó lehetőségek kulcsszerepet játszanak a jövő innovátorainak kinevelésében és a meglévő innovátorok azon képességeinek fejlesztésében, hogy vállalkozásukat még sikeresebb szintre emeljék. A vállalkozói tehetséggel rendelkező személyek elérése, amihez a szakmai szolgáltatásokhoz, tőkéhez és piacokhoz való uniós szintű hozzáférés párosul, valamint az innovációs kulcsszereplők összehozása egy közös cél érdekében az innovációs ökoszisztéma kialakításának
  és a sikeres innovációs modellek és bevált gyakorlatok regionális, nemzeti és európai szintű kialakításának
  kulcsfontosságú alkotóelemei. Unió-szerte össze kell hangolni a törekvéseket annak érdekében, hogy létrejöjjön az uniós szinten összekapcsolt vállalkozói klaszterek és ökoszisztémák kritikus tömege.

és a sikeres innovációs modellek és bevált gyakorlatok regionális, nemzeti és európai szintű kialakításának

Módosítás 250

Módosítás 250

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.1 pont – 1 a bekezdés (új)

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.1 pont – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az EIT ma Európa legnagyobb integrált innovációs ökoszisztémája, több mint 1 000 kiváló partnerrel az üzleti élet, a kutatás és az oktatás területéről, és azon túlról. Az EIT innovációs modellje működik és továbbra is különösen fontos szerepet játszik az innováció akadályainak megszüntetésében tagállami és regionális szinten. Az EIT ezeket a kérdéseket az európai innovációs színtér strukturális változtatásainak előmozdításával kívánja megoldani. Ezt úgy éri el, hogy egyrészt előmozdítja a legmagasabb színvonalú oktatás, kutatás és innováció integrációját – különösen tudományos és innovációs társulásai (TIT) révén –, és ezáltal az innovációnak kedvező új környezeteket alakít ki, továbbá elősegíti és támogatja a vállalkozók új generációját, és ösztönzi az innovatív spin-off és induló vállalkozások létrehozását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az EIT ma Európa legnagyobb integrált innovációs ökoszisztémája, több mint 1 000 kiváló partnerrel az üzleti élet, a kutatás és az oktatás területéről, és azon túlról. Az EIT innovációs modellje működik és továbbra is különösen fontos szerepet játszik az innováció akadályainak megszüntetésében tagállami és regionális szinten. Az EIT ezeket a kérdéseket az európai innovációs színtér strukturális változtatásainak előmozdításával kívánja megoldani. Ezt úgy éri el, hogy egyrészt előmozdítja a legmagasabb színvonalú oktatás, kutatás és innováció integrációját – különösen tudományos és innovációs társulásai (TIT) révén –, és ezáltal az innovációnak kedvező új környezeteket alakít ki, továbbá elősegíti és támogatja a vállalkozók új generációját, és ösztönzi az innovatív spin-off és induló vállalkozások létrehozását.

Az EIT ma Európa legnagyobb integrált innovációs ökoszisztémája, több mint 1 000 kiváló partnerrel az üzleti élet, a kutatás és az oktatás területéről, és azon túlról. Az EIT innovációs modellje működik és továbbra is különösen fontos szerepet játszik az innováció akadályainak megszüntetésében tagállami és regionális szinten. Az EIT ezeket a kérdéseket az európai innovációs színtér strukturális változtatásainak előmozdításával kívánja megoldani. Ezt úgy éri el, hogy egyrészt előmozdítja a legmagasabb színvonalú oktatás, kutatás és innováció integrációját – különösen tudományos és innovációs társulásai (TIT) révén –, és ezáltal az innovációnak kedvező új környezeteket alakít ki, továbbá elősegíti és támogatja a vállalkozók új generációját, és ösztönzi az innovatív spin-off és induló vállalkozások létrehozását.

Módosítás 251

Módosítás 251

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.1 pont – 2 bekezdés – bevezető rész

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.1 pont – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| További erőfeszítésekre van szükség olyan ökoszisztémák kialakítása érdekében, ahol a kutatók, az innovátorok, az ágazatok és a kormányok könnyen kapcsolatba tudnak lépni egymással. Az innovációs ökoszisztémák a valóságban még mindig nem működnek optimálisan, aminek számos oka van, például a következők: | További erőfeszítésekre van szükség olyan ökoszisztémák kialakítása
  és előmozdítása
  érdekében, ahol a kutatók, az innovátorok, az ágazatok és a kormányok könnyen kapcsolatba tudnak lépni egymással. Az innovációs ökoszisztémák a valóságban még mindig nem működnek optimálisan, aminek számos oka van, például a következők: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

További erőfeszítésekre van szükség olyan ökoszisztémák kialakítása érdekében, ahol a kutatók, az innovátorok, az ágazatok és a kormányok könnyen kapcsolatba tudnak lépni egymással. Az innovációs ökoszisztémák a valóságban még mindig nem működnek optimálisan, aminek számos oka van, például a következők:

További erőfeszítésekre van szükség olyan ökoszisztémák kialakítása
  és előmozdítása
  érdekében, ahol a kutatók, az innovátorok, az ágazatok és a kormányok könnyen kapcsolatba tudnak lépni egymással. Az innovációs ökoszisztémák a valóságban még mindig nem működnek optimálisan, aminek számos oka van, például a következők:

és előmozdítása

Módosítás 252

Módosítás 252

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.1 pont – 3 bekezdés

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.1 pont – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A jövőbeli kihívások kezelése, az új technológiai lehetőségek megragadása és annak érdekében, hogy hozzájáruljunk a fenntartható gazdasági növekedéshez, a munkahelyteremtéshez, a versenyképességhez és az európai polgárok jólétéhez, tovább kell erősíteni Európa innovációs kapacitását a következőkön keresztül: az együttműködést és innovációt segítő új környezet kialakításának előmozdítása; a tudományos világ és a kutatási szektor innovációs képességeinek erősítése; az új vállalkozói nemzedék kialakulásának támogatása; innovatív vállalkozások létrehozásának és fejlesztésének ösztönzése. | A jövőbeli kihívások kezelése, az új technológiai lehetőségek megragadása és annak érdekében, hogy hozzájáruljunk a fenntartható gazdasági növekedéshez, a munkahelyteremtéshez, a versenyképességhez és az európai polgárok jólétéhez, tovább kell erősíteni Európa innovációs kapacitását a következőkön keresztül: az együttműködést és innovációt segítő új környezet kialakításának előmozdítása; a tudományos világ és a kutatási szektor innovációs képességeinek erősítése; az új vállalkozói
  és kutatói
  nemzedék kialakulásának támogatása; innovatív vállalkozások létrehozásának és fejlesztésének ösztönzése
  , valamint az EU által finanszírozott kutatási és innovációs eredmények promóciója és láthatóvá tétele a nagyközönség számára
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A jövőbeli kihívások kezelése, az új technológiai lehetőségek megragadása és annak érdekében, hogy hozzájáruljunk a fenntartható gazdasági növekedéshez, a munkahelyteremtéshez, a versenyképességhez és az európai polgárok jólétéhez, tovább kell erősíteni Európa innovációs kapacitását a következőkön keresztül: az együttműködést és innovációt segítő új környezet kialakításának előmozdítása; a tudományos világ és a kutatási szektor innovációs képességeinek erősítése; az új vállalkozói nemzedék kialakulásának támogatása; innovatív vállalkozások létrehozásának és fejlesztésének ösztönzése.

A jövőbeli kihívások kezelése, az új technológiai lehetőségek megragadása és annak érdekében, hogy hozzájáruljunk a fenntartható gazdasági növekedéshez, a munkahelyteremtéshez, a versenyképességhez és az európai polgárok jólétéhez, tovább kell erősíteni Európa innovációs kapacitását a következőkön keresztül: az együttműködést és innovációt segítő új környezet kialakításának előmozdítása; a tudományos világ és a kutatási szektor innovációs képességeinek erősítése; az új vállalkozói
  és kutatói
  nemzedék kialakulásának támogatása; innovatív vállalkozások létrehozásának és fejlesztésének ösztönzése
  , valamint az EU által finanszírozott kutatási és innovációs eredmények promóciója és láthatóvá tétele a nagyközönség számára
  .

és kutatói

, valamint az EU által finanszírozott kutatási és innovációs eredmények promóciója és láthatóvá tétele a nagyközönség számára

Módosítás 253

Módosítás 253

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.1 pont – 4 a bekezdés (új)

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.1 pont – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az EIT a stratégiai innovációs menetrendjére vonatkozó jogalkotási javaslatban meghatározandó, a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó stratégiai célkitűzéseivel összhangban fogja kezelni ezeket a kihívásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az EIT a stratégiai innovációs menetrendjére vonatkozó jogalkotási javaslatban meghatározandó, a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó stratégiai célkitűzéseivel összhangban fogja kezelni ezeket a kihívásokat.

Az EIT a stratégiai innovációs menetrendjére vonatkozó jogalkotási javaslatban meghatározandó, a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó stratégiai célkitűzéseivel összhangban fogja kezelni ezeket a kihívásokat.

Módosítás 254

Módosítás 254

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.1 pont – 1 bekezdés

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.1 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az EIT növekvő szerepet játszik a fenntartható innovációs ökoszisztémák Európa-szerte történő megerősítésében. Továbbra is elsősorban tudományos és innovációs társulásain (TIT-ek) – azaz egyedi társadalmi kihívások kezelésével foglalkozó nagy volumenű európai partnerségeken – keresztül működik. A kutatás, az innováció és az oktatás integrációjának fokozásával tovább erősíti az őt körülvevő innovációs ökoszisztémákat. Az EIT ezen túl – regionális innovációs rendszerének bővítésével – hozzájárul az innovációs teljesítmény terén Európa-szerte fennálló hiányosságok áthidalásához. Az EIT olyan innovációs ökoszisztémákkal dolgozik, amelyek a stratégia, a tematikus igazodás és a hatás alapján – szoros szinergiát alkotva az intelligens szakosodási stratégiákkal és platformokkal – nagy innovációs potenciált mutatnak. | Az EIT növekvő szerepet játszik a fenntartható innovációs ökoszisztémák Európa-szerte történő megerősítésében
  , megoldásokat nyújtva a társadalmaink előtt álló legsürgetőbb globális kihívásokra
  . Továbbra is elsősorban tudományos és innovációs társulásain (TIT-ek) – azaz egyedi társadalmi kihívások kezelésével foglalkozó nagy volumenű európai partnerségeken – keresztül működik.
  A TIT-ek
  a kutatás, az innováció és az oktatás integrációjának fokozásával tovább erősíti az őt körülvevő innovációs ökoszisztémákat. Az EIT ezen túl – regionális innovációs rendszerének bővítésével – hozzájárul az innovációs teljesítmény terén Európa-szerte fennálló hiányosságok áthidalásához. Az EIT olyan innovációs ökoszisztémákkal dolgozik, amelyek a stratégia, a tematikus igazodás és a hatás alapján – szoros szinergiát alkotva az intelligens szakosodási stratégiákkal és platformokkal – nagy innovációs potenciált mutatnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az EIT növekvő szerepet játszik a fenntartható innovációs ökoszisztémák Európa-szerte történő megerősítésében. Továbbra is elsősorban tudományos és innovációs társulásain (TIT-ek) – azaz egyedi társadalmi kihívások kezelésével foglalkozó nagy volumenű európai partnerségeken – keresztül működik. A kutatás, az innováció és az oktatás integrációjának fokozásával tovább erősíti az őt körülvevő innovációs ökoszisztémákat. Az EIT ezen túl – regionális innovációs rendszerének bővítésével – hozzájárul az innovációs teljesítmény terén Európa-szerte fennálló hiányosságok áthidalásához. Az EIT olyan innovációs ökoszisztémákkal dolgozik, amelyek a stratégia, a tematikus igazodás és a hatás alapján – szoros szinergiát alkotva az intelligens szakosodási stratégiákkal és platformokkal – nagy innovációs potenciált mutatnak.

Az EIT növekvő szerepet játszik a fenntartható innovációs ökoszisztémák Európa-szerte történő megerősítésében
  , megoldásokat nyújtva a társadalmaink előtt álló legsürgetőbb globális kihívásokra
  . Továbbra is elsősorban tudományos és innovációs társulásain (TIT-ek) – azaz egyedi társadalmi kihívások kezelésével foglalkozó nagy volumenű európai partnerségeken – keresztül működik.
  A TIT-ek
  a kutatás, az innováció és az oktatás integrációjának fokozásával tovább erősíti az őt körülvevő innovációs ökoszisztémákat. Az EIT ezen túl – regionális innovációs rendszerének bővítésével – hozzájárul az innovációs teljesítmény terén Európa-szerte fennálló hiányosságok áthidalásához. Az EIT olyan innovációs ökoszisztémákkal dolgozik, amelyek a stratégia, a tematikus igazodás és a hatás alapján – szoros szinergiát alkotva az intelligens szakosodási stratégiákkal és platformokkal – nagy innovációs potenciált mutatnak.

, megoldásokat nyújtva a társadalmaink előtt álló legsürgetőbb globális kihívásokra

A TIT-ek

Módosítás 255

Módosítás 255

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.1 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.1 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A meglévő TIT-ek hatékonyságának megerősítése, és újak létrehozása
  korlátozott számú tematikus területen
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A meglévő TIT-ek hatékonyságának megerősítése, és újak létrehozása
  korlátozott számú tematikus területen
  ;

korlátozott számú tematikus területen

| — | A meglévő TIT-ek hatékonyságának megerősítése, és újak létrehozása
  a globális kihívások kezelése érdekében
  ; |
| --- | --- |

—

A meglévő TIT-ek hatékonyságának megerősítése, és újak létrehozása
  a globális kihívások kezelése érdekében
  ;

a globális kihívások kezelése érdekében

Módosítás 256

Módosítás 256

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.1 pont – 2 bekezdés – 2 franciabekezdés

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.1 pont – 2 bekezdés – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A régiók felgyorsítása a kiválóság felé a mérsékelt vagy lemaradó innovátorok közé tartozó országokban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A régiók felgyorsítása a kiválóság felé a mérsékelt vagy lemaradó innovátorok közé tartozó országokban.

| — | A régiók felgyorsítása a kiválóság felé a mérsékelt vagy lemaradó innovátorok közé tartozó országokban
  , az érintett regionális alapokkal szoros együttműködésben
  . |
| --- | --- |

—

A régiók felgyorsítása a kiválóság felé a mérsékelt vagy lemaradó innovátorok közé tartozó országokban
  , az érintett regionális alapokkal szoros együttműködésben
  .

, az érintett regionális alapokkal szoros együttműködésben

Módosítás 257

Módosítás 257

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.2 pont – 1 bekezdés

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.2 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az innováció és a vállalkozói készség elősegítése érdekében az EIT oktatási tevékenységeit meg kell erősíteni jobb oktatással és képzéssel. A humán tőke fejlesztésének fokozottabb középpontba állítása az EIT meglévő tudományos és innovációs társulásai oktatási programjainak bővítésére épül – tekintettel arra, hogy ezek a programok továbbra is innováción és vállalkozói szellemen alapuló, magas színvonalú tananyagot kínálnak a diákoknak és a szakembereknek, különösen is az uniós ipari és készségfejlesztési stratégiával összhangban. Ez kiterjedhet
  a Horizont Európa
  más részei, különösen a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések által támogatott kutatókra és innovátorokra is. Az EIT emellett támogatja az európai egyetemek megújítását és az innovációs ökoszisztémákba való integrálását is azzal, hogy ösztönzi és növeli vállalkozói potenciáljukat és képességeiket, valamint támogatja azokat a készségekkel kapcsolatos új igényekre való jobb felkészülésben. | Az innováció és a vállalkozói készség elősegítése érdekében az EIT oktatási tevékenységeit meg kell erősíteni jobb oktatással és képzéssel
  (ideértve a szakképzést is)
  . A humán tőke fejlesztésének fokozottabb középpontba állítása az EIT meglévő tudományos és innovációs társulásai oktatási programjainak bővítésére épül – tekintettel arra, hogy ezek a programok továbbra is innováción és vállalkozói szellemen alapuló, magas színvonalú tananyagot kínálnak a diákoknak és a szakembereknek, különösen is az uniós ipari és készségfejlesztési stratégiával összhangban. Ez kiterjedhet
  az Európai horizont
  más részei, különösen a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések által támogatott kutatókra és innovátorokra is. Az EIT emellett támogatja az európai egyetemek megújítását és az innovációs ökoszisztémákba való integrálását is azzal, hogy ösztönzi és növeli vállalkozói potenciáljukat és képességeiket, valamint támogatja azokat a készségekkel kapcsolatos új igényekre való jobb felkészülésben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az innováció és a vállalkozói készség elősegítése érdekében az EIT oktatási tevékenységeit meg kell erősíteni jobb oktatással és képzéssel. A humán tőke fejlesztésének fokozottabb középpontba állítása az EIT meglévő tudományos és innovációs társulásai oktatási programjainak bővítésére épül – tekintettel arra, hogy ezek a programok továbbra is innováción és vállalkozói szellemen alapuló, magas színvonalú tananyagot kínálnak a diákoknak és a szakembereknek, különösen is az uniós ipari és készségfejlesztési stratégiával összhangban. Ez kiterjedhet
  a Horizont Európa
  más részei, különösen a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések által támogatott kutatókra és innovátorokra is. Az EIT emellett támogatja az európai egyetemek megújítását és az innovációs ökoszisztémákba való integrálását is azzal, hogy ösztönzi és növeli vállalkozói potenciáljukat és képességeiket, valamint támogatja azokat a készségekkel kapcsolatos új igényekre való jobb felkészülésben.

a Horizont Európa

Az innováció és a vállalkozói készség elősegítése érdekében az EIT oktatási tevékenységeit meg kell erősíteni jobb oktatással és képzéssel
  (ideértve a szakképzést is)
  . A humán tőke fejlesztésének fokozottabb középpontba állítása az EIT meglévő tudományos és innovációs társulásai oktatási programjainak bővítésére épül – tekintettel arra, hogy ezek a programok továbbra is innováción és vállalkozói szellemen alapuló, magas színvonalú tananyagot kínálnak a diákoknak és a szakembereknek, különösen is az uniós ipari és készségfejlesztési stratégiával összhangban. Ez kiterjedhet
  az Európai horizont
  más részei, különösen a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések által támogatott kutatókra és innovátorokra is. Az EIT emellett támogatja az európai egyetemek megújítását és az innovációs ökoszisztémákba való integrálását is azzal, hogy ösztönzi és növeli vállalkozói potenciáljukat és képességeiket, valamint támogatja azokat a készségekkel kapcsolatos új igényekre való jobb felkészülésben.

(ideértve a szakképzést is)

az Európai horizont

Módosítás 258

Módosítás 258

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.2 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.2 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Az iparág jövőbeli igényeit figyelembe vevő, innovatív tananyag és szektorokat átfogó programok kidolgozása az egész Európából és Európán kívülről is érkező diákok, vállalkozók és szakemberek számára, a szakismeretek és az ágazati szaktudás vállalkozói és innovációközpontú készségekkel – többek között digitális és a kulcsfontosságú alaptechnológiákkal kapcsolatos csúcstechnológiai készségekkel – történő párosításával; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Az iparág jövőbeli igényeit figyelembe vevő, innovatív tananyag és szektorokat átfogó programok kidolgozása az egész Európából és Európán kívülről is érkező diákok, vállalkozók és szakemberek számára, a szakismeretek és az ágazati szaktudás vállalkozói és innovációközpontú készségekkel – többek között digitális és a kulcsfontosságú alaptechnológiákkal kapcsolatos csúcstechnológiai készségekkel – történő párosításával;

| — | Az iparág
  és a társadalom
  jövőbeli igényeit figyelembe vevő, innovatív tananyag és szektorokat átfogó programok kidolgozása az egész Európából és Európán kívülről is érkező diákok, vállalkozók és szakemberek számára, a szakismeretek és az ágazati szaktudás vállalkozói és innovációközpontú készségekkel – többek között digitális és a kulcsfontosságú alaptechnológiákkal kapcsolatos csúcstechnológiai készségekkel – történő párosításával; |
| --- | --- |

—

Az iparág
  és a társadalom
  jövőbeli igényeit figyelembe vevő, innovatív tananyag és szektorokat átfogó programok kidolgozása az egész Európából és Európán kívülről is érkező diákok, vállalkozók és szakemberek számára, a szakismeretek és az ágazati szaktudás vállalkozói és innovációközpontú készségekkel – többek között digitális és a kulcsfontosságú alaptechnológiákkal kapcsolatos csúcstechnológiai készségekkel – történő párosításával;

és a társadalom

Módosítás 259

Módosítás 259

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.2 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.2 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | A felsőoktatási ágazat innovációs és vállalkozói képességeinek fejlesztése az EIT-társulások szaktudásának az oktatás, a kutatás és az üzleti szféra összekapcsolása érdekében történő mozgósítása révén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

A felsőoktatási ágazat innovációs és vállalkozói képességeinek fejlesztése az EIT-társulások szaktudásának az oktatás, a kutatás és az üzleti szféra összekapcsolása érdekében történő mozgósítása révén;

| — | A felsőoktatási ágazat innovációs és vállalkozói képességeinek fejlesztése
  és erjesztése
  az EIT-társulások szaktudásának az oktatás, a kutatás és az üzleti szféra összekapcsolása érdekében történő mozgósítása
  és előmozdítása
  révén; |
| --- | --- |

—

A felsőoktatási ágazat innovációs és vállalkozói képességeinek fejlesztése
  és erjesztése
  az EIT-társulások szaktudásának az oktatás, a kutatás és az üzleti szféra összekapcsolása érdekében történő mozgósítása
  és előmozdítása
  révén;

és erjesztése

és előmozdítása

Módosítás 260

Módosítás 260

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.2 pont – 2 bekezdés – 4 a franciabekezdés (új)

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.2 pont – 2 bekezdés – 4 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | EIT-díjak, azaz az EIT jól bevált elismerő díjai, amelyek célja a globális kihívások kezelését szolgáló újszerű megoldások kifejlesztésének elősegítése, valamint a fiatal tehetségek és innovátorok jutalmazása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

EIT-díjak, azaz az EIT jól bevált elismerő díjai, amelyek célja a globális kihívások kezelését szolgáló újszerű megoldások kifejlesztésének elősegítése, valamint a fiatal tehetségek és innovátorok jutalmazása.

EIT-díjak, azaz az EIT jól bevált elismerő díjai, amelyek célja a globális kihívások kezelését szolgáló újszerű megoldások kifejlesztésének elősegítése, valamint a fiatal tehetségek és innovátorok jutalmazása.

Módosítás 261

Módosítás 261

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.1 pont – 3.2.3 pont – bevezető rész

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.1 pont – 3.2.3 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3.2.3. | Új megoldások a 
  piac számára |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.2.3.

Új megoldások a 
  piac számára

piac számára

| 3.2.3. | Új megoldások a 
  globális kihívások kezelésére |
| --- | --- |

3.2.3.

Új megoldások a 
  globális kihívások kezelésére

globális kihívások kezelésére

Módosítás 262

Módosítás 262

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.3 pont – 1 bekezdés

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.3 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az EIT megkönnyíti és lehetővé teszi a vállalkozók, az innovátorok, az oktatók, a diákok és más innovációs szereplők számára, hogy tudományterületeket átfogó csapatokban együtt dolgozzanak ötleteken, és azokat fokozatosan vagy robbanásszerűen megszülető innovációkká alakítsák át. A tevékenységeket a nyílt innováció és a határokon átnyúló megközelítés jellemzi, középpontban a tudásháromszög azon releváns tevékenységeinek bevonásával, amelyek hozzátartoznak ahhoz, hogy a tevékenység sikeres legyen (például a projektgazdák javíthatják a következők elérését: speciális képesítéssel rendelkező diplomások, innovatív ötletekkel rendelkező induló vállalkozások, releváns kapcsolódó eszközökkel rendelkező nem hazai cégek stb.). | Az EIT megkönnyíti és lehetővé teszi a vállalkozók, az innovátorok,
  a tervezők,
  az oktatók, a diákok és más innovációs szereplők számára, hogy tudományterületeket átfogó csapatokban együtt dolgozzanak ötleteken, és azokat fokozatosan vagy robbanásszerűen megszülető innovációkká alakítsák át. A tevékenységeket a nyílt innováció és a határokon átnyúló megközelítés jellemzi, középpontban a tudásháromszög azon releváns tevékenységeinek bevonásával, amelyek hozzátartoznak ahhoz, hogy a tevékenység sikeres legyen (például a projektgazdák javíthatják a következők elérését: speciális képesítéssel rendelkező diplomások, innovatív ötletekkel rendelkező induló vállalkozások, releváns kapcsolódó eszközökkel rendelkező nem hazai cégek stb.). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az EIT megkönnyíti és lehetővé teszi a vállalkozók, az innovátorok, az oktatók, a diákok és más innovációs szereplők számára, hogy tudományterületeket átfogó csapatokban együtt dolgozzanak ötleteken, és azokat fokozatosan vagy robbanásszerűen megszülető innovációkká alakítsák át. A tevékenységeket a nyílt innováció és a határokon átnyúló megközelítés jellemzi, középpontban a tudásháromszög azon releváns tevékenységeinek bevonásával, amelyek hozzátartoznak ahhoz, hogy a tevékenység sikeres legyen (például a projektgazdák javíthatják a következők elérését: speciális képesítéssel rendelkező diplomások, innovatív ötletekkel rendelkező induló vállalkozások, releváns kapcsolódó eszközökkel rendelkező nem hazai cégek stb.).

Az EIT megkönnyíti és lehetővé teszi a vállalkozók, az innovátorok,
  a tervezők,
  az oktatók, a diákok és más innovációs szereplők számára, hogy tudományterületeket átfogó csapatokban együtt dolgozzanak ötleteken, és azokat fokozatosan vagy robbanásszerűen megszülető innovációkká alakítsák át. A tevékenységeket a nyílt innováció és a határokon átnyúló megközelítés jellemzi, középpontban a tudásháromszög azon releváns tevékenységeinek bevonásával, amelyek hozzátartoznak ahhoz, hogy a tevékenység sikeres legyen (például a projektgazdák javíthatják a következők elérését: speciális képesítéssel rendelkező diplomások, innovatív ötletekkel rendelkező induló vállalkozások, releváns kapcsolódó eszközökkel rendelkező nem hazai cégek stb.).

a tervezők,

Módosítás 263

Módosítás 263

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.3 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.3 pont – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Olyan
  új termékek és
  szolgáltatások kifejlesztésének
  támogatása, amelyek esetében a tudásháromszög szereplői egymással együttműködésben
  hoznak létre piacérett
  megoldásokat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Olyan
  új termékek és
  szolgáltatások kifejlesztésének
  támogatása, amelyek esetében a tudásháromszög szereplői egymással együttműködésben
  hoznak létre piacérett
  megoldásokat;

Olyan

szolgáltatások kifejlesztésének

hoznak létre piacérett

| — | A kutatási eredmények olyan
  új termékek
  , szolgáltatások
  és
  piacok kifejlesztésében való megjelenésének
  támogatása, amelyek esetében a tudásháromszög szereplői egymással együttműködésben
  dolgoznak ki a globális kihívásokat kezelő
  megoldásokat; |
| --- | --- |

—

A kutatási eredmények olyan
  új termékek
  , szolgáltatások
  és
  piacok kifejlesztésében való megjelenésének
  támogatása, amelyek esetében a tudásháromszög szereplői egymással együttműködésben
  dolgoznak ki a globális kihívásokat kezelő
  megoldásokat;

A kutatási eredmények olyan

, szolgáltatások

piacok kifejlesztésében való megjelenésének

dolgoznak ki a globális kihívásokat kezelő

Módosítás 264

Módosítás 264

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.4 pont – 2 bekezdés – 2 franciabekezdés

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.4 pont – 2 bekezdés – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | EIT-tevékenységek tervezése és végrehajtása a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér cselekvéseivel való lehető legnagyobb mértékű szinergia és kiegészítő jelleg biztosítása érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

EIT-tevékenységek tervezése és végrehajtása a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér cselekvéseivel való lehető legnagyobb mértékű szinergia és kiegészítő jelleg biztosítása érdekében;

| — | EIT-tevékenységek tervezése és végrehajtása a 
  „Kiváló és nyílt tudomány” és a
  „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség” pillér cselekvéseivel való lehető legnagyobb mértékű szinergia és kiegészítő jelleg biztosítása érdekében
  , valamint adott esetben hozzájárulás e cselekvésekhez
  ; |
| --- | --- |

—

EIT-tevékenységek tervezése és végrehajtása a 
  „Kiváló és nyílt tudomány” és a
  „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség” pillér cselekvéseivel való lehető legnagyobb mértékű szinergia és kiegészítő jelleg biztosítása érdekében
  , valamint adott esetben hozzájárulás e cselekvésekhez
  ;

„Kiváló és nyílt tudomány” és a

európai

, valamint adott esetben hozzájárulás e cselekvésekhez

Módosítás 265

Módosítás 265

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.4 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.4 pont – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Az uniós tagállamok bevonása – nemzeti és regionális szinten egyaránt – a strukturált párbeszéd kialakításába, és azon törekvések összehangolásába, amelyek meglévő nemzeti kezdeményezésekkel létesítendő szinergiák létrehozására irányulnak a bevált gyakorlatok és az egymástól való tanulás lehetőségeinek azonosítása, megosztása és terjesztése érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Az uniós tagállamok bevonása – nemzeti és regionális szinten egyaránt – a strukturált párbeszéd kialakításába, és azon törekvések összehangolásába, amelyek meglévő nemzeti kezdeményezésekkel létesítendő szinergiák létrehozására irányulnak a bevált gyakorlatok és az egymástól való tanulás lehetőségeinek azonosítása, megosztása és terjesztése érdekében;

| — | Az uniós tagállamok bevonása – nemzeti és regionális szinten egyaránt – a strukturált párbeszéd kialakításába, és azon törekvések összehangolásába, amelyek meglévő
  és jövőbeli
  nemzeti kezdeményezésekkel létesítendő szinergiák létrehozására irányulnak a bevált gyakorlatok és az egymástól való tanulás lehetőségeinek azonosítása, megosztása és terjesztése érdekében; |
| --- | --- |

—

Az uniós tagállamok bevonása – nemzeti és regionális szinten egyaránt – a strukturált párbeszéd kialakításába, és azon törekvések összehangolásába, amelyek meglévő
  és jövőbeli
  nemzeti kezdeményezésekkel létesítendő szinergiák létrehozására irányulnak a bevált gyakorlatok és az egymástól való tanulás lehetőségeinek azonosítása, megosztása és terjesztése érdekében;

és jövőbeli

Módosítás 266

Módosítás 266

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.4 pont – 2 bekezdés – 3 a franciabekezdés (új)

I melléklet – III rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.4 pont – 2 bekezdés – 3 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Innovatív gyakorlatok és ismeretek megosztása és terjesztése, valamint az európai innovációs politikához való hozzájárulás, adott esetben az Európai horizont más részeivel együttesen és szoros együttműködésben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Innovatív gyakorlatok és ismeretek megosztása és terjesztése, valamint az európai innovációs politikához való hozzájárulás, adott esetben az Európai horizont más részeivel együttesen és szoros együttműködésben.

Innovatív gyakorlatok és ismeretek megosztása és terjesztése, valamint az európai innovációs politikához való hozzájárulás, adott esetben az Európai horizont más részeivel együttesen és szoros együttműködésben.

Módosítás 267

Módosítás 267

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.4 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

I melléklet – II rész – 3 pont – 3.2 pont – 3.2.4 pont – 2 bekezdés – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Hozzájárulás az innovációs politika megvitatásához és az uniós szakpolitikai prioritások végrehajtásához, ami az összes érintett európai bizottsági szolgálattal, más uniós programokkal és az azokban érintett érdekeltekkel való együttműködés, valamint a szakpolitika keretén belül a kezdeményezések végrehajtására irányuló lehetőségek további feltárása formájában valósul meg; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Hozzájárulás az innovációs politika megvitatásához és az uniós szakpolitikai prioritások végrehajtásához, ami az összes érintett európai bizottsági szolgálattal, más uniós programokkal és az azokban érintett érdekeltekkel való együttműködés, valamint a szakpolitika keretén belül a kezdeményezések végrehajtására irányuló lehetőségek további feltárása formájában valósul meg;

| — | Hozzájárulás az innovációs politika megvitatásához és az uniós szakpolitikai prioritások
  kialakításához és
  végrehajtásához, ami az összes érintett európai bizottsági szolgálattal, más uniós programokkal és az azokban érintett érdekeltekkel való együttműködés, valamint a szakpolitika keretén belül a kezdeményezések végrehajtására irányuló lehetőségek további feltárása formájában valósul meg; |
| --- | --- |

—

Hozzájárulás az innovációs politika megvitatásához és az uniós szakpolitikai prioritások
  kialakításához és
  végrehajtásához, ami az összes érintett európai bizottsági szolgálattal, más uniós programokkal és az azokban érintett érdekeltekkel való együttműködés, valamint a szakpolitika keretén belül a kezdeményezések végrehajtására irányuló lehetőségek további feltárása formájában valósul meg;

kialakításához és

Módosítás 268

Módosítás 268

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 4 rész – 5 bekezdés

I melléklet – 4 rész – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az EU-nak most magasabbra kell tennie a mércét kutatási és innovációs rendszerének minősége és hatása tekintetében, amihez az EU kutatási és innovációs keretprogramja által jobban támogatott újjáélesztett Európai Kutatási Térség (EKT) (31) szükséges. Konkrétan egy sor jól integrált, mégis testre szabott uniós intézkedésre (32) van szükség, amelyekhez nemzeti szintű reformok és teljesítményjavulás társul (amihez az Európai Regionális Fejlesztési Alap keretében támogatott intelligens szakosodási stratégiák hozzájárulhatnak), másfelől pedig intézményi változásokra a kutatásfinanszírozásban és a teljesítő szervezeteknél, köztük az egyetemeken. A törekvések európai szintű egyesítésével a szinergiák kihasználhatók, a szükséges nagyságrend pedig elérhető, ami a nemzeti szakpolitikai reformokhoz nyújtott támogatást hatékonyabbá és hatásosabbá teszi. | Az EU-nak most magasabbra kell tennie a mércét kutatási és innovációs rendszerének minősége és hatása tekintetében, amihez az EU kutatási és innovációs keretprogramja által jobban támogatott újjáélesztett Európai Kutatási Térség (EKT) (31) szükséges. Konkrétan egy sor jól integrált, mégis testre szabott uniós intézkedésre (32) van szükség, amelyekhez nemzeti szintű reformok és teljesítményjavulás társul (amihez az Európai Regionális Fejlesztési Alap keretében támogatott intelligens szakosodási stratégiák
  jelentősen
  hozzájárulhatnak
  , ha összhangban vannak az erőteljes nemzeti kutatási stratégiákkal és finanszírozással
  ), másfelől pedig intézményi változásokra a kutatásfinanszírozásban és a teljesítő szervezeteknél, köztük az egyetemeken. A törekvések európai szintű egyesítésével a szinergiák kihasználhatók, a szükséges nagyságrend pedig elérhető, ami a nemzeti szakpolitikai reformokhoz nyújtott támogatást hatékonyabbá és hatásosabbá teszi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az EU-nak most magasabbra kell tennie a mércét kutatási és innovációs rendszerének minősége és hatása tekintetében, amihez az EU kutatási és innovációs keretprogramja által jobban támogatott újjáélesztett Európai Kutatási Térség (EKT) (31) szükséges. Konkrétan egy sor jól integrált, mégis testre szabott uniós intézkedésre (32) van szükség, amelyekhez nemzeti szintű reformok és teljesítményjavulás társul (amihez az Európai Regionális Fejlesztési Alap keretében támogatott intelligens szakosodási stratégiák hozzájárulhatnak), másfelől pedig intézményi változásokra a kutatásfinanszírozásban és a teljesítő szervezeteknél, köztük az egyetemeken. A törekvések európai szintű egyesítésével a szinergiák kihasználhatók, a szükséges nagyságrend pedig elérhető, ami a nemzeti szakpolitikai reformokhoz nyújtott támogatást hatékonyabbá és hatásosabbá teszi.

31

32

Az EU-nak most magasabbra kell tennie a mércét kutatási és innovációs rendszerének minősége és hatása tekintetében, amihez az EU kutatási és innovációs keretprogramja által jobban támogatott újjáélesztett Európai Kutatási Térség (EKT) (31) szükséges. Konkrétan egy sor jól integrált, mégis testre szabott uniós intézkedésre (32) van szükség, amelyekhez nemzeti szintű reformok és teljesítményjavulás társul (amihez az Európai Regionális Fejlesztési Alap keretében támogatott intelligens szakosodási stratégiák
  jelentősen
  hozzájárulhatnak
  , ha összhangban vannak az erőteljes nemzeti kutatási stratégiákkal és finanszírozással
  ), másfelől pedig intézményi változásokra a kutatásfinanszírozásban és a teljesítő szervezeteknél, köztük az egyetemeken. A törekvések európai szintű egyesítésével a szinergiák kihasználhatók, a szükséges nagyságrend pedig elérhető, ami a nemzeti szakpolitikai reformokhoz nyújtott támogatást hatékonyabbá és hatásosabbá teszi.

31

32

jelentősen

, ha összhangban vannak az erőteljes nemzeti kutatási stratégiákkal és finanszírozással

Módosítás 269

Módosítás 269

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 4 rész – 1 pont – bevezető rész

I melléklet – 4 rész – 1 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A KIVÁLÓSÁG
  MEGOSZTÁSA

   (33) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A KIVÁLÓSÁG
  MEGOSZTÁSA

   (33)

MEGOSZTÁSA

33

| 1. | A KIVÁLÓSÁG
  TERJESZTÉSE ÉS A RÉSZVÉTEL SZÉLESÍTÉSE |
| --- | --- |

1.

A KIVÁLÓSÁG
  TERJESZTÉSE ÉS A RÉSZVÉTEL SZÉLESÍTÉSE

TERJESZTÉSE ÉS A RÉSZVÉTEL SZÉLESÍTÉSE

Módosítás 270

Módosítás 270

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 4 rész – 1 pont – 1 bekezdés

I melléklet – 4 rész – 1 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A kutatási és innovációs teljesítmény terén az Unióban fennálló egyenlőtlenségeknek a tudás és a szakértelem megosztásával történő csökkentése segíteni fogja a kutatási és az innovációs teljesítmény területén elmaradó országokat és régiókat, köztük az EU legkülső régióit abban, hogy versenyképes pozícióba kerüljenek a globális értékláncokban. Tevékenységek határozhatók meg abból a célból, hogy
  a kutatók és innovátorok mobilitásán keresztül
  elő lehessen mozdítani a szellemi tudás Európai Kutatási Térségen belüli mobilitását, valamint a meglévő kutatási infrastruktúrák (és valószínűleg a közös irányítású uniós programok) jobb kihasználását a célországokban. | A kutatási és innovációs teljesítmény terén az Unióban fennálló egyenlőtlenségeknek a tudás és a szakértelem megosztásával
  és a programban való részvétel kiszélesítésével
  történő csökkentése segíteni fogja a kutatási és az innovációs teljesítmény területén elmaradó országokat és régiókat, köztük az EU legkülső
  és legkevésbé fejlett
  régióit abban, hogy versenyképes pozícióba kerüljenek a globális értékláncokban
  , valamint az Uniót abban, hogy teljes mértékben ki tudja aknázni valamennyi tagállam K+I-potenciálját
  . Tevékenységek határozhatók meg abból a célból, hogy elő lehessen mozdítani a szellemi tudás Európai Kutatási Térségen belüli mobilitását, valamint a meglévő kutatási infrastruktúrák (és valószínűleg a közös irányítású uniós programok) jobb kihasználását a célországokban
  , a kutatók és innovátorok mobilitásán és virtuális együttműködésén, valamint annak megerősítésén keresztül, valamint adott esetben az említett infrastruktúrákon alapuló, új K+I-hálózatok és kezdeményezések létrehozásával
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A kutatási és innovációs teljesítmény terén az Unióban fennálló egyenlőtlenségeknek a tudás és a szakértelem megosztásával történő csökkentése segíteni fogja a kutatási és az innovációs teljesítmény területén elmaradó országokat és régiókat, köztük az EU legkülső régióit abban, hogy versenyképes pozícióba kerüljenek a globális értékláncokban. Tevékenységek határozhatók meg abból a célból, hogy
  a kutatók és innovátorok mobilitásán keresztül
  elő lehessen mozdítani a szellemi tudás Európai Kutatási Térségen belüli mobilitását, valamint a meglévő kutatási infrastruktúrák (és valószínűleg a közös irányítású uniós programok) jobb kihasználását a célországokban.

a kutatók és innovátorok mobilitásán keresztül

A kutatási és innovációs teljesítmény terén az Unióban fennálló egyenlőtlenségeknek a tudás és a szakértelem megosztásával
  és a programban való részvétel kiszélesítésével
  történő csökkentése segíteni fogja a kutatási és az innovációs teljesítmény területén elmaradó országokat és régiókat, köztük az EU legkülső
  és legkevésbé fejlett
  régióit abban, hogy versenyképes pozícióba kerüljenek a globális értékláncokban
  , valamint az Uniót abban, hogy teljes mértékben ki tudja aknázni valamennyi tagállam K+I-potenciálját
  . Tevékenységek határozhatók meg abból a célból, hogy elő lehessen mozdítani a szellemi tudás Európai Kutatási Térségen belüli mobilitását, valamint a meglévő kutatási infrastruktúrák (és valószínűleg a közös irányítású uniós programok) jobb kihasználását a célországokban
  , a kutatók és innovátorok mobilitásán és virtuális együttműködésén, valamint annak megerősítésén keresztül, valamint adott esetben az említett infrastruktúrákon alapuló, új K+I-hálózatok és kezdeményezések létrehozásával
  .

és a programban való részvétel kiszélesítésével

és legkevésbé fejlett

, valamint az Uniót abban, hogy teljes mértékben ki tudja aknázni valamennyi tagállam K+I-potenciálját

, a kutatók és innovátorok mobilitásán és virtuális együttműködésén, valamint annak megerősítésén keresztül, valamint adott esetben az említett infrastruktúrákon alapuló, új K+I-hálózatok és kezdeményezések létrehozásával

Módosítás 271

Módosítás 271

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 4 rész – 1 pont – 3 bekezdés

I melléklet – 4 rész – 1 pont – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Nagy vonalakban | Nagy vonalakban |
| — | Együttműködés a támogatható országokban új kiválósági központok létrehozása, illetve a meglévők korszerűsítése érdekében – a vezető tudományos intézmények és partnerintézmények közötti
  partnerségekre építve
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Nagy vonalakban

Nagy vonalakban

—

Együttműködés a támogatható országokban új kiválósági központok létrehozása, illetve a meglévők korszerűsítése érdekében – a vezető tudományos intézmények és partnerintézmények közötti
  partnerségekre építve
  ;

partnerségekre építve

| — | Együttműködés a támogatható országokban új kiválósági központok
  , köztük a kis és közepes méretű kutatási infrastruktúrák és az ERFA által finanszírozottak
  létrehozása, illetve a meglévők korszerűsítése érdekében – a 
  kutatás valamennyi szakaszában a
  vezető tudományos intézmények és partnerintézmények közötti
  együttműködést biztosítva
  ;
  a pályázóknak egyértelműen be kell mutatniuk, hogy a projektek kapcsolódnak a nemzeti és/vagy regionális K+I-stratégiákhoz annak érdekében, hogy támogatásra pályázhassanak e nagy vonalakban ismertetett tevékenység keretében. |
| --- | --- |

—

Együttműködés a támogatható országokban új kiválósági központok
  , köztük a kis és közepes méretű kutatási infrastruktúrák és az ERFA által finanszírozottak
  létrehozása, illetve a meglévők korszerűsítése érdekében – a 
  kutatás valamennyi szakaszában a
  vezető tudományos intézmények és partnerintézmények közötti
  együttműködést biztosítva
  ;
  a pályázóknak egyértelműen be kell mutatniuk, hogy a projektek kapcsolódnak a nemzeti és/vagy regionális K+I-stratégiákhoz annak érdekében, hogy támogatásra pályázhassanak e nagy vonalakban ismertetett tevékenység keretében.

, köztük a kis és közepes méretű kutatási infrastruktúrák és az ERFA által finanszírozottak

kutatás valamennyi szakaszában a

együttműködést biztosítva

a pályázóknak egyértelműen be kell mutatniuk, hogy a projektek kapcsolódnak a nemzeti és/vagy regionális K+I-stratégiákhoz annak érdekében, hogy támogatásra pályázhassanak e nagy vonalakban ismertetett tevékenység keretében.

| — | Ikerintézményi kapcsolatok, amelyek célja egy-egy támogatható országbeli egyetem vagy kutatószervezet
  valamely meghatározott
  területen történő jelentős megerősítése azáltal, hogy összekötik őt más tagállambeli vagy társult országbeli, nemzetközi szinten vezető kutatóintézetekkel; |
| --- | --- |

—

Ikerintézményi kapcsolatok, amelyek célja egy-egy támogatható országbeli egyetem vagy kutatószervezet
  valamely meghatározott
  területen történő jelentős megerősítése azáltal, hogy összekötik őt más tagállambeli vagy társult országbeli, nemzetközi szinten vezető kutatóintézetekkel;

valamely meghatározott

| — | Ikerintézményi kapcsolatok, amelyek célja egy-egy támogatható országbeli egyetem vagy kutatószervezet
  valamennyi kutatási
  területen történő jelentős megerősítése azáltal, hogy összekötik őt más tagállambeli vagy társult országbeli, nemzetközi szinten vezető kutatóintézetekkel;
  a pályázóknak egyértelműen be kell mutatniuk, hogy a projektek kapcsolódnak a nemzeti és/vagy regionális K+I-stratégiákhoz annak érdekében, hogy támogatásra pályázhassanak e nagy vonalakban ismertetett tevékenység keretében. |
| --- | --- |

—

Ikerintézményi kapcsolatok, amelyek célja egy-egy támogatható országbeli egyetem vagy kutatószervezet
  valamennyi kutatási
  területen történő jelentős megerősítése azáltal, hogy összekötik őt más tagállambeli vagy társult országbeli, nemzetközi szinten vezető kutatóintézetekkel;
  a pályázóknak egyértelműen be kell mutatniuk, hogy a projektek kapcsolódnak a nemzeti és/vagy regionális K+I-stratégiákhoz annak érdekében, hogy támogatásra pályázhassanak e nagy vonalakban ismertetett tevékenység keretében.

valamennyi kutatási

a pályázóknak egyértelműen be kell mutatniuk, hogy a projektek kapcsolódnak a nemzeti és/vagy regionális K+I-stratégiákhoz annak érdekében, hogy támogatásra pályázhassanak e nagy vonalakban ismertetett tevékenység keretében.

| — | EKT-professzorok annak érdekében, hogy támogassák az egyetemeket és a kutatószervezeteket a kiváló minőségű emberi erőforrások bevonzásában és megtartásában egy kiváló kutató és kutatási igazgató (EKT-professzor) irányítása alatt, továbbá strukturális változtatások végrehajtása a kiválóság fenntartható módon történő elérése érdekében; |
| --- | --- |

—

EKT-professzorok annak érdekében, hogy támogassák az egyetemeket és a kutatószervezeteket a kiváló minőségű emberi erőforrások bevonzásában és megtartásában egy kiváló kutató és kutatási igazgató (EKT-professzor) irányítása alatt, továbbá strukturális változtatások végrehajtása a kiválóság fenntartható módon történő elérése érdekében;

| — | EKT-professzorok annak érdekében, hogy támogassák az egyetemeket és a kutatószervezeteket a kiváló minőségű emberi erőforrások bevonzásában és megtartásában egy kiváló kutató és kutatási igazgató (EKT-professzor) irányítása alatt, továbbá strukturális változtatások végrehajtása a kiválóság fenntartható módon történő elérése érdekében; |
| --- | --- |

—

EKT-professzorok annak érdekében, hogy támogassák az egyetemeket és a kutatószervezeteket a kiváló minőségű emberi erőforrások bevonzásában és megtartásában egy kiváló kutató és kutatási igazgató (EKT-professzor) irányítása alatt, továbbá strukturális változtatások végrehajtása a kiválóság fenntartható módon történő elérése érdekében;

| — | Európai együttműködés a tudomány és a technológia területén (COST) a támogatható országok bevonásával kapcsolatos nagyra törő feltételek mellett, valamint egyéb intézkedések annak érdekében, hogy biztosítsuk a tudományos hálózatépítést, a kapacitásépítést és a szakmai előmenetel támogatását a célországokból érkező kutatók számára. A COST teljes költségvetésének 80 %-át az e tevékenységi terület célkitűzéseinek teljesen megfelelő cselekvésekre kell fordítani. |
| --- | --- |

—

Európai együttműködés a tudomány és a technológia területén (COST) a támogatható országok bevonásával kapcsolatos nagyra törő feltételek mellett, valamint egyéb intézkedések annak érdekében, hogy biztosítsuk a tudományos hálózatépítést, a kapacitásépítést és a szakmai előmenetel támogatását a célországokból érkező kutatók számára. A COST teljes költségvetésének 80 %-át az e tevékenységi terület célkitűzéseinek teljesen megfelelő cselekvésekre kell fordítani.

| — | Európai együttműködés a tudomány és a technológia területén (COST) a támogatható országok bevonásával kapcsolatos nagyra törő feltételek mellett, valamint egyéb intézkedések annak érdekében, hogy biztosítsuk a tudományos hálózatépítést, a kapacitásépítést és a szakmai előmenetel támogatását a célországokból érkező kutatók számára. A COST teljes költségvetésének 80 %-át az e tevékenységi terület célkitűzéseinek teljesen megfelelő cselekvésekre kell fordítani. |
| --- | --- |

—

Európai együttműködés a tudomány és a technológia területén (COST) a támogatható országok bevonásával kapcsolatos nagyra törő feltételek mellett, valamint egyéb intézkedések annak érdekében, hogy biztosítsuk a tudományos hálózatépítést, a kapacitásépítést és a szakmai előmenetel támogatását a célországokból érkező kutatók számára. A COST teljes költségvetésének 80 %-át az e tevékenységi terület célkitűzéseinek teljesen megfelelő cselekvésekre kell fordítani.

| — | „Kiválósági kezdeményezések” a támogatható országokban a kutatási és innovációs kiválóság megerősítésére irányuló innovatív kezdeményezések támogatására, többek között a K+I-irányítási készségek javítására irányuló képzések és a díjak vonzerejének támogatása, az innovációs ökoszisztémák és a K+I-hálózatok létrehozásának támogatása, többek között az EU által finanszírozott kutatási infrastruktúrák alapján. A pályázóknak egyértelműen be kell mutatniuk, hogy a projektek kapcsolódnak a nemzeti és/vagy regionális K+I-stratégiákhoz annak érdekében, hogy támogatásra pályázhassanak e nagy vonalakban ismertetett tevékenység keretében. |
| --- | --- |

—

„Kiválósági kezdeményezések” a támogatható országokban a kutatási és innovációs kiválóság megerősítésére irányuló innovatív kezdeményezések támogatására, többek között a K+I-irányítási készségek javítására irányuló képzések és a díjak vonzerejének támogatása, az innovációs ökoszisztémák és a K+I-hálózatok létrehozásának támogatása, többek között az EU által finanszírozott kutatási infrastruktúrák alapján. A pályázóknak egyértelműen be kell mutatniuk, hogy a projektek kapcsolódnak a nemzeti és/vagy regionális K+I-stratégiákhoz annak érdekében, hogy támogatásra pályázhassanak e nagy vonalakban ismertetett tevékenység keretében.

„Kiválósági kezdeményezések” a támogatható országokban a kutatási és innovációs kiválóság megerősítésére irányuló innovatív kezdeményezések támogatására, többek között a K+I-irányítási készségek javítására irányuló képzések és a díjak vonzerejének támogatása, az innovációs ökoszisztémák és a K+I-hálózatok létrehozásának támogatása, többek között az EU által finanszírozott kutatási infrastruktúrák alapján. A pályázóknak egyértelműen be kell mutatniuk, hogy a projektek kapcsolódnak a nemzeti és/vagy regionális K+I-stratégiákhoz annak érdekében, hogy támogatásra pályázhassanak e nagy vonalakban ismertetett tevékenység keretében.

| — | Ösztöndíjak és pénzdíjak kiterjesztése, ami nemzetiségtől függetlenül lehetővé teszi a kiváló kutatók bevonzását és számára az új tudás megszerzését és átadását egyre több ország számára. A pénzdíjakat különösen olyan projekteknek kell kapniuk, amelyek a bővítési országokban érvényesülni kívánó tudósokat vonzanak. Ez a rendszer kiegészíti a program más részeit, különösen a Marie Skłodowska-Curie-cselekvéseket. |
| --- | --- |

—

Ösztöndíjak és pénzdíjak kiterjesztése, ami nemzetiségtől függetlenül lehetővé teszi a kiváló kutatók bevonzását és számára az új tudás megszerzését és átadását egyre több ország számára. A pénzdíjakat különösen olyan projekteknek kell kapniuk, amelyek a bővítési országokban érvényesülni kívánó tudósokat vonzanak. Ez a rendszer kiegészíti a program más részeit, különösen a Marie Skłodowska-Curie-cselekvéseket.

Ösztöndíjak és pénzdíjak kiterjesztése, ami nemzetiségtől függetlenül lehetővé teszi a kiváló kutatók bevonzását és számára az új tudás megszerzését és átadását egyre több ország számára. A pénzdíjakat különösen olyan projekteknek kell kapniuk, amelyek a bővítési országokban érvényesülni kívánó tudósokat vonzanak. Ez a rendszer kiegészíti a program más részeit, különösen a Marie Skłodowska-Curie-cselekvéseket.

Módosítás 272

Módosítás 272

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 4 rész – 1 pont – 5 bekezdés

I melléklet – 4 rész – 1 pont – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez
  a 
  tevékenységi terület
  támogatja
  a Horizont Európa
  egyedi célkitűzéseit: a kiválóság terjesztését és összekapcsolását az egész Unióban; a magas színvonalú tudás létrejöttének erősítését; az ágazatokat és tudományterületeket átfogó, határokon átnyúló együttműködés fokozását. | A „Kiválóság terjesztése és
  a 
  részvétel szélesítése” prioritás
  támogatja
  az Európai horizont
  egyedi célkitűzéseit: a kiválóság terjesztését és összekapcsolását az egész Unióban
  , valamint a programban való részvétel kiszélesítését
  ; a magas színvonalú tudás létrejöttének erősítését; az ágazatokat és tudományterületeket átfogó, határokon átnyúló együttműködés fokozását.
  Valamennyi cselekvés ösztönözni fogja a más nemzeti és uniós alapokkal – különösen az Európai Regionális Fejlesztési Alappal (ERFA), a kohéziós politikával és az Európai Szociális Alap Plusszal (ESZA+) – való szinergiák létrehozását a regionális kutatási és innovációs intelligens szakosodási stratégiákkal és operatív programokkal összhangban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ez
  a 
  tevékenységi terület
  támogatja
  a Horizont Európa
  egyedi célkitűzéseit: a kiválóság terjesztését és összekapcsolását az egész Unióban; a magas színvonalú tudás létrejöttének erősítését; az ágazatokat és tudományterületeket átfogó, határokon átnyúló együttműködés fokozását.

Ez

tevékenységi terület

a Horizont Európa

A „Kiválóság terjesztése és
  a 
  részvétel szélesítése” prioritás
  támogatja
  az Európai horizont
  egyedi célkitűzéseit: a kiválóság terjesztését és összekapcsolását az egész Unióban
  , valamint a programban való részvétel kiszélesítését
  ; a magas színvonalú tudás létrejöttének erősítését; az ágazatokat és tudományterületeket átfogó, határokon átnyúló együttműködés fokozását.
  Valamennyi cselekvés ösztönözni fogja a más nemzeti és uniós alapokkal – különösen az Európai Regionális Fejlesztési Alappal (ERFA), a kohéziós politikával és az Európai Szociális Alap Plusszal (ESZA+) – való szinergiák létrehozását a regionális kutatási és innovációs intelligens szakosodási stratégiákkal és operatív programokkal összhangban.

A „Kiválóság terjesztése és

részvétel szélesítése” prioritás

az Európai horizont

, valamint a programban való részvétel kiszélesítését

Valamennyi cselekvés ösztönözni fogja a más nemzeti és uniós alapokkal – különösen az Európai Regionális Fejlesztési Alappal (ERFA), a kohéziós politikával és az Európai Szociális Alap Plusszal (ESZA+) – való szinergiák létrehozását a regionális kutatási és innovációs intelligens szakosodási stratégiákkal és operatív programokkal összhangban.

Módosítás 273

Módosítás 273

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 4 rész – 2 pont – 2 bekezdés – 5 franciabekezdés

I melléklet – 4 rész – 2 pont – 2 bekezdés – 5 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Vonzó szakmai előmeneteli környezet, a modern tudásalapú gazdaságban szükséges készségek és kompetenciák biztosítása a kutatóknak (36). Az Európai Kutatási Térség és az Európai Felsőoktatási Térség összekapcsolása az egyetemek és más kutatási és innovációs szervezetek korszerűsítésének támogatása révén, a cselekvések nemzeti szinten történő ösztönzésére vonatkozó mechanizmusok elismerésén és jutalmazásán, valamint a nyílt tudomány gyakorlatainak elfogadását, a vállalkozói készséget (és az innovációs ökoszisztémákhoz való kapcsolódást), a transzdiszciplinaritást, a polgárok részvételét, a nemzetközi és ágazatok közötti mobilitást, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó terveket és az intézményi változásokra vonatkozó átfogó megközelítéseket előmozdító ösztönzőkön keresztül. Ebben az összefüggésben az Erasmus program által az „Európai Egyetemek” kezdeményezéshez nyújtott támogatás kiegészítése is,
  különös tekintettel annak
  kutatási
  dimenziója tekintetében
  , az oktatás, a kutatás és az innováció területére irányuló új, közös és integrált, hosszú távú és fenntartható stratégiák tudományágakon és ágazatokon átnyúló megközelítések alapján történő kidolgozásának részeként, ily módon hozzájárulva a tudásháromszög megvalósításához és a gazdasági növekedés fellendítéséhez; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Vonzó szakmai előmeneteli környezet, a modern tudásalapú gazdaságban szükséges készségek és kompetenciák biztosítása a kutatóknak (36). Az Európai Kutatási Térség és az Európai Felsőoktatási Térség összekapcsolása az egyetemek és más kutatási és innovációs szervezetek korszerűsítésének támogatása révén, a cselekvések nemzeti szinten történő ösztönzésére vonatkozó mechanizmusok elismerésén és jutalmazásán, valamint a nyílt tudomány gyakorlatainak elfogadását, a vállalkozói készséget (és az innovációs ökoszisztémákhoz való kapcsolódást), a transzdiszciplinaritást, a polgárok részvételét, a nemzetközi és ágazatok közötti mobilitást, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó terveket és az intézményi változásokra vonatkozó átfogó megközelítéseket előmozdító ösztönzőkön keresztül. Ebben az összefüggésben az Erasmus program által az „Európai Egyetemek” kezdeményezéshez nyújtott támogatás kiegészítése is,
  különös tekintettel annak
  kutatási
  dimenziója tekintetében
  , az oktatás, a kutatás és az innováció területére irányuló új, közös és integrált, hosszú távú és fenntartható stratégiák tudományágakon és ágazatokon átnyúló megközelítések alapján történő kidolgozásának részeként, ily módon hozzájárulva a tudásháromszög megvalósításához és a gazdasági növekedés fellendítéséhez;

36

különös tekintettel annak

dimenziója tekintetében

| — | Vonzó szakmai előmeneteli környezet, a modern tudásalapú gazdaságban szükséges készségek és kompetenciák biztosítása a kutatóknak (36). Az Európai Kutatási Térség és az Európai Felsőoktatási Térség összekapcsolása az egyetemek és más kutatási és innovációs szervezetek korszerűsítésének támogatása révén, a cselekvések nemzeti szinten történő ösztönzésére vonatkozó mechanizmusok elismerésén és jutalmazásán, valamint a nyílt tudomány gyakorlatainak elfogadását, a vállalkozói készséget (és az innovációs ökoszisztémákhoz való kapcsolódást), a transzdiszciplinaritást, a polgárok
  és a civil társadalom
  részvételét, a nemzetközi és ágazatok közötti mobilitást, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó terveket és az intézményi változásokra vonatkozó átfogó megközelítéseket előmozdító ösztönzőkön keresztül. Ebben az összefüggésben az Erasmus program által az „Európai Egyetemek” kezdeményezéshez nyújtott támogatás kiegészítése is,
  különösen az e hálózatokon belüli
  kutatási
  és innovációs projektek finanszírozása révén
  , az oktatás, a kutatás és az innováció területére irányuló új, közös és integrált, hosszú távú és fenntartható stratégiák tudományágakon és ágazatokon átnyúló megközelítések alapján történő kidolgozásának részeként, ily módon hozzájárulva a tudásháromszög megvalósításához és a gazdasági növekedés fellendítéséhez; |
| --- | --- |

—

Vonzó szakmai előmeneteli környezet, a modern tudásalapú gazdaságban szükséges készségek és kompetenciák biztosítása a kutatóknak (36). Az Európai Kutatási Térség és az Európai Felsőoktatási Térség összekapcsolása az egyetemek és más kutatási és innovációs szervezetek korszerűsítésének támogatása révén, a cselekvések nemzeti szinten történő ösztönzésére vonatkozó mechanizmusok elismerésén és jutalmazásán, valamint a nyílt tudomány gyakorlatainak elfogadását, a vállalkozói készséget (és az innovációs ökoszisztémákhoz való kapcsolódást), a transzdiszciplinaritást, a polgárok
  és a civil társadalom
  részvételét, a nemzetközi és ágazatok közötti mobilitást, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó terveket és az intézményi változásokra vonatkozó átfogó megközelítéseket előmozdító ösztönzőkön keresztül. Ebben az összefüggésben az Erasmus program által az „Európai Egyetemek” kezdeményezéshez nyújtott támogatás kiegészítése is,
  különösen az e hálózatokon belüli
  kutatási
  és innovációs projektek finanszírozása révén
  , az oktatás, a kutatás és az innováció területére irányuló új, közös és integrált, hosszú távú és fenntartható stratégiák tudományágakon és ágazatokon átnyúló megközelítések alapján történő kidolgozásának részeként, ily módon hozzájárulva a tudásháromszög megvalósításához és a gazdasági növekedés fellendítéséhez;

36

és a civil társadalom

különösen az e hálózatokon belüli

és innovációs projektek finanszírozása révén

Módosítás 274

Módosítás 274

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 4 rész – 2 pont – 2 bekezdés – 6 franciabekezdés

I melléklet – 4 rész – 2 pont – 2 bekezdés – 6 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Az állampolgárok tudományos tevékenysége, amelyek az iskolarendszerű, az iskolarendszeren kívüli és az informális tudományos oktatás minden formáját támogatják, beleértve a polgároknak a kutatási és innovációs menetrend keretei és politikája közös megtervezésében, valamint a tudományos tartalom és az innováció transzdiszciplináris tevékenységeken keresztül történő közös létrehozásában való
  részvételét
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Az állampolgárok tudományos tevékenysége, amelyek az iskolarendszerű, az iskolarendszeren kívüli és az informális tudományos oktatás minden formáját támogatják, beleértve a polgároknak a kutatási és innovációs menetrend keretei és politikája közös megtervezésében, valamint a tudományos tartalom és az innováció transzdiszciplináris tevékenységeken keresztül történő közös létrehozásában való
  részvételét
  ;

részvételét

| — | Az állampolgárok tudományos tevékenysége, amelyek az iskolarendszerű, az iskolarendszeren kívüli és az informális tudományos oktatás minden formáját támogatják, beleértve a polgároknak a kutatási és innovációs menetrend keretei és politikája közös megtervezésében, valamint a tudományos tartalom és az innováció transzdiszciplináris tevékenységeken keresztül történő közös létrehozásában való
  részvétele akadályainak értékelését és ösztönzését
  ; |
| --- | --- |

—

Az állampolgárok tudományos tevékenysége, amelyek az iskolarendszerű, az iskolarendszeren kívüli és az informális tudományos oktatás minden formáját támogatják, beleértve a polgároknak a kutatási és innovációs menetrend keretei és politikája közös megtervezésében, valamint a tudományos tartalom és az innováció transzdiszciplináris tevékenységeken keresztül történő közös létrehozásában való
  részvétele akadályainak értékelését és ösztönzését
  ;

részvétele akadályainak értékelését és ösztönzését

Módosítás 275

Módosítás 275

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

II melléklet – 1 bekezdés

II melléklet – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A programbizottság formációi | A programbizottság formációi |
| A programbizottság formációinak a felsorolása a 12. cikk (2) bekezdésének megfelelően: | A programbizottság formációinak a felsorolása a 12. cikk (2) bekezdésének megfelelően: |
| 1. | Stratégiai formáció: A teljes program végrehajtásának stratégiai áttekintése, a program különböző részei közötti koherencia, küldetések és az Európai Kutatási Térség megszilárdítása |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A programbizottság formációi

A programbizottság formációi

A programbizottság formációinak a felsorolása a 12. cikk (2) bekezdésének megfelelően:

A programbizottság formációinak a felsorolása a 12. cikk (2) bekezdésének megfelelően:

1.

Stratégiai formáció: A teljes program végrehajtásának stratégiai áttekintése, a program különböző részei közötti koherencia, küldetések és az Európai Kutatási Térség megszilárdítása

| 1. | Stratégiai formáció: A teljes program végrehajtásának stratégiai áttekintése, a program különböző részei közötti koherencia, küldetések és az Európai Kutatási Térség megszilárdítása |
| --- | --- |

1.

Stratégiai formáció: A teljes program végrehajtásának stratégiai áttekintése, a program különböző részei közötti koherencia, küldetések és az Európai Kutatási Térség megszilárdítása

| 2. | Európai Kutatási Tanács és Marie Skłodowska-Curie-cselekvések |
| --- | --- |

2.

Európai Kutatási Tanács és Marie Skłodowska-Curie-cselekvések

| 2. | Európai Kutatási Tanács és Marie Skłodowska-Curie-cselekvések |
| --- | --- |

2.

Európai Kutatási Tanács és Marie Skłodowska-Curie-cselekvések

| 3. | Kutatási infrastruktúrák |
| --- | --- |

3.

Kutatási infrastruktúrák

| 3. | Kutatási infrastruktúrák |
| --- | --- |

3.

Kutatási infrastruktúrák

| 4. | Egészségvédelem |
| --- | --- |

4.

Egészségvédelem

| 4. | Egészségvédelem |
| --- | --- |

4.

Egészségvédelem

| 5. | Inkluzív és
  biztonságos
  társadalom |
| --- | --- |

5.

Inkluzív és
  biztonságos
  társadalom

biztonságos

| 5. | Inkluzív és
  kreatív
  társadalom |
| --- | --- |

5.

Inkluzív és
  kreatív
  társadalom

kreatív

| 5 a. | Biztonságos társadalom |
| --- | --- |

5 a.

5 a.

Biztonságos társadalom

| 6. | Digitális technológiák és
  az ipar |
| --- | --- |

6.

Digitális technológiák és
  az ipar

az ipar

| 6. | Digitális technológiák
  , ipar
  és
  világűr |
| --- | --- |

6.

Digitális technológiák
  , ipar
  és
  világűr

, ipar

világűr

| 7. | Éghajlat, energia és mobilitás |
| --- | --- |

7.

Éghajlat, energia és mobilitás

| 7. | Éghajlat, energia és mobilitás |
| --- | --- |

7.

Éghajlat, energia és mobilitás

| 8. | Élelmiszerek
  és
  természeti erőforrások |
| --- | --- |

8.

Élelmiszerek
  és
  természeti erőforrások

és

| 8. | Élelmiszerek, természeti erőforrások
  és mezőgazdaság |
| --- | --- |

8.

Élelmiszerek, természeti erőforrások
  és mezőgazdaság

és mezőgazdaság

| 9. | Az Európai Innovációs Tanács (EIC) és az európai innovációs ökoszisztémák |
| --- | --- |

9.

Az Európai Innovációs Tanács (EIC) és az európai innovációs ökoszisztémák

| 9. | Az Európai Innovációs Tanács (EIC) és az európai innovációs ökoszisztémák |
| --- | --- |

9.

Az Európai Innovációs Tanács (EIC) és az európai innovációs ökoszisztémák

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0410/2018).

1

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

4

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

4

(6)  
  „Az Európai Unió új, korszerű többéves pénzügyi kerete a 2020 utáni prioritások megvalósításának hatékony szolgálatában” című bizottsági közlemény 13 milliárd EUR-ban határozza meg a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramhoz tartozó főbb digitális tevékenységekre irányuló kiadásokat (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/hu/ALL/?uri=CELEX%3A52018DC0098).

6

„Az Európai Unió új, korszerű többéves pénzügyi kerete a 2020 utáni prioritások megvalósításának hatékony szolgálatában” című bizottsági közlemény 13 milliárd EUR-ban határozza meg a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramhoz tartozó főbb digitális tevékenységekre irányuló kiadásokat (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/hu/ALL/?uri=CELEX%3A52018DC0098).

(7)  HL C 373., 2013.12.20., 23. o.

7

(7)  HL C 373., 2013.12.20., 23. o.

7

(13)  Az európai adatinfrastruktúra megteremti az európai nyílt tudományosadat-felhő alapjait azáltal, hogy első rangú, nagy teljesítményű feldolgozási képességeket, nagy sebességű hálózati összekapcsoltságot és élvonalbeli adat- és szoftverszolgáltatásokat nyújt.

13

(13)  Az európai adatinfrastruktúra megteremti az európai nyílt tudományosadat-felhő alapjait azáltal, hogy első rangú, nagy teljesítményű feldolgozási képességeket, nagy sebességű hálózati összekapcsoltságot és élvonalbeli adat- és szoftverszolgáltatásokat nyújt.

13

(14)  OECD: Understanding The Socio-Economic Divide in Europe (Az európai társadalmi-gazdasági megosztottság megértése), 2017. január 26.

14

(14)  OECD: Understanding The Socio-Economic Divide in Europe (Az európai társadalmi-gazdasági megosztottság megértése), 2017. január 26.

14

(15)  A jövő kulcsfontosságú alaptechnológiái közé tartoznak a fejlett anyagok, a nanotechnológia, a fotonika, a mikro- és nanoelektronika, az élettudományi technológiák, a korszerű gyártás és feldolgozás, a mesterséges intelligencia, a digitális biztonság és a hálózati összekapcsoltság.

15

(15)  A jövő kulcsfontosságú alaptechnológiái közé tartoznak a fejlett anyagok, a nanotechnológia, a fotonika, a mikro- és nanoelektronika, az élettudományi technológiák, a korszerű gyártás és feldolgozás, a mesterséges intelligencia, a digitális biztonság és a hálózati összekapcsoltság.

15

(16)  Ezek olyan köz- vagy magánlétesítmények, amelyek erőforrásokat és szolgáltatásokat biztosítanak elsősorban az európai ipar számára a kulcsfontosságú alaptechnológiák és termékek teszteléséhez és hitelesítéséhez. Az ilyen infrastruktúrák lehetnek egy helyszínre telepítettek, virtuálisak vagy szétszórtak, és azokat valamely tagállamban vagy a programhoz társult harmadik országban be kell jegyezni.

16

(16)  Ezek olyan köz- vagy magánlétesítmények, amelyek erőforrásokat és szolgáltatásokat biztosítanak elsősorban az európai ipar számára a kulcsfontosságú alaptechnológiák és termékek teszteléséhez és hitelesítéséhez. Az ilyen infrastruktúrák lehetnek egy helyszínre telepítettek, virtuálisak vagy szétszórtak, és azokat valamely tagállamban vagy a programhoz társult harmadik országban be kell jegyezni.

16

(17)  A más ágazatok jelentős mértékű dekarbonizációjával
  a Horizont Európa
  program globális kihívásokkal és ipari versenyképességgel foglalkozó pillérjének egyéb területei foglalkoznak.

17

a Horizont Európa

(17)  A más ágazatok jelentős mértékű dekarbonizációjával
  az Európai horizont
  program globális kihívásokkal és
  európai
  ipari versenyképességgel foglalkozó pillérjének egyéb területei foglalkoznak.

17

az Európai horizont

európai

(18)  Az Unió polgárainak körülbelül egyharmada olyan városi területeken él, ahol a szennyező anyagok koncentrációja meghaladja a jogszabályokban meghatározott küszöbértékeket.

18

(18)  Az Unió polgárainak körülbelül egyharmada olyan városi területeken él, ahol a szennyező anyagok koncentrációja meghaladja a jogszabályokban meghatározott küszöbértékeket.

18

(19)  A Föld-megfigyelés az e globális kihíváson belüli más tevékenységi területekhez és
  a Horizont Európa
  más releváns részeihez tartozó kutatást és innovációt is támogatja.

19

a Horizont Európa

(19)  A Föld-megfigyelés az e globális kihíváson belüli más tevékenységi területekhez és
  az Európai horizont
  más releváns részeihez tartozó kutatást és innovációt is támogatja.

19

az Európai horizont

(20)  SWD(2016)0319: Európai kutatás és innováció az élelmezés- és táplálkozásbiztonságért

20

(20)  SWD(2016)0319: Európai kutatás és innováció az élelmezés- és táplálkozásbiztonságért

20

(21)  Az egészségügyi célú biotechnológiai alkalmazásokkal e pillér egészségügyi klasztere foglalkozik.

21

(21)  Az egészségügyi célú biotechnológiai alkalmazásokkal e pillér egészségügyi klasztere foglalkozik.

21

(22)  A körforgásos rendszerek beavatkozási területéhez tartozó tevékenységek kiegészítik a digitális és ipari klaszterben az „Alacsony szén-dioxid-kibocsátású és tiszta ipar” területhez tartozó tevékenységeket.

22

(22)  A körforgásos rendszerek beavatkozási területéhez tartozó tevékenységek kiegészítik a digitális és ipari klaszterben az „Alacsony szén-dioxid-kibocsátású és tiszta ipar” területhez tartozó tevékenységeket.

22

(23)  Ezek olyan állami vagy magánlétesítmények, amelyek hozzáférést biztosítanak az olyan digitális és kapcsolódó alaptechnológiákkal kapcsolatos ismeretekhez és szakértelemhez, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a vállalkozások a termelés, a szolgáltatások és az üzleti folyamatok tekintetében versenyképesebbé váljanak.

23

(23)  Ezek olyan állami vagy magánlétesítmények, amelyek hozzáférést biztosítanak az olyan digitális és kapcsolódó alaptechnológiákkal kapcsolatos ismeretekhez és szakértelemhez, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a vállalkozások a termelés, a szolgáltatások és az üzleti folyamatok tekintetében versenyképesebbé váljanak.

23

(24)  Ide tartozhat például a mesterséges intelligencia, a kvantumtechnológiák, a biológiai védekezés vagy a második generációs digitális ikrek témája vagy
  a Horizont Európa
  stratégiai programozással összefüggésben azonosított egyéb témák (a tagállamok hálózatba szervezett programjait is beleértve).

24

a Horizont Európa

(24)  Ide tartozhat például a mesterséges intelligencia, a kvantumtechnológiák, a biológiai védekezés vagy a második generációs digitális ikrek témája vagy
  az Európai horizont
  stratégiai programozással összefüggésben azonosított egyéb témái (a tagállamok hálózatba szervezett programjait is beleértve).

24

az Európai horizont

(27)  Általában a szavazati jogok legfeljebb 25 %-a. Kivételesen az EU – az európai érdekek létfontosságú területeken, például a kiberbiztonság területén való védelme érdekében – egy blokkoló kisebbség felvásárlását is biztosíthatja.

27

(27)  Általában a szavazati jogok legfeljebb 25 %-a. Kivételesen az EU – az európai érdekek létfontosságú területeken, például a kiberbiztonság területén való védelme érdekében – egy blokkoló kisebbség felvásárlását is biztosíthatja.

27

(28)  Többek között ERC koncepcióigazolás, a „Globális kihívások és ipari versenyképesség” pillér keretében támogatott projektek, az Európai Innovációs és Technológiai Intézet tudományos és innovációs társulásai által kiválasztott projektek nyomán kialakuló induló vállalkozások, a Horizont 2020 tevékenységeiből származó projektek, különösen a Horizont 2020 kkv-kat támogató 2. szakaszában kiválasztott projektek, a tagállamok által finanszírozott kiválósági pecsétel rendelkező projektek, valamint (fennálló és jövőbeli) európai partnerségek.

28

(28)  Többek között ERC koncepcióigazolás, a „Globális kihívások és
  európai
  ipari versenyképesség” pillér keretében támogatott projektek, az Európai Innovációs és Technológiai Intézet tudományos és innovációs társulásai által kiválasztott projektek nyomán kialakuló induló vállalkozások, a Horizont 2020 tevékenységeiből származó projektek, különösen a Horizont 2020 kkv-kat támogató 2. szakaszában kiválasztott projektek, a tagállamok által finanszírozott kiválósági pecsétel rendelkező projektek, valamint (fennálló és jövőbeli) európai partnerségek.

28

európai

(29)  Az EIC-díjak átveszik a Horizont 2020 keretében útjára indított díjak szerepét, és gondoskodnak új ösztönző jellegű díjak és elismerések kialakításáról és megvalósításáról.

29

(29)  Az EIC-díjak átveszik a Horizont 2020 keretében útjára indított díjak szerepét, és gondoskodnak új ösztönző jellegű díjak és elismerések kialakításáról és megvalósításáról.

29

(31)  A Tanács következtetései az Európai Kutatási Térség menetrendjéről, 2015. május 19. [szükség szerint frissítendő].

31

(32)  Az EUMSZ 181. cikkének (2) bekezdése

32

(31)  A Tanács következtetései az Európai Kutatási Térség menetrendjéről, 2015. május 19. [szükség szerint frissítendő].

31

(32)  Az EUMSZ 181. cikkének (2) bekezdése

32

(33)  
  A kutatási és innovációs kiválóságon alapuló kritérium kerül alkalmazásra azon tagállamok és társult országok meghatározásához, amelyek esetében jogalanyokat kell létrehozni a „kiválóság megosztása” beavatkozási terület keretében koordinátorként pályázat benyújtására való jogosultsághoz. A kritérium az általános gazdasági teljesítményre (GDP), valamint az együttes, a kapcsolódó országok méretéhez normalizált kutatási teljesítményre és az innovációs teljesítményre vonatkozik. A kiválóság megosztásával összefüggésben az e kritérium által érintett országokat nevezzük „támogatható országoknak”. Az EUMSZ 349. cikke alapján a legkülső régiók jogalanyai szintén teljes mértékben támogathatók koordinátorként a „kiválóság megosztása” beavatkozási terület keretében.

33

A kutatási és innovációs kiválóságon alapuló kritérium kerül alkalmazásra azon tagállamok és társult országok meghatározásához, amelyek esetében jogalanyokat kell létrehozni a „kiválóság megosztása” beavatkozási terület keretében koordinátorként pályázat benyújtására való jogosultsághoz. A kritérium az általános gazdasági teljesítményre (GDP), valamint az együttes, a kapcsolódó országok méretéhez normalizált kutatási teljesítményre és az innovációs teljesítményre vonatkozik. A kiválóság megosztásával összefüggésben az e kritérium által érintett országokat nevezzük „támogatható országoknak”. Az EUMSZ 349. cikke alapján a legkülső régiók jogalanyai szintén teljes mértékben támogathatók koordinátorként a „kiválóság megosztása” beavatkozási terület keretében.

(36)  Ide tartozik különösen a Kutatók Európai Chartája, a kutatók felvételére vonatkozó magatartási kódex, az EURAXESS és a RESAVER nyugdíjalap.

36

(36)  Ide tartozik különösen a Kutatók Európai Chartája, a kutatók felvételére vonatkozó magatartási kódex, az EURAXESS és a RESAVER nyugdíjalap.

36

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/623 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/623

---

P8_TA(2018)0516

Az Európai Védelmi Alap létrehozása ***I

Az Európai Parlament 2018. december 12-én elfogadott módosításai az Európai Védelmi Alap létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

[Módosítás 1, eltérő utalás hiányában]

(2020/C 388/41)

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (*1)

a Bizottság javaslatához

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) .../... RENDELETE

az Európai Védelmi Alap létrehozásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 173. cikke (3) bekezdésére, 182. cikke (4) bekezdésére, 183. cikkére és 188. cikkének második bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (-1a) | A védelem szakterülete fényes példa arra, hogy bizonyos, jelenleg tagállami szintű kompetenciák és fellépések uniós szintre emelésének és a megfelelő európai előirányzatok biztosításának köszönhetően a hatékonyság fokozható lenne, aminek eredményeként láthatóvá válna az európai hozzáadott érték és lehetővé válna az Unióban a közkiadások összterheinek korlátozása. |
| --- | --- |

(-1a)

A védelem szakterülete fényes példa arra, hogy bizonyos, jelenleg tagállami szintű kompetenciák és fellépések uniós szintre emelésének és a megfelelő európai előirányzatok biztosításának köszönhetően a hatékonyság fokozható lenne, aminek eredményeként láthatóvá válna az európai hozzáadott érték és lehetővé válna az Unióban a közkiadások összterheinek korlátozása.

| (-1b) | Az Unió geopolitikai környezete az utóbbi évtizedben drámaian megváltozott. Az Európával szomszédos régiókban instabil a helyzet, és az Unió olyan összetett és kihívásokkal teli környezettel néz szembe, amelyben egyrészt új fenyegetések, például hibrid és a kibertámadások jelennek meg, másrészt visszatérnek a hagyományosabb kihívások. E helyzettel szembesülve mind az európai polgárok, mind pedig politikai vezetőik egyetértenek abban, hogy többet kell tennünk a védelem területén. Az európaiak 75 %-a támogatja a közös biztonság- és védelempolitikát. 27 tagállam vezetői, az Európai Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság a Római Nyilatkozatban 2017. március 25-én kijelentették, hogy az Unió megerősíti közös biztonságát és védelmét, és egy versenyképesebb és integráltabb védelmi ipar előmozdítására fog törekedni. |
| --- | --- |

(-1b)

Az Unió geopolitikai környezete az utóbbi évtizedben drámaian megváltozott. Az Európával szomszédos régiókban instabil a helyzet, és az Unió olyan összetett és kihívásokkal teli környezettel néz szembe, amelyben egyrészt új fenyegetések, például hibrid és a kibertámadások jelennek meg, másrészt visszatérnek a hagyományosabb kihívások. E helyzettel szembesülve mind az európai polgárok, mind pedig politikai vezetőik egyetértenek abban, hogy többet kell tennünk a védelem területén. Az európaiak 75 %-a támogatja a közös biztonság- és védelempolitikát. 27 tagállam vezetői, az Európai Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság a Római Nyilatkozatban 2017. március 25-én kijelentették, hogy az Unió megerősíti közös biztonságát és védelmét, és egy versenyképesebb és integráltabb védelmi ipar előmozdítására fog törekedni.

| (1) | Az európai védelmi cselekvési
  tervről szóló, 2016. november 30-i közleményében
  a Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy kiegészítse, megsokszorozza és konszolidálja a tagállamok együttműködési erőfeszítéseit a védelmi ipari és technológiai képességek fejlesztése terén annak érdekében, hogy Európa reagálni tudjon a biztonsági kihívásokra, erősödjön az európai védelmi ipar versenyképessége, innovációja és hatékonysága,
  valamint az Unió egészében integráltabb védelmi piac jöhessen létre
  . A Bizottság konkrét javaslatot tett az Európai Védelmi Alap (a továbbiakban: alap) felállítására a védelmi vonatkozású termékekhez és technológiákhoz kapcsolódó közös kutatási és közös fejlesztési beruházások támogatása céljából, ezáltal elősegítve a szinergiákat és a költséghatékonyságot, valamint előmozdítva a védelmi felszerelések tagállamok általi közös beszerzését és karbantartását. Ezen alap kiegészítené a már jelenleg is e célra fordított nemzeti finanszírozást, és
  határokon átnyúló
  együttműködésre, valamint védelmi beruházásaik növelésére lenne hivatott ösztönözni a tagállamokat. Az alap támogatná az együttműködést a védelmi vonatkozású termékek és technológiák teljes ciklusa alatt. |
| --- | --- |

(1)

Az európai védelmi cselekvési
  tervről szóló, 2016. november 30-i közleményében
  a Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy kiegészítse, megsokszorozza és konszolidálja a tagállamok együttműködési erőfeszítéseit a védelmi ipari és technológiai képességek fejlesztése terén annak érdekében, hogy Európa reagálni tudjon a biztonsági kihívásokra, erősödjön az európai védelmi ipar versenyképessége, innovációja és hatékonysága,
  valamint az Unió egészében integráltabb védelmi piac jöhessen létre
  . A Bizottság konkrét javaslatot tett az Európai Védelmi Alap (a továbbiakban: alap) felállítására a védelmi vonatkozású termékekhez és technológiákhoz kapcsolódó közös kutatási és közös fejlesztési beruházások támogatása céljából, ezáltal elősegítve a szinergiákat és a költséghatékonyságot, valamint előmozdítva a védelmi felszerelések tagállamok általi közös beszerzését és karbantartását. Ezen alap kiegészítené a már jelenleg is e célra fordított nemzeti finanszírozást, és
  határokon átnyúló
  együttműködésre, valamint védelmi beruházásaik növelésére lenne hivatott ösztönözni a tagállamokat. Az alap támogatná az együttműködést a védelmi vonatkozású termékek és technológiák teljes ciklusa alatt.

| (1a) | 2017. június 7-én a Bizottság közleményt fogadott el az Európai Védelmi Alap felállításáról. Kétlépcsős megközelítésre tett javaslatot: elsőként a megközelítés tesztelése érdekében a 2014–2020-as többéves pénzügyi kereten belül az (EU) 2018/1092 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) elfogadása révén kezdeti finanszírozást bocsátottak a kutatás és fejlesztés rendelkezésére; másodszor pedig a 2021–2027 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi kereten belül egy elkülönített alapot hoznak létre, amely növeli az innovatív védelmi vonatkozású termékekre és technológiákra irányuló, együttműködésen alapuló kutatások és a fejlesztési ciklus későbbi szakaszainak finanszírozását, ideértve a prototípusok kifejlesztését is. E két lépés között következetes és koherens megközelítésre van szükség. |
| --- | --- |

(1a)

2017. június 7-én a Bizottság közleményt fogadott el az Európai Védelmi Alap felállításáról. Kétlépcsős megközelítésre tett javaslatot: elsőként a megközelítés tesztelése érdekében a 2014–2020-as többéves pénzügyi kereten belül az (EU) 2018/1092 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) elfogadása révén kezdeti finanszírozást bocsátottak a kutatás és fejlesztés rendelkezésére; másodszor pedig a 2021–2027 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi kereten belül egy elkülönített alapot hoznak létre, amely növeli az innovatív védelmi vonatkozású termékekre és technológiákra irányuló, együttműködésen alapuló kutatások és a fejlesztési ciklus későbbi szakaszainak finanszírozását, ideértve a prototípusok kifejlesztését is. E két lépés között következetes és koherens megközelítésre van szükség.

| (1b) | A védelmi ágazatot a védelmi berendezések árának növekedése, valamint a magas kutatási és fejlesztési (K+F) költségek jellemzik, ami korlátozza az új védelmi programok indításának lehetőségét, és közvetlen hatással van az uniós ipar versenyképességére és innovációs kapacitására. Tekintettel a költségek növekedésére, a nem ismétlődő K+F-kiadások és a nemzeti szinten beszerezhető kis sorozatok nagyságrendjére, a nagyszabású, új generációs védelmi rendszerek és az új védelmi technológiák kifejlesztése egyre elérhetetlenebb az egyes uniós tagállamok számára. |
| --- | --- |

(1b)

A védelmi ágazatot a védelmi berendezések árának növekedése, valamint a magas kutatási és fejlesztési (K+F) költségek jellemzik, ami korlátozza az új védelmi programok indításának lehetőségét, és közvetlen hatással van az uniós ipar versenyképességére és innovációs kapacitására. Tekintettel a költségek növekedésére, a nem ismétlődő K+F-kiadások és a nemzeti szinten beszerezhető kis sorozatok nagyságrendjére, a nagyszabású, új generációs védelmi rendszerek és az új védelmi technológiák kifejlesztése egyre elérhetetlenebb az egyes uniós tagállamok számára.

| (1c) | Az Európai Parlament 2018. március 14-i, „A következő többéves pénzügyi keretről: a Parlament 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló álláspontjának előkészítése” című állásfoglalásában ismételten kifejezésre juttatta, hogy támogatja az Európai Védelmi Unió létrehozását, az Unió védelme terén folytatott célzott kutatást és a tagállamok által biztosított beruházásokkal kiegészítendő védelmi fejlesztési menetrendet annak érdekében, hogy megszűnjenek a párhuzamosságok, valamint megerősödjön az európai védelmi ipar stratégiai autonómiája és hatékonysága. Megismételte azt is, hogy az Unió csak akkor lehet erősebb és ambiciózusabb, ha további pénzügyi forrásokat biztosítanak számára, és kérte ezért a meglévő szakpolitikák folyamatos támogatását, az Unió kiemelt programjaihoz biztosított források növelését, valamint azt, hogy az új kötelezettségek teljesítéséhez új pénzügyi eszközök is álljanak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(1c)

Az Európai Parlament 2018. március 14-i, „A következő többéves pénzügyi keretről: a Parlament 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló álláspontjának előkészítése” című állásfoglalásában ismételten kifejezésre juttatta, hogy támogatja az Európai Védelmi Unió létrehozását, az Unió védelme terén folytatott célzott kutatást és a tagállamok által biztosított beruházásokkal kiegészítendő védelmi fejlesztési menetrendet annak érdekében, hogy megszűnjenek a párhuzamosságok, valamint megerősödjön az európai védelmi ipar stratégiai autonómiája és hatékonysága. Megismételte azt is, hogy az Unió csak akkor lehet erősebb és ambiciózusabb, ha további pénzügyi forrásokat biztosítanak számára, és kérte ezért a meglévő szakpolitikák folyamatos támogatását, az Unió kiemelt programjaihoz biztosított források növelését, valamint azt, hogy az új kötelezettségek teljesítéséhez új pénzügyi eszközök is álljanak rendelkezésre.

| (1d) | A védelmi ágazat helyzetét tovább súlyosbította, hogy az elmúlt 10 évben Európa-szerte jelentős mértékben csökkentették a védelemre szánt költségvetéseket, ami elsősorban a K+F-re és a berendezésekre irányuló kiadásokat érintette. 2006 és 2013 között Európai Védelmi Ügynökségben részt vevő tagállamok tényleges védelmi kiadásainak szintje 12 %-kal csökkent. Mivel a védelmi célú K+F alapozza meg a jövő legfejlettebb védelmi technológiáinak kifejlesztését, az ilyen tendenciák különösen aggasztóak, és komoly kihívást jelentenek az uniós védelmi ipar versenyképességének hosszú távú fenntartása szempontjából. |
| --- | --- |

(1d)

A védelmi ágazat helyzetét tovább súlyosbította, hogy az elmúlt 10 évben Európa-szerte jelentős mértékben csökkentették a védelemre szánt költségvetéseket, ami elsősorban a K+F-re és a berendezésekre irányuló kiadásokat érintette. 2006 és 2013 között Európai Védelmi Ügynökségben részt vevő tagállamok tényleges védelmi kiadásainak szintje 12 %-kal csökkent. Mivel a védelmi célú K+F alapozza meg a jövő legfejlettebb védelmi technológiáinak kifejlesztését, az ilyen tendenciák különösen aggasztóak, és komoly kihívást jelentenek az uniós védelmi ipar versenyképességének hosszú távú fenntartása szempontjából.

| (1e) | A növekvő költségek és a csökkenő kiadások kölcsönhatása ellenére a védelmi tervezés, valamint a K+F-re fordított védelmi kiadások és a berendezések beszerzése továbbra is többnyire nemzeti szinten zajlanak, és a védelmi berendezésekre irányuló beruházások tekintetében rendkívül korlátozott a tagállamok közötti együttműködés. Ezen túlmenően, amennyiben sor került végrehajtásra, csak kevés program kapcsolódik az uniós képességbeli prioritásokhoz is: 2015-ben a berendezések mindössze 16 %-át szerezték be európai együttműködésen alapuló beszerzéseken keresztül, ami messze elmarad a 35 %-os közösen megállapított közös referenciaértéktől. |
| --- | --- |

(1e)

A növekvő költségek és a csökkenő kiadások kölcsönhatása ellenére a védelmi tervezés, valamint a K+F-re fordított védelmi kiadások és a berendezések beszerzése továbbra is többnyire nemzeti szinten zajlanak, és a védelmi berendezésekre irányuló beruházások tekintetében rendkívül korlátozott a tagállamok közötti együttműködés. Ezen túlmenően, amennyiben sor került végrehajtásra, csak kevés program kapcsolódik az uniós képességbeli prioritásokhoz is: 2015-ben a berendezések mindössze 16 %-át szerezték be európai együttműködésen alapuló beszerzéseken keresztül, ami messze elmarad a 35 %-os közösen megállapított közös referenciaértéktől.

| (2) | Az alap hozzájárulna egy erős, versenyképes és innovatív védelmi ipari és technológiai bázis létrehozásához, és párhuzamosan működne az integráltabb európai védelmi piacra irányuló uniós kezdeményezésekkel, nevezetesen a védelmi ágazat Unión belüli transzfereiről és a közbeszerzésről 2009-ben elfogadott két irányelvvel (3).
  Ezért elengedhetetlen a kulcsfontosságú szabályozási előfeltételek teljesülése, különösen a fent említett irányelvek teljes körű végrehajtása. Az alap célja, hogy egy szilárd európai védelmi ipari politika sarokkövévé váljon. |
| --- | --- |

(2)

Az alap hozzájárulna egy erős, versenyképes és innovatív védelmi ipari és technológiai bázis létrehozásához, és párhuzamosan működne az integráltabb európai védelmi piacra irányuló uniós kezdeményezésekkel, nevezetesen a védelmi ágazat Unión belüli transzfereiről és a közbeszerzésről 2009-ben elfogadott két irányelvvel (3).
  Ezért elengedhetetlen a kulcsfontosságú szabályozási előfeltételek teljesülése, különösen a fent említett irányelvek teljes körű végrehajtása. Az alap célja, hogy egy szilárd európai védelmi ipari politika sarokkövévé váljon.

| (3) | Integrált megközelítést követve és az uniós védelmi ipar versenyképességének és innovációs képességének javításához való hozzájárulás érdekében létre kell hozni az Európai Védelmi Alapot. Az alapnak arra kell irányulnia, hogy előmozdítsa az Unió védelmi iparának versenyképességét, innovációját, hatékonyságát
  , valamint technológiai és ipari
  autonómiáját, ezáltal hozzájárulva az Unió ipari stratégiai autonómiájához
  az egész Unióban
  a tagállamok közötti határokon átnyúló együttműködés, valamint a vállalkozások, kutatóközpontok, nemzeti közigazgatások, nemzetközi szervezetek és egyetemek közötti együttműködés támogatása révén a védelmi vonatkozású termékek és technológiák kutatási szakaszában és fejlesztési szakaszában. Innovatívabb megoldások és egy nyitott belső piac megvalósítása érdekében az alapnak támogatnia kell a védelem területén a kis- és középvállalkozások (kkv-k) és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok határokon átnyúló részvételét.
  A nyitott belső piac előmozdítása érdekében az alapnak elő kell segítenie a jogalanyok közötti határokon átnyúló együttműködés kiszélesítését, különösen a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok határokon átnyúló részvételét. |
| --- | --- |

(3)

Integrált megközelítést követve és az uniós védelmi ipar versenyképességének és innovációs képességének javításához való hozzájárulás érdekében létre kell hozni az Európai Védelmi Alapot. Az alapnak arra kell irányulnia, hogy előmozdítsa az Unió védelmi iparának versenyképességét, innovációját, hatékonyságát
  , valamint technológiai és ipari
  autonómiáját, ezáltal hozzájárulva az Unió ipari stratégiai autonómiájához
  az egész Unióban
  a tagállamok közötti határokon átnyúló együttműködés, valamint a vállalkozások, kutatóközpontok, nemzeti közigazgatások, nemzetközi szervezetek és egyetemek közötti együttműködés támogatása révén a védelmi vonatkozású termékek és technológiák kutatási szakaszában és fejlesztési szakaszában. Innovatívabb megoldások és egy nyitott belső piac megvalósítása érdekében az alapnak támogatnia kell a védelem területén a kis- és középvállalkozások (kkv-k) és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok határokon átnyúló részvételét.
  A nyitott belső piac előmozdítása érdekében az alapnak elő kell segítenie a jogalanyok közötti határokon átnyúló együttműködés kiszélesítését, különösen a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok határokon átnyúló részvételét.

| (3a) | Az európai biztonság attól függ, hogy a stratégiai partnerekkel világszerte erős és szilárd kapcsolatokat tartson fenn, és a program várhatóan növelni fogja az európai védelmi ipari piac versenyképességét azáltal, hogy a K+F-en keresztül tovább erősíti a partnerségeket, ezzel előmozdítva az európai stratégiai kapacitást és képességet. |
| --- | --- |

(3a)

Az európai biztonság attól függ, hogy a stratégiai partnerekkel világszerte erős és szilárd kapcsolatokat tartson fenn, és a program várhatóan növelni fogja az európai védelmi ipari piac versenyképességét azáltal, hogy a K+F-en keresztül tovább erősíti a partnerségeket, ezzel előmozdítva az európai stratégiai kapacitást és képességet.

| (4) | A kutatási szakasz döntő fontosságú tényező, mivel megteremti az európai ipar termékfejlesztési kapacitásának és autonómiájának, valamint a tagállamok mint a védelem végfelhasználói függetlenségének feltételeit. A védelmi képességek fejlesztéséhez kapcsolódó kutatási szakasz jelentős kockázatokat foglalhat magában, különösen az alacsony érettségi szint és a technológiák forradalmisága kapcsán. A kutatási és technológiai szakaszt követő fejlesztési szakasz szintén komoly kockázatokkal és költségekkel jár, ami akadályozza a kutatási eredmények további hasznosítását, és hátrányosan befolyásolja az Unió védelmi iparának versenyképességét és innovációját.
  A „halálvölgy” néven ismert időszak áthidalása érdekében az alapnak elő kell segítene a védelmi vonatkozású termékek és technológiák K+F szakaszai közötti kapcsolatot. |
| --- | --- |

(4)

A kutatási szakasz döntő fontosságú tényező, mivel megteremti az európai ipar termékfejlesztési kapacitásának és autonómiájának, valamint a tagállamok mint a védelem végfelhasználói függetlenségének feltételeit. A védelmi képességek fejlesztéséhez kapcsolódó kutatási szakasz jelentős kockázatokat foglalhat magában, különösen az alacsony érettségi szint és a technológiák forradalmisága kapcsán. A kutatási és technológiai szakaszt követő fejlesztési szakasz szintén komoly kockázatokkal és költségekkel jár, ami akadályozza a kutatási eredmények további hasznosítását, és hátrányosan befolyásolja az Unió védelmi iparának versenyképességét és innovációját.
  A „halálvölgy” néven ismert időszak áthidalása érdekében az alapnak elő kell segítene a védelmi vonatkozású termékek és technológiák K+F szakaszai közötti kapcsolatot.

| (5) | Az alap nem támogathat olyan tisztán alapkutatásokat, amelyeket inkább más rendszerek keretében kellene támogatni, de magában foglalhat olyan védelemorientált alapkutatásokat, amelyek valószínűleg alapul szolgálnak a felismert vagy várható problémák vagy eshetőségek megoldásához. |
| --- | --- |

(5)

Az alap nem támogathat olyan tisztán alapkutatásokat, amelyeket inkább más rendszerek keretében kellene támogatni, de magában foglalhat olyan védelemorientált alapkutatásokat, amelyek valószínűleg alapul szolgálnak a felismert vagy várható problémák vagy eshetőségek megoldásához.

| (6) | Az alap támogathat az új termékekkel és technológiákkal, valamint a már létező termékek és technológiák korszerűsítésével kapcsolatos tevékenységeket, amennyiben a korszerűsítésre irányuló tevékenységek végrehajtásához szükséges meglévő információk felhasználását nem korlátozzák nem társult harmadik országok vagy nem társult harmadik országbeli szervezetek. Az uniós finanszírozás kérelmezésekor a jogalanyoknak be kell nyújtaniuk a vonatkozó információkat a korlátozások hiányának megállapítása érdekében. Ilyen információk hiányában az uniós finanszírozást nem szabad lehetővé tenni. |
| --- | --- |

(6)

Az alap támogathat az új termékekkel és technológiákkal, valamint a már létező termékek és technológiák korszerűsítésével kapcsolatos tevékenységeket, amennyiben a korszerűsítésre irányuló tevékenységek végrehajtásához szükséges meglévő információk felhasználását nem korlátozzák nem társult harmadik országok vagy nem társult harmadik országbeli szervezetek. Az uniós finanszírozás kérelmezésekor a jogalanyoknak be kell nyújtaniuk a vonatkozó információkat a korlátozások hiányának megállapítása érdekében. Ilyen információk hiányában az uniós finanszírozást nem szabad lehetővé tenni.

| (6a) | Az alapnak megfelelően támogatnia kell a forradalmi védelmi technológiák területére irányuló K+F tevékenységeket. Mivel a forradalmi technológiák nem hagyományos védelmi K+F szereplőktől származó koncepciókon és ötleteken is alapulhatnak, az alapnak megfelelő rugalmasságot kell biztosítania az érdekelt felekkel folytatott konzultáció, a finanszírozás és a tevékenységek kezelése tekintetében. |
| --- | --- |

(6a)

Az alapnak megfelelően támogatnia kell a forradalmi védelmi technológiák területére irányuló K+F tevékenységeket. Mivel a forradalmi technológiák nem hagyományos védelmi K+F szereplőktől származó koncepciókon és ötleteken is alapulhatnak, az alapnak megfelelő rugalmasságot kell biztosítania az érdekelt felekkel folytatott konzultáció, a finanszírozás és a tevékenységek kezelése tekintetében.

| (7) | Annak biztosítása érdekében, hogy az Unió és tagállamai nemzetközi kötelezettségeit tiszteletben tartsák e rendelet végrehajtása során, az olyan termékekre vagy technológiákra vonatkozó tevékenységek, amelyek felhasználását, fejlesztését vagy gyártását a nemzetközi jog tiltja, nem részesülhetnek az alap keretében finanszírozásban. E tekintetben az új, például olyan védelmi vonatkozású termékekkel vagy technológiákkal kapcsolatos tevékenységek támogathatóságának, amelyeket kifejezetten halálos csapások végrehajtására terveztek anélkül, hogy a csapás végrehajtására vonatkozó döntés emberi ellenőrzés alatt állna, többek között a nemzetközi jog fejlődésétől kell függenie. |
| --- | --- |

(7)

Annak biztosítása érdekében, hogy az Unió és tagállamai nemzetközi kötelezettségeit tiszteletben tartsák e rendelet végrehajtása során, az olyan termékekre vagy technológiákra vonatkozó tevékenységek, amelyek felhasználását, fejlesztését vagy gyártását a nemzetközi jog tiltja, nem részesülhetnek az alap keretében finanszírozásban. E tekintetben az új, például olyan védelmi vonatkozású termékekkel vagy technológiákkal kapcsolatos tevékenységek támogathatóságának, amelyeket kifejezetten halálos csapások végrehajtására terveztek anélkül, hogy a csapás végrehajtására vonatkozó döntés emberi ellenőrzés alatt állna, többek között a nemzetközi jog fejlődésétől kell függenie.

| (7a) | A program K+F tevékenységeinek eredményeként létrejövő termékek exportja tekintetében különös figyelmet kell fordítani az ENSZ 2013. évi Fegyverkereskedelmi Szerződése 7. cikkének (1) bekezdésére, amely előírja, hogy amennyiben az export nem tiltott, az exportáló részes államok akkor is kötelesek objektív és diszkriminációtól mentes módon, minden releváns tényező figyelembevételével megvizsgálni annak lehetőségét, hogy az adott hagyományos fegyverek vagy egyéb tételek: (a) hozzájárulnának a békéhez és biztonsághoz vagy aláásnák azokat; vagy (b) felhasználhatók-e: (i) a nemzetközi humanitárius jog komoly megsértésének elkövetésére vagy az elkövetés elősegítésére; (ii) a nemzetközi emberi jogi normák komoly megsértésének elkövetésére vagy az elkövetés elősegítésére; (iii) az exportáló Állam által aláírt, terrorizmussal kapcsolatos nemzetközi egyezmények és jegyzőkönyvek megsértésének minősülő cselekmények elkövetésére vagy az elkövetés elősegítésére; vagy (iv) az exportáló Állam által aláírt, nemzetközi szervezett bűnözéssel kapcsolatos nemzetközi egyezmények és jegyzőkönyvek megsértésének minősülő cselekmények elkövetésére vagy az elkövetés elősegítésére. |
| --- | --- |

(7a)

A program K+F tevékenységeinek eredményeként létrejövő termékek exportja tekintetében különös figyelmet kell fordítani az ENSZ 2013. évi Fegyverkereskedelmi Szerződése 7. cikkének (1) bekezdésére, amely előírja, hogy amennyiben az export nem tiltott, az exportáló részes államok akkor is kötelesek objektív és diszkriminációtól mentes módon, minden releváns tényező figyelembevételével megvizsgálni annak lehetőségét, hogy az adott hagyományos fegyverek vagy egyéb tételek: (a) hozzájárulnának a békéhez és biztonsághoz vagy aláásnák azokat; vagy (b) felhasználhatók-e: (i) a nemzetközi humanitárius jog komoly megsértésének elkövetésére vagy az elkövetés elősegítésére; (ii) a nemzetközi emberi jogi normák komoly megsértésének elkövetésére vagy az elkövetés elősegítésére; (iii) az exportáló Állam által aláírt, terrorizmussal kapcsolatos nemzetközi egyezmények és jegyzőkönyvek megsértésének minősülő cselekmények elkövetésére vagy az elkövetés elősegítésére; vagy (iv) az exportáló Állam által aláírt, nemzetközi szervezett bűnözéssel kapcsolatos nemzetközi egyezmények és jegyzőkönyvek megsértésének minősülő cselekmények elkövetésére vagy az elkövetés elősegítésére.

| (8) | A konszolidált védelmi képességre vonatkozó követelményekre és a közös műszaki előírásokra vagy szabványokra vonatkozó megegyezés nehézsége akadályozza a tagállamok közötti és a különböző tagállamokban székhellyel rendelkező jogalanyok közötti határokon átnyúló együttműködést. Az ilyen követelmények, előírások és szabványok hiánya a védelmi ágazat növekvő széttagoltságát, műszaki összetettséget, késedelmeket, ▌megugró költségeket,
  a képességek szükségtelen megkettőzését,
  valamint alacsonyabb szintű interoperabilitást eredményezett. A magasabb szintű technológiai felkészültséget igénylő tevékenységek esetében előfeltételként kell szabni, hogy megállapodás szülessen a közös műszaki előírásokról. Az alapból támogatni kell
  az interoperabilitást előmozdító,
  a közös védelmi képességre vonatkozó követelmények kialakítását és alátámasztó tanulmányok készítését eredményező tagállami tevékenységeket, valamint azokat a tevékenységeket is, amelyek a műszaki előírások vagy szabványok közös meghatározásának elkészítését segítik elő
  annak elkerülése érdekében, hogy a konkurens előírások vagy szabványok aláássák az interoperabilitást
  . |
| --- | --- |

(8)

A konszolidált védelmi képességre vonatkozó követelményekre és a közös műszaki előírásokra vagy szabványokra vonatkozó megegyezés nehézsége akadályozza a tagállamok közötti és a különböző tagállamokban székhellyel rendelkező jogalanyok közötti határokon átnyúló együttműködést. Az ilyen követelmények, előírások és szabványok hiánya a védelmi ágazat növekvő széttagoltságát, műszaki összetettséget, késedelmeket, ▌megugró költségeket,
  a képességek szükségtelen megkettőzését,
  valamint alacsonyabb szintű interoperabilitást eredményezett. A magasabb szintű technológiai felkészültséget igénylő tevékenységek esetében előfeltételként kell szabni, hogy megállapodás szülessen a közös műszaki előírásokról. Az alapból támogatni kell
  az interoperabilitást előmozdító,
  a közös védelmi képességre vonatkozó követelmények kialakítását és alátámasztó tanulmányok készítését eredményező tagállami tevékenységeket, valamint azokat a tevékenységeket is, amelyek a műszaki előírások vagy szabványok közös meghatározásának elkészítését segítik elő
  annak elkerülése érdekében, hogy a konkurens előírások vagy szabványok aláássák az interoperabilitást
  .

| (9) | Mivel az alap célja az uniós védelmi ipar versenyképességének
  , hatékonyságának, ipari autonómiájának
  és innovációjának támogatása az együttműködésen alapuló védelmi kutatási és technológiai tevékenységek előmozdításával és kiegészítésével, valamint az együttműködési projektek fejlesztési szakaszának kockázatmentesítésével, a védelmi vonatkozású termékek vagy technológiák kutatásával és fejlesztésével kapcsolatos tevékenységeknek támogathatóknak kell lenniük az alap keretében. Ugyanez a már létező védelmi vonatkozású termékek és technológiák korszerűsítésére is vonatkozik, ideértve azok interoperabilitását is. |
| --- | --- |

(9)

Mivel az alap célja az uniós védelmi ipar versenyképességének
  , hatékonyságának, ipari autonómiájának
  és innovációjának támogatása az együttműködésen alapuló védelmi kutatási és technológiai tevékenységek előmozdításával és kiegészítésével, valamint az együttműködési projektek fejlesztési szakaszának kockázatmentesítésével, a védelmi vonatkozású termékek vagy technológiák kutatásával és fejlesztésével kapcsolatos tevékenységeknek támogathatóknak kell lenniük az alap keretében. Ugyanez a már létező védelmi vonatkozású termékek és technológiák korszerűsítésére is vonatkozik, ideértve azok interoperabilitását is.

| (10) | Mivel az alap elsősorban a jogalanyok és a tagállamok között Európa-szerte megvalósuló együttműködés fokozására törekszik, a tevékenységek csak akkor kaphatnak az alapból finanszírozási támogatást, ha legalább három különböző tagállamban ▌letelepedett legalább három
  jogalanyból álló konzorciumon belüli
  együttműködésével valósulnak meg.
  A konzorciumban részt vevő bármely további jogalany számára meg kell engedni, hogy valamely
  társult országban
  rendelkezzen letelepedési hellyel. Minden együttműködési típus esetében a tagállamokban letelepedett jogalanyoknak kell a konzorciumon belül a többségben lenniük.
  E három, legalább két különböző tagállamban és/vagy társult országban letelepedett támogatható jogalanyt ▌sem közvetlen, sem közvetett módon nem ellenőrizheti egyazon szervezet, illetve a szervezetek nem ellenőrizhetik egymást. A tagállamok közötti együttműködés fokozása érdekében az alap támogathatja a kereskedelmi hasznosítást megelőző közös beszerzést is. |
| --- | --- |

(10)

Mivel az alap elsősorban a jogalanyok és a tagállamok között Európa-szerte megvalósuló együttműködés fokozására törekszik, a tevékenységek csak akkor kaphatnak az alapból finanszírozási támogatást, ha legalább három különböző tagállamban ▌letelepedett legalább három
  jogalanyból álló konzorciumon belüli
  együttműködésével valósulnak meg.
  A konzorciumban részt vevő bármely további jogalany számára meg kell engedni, hogy valamely
  társult országban
  rendelkezzen letelepedési hellyel. Minden együttműködési típus esetében a tagállamokban letelepedett jogalanyoknak kell a konzorciumon belül a többségben lenniük.
  E három, legalább két különböző tagállamban és/vagy társult országban letelepedett támogatható jogalanyt ▌sem közvetlen, sem közvetett módon nem ellenőrizheti egyazon szervezet, illetve a szervezetek nem ellenőrizhetik egymást. A tagállamok közötti együttműködés fokozása érdekében az alap támogathatja a kereskedelmi hasznosítást megelőző közös beszerzést is.

| (11) | A [a hivatkozás a TOT-okról szóló új határozatnak megfelelően frissítendő: 2013/755/EU tanácsi határozat (4) 94. cikke] alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT-ok) letelepedett szervezetnek jogosultnak kell lenniük finanszírozásra, figyelemmel az alap szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállamra alkalmazandó esetleges megállapodásokra is, amelyhez a TOT-ok kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(11)

A [a hivatkozás a TOT-okról szóló új határozatnak megfelelően frissítendő: 2013/755/EU tanácsi határozat (4) 94. cikke] alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT-ok) letelepedett szervezetnek jogosultnak kell lenniük finanszírozásra, figyelemmel az alap szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállamra alkalmazandó esetleges megállapodásokra is, amelyhez a TOT-ok kapcsolódnak.

| (12) | Mivel az alap az uniós védelmi ipar versenyképességének, hatékonyságának és autonómiájának erősítésére irányul, főszabály szerint csak az Unióban vagy a társult országokban letelepedett és olyan szervezetek részesülhetnek támogatásban, amelyek nem állnak nem társult harmadik országok vagy nem társult harmadik országbeli szervezetek ellenőrzése alatt. Ezenkívül az Unió és a tagállamok alapvető biztonsági és védelmi érdekeinek védelmét biztosítandó, az alap által támogatott tevékenységekhez a címzettek és alvállalkozóik által felhasznált infrastruktúráknak, létesítményeknek, eszközöknek és erőforrásoknak ▌
  az Unió vagy
  ▌társult harmadik ország területén
  kell lenniük
  . |
| --- | --- |

(12)

Mivel az alap az uniós védelmi ipar versenyképességének, hatékonyságának és autonómiájának erősítésére irányul, főszabály szerint csak az Unióban vagy a társult országokban letelepedett és olyan szervezetek részesülhetnek támogatásban, amelyek nem állnak nem társult harmadik országok vagy nem társult harmadik országbeli szervezetek ellenőrzése alatt. Ezenkívül az Unió és a tagállamok alapvető biztonsági és védelmi érdekeinek védelmét biztosítandó, az alap által támogatott tevékenységekhez a címzettek és alvállalkozóik által felhasznált infrastruktúráknak, létesítményeknek, eszközöknek és erőforrásoknak ▌
  az Unió vagy
  ▌társult harmadik ország területén
  kell lenniük
  .

| (13) | Bizonyos körülmények fennállása esetén – ha ez a tevékenység céljainak eléréséhez szükséges – lehetővé kell tenni az eltérést attól az elvtől, hogy a címzettek és alvállalkozóik nem állhatnak nem társult harmadik országok vagy nem társult harmadik országbeli szervezetek ellenőrzése alatt. Ebben az összefüggésben azok az Unióban letelepedett jogalanyok, amelyek nem társult harmadik ország vagy nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt állnak, akkor lehetnek támogatásra jogosultak, ha az Unió és tagállamai biztonsági és védelmi érdekeihez kapcsolódó releváns és szigorú feltételek teljesülnek. Az ilyen szervezetek részvétele nem sértheti az alap célkitűzéseit. A pályázóknak a tevékenységhez használt infrastruktúrákkal, létesítményekkel, eszközökkel és erőforrásokkal kapcsolatos valamennyi releváns információt rendelkezésre kell bocsátaniuk.
  Semmiképp sem szabad eltérést engedni olyan pályázó számára, amely uniós korlátozó intézkedés hatálya alatt álló, nem társult harmadik ország ellenőrzése alatt áll, vagy amely uniós korlátozó intézkedés hatálya alatt álló, nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt áll. |
| --- | --- |

(13)

Bizonyos körülmények fennállása esetén – ha ez a tevékenység céljainak eléréséhez szükséges – lehetővé kell tenni az eltérést attól az elvtől, hogy a címzettek és alvállalkozóik nem állhatnak nem társult harmadik országok vagy nem társult harmadik országbeli szervezetek ellenőrzése alatt. Ebben az összefüggésben azok az Unióban letelepedett jogalanyok, amelyek nem társult harmadik ország vagy nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt állnak, akkor lehetnek támogatásra jogosultak, ha az Unió és tagállamai biztonsági és védelmi érdekeihez kapcsolódó releváns és szigorú feltételek teljesülnek. Az ilyen szervezetek részvétele nem sértheti az alap célkitűzéseit. A pályázóknak a tevékenységhez használt infrastruktúrákkal, létesítményekkel, eszközökkel és erőforrásokkal kapcsolatos valamennyi releváns információt rendelkezésre kell bocsátaniuk.
  Semmiképp sem szabad eltérést engedni olyan pályázó számára, amely uniós korlátozó intézkedés hatálya alatt álló, nem társult harmadik ország ellenőrzése alatt áll, vagy amely uniós korlátozó intézkedés hatálya alatt álló, nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt áll.

| (14) | Ha egy konzorcium támogatható tevékenységben szeretne részt venni, és az Unió pénzügyi segítségnyújtása vissza nem térítendő támogatás formájában valósul meg, a konzorciumnak ki kell neveznie az egyik tagját koordinátornak, aki a fő kapcsolattartó lesz. |
| --- | --- |

(14)

Ha egy konzorcium támogatható tevékenységben szeretne részt venni, és az Unió pénzügyi segítségnyújtása vissza nem térítendő támogatás formájában valósul meg, a konzorciumnak ki kell neveznie az egyik tagját koordinátornak, aki a fő kapcsolattartó lesz.

| (15) | Abban az esetben, ha az alap által támogatott fejlesztési tevékenységet a tagállamok vagy a társult országok által kinevezett projektmenedzser irányítja, a kifizetésnek a címzett számára történő teljesítése előtt a Bizottságnak
  egyeztetnie
  kell a 
  projektmenedzserrel
  annak érdekében, hogy az biztosítani tudja a határidők címzettek általi betartását. ▌A projektmenedzsernek
  közölnie kell
  a Bizottsággal a tevékenység előrehaladására vonatkozó észrevételeit annak érdekében, hogy a Bizottság ellenőrizhesse, hogy teljesülnek-e a kifizetés feltételei. |
| --- | --- |

(15)

Abban az esetben, ha az alap által támogatott fejlesztési tevékenységet a tagállamok vagy a társult országok által kinevezett projektmenedzser irányítja, a kifizetésnek a címzett számára történő teljesítése előtt a Bizottságnak
  egyeztetnie
  kell a 
  projektmenedzserrel
  annak érdekében, hogy az biztosítani tudja a határidők címzettek általi betartását. ▌A projektmenedzsernek
  közölnie kell
  a Bizottsággal a tevékenység előrehaladására vonatkozó észrevételeit annak érdekében, hogy a Bizottság ellenőrizhesse, hogy teljesülnek-e a kifizetés feltételei.

| (16) | Annak biztosítása érdekében, hogy a finanszírozott tevékenységek pénzügyi szempontból életképesek legyenek, a kedvezményezetteknek bizonyítaniuk kell, hogy a tevékenység azon költségeit, amelyekre az uniós finanszírozás nem terjed ki, más finanszírozási forrásból fedezik. |
| --- | --- |

(16)

Annak biztosítása érdekében, hogy a finanszírozott tevékenységek pénzügyi szempontból életképesek legyenek, a kedvezményezetteknek bizonyítaniuk kell, hogy a tevékenység azon költségeit, amelyekre az uniós finanszírozás nem terjed ki, más finanszírozási forrásból fedezik.

| (17) | A tagállamok számára különböző pénzügyi konstrukcióknak kell rendelkezésre állniuk a védelmi képességek közös fejlesztésére és beszerzésére. A Bizottság által kialakított pénzügyi eszköztárnak különböző típusú konstrukciókat kell biztosítania, amelyeket a tagállamok az együttműködésen alapuló fejlesztések és beszerzések pénzügyi vonatkozású nehézségeinek leküzdéséhez használhatnak fel. Az ilyen pénzügyi konstrukciók felhasználása – az Európai Védelmi Alap keretében támogatott projektek esetében is – elősegítheti az együttműködésen alapuló
  és határokon átnyúló
  védelmi projektek elindítását,
  hozzájárulhat a párhuzamosságok elkerüléséhez,
  és növelheti a védelmi kiadások hatékonyságát. |
| --- | --- |

(17)

A tagállamok számára különböző pénzügyi konstrukcióknak kell rendelkezésre állniuk a védelmi képességek közös fejlesztésére és beszerzésére. A Bizottság által kialakított pénzügyi eszköztárnak különböző típusú konstrukciókat kell biztosítania, amelyeket a tagállamok az együttműködésen alapuló fejlesztések és beszerzések pénzügyi vonatkozású nehézségeinek leküzdéséhez használhatnak fel. Az ilyen pénzügyi konstrukciók felhasználása – az Európai Védelmi Alap keretében támogatott projektek esetében is – elősegítheti az együttműködésen alapuló
  és határokon átnyúló
  védelmi projektek elindítását,
  hozzájárulhat a párhuzamosságok elkerüléséhez,
  és növelheti a védelmi kiadások hatékonyságát.

| (18) | Tekintettel a védelmi ipar sajátosságaira, amelynek esetében a kereslet szinte kizárólag a tagállamokból és a társult országokból származik, amelyek a védelmi vonatkozású termékek és technológiák összes beszerzését is ellenőrzik a kivitelt is ideértve, a védelmi ágazat működése egyedülálló, és nem követi a tradicionálisabb piacokat szabályozó hagyományos szabályokat és üzleti modelleket. Az ipar ezért nem tud jelentős önfinanszírozású védelmi kutatási-fejlesztési (K+F) projekteket végrehajtani, hanem a tagállamok és a társult országok általában teljes mértékben finanszírozzák az összes K+F költséget. Az alap célkitűzéseinek megvalósítása érdekében, különösen a különböző tagállamok és társult országok vállalkozásai közötti együttműködés ösztönzése céljából és a védelmi ágazat sajátosságainak figyelembevétele mellett, az elszámolható költségek egészét fedezni kell a prototípusok kifejlesztésének szakaszát megelőzően végzett tevékenységek esetében. |
| --- | --- |

(18)

Tekintettel a védelmi ipar sajátosságaira, amelynek esetében a kereslet szinte kizárólag a tagállamokból és a társult országokból származik, amelyek a védelmi vonatkozású termékek és technológiák összes beszerzését is ellenőrzik a kivitelt is ideértve, a védelmi ágazat működése egyedülálló, és nem követi a tradicionálisabb piacokat szabályozó hagyományos szabályokat és üzleti modelleket. Az ipar ezért nem tud jelentős önfinanszírozású védelmi kutatási-fejlesztési (K+F) projekteket végrehajtani, hanem a tagállamok és a társult országok általában teljes mértékben finanszírozzák az összes K+F költséget. Az alap célkitűzéseinek megvalósítása érdekében, különösen a különböző tagállamok és társult országok vállalkozásai közötti együttműködés ösztönzése céljából és a védelmi ágazat sajátosságainak figyelembevétele mellett, az elszámolható költségek egészét fedezni kell a prototípusok kifejlesztésének szakaszát megelőzően végzett tevékenységek esetében.

| (19) | A prototípus-fejlesztés szakasza egy kulcsfontosságú szakasz: a tagállamok vagy a társult országok általában ebben a szakaszban döntenek konszolidált beruházásukról, és indítják el jövőbeni védelmi vonatkozású termékeik vagy technológiáik beszerzésének folyamatát. Ez az oka annak, hogy e konkrét szakaszban a tagállamok és a társult országok megállapodnak a szükséges kötelezettségvállalásokról, ideértve a költségmegosztást és a projektben viselt felelősséget is. Kötelezettségvállalásuk hitelességének biztosítása érdekében az Unió által az alap keretében nyújtott pénzügyi támogatás általában nem haladhatja meg az elszámolható költségek 20 %-át. |
| --- | --- |

(19)

A prototípus-fejlesztés szakasza egy kulcsfontosságú szakasz: a tagállamok vagy a társult országok általában ebben a szakaszban döntenek konszolidált beruházásukról, és indítják el jövőbeni védelmi vonatkozású termékeik vagy technológiáik beszerzésének folyamatát. Ez az oka annak, hogy e konkrét szakaszban a tagállamok és a társult országok megállapodnak a szükséges kötelezettségvállalásokról, ideértve a költségmegosztást és a projektben viselt felelősséget is. Kötelezettségvállalásuk hitelességének biztosítása érdekében az Unió által az alap keretében nyújtott pénzügyi támogatás általában nem haladhatja meg az elszámolható költségek 20 %-át.

| (20) | A prototípus-fejlesztési szakaszt követő tevékenységek esetében legfeljebb 80 %-os finanszírozást célszerű előirányozni. E tevékenységek, amelyek közelebb állnak a termékek és a technológiák véglegesítéséhez, még mindig jelentős költségekkel járhatnak. |
| --- | --- |

(20)

A prototípus-fejlesztési szakaszt követő tevékenységek esetében legfeljebb 80 %-os finanszírozást célszerű előirányozni. E tevékenységek, amelyek közelebb állnak a termékek és a technológiák véglegesítéséhez, még mindig jelentős költségekkel járhatnak.

| (21) | A védelmi ágazatban érdekelt felek specifikus közvetett költségekkel – például a biztonsággal kapcsolatos költségekkel – szembesülnek. Emellett az érdekelt felek egy olyan egyedi piacon dolgoznak, ahol – a keresleti oldalról jelentkező igény hiányában – nem tudják úgy megtéríttetni a 
  K+F
  költségeket, mint a polgári ágazatban. Ezért indokolt lehetővé tenni 25 %-os átalányfinanszírozást, valamint ▌megengedni a kedvezményezettek szokásos költségelszámolási gyakorlatának megfelelően kiszámított közvetett költségek elszámolását, amennyiben ezt a költségelszámolási gyakorlatot az adott nemzeti hatóságok hasonló nemzeti finanszírozási rendszerek esetében elfogadják, és az adott gyakorlatról tájékoztatták a Bizottságot. ▌ |
| --- | --- |

(21)

A védelmi ágazatban érdekelt felek specifikus közvetett költségekkel – például a biztonsággal kapcsolatos költségekkel – szembesülnek. Emellett az érdekelt felek egy olyan egyedi piacon dolgoznak, ahol – a keresleti oldalról jelentkező igény hiányában – nem tudják úgy megtéríttetni a 
  K+F
  költségeket, mint a polgári ágazatban. Ezért indokolt lehetővé tenni 25 %-os átalányfinanszírozást, valamint ▌megengedni a kedvezményezettek szokásos költségelszámolási gyakorlatának megfelelően kiszámított közvetett költségek elszámolását, amennyiben ezt a költségelszámolási gyakorlatot az adott nemzeti hatóságok hasonló nemzeti finanszírozási rendszerek esetében elfogadják, és az adott gyakorlatról tájékoztatták a Bizottságot. ▌

| (21a) | A határon átnyúló tevékenységet folytató kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalatok részvételével folytatott projektek elősegítik az ellátási láncok megnyitását és hozzájárulnak az alap célkitűzéseihez. Az ilyen tevékenységek esetében ezért indokolt magasabb finanszírozási arányt alkalmazni, a konzorciumban részt vevő összes jogalany javát szolgálva. |
| --- | --- |

(21a)

A határon átnyúló tevékenységet folytató kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalatok részvételével folytatott projektek elősegítik az ellátási láncok megnyitását és hozzájárulnak az alap célkitűzéseihez. Az ilyen tevékenységek esetében ezért indokolt magasabb finanszírozási arányt alkalmazni, a konzorciumban részt vevő összes jogalany javát szolgálva.

| (22) | Annak biztosítása érdekében, hogy a finanszírozott tevékenységek hozzájáruljanak az európai védelmi ipar versenyképességéhez és hatékonyságához, fontos, hogy a tagállamok eleve közösen szándékozzák beszerezni a végterméket vagy használni a technológiát, mégpedig határokon átnyúló közös beszerzés keretében, amelynek esetében a tagállamok közösen szervezik meg beszerzési eljárásaikat, különösen egy központi beszerző szerv igénybevételével.
  Mivel a védelmi vonatkozású termékeknek a tagállamok védelmi minisztériumai a kizárólagos vevői, a védelmi iparágak pedig a kizárólagos szolgáltatók, a beszerzés egyszerűsítése érdekében a tagállamok védelmi minisztériumainak célszerű lenne részt venniük a projektben a műszaki leírástól kezdve egészen a projekt befejeződéséig. |
| --- | --- |

(22)

Annak biztosítása érdekében, hogy a finanszírozott tevékenységek hozzájáruljanak az európai védelmi ipar versenyképességéhez és hatékonyságához, fontos, hogy a tagállamok eleve közösen szándékozzák beszerezni a végterméket vagy használni a technológiát, mégpedig határokon átnyúló közös beszerzés keretében, amelynek esetében a tagállamok közösen szervezik meg beszerzési eljárásaikat, különösen egy központi beszerző szerv igénybevételével.
  Mivel a védelmi vonatkozású termékeknek a tagállamok védelmi minisztériumai a kizárólagos vevői, a védelmi iparágak pedig a kizárólagos szolgáltatók, a beszerzés egyszerűsítése érdekében a tagállamok védelmi minisztériumainak célszerű lenne részt venniük a projektben a műszaki leírástól kezdve egészen a projekt befejeződéséig.

| (22a) | A szomszédos régiókban kialakult növekvő instabilitásra és konfliktusokra, továbbá az új biztonsági és geopolitikai fenyegetésekre való reagálás érdekében a tagállamoknak és az Uniónak össze kell hangolniuk a beruházási döntéseket, és ezért szükség van a fenyegetések, a szükségletek és prioritások közös meghatározására, a katonai képességekre irányuló várható szükségletekre is kiterjedően, amelyet olyan eljárások révén lehet meghatározni, mint például a képességfejlesztési terv (CDP). |
| --- | --- |

(22a)

A szomszédos régiókban kialakult növekvő instabilitásra és konfliktusokra, továbbá az új biztonsági és geopolitikai fenyegetésekre való reagálás érdekében a tagállamoknak és az Uniónak össze kell hangolniuk a beruházási döntéseket, és ezért szükség van a fenyegetések, a szükségletek és prioritások közös meghatározására, a katonai képességekre irányuló várható szükségletekre is kiterjedően, amelyet olyan eljárások révén lehet meghatározni, mint például a képességfejlesztési terv (CDP).

| (23) | Az Unió védelmi iparában az innováció és a technológiai fejlesztés előmozdításának az Unió biztonsági és védelmi érdekeivel összhangban kell történnie. Ennek megfelelően az egyik odaítélési szempontnak annak kell lennie, hogy az adott tevékenység mennyiben szolgálja ezeket az érdekeket, illetve a védelmi célú kutatásra és a védelmi képességekre vonatkozóan a tagállamok által közösen elfogadott prioritásokat. Az Unión belül a közös védelmi kutatásokkal és képességekkel kapcsolatos hiányosságok a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretében kerülnek azonosításra, mégpedig az átfogó stratégiai kutatási menetrend
  és a képességfejlesztési terv, többek között a képességfejlesztési terv tematikus stratégiai forgatókönyvei
  segítségével. Más uniós folyamatok, például a koordinált éves védelmi szemle és az állandó strukturált együttműködés is támogatni fogják a releváns prioritások megvalósítását a szorosabb együttműködésre kínálkozó lehetőségek azonosítása és előmozdítása révén, a biztonsággal és a védelemmel kapcsolatos ambiciózus uniós törekvések megvalósítása érdekében. Adott esetben a regionális és nemzetközi
  prioritásokat
   – ideértve azokat is, amelyek az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének keretében kerülnek meghatározásra – szintén figyelembe
  kell venni
  , ha összhangban vannak az uniós prioritásokkal, és nem akadályozzák a tagállamok vagy a társult országok részvételét, figyelembe véve ugyanakkor azt is, hogy a felesleges párhuzamosságokat el kell kerülni. |
| --- | --- |

(23)

Az Unió védelmi iparában az innováció és a technológiai fejlesztés előmozdításának az Unió biztonsági és védelmi érdekeivel összhangban kell történnie. Ennek megfelelően az egyik odaítélési szempontnak annak kell lennie, hogy az adott tevékenység mennyiben szolgálja ezeket az érdekeket, illetve a védelmi célú kutatásra és a védelmi képességekre vonatkozóan a tagállamok által közösen elfogadott prioritásokat. Az Unión belül a közös védelmi kutatásokkal és képességekkel kapcsolatos hiányosságok a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretében kerülnek azonosításra, mégpedig az átfogó stratégiai kutatási menetrend
  és a képességfejlesztési terv, többek között a képességfejlesztési terv tematikus stratégiai forgatókönyvei
  segítségével. Más uniós folyamatok, például a koordinált éves védelmi szemle és az állandó strukturált együttműködés is támogatni fogják a releváns prioritások megvalósítását a szorosabb együttműködésre kínálkozó lehetőségek azonosítása és előmozdítása révén, a biztonsággal és a védelemmel kapcsolatos ambiciózus uniós törekvések megvalósítása érdekében. Adott esetben a regionális és nemzetközi
  prioritásokat
   – ideértve azokat is, amelyek az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének keretében kerülnek meghatározásra – szintén figyelembe
  kell venni
  , ha összhangban vannak az uniós prioritásokkal, és nem akadályozzák a tagállamok vagy a társult országok részvételét, figyelembe véve ugyanakkor azt is, hogy a felesleges párhuzamosságokat el kell kerülni.

| (24) | Az állandó strukturált együttműködéssel összefüggésben az Unió intézményi keretében kidolgozott támogatható tevékenységeknek folyamatosan biztosítaniuk kell a szorosabb együttműködést a különböző tagállamok jogalanyai között, ezzel pedig közvetlenül hozzájárulhatnak az alap céljainak eléréséhez. Kiválasztásuk esetén az ilyen projektek esetében ezért indokolt magasabb finanszírozási arányt alkalmazni. |
| --- | --- |

(24)

Az állandó strukturált együttműködéssel összefüggésben az Unió intézményi keretében kidolgozott támogatható tevékenységeknek folyamatosan biztosítaniuk kell a szorosabb együttműködést a különböző tagállamok jogalanyai között, ezzel pedig közvetlenül hozzájárulhatnak az alap céljainak eléréséhez. Kiválasztásuk esetén az ilyen projektek esetében ezért indokolt magasabb finanszírozási arányt alkalmazni.

| (24a) | Az alapnak figyelembe kell vennie a katonai mobilitásról szóló cselekvési tervet, mint a következő Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, az Európai Békekeret részét annak érdekében, hogy támogassa többek között a közös kül- és biztonságpolitika KKBP/KVBP-misszióit, és a hibrid fenyegetések elleni erőfeszítéseket, amelyek a képességfejlesztési tervvel, a koordinált éves védelmi szemlével (CARD) és az állandó strukturált együttműködéssel (PESCO) együtt elősegítik a képességtervezés, a fejlesztés, a beszerzés és a műveletek összehangolását. |
| --- | --- |

(24a)

Az alapnak figyelembe kell vennie a katonai mobilitásról szóló cselekvési tervet, mint a következő Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, az Európai Békekeret részét annak érdekében, hogy támogassa többek között a közös kül- és biztonságpolitika KKBP/KVBP-misszióit, és a hibrid fenyegetések elleni erőfeszítéseket, amelyek a képességfejlesztési tervvel, a koordinált éves védelmi szemlével (CARD) és az állandó strukturált együttműködéssel (PESCO) együtt elősegítik a képességtervezés, a fejlesztés, a beszerzés és a műveletek összehangolását.

| (25) | A Bizottság a felesleges párhuzamosságok elkerülése érdekében figyelembe veszi az Európai horizont keretprogram keretében finanszírozott egyéb tevékenységeket, biztosítja a polgári és védelmi kutatások közötti kölcsönös inspirációt
  és szinergiát, valamint azt, hogy az Európai horizont keretprogram továbbra is tisztán polgári kutatási program maradjon. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság a felesleges párhuzamosságok elkerülése érdekében figyelembe veszi az Európai horizont keretprogram keretében finanszírozott egyéb tevékenységeket, biztosítja a polgári és védelmi kutatások közötti kölcsönös inspirációt
  és szinergiát, valamint azt, hogy az Európai horizont keretprogram továbbra is tisztán polgári kutatási program maradjon.

| (26) | A kiberbiztonság és a kibervédelem egyre fontosabb kihívások, és a Bizottság és a főképviselő elismerte annak szükségességét, hogy szinergiákat kell létrehozni az alap hatálya alá tartozó kibervédelmi intézkedések és a kiberbiztonsággal kapcsolatos – például a kiberbiztonságról szóló közös közleményben bejelentett – uniós kezdeményezések között. Különösen a létrehozandó Európai Kiberbiztonsági Ipari, Technológiai és Kutatási Kompetenciaközpontnak kell szinergiára törekednie a kiberbiztonság polgári és védelmi dimenziói között. A kompetenciaközpont tevékenyen támogathatná a tagállamokat és más érintett szereplőket tanácsadással, szakértelem megosztásával, valamint a projektek és tevékenységek terén az együttműködés elősegítésével, továbbá abban az esetben is, ha az Európai Védelmi Alappal kapcsolatban projektmenedzserként eljáró tagállamok ezt kérik. |
| --- | --- |

(26)

A kiberbiztonság és a kibervédelem egyre fontosabb kihívások, és a Bizottság és a főképviselő elismerte annak szükségességét, hogy szinergiákat kell létrehozni az alap hatálya alá tartozó kibervédelmi intézkedések és a kiberbiztonsággal kapcsolatos – például a kiberbiztonságról szóló közös közleményben bejelentett – uniós kezdeményezések között. Különösen a létrehozandó Európai Kiberbiztonsági Ipari, Technológiai és Kutatási Kompetenciaközpontnak kell szinergiára törekednie a kiberbiztonság polgári és védelmi dimenziói között. A kompetenciaközpont tevékenyen támogathatná a tagállamokat és más érintett szereplőket tanácsadással, szakértelem megosztásával, valamint a projektek és tevékenységek terén az együttműködés elősegítésével, továbbá abban az esetben is, ha az Európai Védelmi Alappal kapcsolatban projektmenedzserként eljáró tagállamok ezt kérik.

| (27) | Integrált megközelítést kell biztosítani a Bizottság által az (EU, Euratom) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: költségvetési rendelet) [58. cikke (2) bekezdésének b) pontja] értelmében elindított, a védelmi célú kutatásra irányuló előkészítő intézkedés és a(z) .../EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott európai védelmi ipari fejlesztési program körébe tartozó tevékenységek összehangolásával, valamint a részvétel feltételeinek harmonizálása, egy koherensebb eszköztár létrehozása és az innovációs, együttműködési és gazdasági hatás növelése érdekében, elkerülve ugyanakkor a felesleges párhuzamosságokat és a szétaprózottságot. Ezzel az integrált megközelítéssel az alap hozzájárulna a védelmi kutatások eredményeinek jobb hasznosításához a védelmi ágazat sajátosságainak figyelembevétele mellett megszüntetve a kutatás és a fejlesztés közötti szakadékot, valamint elősegítve az innováció minden formáját
  – és adott esetben a polgári területen várható pozitív hatásokat –
  , ideértve a forradalmi innovációt is, amelynek esetében az esetleges kudarcot el kell fogadni. |
| --- | --- |

(27)

Integrált megközelítést kell biztosítani a Bizottság által az (EU, Euratom) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: költségvetési rendelet) [58. cikke (2) bekezdésének b) pontja] értelmében elindított, a védelmi célú kutatásra irányuló előkészítő intézkedés és a(z) .../EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott európai védelmi ipari fejlesztési program körébe tartozó tevékenységek összehangolásával, valamint a részvétel feltételeinek harmonizálása, egy koherensebb eszköztár létrehozása és az innovációs, együttműködési és gazdasági hatás növelése érdekében, elkerülve ugyanakkor a felesleges párhuzamosságokat és a szétaprózottságot. Ezzel az integrált megközelítéssel az alap hozzájárulna a védelmi kutatások eredményeinek jobb hasznosításához a védelmi ágazat sajátosságainak figyelembevétele mellett megszüntetve a kutatás és a fejlesztés közötti szakadékot, valamint elősegítve az innováció minden formáját
  – és adott esetben a polgári területen várható pozitív hatásokat –
  , ideértve a forradalmi innovációt is, amelynek esetében az esetleges kudarcot el kell fogadni.

| (28) | Ezen alap szakpolitikai célkitűzéseit az InvestEU Alap [...] szakpolitikai keretéhez/kereteihez tartozó pénzügyi eszközök és költségvetési garanciák is támogatni fogják. |
| --- | --- |

(28)

Ezen alap szakpolitikai célkitűzéseit az InvestEU Alap [...] szakpolitikai keretéhez/kereteihez tartozó pénzügyi eszközök és költségvetési garanciák is támogatni fogják.

| (29) | A pénzügyi támogatást a piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére kell – arányos mértékben – felhasználni, kerülve a tevékenységek megkettőzését vagy a magánfinanszírozás kiszorítását, illetve a verseny torzulását a belső piacon. A tevékenységeknek egyértelmű uniós hozzáadott értéket kell képviselniük. |
| --- | --- |

(29)

A pénzügyi támogatást a piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére kell – arányos mértékben – felhasználni, kerülve a tevékenységek megkettőzését vagy a magánfinanszírozás kiszorítását, illetve a verseny torzulását a belső piacon. A tevékenységeknek egyértelmű uniós hozzáadott értéket kell képviselniük.

| (30) | A rendeletben szereplő finanszírozási formákat és a végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek elérni a tevékenységek egyedi célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának várható kockázatát. Mérlegelni kell többek között az egyösszegű átalányok, százalékos átalányfinanszírozás és az egységköltségek, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet [125. cikkének (1) bekezdésében] említettek szerint. |
| --- | --- |

(30)

A rendeletben szereplő finanszírozási formákat és a végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek elérni a tevékenységek egyedi célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának várható kockázatát. Mérlegelni kell többek között az egyösszegű átalányok, százalékos átalányfinanszírozás és az egységköltségek, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet [125. cikkének (1) bekezdésében] említettek szerint.

| (31) | A Bizottságnak az alap célkitűzéseinek megfelelő éves vagy többéves munkaprogramokat kell meg határoznia.
  A munkaprogramoknak figyelembe kell venniük az európai védelmi ipari fejlesztési programmal, a kísérleti projekttel és a védelmi célú kutatásra irányuló előkészítő intézkedéssel kapcsolatos kezdeti tapasztalatokat.
  ▌ |
| --- | --- |

(31)

A Bizottságnak az alap célkitűzéseinek megfelelő éves vagy többéves munkaprogramokat kell meg határoznia.
  A munkaprogramoknak figyelembe kell venniük az európai védelmi ipari fejlesztési programmal, a kísérleti projekttel és a védelmi célú kutatásra irányuló előkészítő intézkedéssel kapcsolatos kezdeti tapasztalatokat.
  ▌

| (32) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a munkaprogram elfogadására, valamint a támogatásoknak a kiválasztott fejlesztési tevékenységekre való odaítélésére vonatkozóan. A fejlesztési tevékenységek végrehajtása során figyelembe kell venni különösen a védelmi ágazat sajátosságait, nevezetesen a tagállamoknak és/vagy a társult országoknak a tervezési és beszerzési folyamat tekintetében fennálló felelősségét. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a [182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi] rendeletnek megfelelően kell gyakorolni (5). |
| --- | --- |

(32)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a munkaprogram elfogadására, valamint a támogatásoknak a kiválasztott fejlesztési tevékenységekre való odaítélésére vonatkozóan. A fejlesztési tevékenységek végrehajtása során figyelembe kell venni különösen a védelmi ágazat sajátosságait, nevezetesen a tagállamoknak és/vagy a társult országoknak a tervezési és beszerzési folyamat tekintetében fennálló felelősségét. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a [182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi] rendeletnek megfelelően kell gyakorolni (5).

| (33) | A nyitott belső piac előmozdítása érdekében ösztönözni kell, hogy a finanszírozott tevékenységekben határon átnyúló tevékenységet folytató kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalatok is részt vegyenek konzorciumi tagként vagy alvállalkozóként.
  A munkaprogramnak biztosítania kell, hogy a teljes költségvetés egy jelentősebb részéből olyan tevékenységeket támogassanak, amelyek lehetővé teszik a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok határon átnyúló részvételét. |
| --- | --- |

(33)

A nyitott belső piac előmozdítása érdekében ösztönözni kell, hogy a finanszírozott tevékenységekben határon átnyúló tevékenységet folytató kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalatok is részt vegyenek konzorciumi tagként vagy alvállalkozóként.
  A munkaprogramnak biztosítania kell, hogy a teljes költségvetés egy jelentősebb részéből olyan tevékenységeket támogassanak, amelyek lehetővé teszik a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok határon átnyúló részvételét.

| (34) | A Bizottságnak törekednie kell arra, hogy ▌fenntartsa a párbeszédet
  az Európai Parlamenttel,
  a tagállamokkal és az iparággal
  annak érdekében, hogy az alap a védelmi iparra gyakorolt hatása révén sikeres legyen
  . |
| --- | --- |

(34)

A Bizottságnak törekednie kell arra, hogy ▌fenntartsa a párbeszédet
  az Európai Parlamenttel,
  a tagállamokkal és az iparággal
  annak érdekében, hogy az alap a védelmi iparra gyakorolt hatása révén sikeres legyen
  .

| (35) | Ez a rendelet meghatározza az Európai Védelmi Alap pénzügyi keretösszegét, amely a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti [új intézményközi megállapodás] (6) értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára.
  A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy az adminisztratív eljárások a lehető legegyszerűbbek legyenek és minimális többletköltséggel járjanak. |
| --- | --- |

(35)

Ez a rendelet meghatározza az Európai Védelmi Alap pénzügyi keretösszegét, amely a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti [új intézményközi megállapodás] (6) értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára.
  A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy az adminisztratív eljárások a lehető legegyszerűbbek legyenek és minimális többletköltséggel járjanak.

| (36) | Az alapra – eltérő rendelkezés hiányában – a költségvetési rendelet alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a pénzügyi támogatásra, a pénzügyi eszközökre és a költségvetési garanciákra – vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(36)

Az alapra – eltérő rendelkezés hiányában – a költségvetési rendelet alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a pénzügyi támogatásra, a pénzügyi eszközökre és a költségvetési garanciákra – vonatkozó szabályokat.

| (37) | Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok vonatkoznak. E szabályokat a költségvetési rendelet rögzíti, és azok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és annak vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás révén történő végrehajtására vonatkozó eljárást, valamint rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségére vonatkozó ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az Unió költségvetésének a tagállamokban a jogállamisággal kapcsolatos általános hiányosságok esetén való védelmére is vonatkoznak, mivel a jogállamiság elvének tiszteletben tartása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és hatékony uniós finanszírozás alapvető előfeltétele. |
| --- | --- |

(37)

Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok vonatkoznak. E szabályokat a költségvetési rendelet rögzíti, és azok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és annak vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás révén történő végrehajtására vonatkozó eljárást, valamint rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségére vonatkozó ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az Unió költségvetésének a tagállamokban a jogállamisággal kapcsolatos általános hiányosságok esetén való védelmére is vonatkoznak, mivel a jogállamiság elvének tiszteletben tartása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és hatékony uniós finanszírozás alapvető előfeltétele.

| (38) | A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7), a 2988/95/Euratom, EK tanácsi rendelettel (8), a 2185/96/Euratom (9), EK tanácsi rendelettel és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (10) összhangban, az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben közigazgatási szankciók alkalmazását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel összhangban igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség nyomozást és vádhatósági eljárást folytathat az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás és más bűncselekmények ügyében (11). A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki vagy amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a szükséges jogokat és hozzáférést a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. |
| --- | --- |

(38)

A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7), a 2988/95/Euratom, EK tanácsi rendelettel (8), a 2185/96/Euratom (9), EK tanácsi rendelettel és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (10) összhangban, az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben közigazgatási szankciók alkalmazását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel összhangban igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség nyomozást és vádhatósági eljárást folytathat az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás és más bűncselekmények ügyében (11). A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki vagy amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a szükséges jogokat és hozzáférést a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak.

| (39) | Az Európai Gazdasági Térségben (EGT) tagsággal rendelkező harmadik országok az EGT-megállapodással – amely a programoknak a megállapodás szerint meghozott határozattal történő végrehajtásáról rendelkezik – létrehozott együttműködés keretében részt vehetnek uniós programokban. E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Számvevőszék számára a hatáskörük hiánytalan gyakorlásához szükséges jogok és hozzáférés biztosításáról. |
| --- | --- |

(39)

Az Európai Gazdasági Térségben (EGT) tagsággal rendelkező harmadik országok az EGT-megállapodással – amely a programoknak a megállapodás szerint meghozott határozattal történő végrehajtásáról rendelkezik – létrehozott együttműködés keretében részt vehetnek uniós programokban. E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Számvevőszék számára a hatáskörük hiánytalan gyakorlásához szükséges jogok és hozzáférés biztosításáról.

| (40) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése értelmében e rendeletet sajátos nyomon követési követelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként a tagállamokra nehezedőeket. Ezek a követelmények adott esetben – a rendelet gyakorlati hatásai értékelésének alapjaként – mérhető mutatókat is magukban foglalhatnak. A Bizottságnak legkésőbb négy évvel az alap végrehajtásának kezdetét követően időközi értékelést, az alap végrehajtási időszakának végén pedig végső értékelést kell készítenie, amelyben a pénzügyi tevékenységeket a pénzügyi megvalósítás eredményei, valamint – az adott időpontban lehetséges mértékben – az eredményei és hatásai szempontjából megvizsgálja.
  Ezekben
  a 
  jelentésekben
  a kkv-knak és a közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak az alap által támogatott határokon átnyúló projektekben, illetve a kkv-knak és a közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak a globális értékláncban való részvételét is elemezni kell
  , és azoknak tartalmazniuk kell a címzettek származási országára, az egyes projektekben részt vevő országok számára és lehetőség szerint a keletkező szellemi tulajdonhoz fűződő jogok elosztására vonatkozó információkat is
  . A Bizottság javaslatot tehet e rendelet módosítására is az alap végrehajtása során bekövetkező esetleges fejleményekre adott válaszként. |
| --- | --- |

(40)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése értelmében e rendeletet sajátos nyomon követési követelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként a tagállamokra nehezedőeket. Ezek a követelmények adott esetben – a rendelet gyakorlati hatásai értékelésének alapjaként – mérhető mutatókat is magukban foglalhatnak. A Bizottságnak legkésőbb négy évvel az alap végrehajtásának kezdetét követően időközi értékelést, az alap végrehajtási időszakának végén pedig végső értékelést kell készítenie, amelyben a pénzügyi tevékenységeket a pénzügyi megvalósítás eredményei, valamint – az adott időpontban lehetséges mértékben – az eredményei és hatásai szempontjából megvizsgálja.
  Ezekben
  a 
  jelentésekben
  a kkv-knak és a közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak az alap által támogatott határokon átnyúló projektekben, illetve a kkv-knak és a közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak a globális értékláncban való részvételét is elemezni kell
  , és azoknak tartalmazniuk kell a címzettek származási országára, az egyes projektekben részt vevő országok számára és lehetőség szerint a keletkező szellemi tulajdonhoz fűződő jogok elosztására vonatkozó információkat is
  . A Bizottság javaslatot tehet e rendelet módosítására is az alap végrehajtása során bekövetkező esetleges fejleményekre adott válaszként.

| (41) | Tekintettel az éghajlatváltozás kezelésének fontosságára, a Párizsi Megállapodás végrehajtására tett uniós kötelezettségvállalásokkal és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaival összhangban, ez az alap hozzájárul majd az éghajlati szempontoknak az uniós szakpolitikákban történő érvényesítéséhez, valamint annak az általános célkitűzésnek a teljesítéséhez, hogy az uniós költségvetési kiadások legalább 25 %-a éghajlat-politikai célok eléréséhez járuljon hozzá. A releváns tevékenységek meghatározására az alap előkészítése és végrehajtása során, újraértékelésükre pedig a program félidős értékelés keretében kerül majd sor. |
| --- | --- |

(41)

Tekintettel az éghajlatváltozás kezelésének fontosságára, a Párizsi Megállapodás végrehajtására tett uniós kötelezettségvállalásokkal és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaival összhangban, ez az alap hozzájárul majd az éghajlati szempontoknak az uniós szakpolitikákban történő érvényesítéséhez, valamint annak az általános célkitűzésnek a teljesítéséhez, hogy az uniós költségvetési kiadások legalább 25 %-a éghajlat-politikai célok eléréséhez járuljon hozzá. A releváns tevékenységek meghatározására az alap előkészítése és végrehajtása során, újraértékelésükre pedig a program félidős értékelés keretében kerül majd sor.

| (42) | Mivel az alap csak a védelmi vonatkozású termékek és technológiák
  K+F
  szakaszát támogatja, a finanszírozott tevékenységek eredményeként létrejövő termékek vagy technológiák vonatkozásában az Uniót ▌nem illethetik meg tulajdon- vagy szellemi tulajdonhoz fűződő jogok, kivéve, ha az uniós segítségnyújtást közbeszerzésen keresztül nyújtják. Ugyanakkor kutatási tevékenységek esetében az érdekelt tagállamoknak és társult országoknak lehetőséget kell biztosítani a finanszírozott tevékenységek eredményeinek felhasználására és az együttműködésen alapuló további fejlesztésben való részvételre, és ezért lehetővé kell tenni az említett elvtől való eltérést. |
| --- | --- |

(42)

Mivel az alap csak a védelmi vonatkozású termékek és technológiák
  K+F
  szakaszát támogatja, a finanszírozott tevékenységek eredményeként létrejövő termékek vagy technológiák vonatkozásában az Uniót ▌nem illethetik meg tulajdon- vagy szellemi tulajdonhoz fűződő jogok, kivéve, ha az uniós segítségnyújtást közbeszerzésen keresztül nyújtják. Ugyanakkor kutatási tevékenységek esetében az érdekelt tagállamoknak és társult országoknak lehetőséget kell biztosítani a finanszírozott tevékenységek eredményeinek felhasználására és az együttműködésen alapuló további fejlesztésben való részvételre, és ezért lehetővé kell tenni az említett elvtől való eltérést.

| (43) | Az Unió által nyújtott pénzügyi
  támogatást
  ▌a védelmi vonatkozású termékek Unión belüli transzferéről szóló 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12)

  teljes körű és megfelelő végrehajtásának kell kísérnie, és nem érintheti
  a termékek, felszerelések, illetve technológiák
  kivitelét
  . |
| --- | --- |

(43)

Az Unió által nyújtott pénzügyi
  támogatást
  ▌a védelmi vonatkozású termékek Unión belüli transzferéről szóló 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12)

  teljes körű és megfelelő végrehajtásának kell kísérnie, és nem érintheti
  a termékek, felszerelések, illetve technológiák
  kivitelét
  .

| (43a) | Nem jogosultak finanszírozásban részesülni azok a jogalanyok, amelyeket valamely bíróság bűnösnek talált olyan bűncselekmény elkövetésében, mint amilyen például – de nem kizárólag – a hivatali vesztegetés vagy az uniós korlátozó intézkedések megsértése. A Bizottság úgy határozhat, hogy az ilyen jogalanyokat, illetve azt a jogalanyt, ahol a vezető tisztségviselőket bűnösnek találták, az ítéletet követő legalább 36 hónapig ki kell zárni a finanszírozás kérelmezéséből. A Bizottság nyilvánosan hozzáférhető adatbázist tart fenn, amely minden kizárt vállalkozást tartalmaz. Amennyiben egy jogalannyal szemben bűncselekmény miatt hitelt érdemlő és releváns vizsgálat indult, a Bizottság fenntartja magának a jogot arra, hogy a finanszírozás odaítélése előtt megvárja a vizsgálat eredményét. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(43a)

Nem jogosultak finanszírozásban részesülni azok a jogalanyok, amelyeket valamely bíróság bűnösnek talált olyan bűncselekmény elkövetésében, mint amilyen például – de nem kizárólag – a hivatali vesztegetés vagy az uniós korlátozó intézkedések megsértése. A Bizottság úgy határozhat, hogy az ilyen jogalanyokat, illetve azt a jogalanyt, ahol a vezető tisztségviselőket bűnösnek találták, az ítéletet követő legalább 36 hónapig ki kell zárni a finanszírozás kérelmezéséből. A Bizottság nyilvánosan hozzáférhető adatbázist tart fenn, amely minden kizárt vállalkozást tartalmaz. Amennyiben egy jogalannyal szemben bűncselekmény miatt hitelt érdemlő és releváns vizsgálat indult, a Bizottság fenntartja magának a jogot arra, hogy a finanszírozás odaítélése előtt megvárja a vizsgálat eredményét. [Mód. 4]

| (43b) | Az alapnak a vállalatirányítás és a közbeszerzési gyakorlatok terén támogatnia kell a bevált ágazati gyakorlatokat. Ennek magában kell foglalnia a visszaélés anonim és bizalmas bejelentésének lehetőségét harmadik felek által üzemeltetett forróvonalakon keresztül és a megtorló intézkedéseket megakadályozó eljárások alkalmazásával. Az odaítélési eljárásnak tükröznie kell ezeket a vállalatirányítási normákat, hogy az európai védelmi ágazatban javuljanak a vállalati elszámoltathatóság normái. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(43b)

Az alapnak a vállalatirányítás és a közbeszerzési gyakorlatok terén támogatnia kell a bevált ágazati gyakorlatokat. Ennek magában kell foglalnia a visszaélés anonim és bizalmas bejelentésének lehetőségét harmadik felek által üzemeltetett forróvonalakon keresztül és a megtorló intézkedéseket megakadályozó eljárások alkalmazásával. Az odaítélési eljárásnak tükröznie kell ezeket a vállalatirányítási normákat, hogy az európai védelmi ágazatban javuljanak a vállalati elszámoltathatóság normái. [Mód. 5]

| (44) | A különleges háttér-információk felhasználása vagy illetéktelen személyeknek a kutatási projektek révén keletkezett érzékeny eredményekhez való hozzáférése kedvezőtlen hatást gyakorolhat akár az Unió, akár pedig egy vagy több tagállam érdekeire. Ezért a bizalmas és a minősített adatok kezelését az irányadó uniós jog és az intézmények belső szabályzatai, így különösen az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozat szerint kell végezni (13). |
| --- | --- |

(44)

A különleges háttér-információk felhasználása vagy illetéktelen személyeknek a kutatási projektek révén keletkezett érzékeny eredményekhez való hozzáférése kedvezőtlen hatást gyakorolhat akár az Unió, akár pedig egy vagy több tagállam érdekeire. Ezért a bizalmas és a minősített adatok kezelését az irányadó uniós jog és az intézmények belső szabályzatai, így különösen az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozat szerint kell végezni (13).

| (45) | E rendelet kiegészítésének vagy módosításának lehetővé tétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a fejlesztési tevékenységek finanszírozásának odaítélésre, a munkaprogramok elfogadására és a hatásútvonal-mutatókra vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(45)

E rendelet kiegészítésének vagy módosításának lehetővé tétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a fejlesztési tevékenységek finanszírozásának odaítélésre, a munkaprogramok elfogadására és a hatásútvonal-mutatókra vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (46) | A Bizottságnak a titoktartás és a biztonság követelményeire és különösen a minősített adatokra és a különleges adatokra kellő figyelemmel kell kezelnie az alapot. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottságnak a titoktartás és a biztonság követelményeire és különösen a minősített adatokra és a különleges adatokra kellő figyelemmel kell kezelnie az alapot.

| (46a) | Ha a vállalkozások új védelmi vonatkozású termékek vagy technológiák létrehozását, illetve meglévők újrapozicionálását javasolják, kötelesek betartani az alkalmazandó jogszabályokat. Amennyiben nem léteznek hatályos alkalmazandó jogszabályok, úgy a vállalkozásoknak kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy tiszteletben tartják az alapvető jogokkal, az emberek jólétével, az emberi genom védelmével, az állatokkal való bánásmóddal, a természeti környezet megóvásával, a kulturális örökség védelmével, valamint a globális javakhoz, többek között a világűrhöz és a kibertérhez való méltányos hozzáféréssel kapcsolatos valamennyi egyetemes etikai elvet. A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a javaslatok szisztematikus átvilágítás tárgyát képezzék, amelynek célja a súlyos etikai kérdéseket felvető tevékenységek azonosítása és etikai értékelésre történő előterjesztése. Az etikai szempontból elfogadhatatlan tevékenységek nem részesülhetnek uniós finanszírozásban. |
| --- | --- |

(46a)

Ha a vállalkozások új védelmi vonatkozású termékek vagy technológiák létrehozását, illetve meglévők újrapozicionálását javasolják, kötelesek betartani az alkalmazandó jogszabályokat. Amennyiben nem léteznek hatályos alkalmazandó jogszabályok, úgy a vállalkozásoknak kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy tiszteletben tartják az alapvető jogokkal, az emberek jólétével, az emberi genom védelmével, az állatokkal való bánásmóddal, a természeti környezet megóvásával, a kulturális örökség védelmével, valamint a globális javakhoz, többek között a világűrhöz és a kibertérhez való méltányos hozzáféréssel kapcsolatos valamennyi egyetemes etikai elvet. A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a javaslatok szisztematikus átvilágítás tárgyát képezzék, amelynek célja a súlyos etikai kérdéseket felvető tevékenységek azonosítása és etikai értékelésre történő előterjesztése. Az etikai szempontból elfogadhatatlan tevékenységek nem részesülhetnek uniós finanszírozásban.

| (46b) | A Tanácsnak törekednie kell arra, hogy [2020. december 31.] előtt határozatot hozzon a pilóta nélküli fegyveres légi járművek használatáról. E határozat hatálybalépése előtt nem szabad finanszírozást rendelkezésre bocsátani pilóta nélküli fegyveres légi járművek kifejlesztésére. |
| --- | --- |

(46b)

A Tanácsnak törekednie kell arra, hogy [2020. december 31.] előtt határozatot hozzon a pilóta nélküli fegyveres légi járművek használatáról. E határozat hatálybalépése előtt nem szabad finanszírozást rendelkezésre bocsátani pilóta nélküli fegyveres légi járművek kifejlesztésére.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

KUTATÁSRA ÉS FEJLESZTÉSRE VONATKOZÓ KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet létrehozza az Európai Védelmi Alapot (a továbbiakban: alap).

A rendelet megállapítja az alap célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

▌

| (2) | „ellenőrzés”: egy vagy több köztes jogalanyon keresztül, közvetlenül vagy közvetve egy jogalanyra történő meghatározó befolyás gyakorlásának képessége; |
| --- | --- |

(2)

„ellenőrzés”: egy vagy több köztes jogalanyon keresztül, közvetlenül vagy közvetve egy jogalanyra történő meghatározó befolyás gyakorlásának képessége;

| (3) | „fejlesztési tevékenység”: elsősorban a fejlesztési szakaszban kifejtett védelemorientált tevékenységet magában foglaló minden olyan tevékenység, amely új termékekre vagy technológiákra, illetve már létező termékek vagy technológiák korszerűsítésére vonatkozik, kivéve fegyverek előállítását és használatát; |
| --- | --- |

(3)

„fejlesztési tevékenység”: elsősorban a fejlesztési szakaszban kifejtett védelemorientált tevékenységet magában foglaló minden olyan tevékenység, amely új termékekre vagy technológiákra, illetve már létező termékek vagy technológiák korszerűsítésére vonatkozik, kivéve fegyverek előállítását és használatát;

| (4) | „forradalmi védelmi technológia”: olyan technológia, amelynek alkalmazása gyökeresen képes megváltoztatni a védelmi ügyek koncepcióit és vitelét; |
| --- | --- |

(4)

„forradalmi védelmi technológia”: olyan technológia, amelynek alkalmazása gyökeresen képes megváltoztatni a védelmi ügyek koncepcióit és vitelét;

| (5) | „ügyvezetési struktúra”: a nemzeti jognak megfelelően kijelölt bármely olyan testület vagy testületek, amelyek felhatalmazással rendelkeznek arra, hogy meghatározzák a vállalkozás stratégiáját, céljait és általános irányítását, valamint felügyelik és nyomon követik a vezetőségi döntéshozatalt; |
| --- | --- |

(5)

„ügyvezetési struktúra”: a nemzeti jognak megfelelően kijelölt bármely olyan testület vagy testületek, amelyek felhatalmazással rendelkeznek arra, hogy meghatározzák a vállalkozás stratégiáját, céljait és általános irányítását, valamint felügyelik és nyomon követik a vezetőségi döntéshozatalt;

| (6) | „jogalany”: minden olyan természetes személy, vagy a nemzeti jog, az uniós jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott olyan jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat, vagy a költségvetési rendelet [197. cikke (2) bekezdésének c) pontja] szerinti, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet; |
| --- | --- |

(6)

„jogalany”: minden olyan természetes személy, vagy a nemzeti jog, az uniós jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott olyan jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat, vagy a költségvetési rendelet [197. cikke (2) bekezdésének c) pontja] szerinti, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet;

| (7) | „közepes piaci tőkeértékű vállalat”: olyan vállalat, amely nem a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (14) meghatározása szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás (a továbbiakban: kkv), és amely alkalmazottainak létszáma – a személyzet létszámát az említett ajánlás melléklete I. címének 3., 4., 5. és 6. cikke szerint számítva – legfeljebb 3 000 fő; |
| --- | --- |

(7)

„közepes piaci tőkeértékű vállalat”: olyan vállalat, amely nem a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (14) meghatározása szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás (a továbbiakban: kkv), és amely alkalmazottainak létszáma – a személyzet létszámát az említett ajánlás melléklete I. címének 3., 4., 5. és 6. cikke szerint számítva – legfeljebb 3 000 fő;

| (8) | „kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés”: kutatási-fejlesztési szolgáltatások olyan beszerzése, amely a kockázatok és a hasznok piaci feltételek szerinti megosztásán, többszakaszos, versenyalapú fejlesztésen alapul oly módon, hogy a kutatási-fejlesztési szolgáltatások beszerzése és a végtermék kereskedelmi mennyiségekben történő piaci bevezetése egyértelműen különválik egymástól; |
| --- | --- |

(8)

„kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés”: kutatási-fejlesztési szolgáltatások olyan beszerzése, amely a kockázatok és a hasznok piaci feltételek szerinti megosztásán, többszakaszos, versenyalapú fejlesztésen alapul oly módon, hogy a kutatási-fejlesztési szolgáltatások beszerzése és a végtermék kereskedelmi mennyiségekben történő piaci bevezetése egyértelműen különválik egymástól;

| (9) | „projektmenedzser”: valamely tagállamban vagy társult országban letelepedett bármely ajánlatkérő szerv, amelyet valamely tagállam vagy társult ország, illetve tagállamok és/vagy társult országok egy csoportja hozott létre állandó vagy eseti jelleggel multinacionális fegyverkezési projektek irányítására; |
| --- | --- |

(9)

„projektmenedzser”: valamely tagállamban vagy társult országban letelepedett bármely ajánlatkérő szerv, amelyet valamely tagállam vagy társult ország, illetve tagállamok és/vagy társult országok egy csoportja hozott létre állandó vagy eseti jelleggel multinacionális fegyverkezési projektek irányítására;

| (10) | „címzett”: az alap keretében finanszírozásban részesülő bármely jogalany; |
| --- | --- |

(10)

„címzett”: az alap keretében finanszírozásban részesülő bármely jogalany;

| (11) | „kutatási tevékenység”: minden olyan tevékenység, amely kizárólag a védelmi alkalmazásokra összpontosító kutatási tevékenységekből áll; |
| --- | --- |

(11)

„kutatási tevékenység”: minden olyan tevékenység, amely kizárólag a védelmi alkalmazásokra összpontosító kutatási tevékenységekből áll;

| (12) | „eredmények”: az adott tevékenység bármilyen fizikai vagy immateriális hatása, például adatok, know-how vagy információk, függetlenül azok formájától és jellegétől, valamint attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem, valamint a hozzájuk kapcsolódó jogok, beleértve a szellemitulajdon-jogokat is; |
| --- | --- |

(12)

„eredmények”: az adott tevékenység bármilyen fizikai vagy immateriális hatása, például adatok, know-how vagy információk, függetlenül azok formájától és jellegétől, valamint attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem, valamint a hozzájuk kapcsolódó jogok, beleértve a szellemitulajdon-jogokat is;

| (13) | „különjelentés”: a kutatási tevékenység konkrét célja, amely összegzi annak eredményeit, és kiterjedt információkat tartalmaz az alapelvekre, a célkitűzésekre, a tényleges eredményekre, az alapvető tulajdonságokra, a végrehajtott tesztekre, a lehetséges előnyökre, a potenciális védelmi alkalmazásokra, valamint a kutatás várt hasznosítási útjára vonatkozóan; |
| --- | --- |

(13)

„különjelentés”: a kutatási tevékenység konkrét célja, amely összegzi annak eredményeit, és kiterjedt információkat tartalmaz az alapelvekre, a célkitűzésekre, a tényleges eredményekre, az alapvető tulajdonságokra, a végrehajtott tesztekre, a lehetséges előnyökre, a potenciális védelmi alkalmazásokra, valamint a kutatás várt hasznosítási útjára vonatkozóan;

| (14) | „rendszerprototípus”: egy termék vagy technológia mintadarabja, amellyel üzemi környezetben demonstrálható az adott termék vagy technológia működése; |
| --- | --- |

(14)

„rendszerprototípus”: egy termék vagy technológia mintadarabja, amellyel üzemi környezetben demonstrálható az adott termék vagy technológia működése;

| (15) | „harmadik ország”: olyan ország, amely nem tagja az Uniónak; |
| --- | --- |

(15)

„harmadik ország”: olyan ország, amely nem tagja az Uniónak;

| (16) | „nem társult harmadik ország”: olyan harmadik ország, amely nem minősül az 5. cikk szerinti társult országnak; |
| --- | --- |

(16)

„nem társult harmadik ország”: olyan harmadik ország, amely nem minősül az 5. cikk szerinti társult országnak;

| (17) | „nem társult harmadik országbeli szervezet”: nem társult harmadik országban letelepedett jogalany, vagy olyan jogalany, amelynek ügyvezetői struktúrája nem társult harmadik országban található. |
| --- | --- |

(17)

„nem társult harmadik országbeli szervezet”: nem társult harmadik országban letelepedett jogalany, vagy olyan jogalany, amelynek ügyvezetői struktúrája nem társult harmadik országban található.

| (17a) | „hitelesítés”: az a teljes folyamat, amelynek során bemutatják, hogy a védelmi vonatkozású termék, fizikai vagy immateriális alkotóelem vagy technológia konstrukciója megfelel ez előírt követelményeknek. Ez az eljárás objektív bizonyítékot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy egy konstrukció az adott követelményeknek megfelelően működött; |
| --- | --- |

(17a)

„hitelesítés”: az a teljes folyamat, amelynek során bemutatják, hogy a védelmi vonatkozású termék, fizikai vagy immateriális alkotóelem vagy technológia konstrukciója megfelel ez előírt követelményeknek. Ez az eljárás objektív bizonyítékot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy egy konstrukció az adott követelményeknek megfelelően működött;

| (17b) | „konzorcium”: együttműködő jogalanyok olyan csoportja, amely az alap szerinti valamely tevékenység végrehajtásának céljára jött létre; |
| --- | --- |

(17b)

„konzorcium”: együttműködő jogalanyok olyan csoportja, amely az alap szerinti valamely tevékenység végrehajtásának céljára jött létre;

| (17c) | „tanúsítás” azon eljárás, amely szerint valamely nemzeti hatóság tanúsítja, hogy a védelmi vonatkozású termék, fizikai vagy immateriális alkotóelem vagy technológia megfelel a vonatkozó szabályozásnak; |
| --- | --- |

(17c)

„tanúsítás” azon eljárás, amely szerint valamely nemzeti hatóság tanúsítja, hogy a védelmi vonatkozású termék, fizikai vagy immateriális alkotóelem vagy technológia megfelel a vonatkozó szabályozásnak;

| (17d) | „koordinátor”: olyan jogalany, aki egy konzorcium tagja, és akit a konzorcium összes tagja a Bizottság felé fő kapcsolattartónak jelölt ki a támogatási megállapodás tekintetében. |
| --- | --- |

(17d)

„koordinátor”: olyan jogalany, aki egy konzorcium tagja, és akit a konzorcium összes tagja a Bizottság felé fő kapcsolattartónak jelölt ki a támogatási megállapodás tekintetében.

3. cikk

Az alap célkitűzései

(1)   Az alap általános célkitűzése az európai védelmi ipar versenyképességének, hatékonyságának és innovációs képességének ▌előmozdítása azáltal, hogy
  az egész Unióban
  támogatja a jogalanyok – többek között a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok – közötti együttműködésen alapuló intézkedéseket
  , továbbá megerősíti és fokozza a védelmi ellátási és értékláncok agilitását, kiszélesíti a jogalanyok közötti, határokon átnyúló új együttműködést
  , valamint előmozdítja az innovációban, a kutatásban és a technológiai fejlesztésben rejlő ipari potenciál jobb kihasználását
  a védelmi vonatkozású termékek és technológiák
  életciklusának minden egyes szakaszában ▌. Az alapnak
  hozzá kell járulnia
  az Unió fellépésének szabadságához és
  stratégiai
  autonómiájához ▌, különösen technológiai és ipari szempontból.

(2)   Az alap egyedi célkitűzései a következők:

| a) | a jövőbeli
  európai
  képességek teljesítményének jelentős mértékű fokozására alkalmas, kutatási együttműködésen alapuló
  rendkívül hatékony
  projektek támogatása, amelyek az innováció maximalizálására törekszenek, és új – többek között forradalmi – termékeket és technológiákat vezetnek be; |
| --- | --- |

a)

a jövőbeli
  európai
  képességek teljesítményének jelentős mértékű fokozására alkalmas, kutatási együttműködésen alapuló
  rendkívül hatékony
  projektek támogatása, amelyek az innováció maximalizálására törekszenek, és új – többek között forradalmi – termékeket és technológiákat vezetnek be;

| b) | a tagállamok által a közös kül- és biztonságpolitika keretében
  – különösen a közös biztonság- és védelempolitika képességfejlesztési tervével összefüggésben –
  közösen elfogadott védelmi képességbeli prioritásokkal összhangban lévő, védelmi vonatkozású termékekre és technológiákra vonatkozó, együttműködésen alapuló
  európai
  fejlesztési projektek támogatása, hozzájárulva ezzel az Unión belüli védelmi kiadások nagyobb hatékonyságához, a nagyobb méretgazdaságosság eléréséhez, csökkentve a ▌párhuzamosságok kockázatát,
  a harmadik országokból származó importtól való túlzott függést, ezzel növelve az európai felszerelések tagállamok általi beszerzését
  és ezáltal Unió-szerte csökkentve a védelmi
  piacon a
  termékek és technológiák széttöredezettségét
  , valamint törekedve a tagállamok védelmi rendszereinek nagyobb fokú szabványosítására és a tagállamok képességei közötti interoperabilitás növelésére
  . |
| --- | --- |

b)

a tagállamok által a közös kül- és biztonságpolitika keretében
  – különösen a közös biztonság- és védelempolitika képességfejlesztési tervével összefüggésben –
  közösen elfogadott védelmi képességbeli prioritásokkal összhangban lévő, védelmi vonatkozású termékekre és technológiákra vonatkozó, együttműködésen alapuló
  európai
  fejlesztési projektek támogatása, hozzájárulva ezzel az Unión belüli védelmi kiadások nagyobb hatékonyságához, a nagyobb méretgazdaságosság eléréséhez, csökkentve a ▌párhuzamosságok kockázatát,
  a harmadik országokból származó importtól való túlzott függést, ezzel növelve az európai felszerelések tagállamok általi beszerzését
  és ezáltal Unió-szerte csökkentve a védelmi
  piacon a
  termékek és technológiák széttöredezettségét
  , valamint törekedve a tagállamok védelmi rendszereinek nagyobb fokú szabványosítására és a tagállamok képességei közötti interoperabilitás növelésére
  .

4. cikk

Költségvetés

(1)   Az Európai Védelmi Alap 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg
  2018. évi árakon 11 453 260 000 EUR (
  folyó áron 13 000 000 000 EUR).

(2)   Az (1) bekezdésben említett összeg ▌felosztása a következő:

| a) | ▌
  2018. évi árakon 3 612 182 000 EUR (folyó áron
  4 100 000 000 EUR) kutatási tevékenységekre; |
| --- | --- |

a)

▌
  2018. évi árakon 3 612 182 000 EUR (folyó áron
  4 100 000 000 EUR) kutatási tevékenységekre;

| b) | ▌
  2018. évi árakon 7 841 078 000 EUR (folyó áron
  8 900 000 000 EUR) fejlesztési tevékenységekre. |
| --- | --- |

b)

▌
  2018. évi árakon 7 841 078 000 EUR (folyó áron
  8 900 000 000 EUR) fejlesztési tevékenységekre.

(2a)   
  Az előre nem látható helyzetekre és az új fejleményekre vagy szükségletekre történő reagálás céljaira a Bizottság az éves költségvetési eljárás során legfeljebb 10 %-os mértékben eltérhet a (2) bekezdésben említett összegektől.

(3)   Az (1) bekezdésben említett összeg felhasználható az alap végrehajtásához kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtásra, így például előkészítő, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési és értékelési intézkedésekre, ideértve a szervezeti információtechnológiai rendszereket.
  Ez az összeg nem haladhatja meg az (1) bekezdésben említett pénzügyi keretösszeg 5 %-át.

(4)   Az (1) bekezdésében említett pénzügyi keretösszeg
  legalább
  5 %-át
  és legfeljebb 10 %-át
  forradalmi védelmi technológiák támogatására kell fordítani.

▌

5. cikk

Társult országok

Az alap nyitva áll az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) azon tagjai számára, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai is, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban meghatározott feltételekkel.
  Az e cikk értelmében az alaphoz nyújtott minden pénzügyi hozzájárulás címzett bevételnek minősül a költségvetési rendelet [21. cikkének (5) bekezdésével] összhangban.

6. cikk

A forradalmi védelmi technológiák támogatása

(1)   A Bizottság a munkaprogramokban meghatározott beavatkozási
  területeken a védelem forradalmasítására alkalmas, kizárólag a védelmi alkalmazásokra összpontosító technológiákról folytatott
  nyilvános konzultációk útján ítéli oda a finanszírozást
  , a 27. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően
  .

(2)   A Bizottság eseti alapon
  határozza
  meg a 
  forradalmi technológiák
  finanszírozásához leginkább megfelelő finanszírozási formát.

7 cikk

Etika

(1)   Az alap keretében végrehajtott tevékenységeknek meg kell felelniük:

| — | az etikai elveknek és a vonatkozó nemzeti, uniós és nemzetközi jogszabályoknak, ideértve az Európai Unió Alapjogi Chartáját, az emberi jogok védelméről szóló európai egyezményt és annak kiegészítő jegyzőkönyveit, valamint a nemzetközi humanitárius jogot; |
| --- | --- |

—

az etikai elveknek és a vonatkozó nemzeti, uniós és nemzetközi jogszabályoknak, ideértve az Európai Unió Alapjogi Chartáját, az emberi jogok védelméről szóló európai egyezményt és annak kiegészítő jegyzőkönyveit, valamint a nemzetközi humanitárius jogot;

| — | a korrupcióellenes és pénzmosás elleni szabályoknak és kezdeményezéseknek. [Mód. 6/rev és 13] |
| --- | --- |

—

a korrupcióellenes és pénzmosás elleni szabályoknak és kezdeményezéseknek. [Mód. 6/rev és 13]

(2)   A pályázatokat szisztematikusan
  és előzetesen
  át kell vizsgálnia
  a Bizottságnak
  az összetett vagy súlyos etikai kérdéseket felvető tevékenységek azonosítása céljából, és
  adott esetben
  azokat etikai értékelésre kell előterjeszteni. Az etikai vizsgálatokat és értékeléseket a Bizottság folytatja le
  különféle hátterű független
  védelmi etikai szakértők támogatásával. A Bizottság a lehető legnagyobb mértékben biztosítja az etikai eljárások átláthatóságát
  , és erről a 31. és 32. cikk szerinti jelentéstételi és értékelési kötelezettségei keretében jelentést készít
  .
  Valamennyi szakértőnek uniós állampolgárnak kell lennie, és a tagállamok lehető legszélesebb köréből kell származnia.

(3)   A tevékenységben részt vevő jogalanyok az érintett tevékenységek megkezdése előtt minden jóváhagyást vagy egyéb kötelező okmányt beszereznek az érintett nemzeti, helyi etikai bizottságoktól vagy egyéb szervektől, így például az adatvédelmi hatóságoktól. Ezeket a dokumentumokat nyilván kell tartani, és azokat a Bizottsághoz kell benyújtani.

▌

(5)   Az etikailag nem elfogadható
  tevékenységeket el kell utasítani
  . ▌

II. FEJEZET

II.

FEJEZET

PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

8. cikk

Az uniós finanszírozás végrehajtása és formái

(1)   Az alapot a költségvetési rendelettel összhangban
  a Bizottság hajtja végre
  közvetlen irányítással.

(2)   Az alap a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában – különösen vissza nem térítendő támogatás, pénzdíj és közbeszerzés formájában – nyújthat finanszírozást. ▌

9. cikk

Kumulatív, kiegészítő és kombinált finanszírozás

(1)   Egy másik uniós program keretében hozzájárulásban részesült tevékenység azzal a feltétellel kaphat hozzájárulást az alapból is, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. Az egyes uniós programokból/alapokból nyújtott hozzájárulásokra a megfelelő program/alap szabályai alkalmazandók. A kumulatív finanszírozás összege nem haladhatja meg a tevékenység elszámolható költségeinek összegét, és a különböző uniós programokból nyújtott támogatás a támogatási feltételeket meghatározó dokumentumoknak megfelelően arányosan számítandó ki.

▌

III. FEJEZET

III.

FEJEZET

TÁMOGATHATÓSÁGI FELTÉTELEK, ODAÍTÉLÉSI SZEMPONTOK ÉS FINANSZÍROZÁS

TÁMOGATHATÓSÁGI FELTÉTELEK, ODAÍTÉLÉSI SZEMPONTOK ÉS FINANSZÍROZÁS

10. cikk

Támogatható szervezetek

(1)   A pályázók és
  a tevékenységben részt vevő
  alvállalkozóik akkor jogosultak finanszírozásban részesülni, ha az Unióban vagy
  az 5. cikk szerinti
  társult országban rendelkeznek letelepedési hellyel, ügyvezetői struktúrájuk az Unióban vagy egy társult országban található, és nem állnak nem társult harmadik ország vagy nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérően, az Unióban vagy egy társult országban letelepedett és egy nem társult harmadik ország vagy egy nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt álló
  pályázót vagy a tevékenységben részt vevő alvállalkozót akkor lehet finanszírozásra
  jogosult
  alanynak tekinteni
  , ha ez a tevékenység céljainak eléréséhez szükséges, és feltéve, hogy részvétele nem veszélyezteti az Unió és tagállamai biztonsági
  és védelmi
  érdekeit
  , vagy a 3. cikkben megfogalmazott célkitűzéseket
  . Az Unió és tagállamai biztonsági érdekeinek védelme érdekében a pályázati felhívásban elő kell írni a pályázók számára
  , hogy a tevékenység megkezdése előtt vállaljanak kötelezettséget olyan megfelelő intézkedések végrehajtására, amelyek biztosítják, hogy
  :

| a) | a pályázó feletti ellenőrzést nem gyakorolják oly módon, amely
  bármely módon
  korlátozza
  a pályázó azon
  képességét
  , hogy a tevékenységet végrehajtsa és eredményeket érjen el, vagy hogy azzal korlátozásokat vezessenek be a vállalkozásnak a tevékenység céljából szükséges infrastruktúrájára, létesítményeire, eszközeire, erőforrásaira, szellemi tulajdonára vagy know-howjára vonatkozóan, illetve amely veszélyezteti a vállalkozásnak a tevékenység végrehajtásához szükséges képességeit és szabványait
  ; |
| --- | --- |

a)

a pályázó feletti ellenőrzést nem gyakorolják oly módon, amely
  bármely módon
  korlátozza
  a pályázó azon
  képességét
  , hogy a tevékenységet végrehajtsa és eredményeket érjen el, vagy hogy azzal korlátozásokat vezessenek be a vállalkozásnak a tevékenység céljából szükséges infrastruktúrájára, létesítményeire, eszközeire, erőforrásaira, szellemi tulajdonára vagy know-howjára vonatkozóan, illetve amely veszélyezteti a vállalkozásnak a tevékenység végrehajtásához szükséges képességeit és szabványait
  ;

| b) | nem társult harmadik országok vagy nem társult harmadik országbeli szervezetek nem férnek hozzá a tevékenységhez kapcsolódó minősített és nem minősített különleges adatokhoz; és a tevékenységben részt vevő
  alkalmazottak vagy más
  személyek egy tagállam vagy társult ország által kibocsátott nemzeti biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek; |
| --- | --- |

b)

nem társult harmadik országok vagy nem társult harmadik országbeli szervezetek nem férnek hozzá a tevékenységhez kapcsolódó minősített és nem minősített különleges adatokhoz; és a tevékenységben részt vevő
  alkalmazottak vagy más
  személyek egy tagállam vagy társult ország által kibocsátott nemzeti biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek;

| c) | a tevékenységből eredő szellemitulajdon-jogoknak és
  a tevékenység eredményeinek a kedvezményezettnél kell maradniuk, és azok nem kerülhetnek nem társult harmadik országok vagy más nem társult harmadik országbeli szervezetek ellenőrzése vagy korlátozása alá,
  továbbá azokat nem exportálják harmadik országba, illetve azokhoz nem adnak hozzáférést harmadik ország vagy harmadik országbeli szervezet számára azon tagállamok jóváhagyása nélkül, ahol a kedvezményezett letelepedett, valamint összhangban állnak a 3. cikkben foglalt célkitűzésekkel a tevékenység során és annak befejezését követően a támogatási megállapodásban rögzítetett meghatározott ideig
  . |
| --- | --- |

c)

a tevékenységből eredő szellemitulajdon-jogoknak és
  a tevékenység eredményeinek a kedvezményezettnél kell maradniuk, és azok nem kerülhetnek nem társult harmadik országok vagy más nem társult harmadik országbeli szervezetek ellenőrzése vagy korlátozása alá,
  továbbá azokat nem exportálják harmadik országba, illetve azokhoz nem adnak hozzáférést harmadik ország vagy harmadik országbeli szervezet számára azon tagállamok jóváhagyása nélkül, ahol a kedvezményezett letelepedett, valamint összhangban állnak a 3. cikkben foglalt célkitűzésekkel a tevékenység során és annak befejezését követően a támogatási megállapodásban rögzítetett meghatározott ideig
  .

Az Unióban vagy egy társult országban ügyvezetői struktúrával rendelkező, és bármely korlátozó uniós intézkedés hatálya alá tartozó nem társult harmadik ország vagy nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt álló pályázó vagy a tevékenységben részt vevő alvállalkozó nem kaphat eltérést e bekezdés szerint.

(3)   Az alap keretében finanszírozott tevékenységhez felhasznált infrastruktúráknak, létesítményeknek, eszközöknek és erőforrásoknak az Unió vagy a társult országok területén kell lenniük
  , és nem állhatnak egy nem társult harmadik ország vagy egy nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése vagy korlátozása alatt
  . Ezenkívül a támogatható tevékenység végrehajtása során a kedvezményezettek és
  a tevékenységben részt vevő
  alvállalkozóik csak az Unióban vagy egy társult országban letelepedett olyan jogalanyokkal működhetnek együtt, amelyek nem állnak nem társult harmadik országok vagy nem társult harmadik országbeli szervezetek ellenőrzése alatt.

(4)   A (3) bekezdéstől eltérően,
  ha nem állnak rendelkezésre az Unióban könnyen hozzáférhető versenyképes helyettesítők,
  a kedvezményezettek és a tevékenységben részt vevő alvállalkozók felhasználhatják egy nem társult harmadik ország területén található vagy birtokolt eszközeiket, infrastruktúrájukat, létesítményeiket és erőforrásaikat, ha ez egy tevékenység céljainak eléréséhez szükséges, és feltéve, hogy ez nem veszélyezteti az Unió és tagállamai
  biztonsági és védelmi érdekeit vagy a 3. cikkben meghatározott célkitűzéseket
  . Ugyanezen feltételek mellett, egy támogatható tevékenység végrehajtása során a kedvezményezettek és
  a tevékenységben érintett
  alvállalkozóik együttműködhetnek egy nem társult harmadik országban letelepedett jogalannyal. Az ilyen infrastruktúra, létesítmények, eszközök vagy erőforrások felhasználásával és az ilyen együttműködéssel kapcsolatos költségek nem
  finanszírozhatók
  az alap keretében.
  Semmiképpen sem adható ilyen eltérés, ha a szóban forgó eszközök, infrastruktúrák, létesítmények és erőforrások uniós korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó nem társult harmadik ország területén találhatóak vagy ott birtokolják azokat.

(5)   Az Unió és tagállamai biztonsági érdekeinek védelme érdekében a pályázati felhívás vagy támogatási megállapodás
  az összes feltételt meghatározza, beleértve az e cikk (2) bekezdésében meghatározottakat is
  . Ezek a feltételek különösen a tevékenység eredményeinek tulajdonjogára, valamint a minősített és nem minősített különleges adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó rendelkezésekre és az ellátás biztonságára vonatkozó garanciákra vonatkoznak.

(6)   A pályázóknak minden lényeges információt meg kell adniuk a támogathatósági szempontok és az (1)–(4) bekezdésben említett feltételek értékeléséhez.

(7)   Azok a pályázatok, amelyek megkívánják a (2) vagy (4) bekezdés szerinti ellenőrzéseket, csak a pályázó székhelye szerinti tagállam vagy társult ország beleegyezésével nyújthatók be.

(8)   Amennyiben egy tevékenység végrehajtása során olyan változás következik be, amely megkérdőjelezheti az említett szempontok és feltételek teljesülését, a kedvezményezettnek erről tájékoztatnia kell a Bizottságot, a Bizottság pedig értékeli, hogy az említett szempontok és feltételek továbbra is teljesülnek-e, és megvizsgálja a tevékenység finanszírozására esetlegesen kifejtett hatást
  (felfüggesztés, törlés)
  .

(9)   E cikk alkalmazásában alvállalkozónak minősülnek a kedvezményezettel közvetlen szerződéses kapcsolatban álló alvállalkozók, azok a más alvállalkozók, amelyekhez a tevékenység teljes elszámolható költségének legalább 10 %-át allokálták, továbbá azok az alvállalkozók, amelyek az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatnak megfelelően hozzáférést kérhetnek minősített adatokhoz a tevékenység teljesítése érdekében.

11. cikk

Támogatható tevékenységek

(1)   Kizárólag a 3. cikkben említett célkitűzéseket végrehajtó tevékenységek finanszírozhatók.

(2)   Az alap támogatja az új termékekkel és technológiákkal, valamint a már létező termékek és technológiák korszerűsítésével kapcsolatos tevékenységeket, amennyiben a korszerűsítés elvégzéséhez szükséges meglévő információk felhasználását nem korlátozzák közvetlenül vagy közvetve nem társult harmadik országok vagy nem társult harmadik országbeli szervezetek.

(3)   A támogatható tevékenységeknek az alább felsoroltak közül egy vagy több tevékenységhez kell kapcsolódniuk:

| a) | olyan ▌ismeretek és védelmi
  termékek vagy technológiák, többek között forradalmi védelmi technológiák
  létrehozására, alátámasztására és továbbfejlesztésére irányuló tevékenységek, amelyek jelentős hatásokat fejthetnek ki a védelem területén; |
| --- | --- |

a)

olyan ▌ismeretek és védelmi
  termékek vagy technológiák, többek között forradalmi védelmi technológiák
  létrehozására, alátámasztására és továbbfejlesztésére irányuló tevékenységek, amelyek jelentős hatásokat fejthetnek ki a védelem területén;

| b) | olyan tevékenységek, amelyek célja az interoperabilitás és az ellenálló képesség növelése – ideértve a biztonságos termelést és az adatok cseréjét is –, a kritikus védelmi technológiák elsajátítása, az ellátás biztonságának megerősítése vagy az eredmények védelmi termékekhez és technológiákhoz történő hatékony hasznosításának lehetővé tétele; |
| --- | --- |

b)

olyan tevékenységek, amelyek célja az interoperabilitás és az ellenálló képesség növelése – ideértve a biztonságos termelést és az adatok cseréjét is –, a kritikus védelmi technológiák elsajátítása, az ellátás biztonságának megerősítése vagy az eredmények védelmi termékekhez és technológiákhoz történő hatékony hasznosításának lehetővé tétele;

| c) | tanulmányok, például új vagy továbbfejlesztett technológia, termék, folyamat, szolgáltatás, megoldás megvalósíthatóságának feltárására irányuló megvalósíthatósági tanulmányok ▌; |
| --- | --- |

c)

tanulmányok, például új vagy továbbfejlesztett technológia, termék, folyamat, szolgáltatás, megoldás megvalósíthatóságának feltárására irányuló megvalósíthatósági tanulmányok ▌;

| d) | védelmi termékek, fizikai vagy immateriális alkotóelemek vagy technológiák tervezése, illetve azon műszaki előírások meghatározása, amelyek alapján az adott konstrukciót kifejlesztették – e tervezésnek részét képezheti az ipari vagy reprezentatív környezetben, a kockázat csökkentése érdekében végzett részleges tesztelés is; |
| --- | --- |

d)

védelmi termékek, fizikai vagy immateriális alkotóelemek vagy technológiák tervezése, illetve azon műszaki előírások meghatározása, amelyek alapján az adott konstrukciót kifejlesztették – e tervezésnek részét képezheti az ipari vagy reprezentatív környezetben, a kockázat csökkentése érdekében végzett részleges tesztelés is;

| e) | egy védelmi termék, fizikai vagy immateriális alkotóelem vagy technológia mintadarabjának kifejlesztése, amellyel üzemi környezetben demonstrálható az adott elem működése (rendszerprototípus); |
| --- | --- |

e)

egy védelmi termék, fizikai vagy immateriális alkotóelem vagy technológia mintadarabjának kifejlesztése, amellyel üzemi környezetben demonstrálható az adott elem működése (rendszerprototípus);

| f) | védelmi termékek, fizikai vagy immateriális alkotóelemek vagy technológiák tesztelése; |
| --- | --- |

f)

védelmi termékek, fizikai vagy immateriális alkotóelemek vagy technológiák tesztelése;

| g) | védelmi termékek, fizikai vagy immateriális alkotóelemek vagy technológiák hitelesítése ▌; |
| --- | --- |

g)

védelmi termékek, fizikai vagy immateriális alkotóelemek vagy technológiák hitelesítése ▌;

| h) | védelmi termékek, fizikai vagy immateriális alkotóelemek vagy technológiák tanúsítása ▌; |
| --- | --- |

h)

védelmi termékek, fizikai vagy immateriális alkotóelemek vagy technológiák tanúsítása ▌;

| i) | a védelmi termékek és technológiák teljes életciklusa alatt azok hatékonyságát növelő technológiák vagy eszközök kifejlesztése; |
| --- | --- |

i)

a védelmi termékek és technológiák teljes életciklusa alatt azok hatékonyságát növelő technológiák vagy eszközök kifejlesztése;

▌

(4)   A ▌tevékenységet legalább három különböző tagállamban és/vagy társult országban alapított legalább három
  jogalanyból álló konzorciumon belüli együttműködés keretében
  kell megvalósítani.
  A konzorciumban részt vevő bármely további jogalany a 5. cikkben említett társult országban is rendelkezhet letelepedési hellyel.
  E három, legalább két különböző tagállamban és/vagy társult országban letelepedett támogatható szervezetet a tevékenység végrehajtásának teljes időszaka során ▌ sem közvetlen, sem közvetett módon nem ellenőrizheti egyazon szervezet, és a szervezetek nem ellenőrizhetik egymást.

(5)   A (4) bekezdés nem alkalmazandó a (3) bekezdés c) ▌pontjában, valamint a 6. cikkben említett tevékenységekre.

(6)   Nem
  finanszírozhatók
  az olyan termékek és technológiák kifejlesztésére irányuló tevékenységek, amelyek felhasználását, fejlesztését vagy gyártását
  tiltja
  az alkalmazandó nemzetközi
  jog
  .
  A program különösen nem finanszírozhat gyújtófegyvereket, többek között fehérfoszfort, szegényített uránt tartalmazó lőszereket, halált okozó autonóm fegyvereket – beleértve a pilóta nélküli légi járműveket –, amelyeknek az egyedi célpontok kiválasztásával és megtámadásával kapcsolatos kritikus funkciói nem állnak érdemi emberi ellenőrzés alatt, valamint elsősorban export céljából kifejlesztett kézi- és könnyűfegyvereket, például ha egyetlen tagállam sem jelezte a tevékenység végrehajtásának szükségességét. [Mód. 29/rev]

(6a)
     
  Nem finanszírozhatók a program keretében az olyan termékek és technológiák kifejlesztését célzó tevékenységek, amelyekkel az alábbiak elkövethetők vagy elősegíthetők:

| i. | a nemzetközi humanitárius jog komoly megsértése; |
| --- | --- |

i.

a nemzetközi humanitárius jog komoly megsértése;

| ii. | a nemzetközi emberi jogi normák komoly megsértése; |
| --- | --- |

ii.

a nemzetközi emberi jogi normák komoly megsértése;

| iii. | a terrorizmussal kapcsolatos nemzetközi egyezmények és jegyzőkönyvek megsértésének minősülő cselekmény; |
| --- | --- |

iii.

a terrorizmussal kapcsolatos nemzetközi egyezmények és jegyzőkönyvek megsértésének minősülő cselekmény;

| iv. | a nemzetközi szervezett bűnözéssel kapcsolatos nemzetközi egyezmények és jegyzőkönyvek megsértésének minősülő cselekmény. |
| --- | --- |

iv.

a nemzetközi szervezett bűnözéssel kapcsolatos nemzetközi egyezmények és jegyzőkönyvek megsértésének minősülő cselekmény.

(6b)
     
  Nem támogathatók azok a tevékenységek, amelyek részben vagy egészben, közvetlenül vagy közvetetten hozzájárulnak tömegpusztító fegyverek, illetve kapcsolódó robbanófej- és rakétatechnológia fejlesztéséhez. [Mód. 21]

12. cikk

Kiválasztási és odaítélési eljárás

▌ [Mód. 30]

(2)   A Bizottság az egyes pályázati felhívásokat követően vagy a költségvetési rendelet [195. cikke e) pontjának] alkalmazása nyomán ítéli oda a kiválasztott tevékenységek finanszírozására szolgáló összegeket.

(3)   A fejlesztési tevékenységek finanszírozására szolgáló összegekre vonatkozóan a Bizottság a 
  28a. cikkben
  említett eljárásnak megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok útján lép fel.

13. cikk

Odaítélési szempontok

(1)   Minden ajánlat értékelése az alábbi szempontok alapján történik:

| a) | a védelem területén a kiválósághoz vagy potenciális forradalmisághoz való hozzájárulás, különösen annak bemutatásával, hogy a javasolt tevékenység várható eredményei jelentős előnnyel járnak a már létező termékekhez vagy technológiákhoz képest; |
| --- | --- |

a)

a védelem területén a kiválósághoz vagy potenciális forradalmisághoz való hozzájárulás, különösen annak bemutatásával, hogy a javasolt tevékenység várható eredményei jelentős előnnyel járnak a már létező termékekhez vagy technológiákhoz képest;

| b) | az innovációhoz és az európai védelmi ipar technológiai fejlődéséhez való hozzájárulás különösen annak bemutatásával, hogy a javasolt tevékenység áttörő vagy új koncepciót és megközelítést, új ígéretes jövőbeli technológiai fejlesztéseket vagy olyan technológiák vagy koncepciók alkalmazását foglalja magában, amelyeket korábban nem alkalmaztak a védelmi ágazatban; |
| --- | --- |

b)

az innovációhoz és az európai védelmi ipar technológiai fejlődéséhez való hozzájárulás különösen annak bemutatásával, hogy a javasolt tevékenység áttörő vagy új koncepciót és megközelítést, új ígéretes jövőbeli technológiai fejlesztéseket vagy olyan technológiák vagy koncepciók alkalmazását foglalja magában, amelyeket korábban nem alkalmaztak a védelmi ágazatban;

| c) | hozzájárulás az európai védelmi ipar versenyképességéhez, különösen új piaci lehetőségek teremtésével, valamint a vállalatok növekedésének felgyorsításával az Unió egészében; |
| --- | --- |

c)

hozzájárulás az európai védelmi ipar versenyképességéhez, különösen új piaci lehetőségek teremtésével, valamint a vállalatok növekedésének felgyorsításával az Unió egészében;

| ca) | az Unió ipari és technológiai autonómiájához való hozzájárulás a védelmi termékek vagy technológiák megerősítésével, összhangban a védelmi képességekre vonatkozóan a tagállamok által a KKBP keretében, és különösen a KBVP képességfejlesztési tervével összefüggésben jóváhagyott prioritásokkal; |
| --- | --- |

ca)

az Unió ipari és technológiai autonómiájához való hozzájárulás a védelmi termékek vagy technológiák megerősítésével, összhangban a védelmi képességekre vonatkozóan a tagállamok által a KKBP keretében, és különösen a KBVP képességfejlesztési tervével összefüggésben jóváhagyott prioritásokkal;

| d) | hozzájárulás az Unió biztonsági és védelmi érdekeihez a 3. cikk (2) bekezdésében említett prioritásokkal és adott esetben regionális és nemzetközi együttműködési megállapodásokkal összhangban; |
| --- | --- |

d)

hozzájárulás az Unió biztonsági és védelmi érdekeihez a 3. cikk (2) bekezdésében említett prioritásokkal és adott esetben regionális és nemzetközi együttműködési megállapodásokkal összhangban;

| e) | a jogalanyok közötti új, határokon átnyúló együttműködés megteremtéséhez való hozzájárulás, különösen az olyan kkv-k
  és közepes piaci tőkeértékű vállalatok
  esetében, amelyek olyan tagállamban és/vagy társult országban telepedtek le, amely eltér attól a tagállamtól, illetve országtól, ahol a konzorciumban részt vevő, nem kkv-nak
  vagy közepes piaci tőkeértékű vállalatnak
  minősülő szervezetek letelepedtek; |
| --- | --- |

e)

a jogalanyok közötti új, határokon átnyúló együttműködés megteremtéséhez való hozzájárulás, különösen az olyan kkv-k
  és közepes piaci tőkeértékű vállalatok
  esetében, amelyek olyan tagállamban és/vagy társult országban telepedtek le, amely eltér attól a tagállamtól, illetve országtól, ahol a konzorciumban részt vevő, nem kkv-nak
  vagy közepes piaci tőkeértékű vállalatnak
  minősülő szervezetek letelepedtek;

| f) | a tevékenység végrehajtásának minősége és hatékonysága. |
| --- | --- |

f)

a tevékenység végrehajtásának minősége és hatékonysága.

(2)   Az (1) bekezdés d) pontjának alkalmazásában figyelembe vehetők a regionális és nemzetközi prioritások, különösen a felesleges párhuzamosságok elkerülése érdekében, feltéve, hogy azok az Unió biztonsági és védelmi érdekeit szolgálják, és nem zárják ki valamely tagállam részvételét.

14. cikk

Társfinanszírozási arány

(1)   Az alap – a társfinanszírozás elvének sérelme nélkül – a tevékenység elszámolható költségeinek ▌100 %-át finanszírozza.

(2)   Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérve:

| a) | a 11. cikk (3) bekezdésének e) pontjában meghatározott tevékenységek esetében az alapból származó pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a tevékenység elszámolható költségeinek 20 %-át, |
| --- | --- |

a)

a 11. cikk (3) bekezdésének e) pontjában meghatározott tevékenységek esetében az alapból származó pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a tevékenység elszámolható költségeinek 20 %-át,

| b) | a 11. cikk (3) bekezdésének f)–h) pontjában meghatározott tevékenységek esetében az alapból származó pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a tevékenység elszámolható költségeinek 80 %-át. |
| --- | --- |

b)

a 11. cikk (3) bekezdésének f)–h) pontjában meghatározott tevékenységek esetében az alapból származó pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a tevékenység elszámolható költségeinek 80 %-át.

(3)   A fejlesztési tevékenységek esetében a finanszírozási arányt
  – anélkül, hogy meghaladná az elszámolható összköltséget –
  az alábbi esetekben kell növelni:

| a) | a 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2315 tanácsi határozattal létrehozott állandó strukturált együttműködés keretében kialakított tevékenység 10 százalékponttal magasabb finanszírozási arányban
  részesül
  ; |
| --- | --- |

a)

a 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2315 tanácsi határozattal létrehozott állandó strukturált együttműködés keretében kialakított tevékenység 10 százalékponttal magasabb finanszírozási arányban
  részesül
  ;

| b) | egy
  tevékenység
  egy olyan tagállamban vagy társult országban letelepedett kkv-k számára elkülönített teljes elszámolható költség százalékos arányával megegyező százalékponttal magasabb finanszírozási arányban részesül, amely eltér attól a tagállamtól vagy társult országtól, amelyben a konzorcium kkv-knak
  vagy közepes piaci tőkeértékű vállalatnak
  nem minősülő tagjai letelepedtek; |
| --- | --- |

b)

egy
  tevékenység
  egy olyan tagállamban vagy társult országban letelepedett kkv-k számára elkülönített teljes elszámolható költség százalékos arányával megegyező százalékponttal magasabb finanszírozási arányban részesül, amely eltér attól a tagállamtól vagy társult országtól, amelyben a konzorcium kkv-knak
  vagy közepes piaci tőkeértékű vállalatnak
  nem minősülő tagjai letelepedtek;

| c) | egy
  tevékenység
  egy olyan tagállamban vagy társult országban letelepedett közepes piaci tőkeértékű vállalatok számára elkülönített teljes elszámolható költség százalékos arányának negyedével megegyező százalékponttal magasabb finanszírozási arányban részesül, amely eltér attól a tagállamtól vagy társult országtól, amelyben a konzorcium kkv-knak vagy közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak nem minősülő más tagjai letelepedtek; |
| --- | --- |

c)

egy
  tevékenység
  egy olyan tagállamban vagy társult országban letelepedett közepes piaci tőkeértékű vállalatok számára elkülönített teljes elszámolható költség százalékos arányának negyedével megegyező százalékponttal magasabb finanszírozási arányban részesül, amely eltér attól a tagállamtól vagy társult országtól, amelyben a konzorcium kkv-knak vagy közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak nem minősülő más tagjai letelepedtek;

| d) | a tevékenység finanszírozási arányának teljes növekedése nem haladhatja meg a 30 százalékpontot. |
| --- | --- |

d)

a tevékenység finanszírozási arányának teljes növekedése nem haladhatja meg a 30 százalékpontot.

15. cikk

Pénzügyi kapacitás

A költségvetési rendelet [198]. cikkétől eltérve:

| a) | a pénzügyi kapacitást csak a koordinátor esetében kell ellenőrizni, és csak akkor, ha az Uniótól igényelt finanszírozás legalább 500 000 EUR. Ha azonban kétségek merülnek fel a pénzügyi kapacitás tekintetében, akkor a Bizottság ellenőrzi a többi pályázó vagy az első mondatban említett küszöbértéket el nem érő koordinátorok pénzügyi kapacitását is; |
| --- | --- |

a)

a pénzügyi kapacitást csak a koordinátor esetében kell ellenőrizni, és csak akkor, ha az Uniótól igényelt finanszírozás legalább 500 000 EUR. Ha azonban kétségek merülnek fel a pénzügyi kapacitás tekintetében, akkor a Bizottság ellenőrzi a többi pályázó vagy az első mondatban említett küszöbértéket el nem érő koordinátorok pénzügyi kapacitását is;

| b) | a pénzügyi kapacitás nem ellenőrizhető olyan jogalanyok tekintetében, amelyek életképességét egy tagállam garantálja, illetve az egyetemek
  és állami kutatóközpontok
  tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi kapacitás nem ellenőrizhető olyan jogalanyok tekintetében, amelyek életképességét egy tagállam garantálja, illetve az egyetemek
  és állami kutatóközpontok
  tekintetében;

| c) | ha a pénzügyi kapacitásra vonatkozóan más jogalany nyújt strukturális garanciát, akkor ellenőrizni kell az utóbbi jogalany pénzügyi kapacitását. |
| --- | --- |

c)

ha a pénzügyi kapacitásra vonatkozóan más jogalany nyújt strukturális garanciát, akkor ellenőrizni kell az utóbbi jogalany pénzügyi kapacitását.

16. cikk

Közvetett költségek

(1)   Az elszámolható közvetett költségek összegét az alvállalkozói szerződésekre fordított elszámolható közvetlen költségek, a harmadik feleknek nyújtott pénzügyi támogatás, valamint a közvetett költségeket tartalmazó egységköltségek vagy egyösszegű átalányok összege nélkül számított összes elszámolható közvetlen költségre alkalmazott 25 %-os átalány alkalmazásával kell kiszámítani.

(2)   
  Alternatív lehetőségként az
  ▌elszámolható közvetett költségeket a kedvezményezett szokásos költségelszámolási gyakorlatának megfelelően is meg lehet határozni, a tényleges költségek alapján, amennyiben ezt a költségelszámolási gyakorlatot a nemzeti hatóságok hasonló nemzeti finanszírozási rendszerek esetében elfogadják a költségvetési rendelet [185.] cikkével összhangban, és az adott gyakorlatról tájékoztatták a Bizottságot.

17. cikk

Egyösszegű átalány vagy a költségekhez nem kapcsolódó hozzájárulás alkalmazása

(1)   A 11. cikk (3) bekezdésének e) pontjában említett tevékenységekre, valamint olyan tevékenységekre odaítélt támogatások esetében, amelyeknél a költségvetés
  több, mint 50 %-át
  a tagállamok és/vagy a társult országok finanszírozzák, a Bizottság alkalmazhat:

| a) | olyan hozzájárulást, amely nem kapcsolódik a költségvetési rendelet [180. cikkének (3) bekezdésében] említett költségekhez, és amely a korábban megállapított mérföldkövekre való hivatkozás, illetve teljesítménymutatók révén mért eredmények megvalósításán alapul; vagy |
| --- | --- |

a)

olyan hozzájárulást, amely nem kapcsolódik a költségvetési rendelet [180. cikkének (3) bekezdésében] említett költségekhez, és amely a korábban megállapított mérföldkövekre való hivatkozás, illetve teljesítménymutatók révén mért eredmények megvalósításán alapul; vagy

| b) | a költségvetési rendelet [182]. cikkében említett és a tevékenységnek a társfinanszírozásban részt vevő tagállamok és társult országok nemzeti hatóságai által már jóváhagyott ideiglenes költségvetésén alapuló egyösszegű átalányt. |
| --- | --- |

b)

a költségvetési rendelet [182]. cikkében említett és a tevékenységnek a társfinanszírozásban részt vevő tagállamok és társult országok nemzeti hatóságai által már jóváhagyott ideiglenes költségvetésén alapuló egyösszegű átalányt.

(2)   A közvetett költségeket bele kell foglalni az egyösszegű átalányba.

18. cikk

A kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés

(1)   Az Unió a 2014/24/EU (15), a 2014/25/EU (16) és a 2009/81/EK (17) európai parlamenti és tanácsi irányelvekben meghatározott olyan ajánlatkérő szerveknek vagy ajánlatkérőknek odaítélt támogatással támogathatja a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést, amelyek közösen szereznek be
  védelmi
  kutatási és fejlesztési szolgáltatásokat, vagy amelyek összehangolják beszerzési eljárásaikat.

(2)   A beszerzési eljárásokkal szemben támasztott követelmények a következők:

| a) | összhangban kell állniuk e rendelet rendelkezéseivel; |
| --- | --- |

a)

összhangban kell állniuk e rendelet rendelkezéseivel;

| b) | lehetővé tehetik egyazon eljáráson belül több nyertes ajánlat kiválasztását is („beszerzés több forrásból”); |
| --- | --- |

b)

lehetővé tehetik egyazon eljáráson belül több nyertes ajánlat kiválasztását is („beszerzés több forrásból”);

| c) | biztosítaniuk kell, hogy az(ok) az ajánlat(ok) kerüljön (kerüljenek) nyertesként kiválasztásra, amely(ek) ár-érték aránya a legkedvezőbb. |
| --- | --- |

c)

biztosítaniuk kell, hogy az(ok) az ajánlat(ok) kerüljön (kerüljenek) nyertesként kiválasztásra, amely(ek) ár-érték aránya a legkedvezőbb.

19. cikk

Garanciaalap

A kölcsönös biztosítási mechanizmushoz való hozzájárulások fedezhetik a címzettek által visszafizetendő pénzösszegek behajtásával kapcsolatos kockázatot, és elegendő garanciát jelentenek a költségvetési rendelet értelmében. A(z) XXX rendelet [a garanciaalapról szóló rendeletet felváltó rendelet] [X. cikkében] megállapított rendelkezések alkalmazandók.

▌

21. cikk

Hozzáférés a pénzügyi eszközökhöz

Az alap
  kedvezményezettjeinek jogosultnak kell lenniük
  az InvestEU
  keretében nyújtott elkülönített pénzügyi termékekhez való hozzáférésre
  a költségvetési rendelet X. címével összhangban ▌.

II. CÍM

II.

CÍM

A KUTATÁSRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

A KUTATÁSRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

22. cikk

Az eredmények feletti tulajdonjog

(1)   A tevékenységek eredményei azon kedvezményezettek tulajdonát képezik, amelyek létrehozták ezeket az eredményeket. Ha az eredményeket a jogalanyok közösen hozták létre, és nem lehet meghatározni az egyes jogalanyok pontos hozzájárulását, vagy ha a közös eredmények nem oszthatók fel, akkor az eredmények a jogalanyok közös tulajdonát képezik.
  A tulajdonostársak a közös tulajdonból fakadó jogok megosztásáról és gyakorlásának feltételeiről kötelesek – a támogatási megállapodásból fakadó kötelezettségeikkel összhangban – megállapodást kötni egymással.

(2)   Ha az uniós segítségnyújtást közbeszerzés formájában nyújtják, az eredmények az Unió tulajdonát képezik. A tagállamoknak és a társult országoknak
  írásbeli
  kérésükre ingyenes hozzáférést kell biztosítani az eredményekhez.

(3)   ▌
  Az
  alapból támogatásban részesülő tevékenységek eredményei nem állhatnak közvetlenül vagy egy vagy több köztes jogalanyon keresztül közvetve nem társult harmadik ország vagy nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése vagy korlátozása alatt, többek között a technológiatranszfer tekintetében sem.

(4)   A támogatási megállapodás – indokolt esetben – jogot biztosít a Bizottságnak arra, hogy értesítést kapjon az eredmények feletti tulajdonjog nem társult harmadik országra vagy nem társult harmadik országbeli szervezetre történő átruházásáról és az eredményekkel kapcsolatos használati engedély ilyen ország vagy szervezet részére történő megadásáról, és hogy kifogást emeljen ez ellen. Az ilyen átruházások nem sérthetik az Unió és tagállamai védelmi és biztonsági érdekeit vagy e rendelet 3. cikkben meghatározott célkitűzéseit.

(5)   A tagállamok és a társult országok nemzeti hatóságai hozzáférhetnek az uniós finanszírozásban részesülő
  tevékenységről
  készült különjelentéshez. Az ilyen hozzáféréshez való jogot jogdíjmentesen kell biztosítani, és azt a Bizottság annak garantálását követően adja meg a tagállamoknak és a társult országoknak, hogy megfelelő titoktartási kötelezettségek lesznek alkalmazandók.
  A résztvevőktől semmilyen esetben sem kérhető, hogy a különjelentésben szellemi tulajdon részét képező adatot vagy információt tegyenek közzé.

(6)   A különjelentést a tagállamok és a társult országok nemzeti hatóságai kizárólag a fegyveres erőik, illetve a biztonsági vagy hírszerzési erőik általi vagy ezek javára történő felhasználással kapcsolatos célokra használhatják fel, ideértve az együttműködési programjaik keretében történő felhasználást is. Ez a felhasználás magában foglalja – többek között, de nem kizárólagosan– a tanulmányozást, az értékelést, a vizsgálatot, a kutatást, a tervezést, a fejlesztést, a gyártást, a továbbfejlesztést, a módosítást, a karbantartást, a javítást, a felújítást és a termékmegfelelőséget és -tanúsítást, az üzemeltetést, a képzést, a hatástalanítást és egyéb tervezési szolgáltatásokat, a termék bevezetését, valamint a közbeszerzésekre vonatkozó műszaki követelmények értékelését és kidolgozását.

(7)   A kedvezményezettek jogdíjmentesen hozzáférést biztosítanak eredményeikhez az uniós intézmények, szervek vagy ügynökségek számára az uniós szakpolitikák vagy programok kidolgozása, végrehajtása és nyomon követése megfelelően indokolt céljának érdekében. Ez a hozzáférés kereskedelmi célokat és a piaci versenyben való részvétel céljait nem szolgálhatja.

(8)   A kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésekre vonatkozó támogatási megállapodásokban és szerződésekben – az eredmények lehető legszélesebb körű hasznosulása és a tisztességtelen előnyszerzés megakadályozása érdekében – különleges rendelkezéseket kell megállapítani a tulajdonjog, a hozzáférési jogok és a használati engedélyek tekintetében. ▌Ha a vállalkozó a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést követően a szerződésben megállapított határidőn belül nem hasznosítja kereskedelmileg az eredményeket, akkor –
  lehetőség szerint
   – az eredmények tulajdonjogát teljes körűen
  átruházza
  az ajánlatkérő szervekre.

(8a)
     
  Bármely három vagy több tagállam vagy társult ország, amely többoldalúan vagy egy uniós szervezet keretében közösen egy vagy több szerződést kötött egy vagy több résztvevővel abból a célból, hogy közösen továbbfejlessze azokat az eredményeket, amelyeket egy védelmi célú kutatási tevékenységre vonatkozó támogatási megállapodás alapján finanszírozásban részesült konkrét tevékenység keretében értek el, hozzáférési joggal rendelkezik a tevékenység azon eredményeihez, amelyek az említett résztvevő tulajdonát képezik, és amelyek szükségesek a szerződés végrehajtásához. Ezt a hozzáférési jogot jogdíjmentesen és meghatározott feltételek mellett kell biztosítani, amelyek célja annak biztosítása, hogy a hozzáférési jogot kizárólag a szerződés céljára használják, és hogy megfelelő titoktartási kötelezettségek legyenek irányadók-

III. CÍM

III.

CÍM

A FEJLESZTÉSRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

A FEJLESZTÉSRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

23. cikk

További támogathatósági szempontok

(1)   Adott esetben a konzorciumnak igazolnia kell, hogy az olyan támogatható tevékenységek fennmaradó költségeit, amelyekre az uniós támogatás nem terjed ki, más finanszírozási forrásból fogják fedezni, például a tagállamok és/vagy a társult országok hozzájárulásaiból vagy más jogalanyoktól származó társfinanszírozásból.

(2)   Ha a tevékenység az 11. cikk (3) bekezdésének d) pontjában említett tevékenységekhez kapcsolódik, annak az érintett tagállamok és/vagy társult országok által közösen megállapított összehangolt képességbeli követelményeken kell alapulnia.

(3)   A 11. cikk (3) bekezdésének e)–h) pontjában említett tevékenységek esetében a konzorciumnak a nemzeti hatóságok által kiállított okmányokkal kell bizonyítania, hogy:

| a) | legalább két tagállam
  vagy egy tagállam
  egy vagy több társult
  országgal közösen garanciát nyújt arra
  , hogy összehangolt módon
  szerzi be
  a végterméket vagy
  használja
  a technológiát.
  Ez magában foglalhatja
  a közös közbeszerzést is; |
| --- | --- |

a)

legalább két tagállam
  vagy egy tagállam
  egy vagy több társult
  országgal közösen garanciát nyújt arra
  , hogy összehangolt módon
  szerzi be
  a végterméket vagy
  használja
  a technológiát.
  Ez magában foglalhatja
  a közös közbeszerzést is;

| b) | a tevékenység a tevékenységet társfinanszírozó tagállamok és/vagy társult országok által közösen megállapított közös műszaki előírásokon alapul. |
| --- | --- |

b)

a tevékenység a tevékenységet társfinanszírozó tagállamok és/vagy társult országok által közösen megállapított közös műszaki előírásokon alapul.

24. cikk

További odaítélési szempontok

A 13. cikkben említett odaítélési szempontok mellett a munkaprogram az alábbiakat is figyelembe veheti:

| a) | a védelmi termékek és technológiák teljes életciklusa során a hatékonyság növeléséhez való hozzájárulást, beleértve a költséghatékonyságot, továbbá a közbeszerzési és a karbantartási folyamatban, valamint a hatástalanítási folyamatokban a szinergiák lehetőségét; |
| --- | --- |

a)

a védelmi termékek és technológiák teljes életciklusa során a hatékonyság növeléséhez való hozzájárulást, beleértve a költséghatékonyságot, továbbá a közbeszerzési és a karbantartási folyamatban, valamint a hatástalanítási folyamatokban a szinergiák lehetőségét;

| b) | a
  részt vevő
  tagállamok közötti együttműködés szintjét a támogatható tevékenység vonatkozásában; |
| --- | --- |

b)

a
  részt vevő
  tagállamok közötti együttműködés szintjét a támogatható tevékenység vonatkozásában;

| ba) | a beszerzés tervezett volumene, valamint a tagállamok védelmi képességeire és kiadásaira, valamint az európai stratégiai autonómiára gyakorolt várható hatás. |
| --- | --- |

ba)

a beszerzés tervezett volumene, valamint a tagállamok védelmi képességeire és kiadásaira, valamint az európai stratégiai autonómiára gyakorolt várható hatás.

25. cikk

Az eredmények feletti tulajdonjog

(1)   A fejlesztési tevékenységekből származó termékek vagy technológiák nem képezik az Unió tulajdonát, és az Unió a tevékenységek eredményeihez fűződő szellemitulajdon-jogokra sem tarthat igényt.

(1a)
     
  A tevékenységek eredményei azon kedvezményezettek tulajdonát képezik, amelyek létrehozták azokat. Ha az eredményeket a jogalanyok közösen hozták létre, és nem lehet meghatározni az egyes jogalanyok pontos hozzájárulását, vagy ha a közös eredmények nem oszthatók fel, akkor az eredmények a jogalanyok közös tulajdonát képezik. A tulajdonostársak a közös tulajdonból fakadó jogok megosztásáról és gyakorlásának feltételeiről kötelesek – a támogatási megállapodásból fakadó kötelezettségeikkel összhangban – megállapodást kötni egymással.

(2)   Az alapból támogatásban részesülő tevékenységek eredményei nem állhatnak közvetlenül vagy egy vagy több köztes jogalanyon keresztül közvetve nem társult harmadik országok vagy nem társult harmadik országbeli szervezetek ellenőrzése vagy korlátozása alatt, többek között a technológiatranszfer tekintetében sem.

(3)   
  Az e rendelet szerinti címzettek
  által létrehozott eredmények tekintetében
  és a jelen cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül,
  a Bizottságot
  előzetesen, legalább hat héttel korábban
  értesíteni kell a tulajdonjog nem társult harmadik országokra
  vagy nem társult harmadik országból származó jogalanyokra
  történő minden átruházásáról vagy egy használati engedély ilyen országok részére történő megadásáról.
  Ha az
  ilyen tulajdonjog-átruházások és engedélyezések
  sértik
  az Unió és tagállamai védelmi és biztonsági érdekeit, illetve e rendelet 3. cikkben meghatározott célkitűzéseit, ▌vissza kell téríteni az alap keretében nyújtott finanszírozást.

(4)   Az (1) bekezdéstől eltérően, ha az uniós segítségnyújtást közbeszerzés formájában nyújtják, az eredmények az Unió tulajdonát képezik, és a tagállamoknak és/vagy társult országoknak írásbeli kérésükre ingyenesen nem kizárólagos használati engedélyt kell adni az eredmények felhasználására.

26. cikk

A projektmenedzser tájékoztatása

Abban az esetben, ha a tagállamok és a társult országok projektmenedzsert neveznek ki, a Bizottság
  a kifizetésnek a támogatható tevékenység kezdeményezettjei számára történő teljesítését megelőzően egyeztet
  a 
  projektmenedzserrel a tevékenység tekintetében tett előrehaladásról
  .

IV. CÍM

IV.

CÍM

IRÁNYÍTÁS, NYOMON KÖVETÉS, ÉRTÉKELÉS ÉS KONTROLL

IRÁNYÍTÁS, NYOMON KÖVETÉS, ÉRTÉKELÉS ÉS KONTROLL

27. cikk

Munkaprogramok

(1)   Az alapot a költségvetési rendelet [110]. cikkének megfelelően létrehozott éves vagy többéves munkaprogramokon keresztül kell végrehajtani. ▌

(1a)
     
  A munkaprogramok figyelembe vehetik különösen az átfogó stratégiai kutatási menetrend és a képességfejlesztési terv tematikus stratégiai forgatókönyvei keretében kidolgozott stratégiákat.

(1b)
     
  A Bizottságnak a védelmi termékek és technológiák teljes életciklus-menedzsmentje során gondoskodnia kell a munkaprogramok koherenciájáról.

(2)   A Bizottság a munkaprogramokat
  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok révén a 
  28a. cikkben
  említett eljárás keretében fogadja el.

(2a)
     
  A munkaprogramokban részletesen meg kell határozni az alap keretében támogatandó projektkategóriákat. E munkaprogramoknak összhangban kell lenniük a 3. cikkben meghatározott célkitűzésekkel.

(2b)
     
  A munkaprogramok kidolgozási folyamata alapján a Bizottság elvégzi az Unióban már létező képességekkel vagy már finanszírozott kutatási vagy fejlesztési projektekkel való esetleges párhuzamosságok előzetes értékelését.

▌

28a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)
     
  A Bizottság 27. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása hétéves időtartamra szól [a hatálybalépés időpontja]-tól/-től kezdődő hatállyal.

(3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 27. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban
   (18)

  foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

29. cikk

Független szakértők

(1)   A Bizottság a pályázatok értékelésében való közreműködésre független szakértőket jelöl ki a költségvetési rendelet [237]. cikkének megfelelően. ▌

(2)   A független szakértőknek az Unió polgárainak kell lenniük ▌a tagállamok lehető legszélesebb köréből, akiket
  ▌szándéknyilvánítási felhívások alapján a szakértők jegyzékének összeállítása céljából azonosítottak és választottak ki. A költségvetési rendelet [237]. cikkétől eltérve e jegyzék nem hozható nyilvánosságra
  részben vagy egészben, ha azt a közbiztonság védelme indokolja
  .

(3)   A független szakértőknek egy tagállam által kibocsátott megfelelő biztonsági tanúsítvánnyal kell rendelkezniük.

▌

(5)   A független szakértőket a nekik szánt feladatok ellátásához szükséges képességeik, tapasztalataik és ismereteik alapján kell kiválasztani.

(5a)   
  A Bizottság gondoskodik arról, hogy amennyiben valamely szakértő részéről az általa véleményezendő üggyel kapcsolatban összeférhetetlenség áll fenn, ez a szakértő ne végezzen értékelést, tanácsadást, illetve ne nyújtson segítséget a szóban forgó ügyben.

30. cikk

A minősített adatokra vonatkozó szabályok alkalmazása

(1)   E rendelet hatályának megfelelően:

| a) | valamennyi tagállam vagy társult ország biztosítja, hogy a nemzeti biztonsági szabályzatai az Európai Unió minősített adatainak tekintetében egyenértékű védelmet biztosítsanak az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló, 2015. március 13-i (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatban (19) foglalt biztonsági szabályok által, valamint a Tanácsnak a 2013/488/EU határozat (20) mellékleteiben foglalt biztonsági szabályai által biztosított védelemmel; |
| --- | --- |

a)

valamennyi tagállam vagy társult ország biztosítja, hogy a nemzeti biztonsági szabályzatai az Európai Unió minősített adatainak tekintetében egyenértékű védelmet biztosítsanak az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló, 2015. március 13-i (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatban (19) foglalt biztonsági szabályok által, valamint a Tanácsnak a 2013/488/EU határozat (20) mellékleteiben foglalt biztonsági szabályai által biztosított védelemmel;

| b) | a tagállamok és a társult országok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot az a) pontban említett nemzeti biztonsági szabályzatokról; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok és a társult országok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot az a) pontban említett nemzeti biztonsági szabályzatokról;

| c) | a nem társult harmadik országok területén lakóhellyel rendelkező természetes személyek, továbbá az ott letelepedett jogi személyek az alapra vonatkozó EU-minősített adatokat csak abban az esetben kezelhetnek, ha az adott országban olyan biztonsági szabályozás vonatkozik rájuk, amely az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatban foglalt bizottsági biztonsági szabályokkal, valamint a 2013/488/EU határozat mellékleteiben foglalt tanácsi biztonsági szabályokkal legalább egyenértékű védelmet biztosít. A valamely harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által alkalmazott biztonsági szabályozás egyenértékűségét az Unió és az adott harmadik ország vagy nemzetközi szervezet között – az EUMSZ 218. cikkében meghatározott eljárással összhangban és a 2013/488/EU határozat 13. cikkének figyelembevételével – megkötött adatbiztonsági megállapodásban kell meghatározni, amely adott esetben az ipari biztonsággal kapcsolatos kérdésekre is kiterjed; |
| --- | --- |

c)

a nem társult harmadik országok területén lakóhellyel rendelkező természetes személyek, továbbá az ott letelepedett jogi személyek az alapra vonatkozó EU-minősített adatokat csak abban az esetben kezelhetnek, ha az adott országban olyan biztonsági szabályozás vonatkozik rájuk, amely az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatban foglalt bizottsági biztonsági szabályokkal, valamint a 2013/488/EU határozat mellékleteiben foglalt tanácsi biztonsági szabályokkal legalább egyenértékű védelmet biztosít. A valamely harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által alkalmazott biztonsági szabályozás egyenértékűségét az Unió és az adott harmadik ország vagy nemzetközi szervezet között – az EUMSZ 218. cikkében meghatározott eljárással összhangban és a 2013/488/EU határozat 13. cikkének figyelembevételével – megkötött adatbiztonsági megállapodásban kell meghatározni, amely adott esetben az ipari biztonsággal kapcsolatos kérdésekre is kiterjed;

| d) | a 2013/488/EU határozat 13. cikkének, valamint az iparbiztonság tekintetében az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatban meghatározott irányadó szabályok sérelme nélkül, természetes személyek vagy jogi személyek, harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek számára szükségesnek ítélt esetben, eseti alapon hozzáférést lehet biztosítani az Európai Unió minősített adataihoz, figyelembe véve ezen adatok jellegét és tartalmát, a címzett érdekeltségét, valamint az Unió számára jelentkező előnyök mértékét. |
| --- | --- |

d)

a 2013/488/EU határozat 13. cikkének, valamint az iparbiztonság tekintetében az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatban meghatározott irányadó szabályok sérelme nélkül, természetes személyek vagy jogi személyek, harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek számára szükségesnek ítélt esetben, eseti alapon hozzáférést lehet biztosítani az Európai Unió minősített adataihoz, figyelembe véve ezen adatok jellegét és tartalmát, a címzett érdekeltségét, valamint az Unió számára jelentkező előnyök mértékét.

(2)   Az olyan tevékenységek esetében, amelyek minősített adatokat használnak fel, igényelnek és/vagy foglalnak magukban, az érintett finanszírozó szerv a pályázati felhívásban/az ajánlattételi dokumentumokban meghatározza az érintett információk megfelelő szintű biztonságának biztosításához szükséges intézkedéseket és követelményeket.

(3)   A különleges adatok Bizottság, kedvezményezettek és – adott esetben – tagállamok közötti cseréjének megkönnyítése érdekében a Bizottság
  egy biztonságos
  elektronikus információcsere-rendszert hoz létre.

31. cikk

Nyomon követés és jelentéstétel

(1)   Az alap végrehajtásának és az alap 3. cikkben meghatározott általános és egyedi célkitűzéseinek megvalósítása terén tett előrelépések nyomon követéséhez használandó mutatókat a melléklet tartalmazza.

(2)   Annak érdekében, hogy az alap végrehajtásának alakulását hatékonyan lehessen értékelni, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 36. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a melléklet módosítására vonatkozóan a mutatók felülvizsgálata és/vagy kiegészítése céljából, amikor azt szükségesnek ítéli, valamint hogy kiegészítse ezt a rendeletet a nyomonkövetési és értékelési keretelvek kidolgozására vonatkozó rendelkezésekkel.

(3)   A Bizottság rendszeresen nyomon követi
  és értékeli
  az alap végrehajtását, és évente jelentést készít
  az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
  az elért előrehaladásról.
  Ez az éves jelentés tartalmaz egy szakaszt a 7. cikk végrehajtásáról.
  Ennek érdekében a Bizottság meghozza a nyomon követéshez szükséges intézkedéseket.

(4)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy az alap végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó adatokat és az eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.

32. cikk

Az alap értékelése

(1)   Az értékeléseket időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek.

(2)   Az alap időközi értékelését az alap végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb négy évvel az alap végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni. Az időközi értékelő jelentés különösen az alap irányításának értékelését,
  az Európai Védelmi Ipari Fejlesztési Program és a védelmi célú kutatásra irányuló előkészítő intézkedés tanulságait, a 7. cikkben említett etikai eljárások végrehajtásának értékelését,
  a végrehajtási arányokat és a projekt-odaítélési eredményeket fogja tartalmazni, ideértve a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok bevonását és azok határokon átnyúló részvételének mértékét,
  a finanszírozás különböző kategóriák közötti elosztását a 10. cikk 9. pontjában említett meghatározásnak megfelelően, a forradalmi technológiákra előirányzott költségvetést,
  valamint a költségvetési rendelet [195]. cikkének megfelelően 2024. július 31-ig nyújtott finanszírozást is.
  Az időközi értékelésnek ezenkívül a kedvezményezettek származási országára, az egyes projektekben részt vevő országok számára és lehetőség szerint a keletkezett szellemitulajdon-jogok megoszlására vonatkozóan is információkat kell tartalmaznia.
   A Bizottság javaslatokat tehet a jelen rendelet bármilyen megfelelő módosítására.

(3)   A végrehajtási időszak végén, de legkésőbb
  2027
  . december 31. után négy évvel a Bizottság elvégzi az alap végrehajtásának végső értékelését. A végső értékelő jelentés tartalmazza a végrehajtás eredményeit és az adott időpontban lehetséges mértékben az alap hatását. A jelentésben – a tagállamokkal, a társult országokkal és a legfontosabb érdekelt felekkel folytatott megfelelő konzultációk alapján – értékelni kell mindenekelőtt a 3. cikkben meghatározott célkitűzések teljesítése terén elért eredményeket. A jelentésben elemezni kell továbbá az alap keretében megvalósított projektekben való határokon átnyúló részvételt – többek között a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok részéről – valamint a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok integrációját a globális értékláncba. Ezenkívül az értékelésnek a címzettek származási országára és lehetőség szerint a keletkezett szellemitulajdon-jogok megoszlására vonatkozóan is információkat kell tartalmaznia.

(4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.

33. cikk

Ellenőrzések

A költségvetési rendelet [127.] cikke szerinti általános megbízhatóság alapját az uniós hozzájárulás felhasználására vonatkozóan személyek vagy jogalanyok – köztük az uniós intézmények vagy szervek által felhatalmazottaktól eltérőek – által végzett ellenőrzések képezik. Az EUMSZ 287. cikke alapján az Európai Számvevőszék megvizsgálja az Unió összes bevételre és kiadásra vonatkozó elszámolását.

34. cikk

Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme

Abban az esetben, amikor egy harmadik ország nemzetközi megállapodás alapján elfogadott határozat vagy más jogi okmány szerint részt vesz az alapban, biztosítania kell, hogy az engedélyezésre jogosult illetékes tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Számvevőszék megkapják a hatáskörük hiánytalan gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Az OLAF esetében e jogok közé tartozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt vizsgálatok – köztük például helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok – lefolytatásához való jog is.

35. cikk

Tájékoztatás, kommunikáció, nyilvánosságra hozatal

(1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek a népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez az alaphoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan. Az alaphoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó
  bizottsági
  kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 3. cikkben említett célkitűzésekhez.
  E pénzügyi források felhasználhatók a védelmi ipari statisztikákkal kapcsolatos projektekre és az adatgyűjtéssel kapcsolatos kísérleti projektekre.

V. CÍM

V.

CÍM

FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUSOK, ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUSOK, ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

36. cikk

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

(1)   A Bizottságnak a 31. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól ezen irányelv hatálybalépésének időpontjától kezdődő hatállyal.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 31. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 31. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

37. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az (EU) .../.... rendelet (az európai védelmi ipari fejlesztési program) 2021. január 1-jével hatályát veszti.

38. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Ez a rendelet nem érinti az érintett intézkedések lezárásig történő folytatását vagy módosítását a(z) [az európai védelmi ipari fejlesztési programról szóló rendelet], valamint a védelmi célú kutatásra irányuló előkészítő intézkedés szerint, amelyek továbbra is alkalmazandók az érintett intézkedésekre azok lezárásáig.

(2)   Az alap pénzügyi keretösszegéből az alap és annak elődjei, a(z) [az európai védelmi ipari fejlesztési programról szóló rendelet], valamint a védelmi célú kutatásra irányuló előkészítő intézkedés alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és igazgatási segítségnyújtási kiadások is fedezhetők.

(3)   A 2027. december 31-ig be nem fejezett intézkedésekkel kapcsolatos igazgatási feladatok ellátása céljából szükség esetén előirányzatok állíthatók be a 2027 utáni költségvetésbe a 4. cikk (4) bekezdésében meghatározott kiadások fedezésére.

39. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ..., -án/-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0412/2018).

1

(*1)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▌jel mutatja.

*1

(2)  

  2 Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1092 rendelete (2018. július 18.) az Unió védelmi iparának versenyképességét és innovációs képességét támogató európai védelmi ipari fejlesztési program létrehozásáról (HL L 200., 2018.8.7., 30. o.).

2

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/43/EK irányelve (2009. május 6.) a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről (HL L 146., 2009.6.10., 1. o.); az Európai Parlament és a Tanács 2009/81/EK irányelve (2009. július 13.) a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelv módosításáról (HL L 216., 2009.8.20., 76. o.).

3

(4)  A Tanács 2013/755/EU határozata (2013. november 25.) az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról (tengerentúli társulási határozat) (HL L 344., 2013.12.19., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

5

(6)  Frissítendő hivatkozás:
  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.
  A megállapodás a következő címen érhető el:
  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/HTML/?uri=CELEX:32013Q1220(01)&from=HU

6

Frissítendő hivatkozás:

A megállapodás a következő címen érhető el:

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/HTML/?uri=CELEX:32013Q1220(01)&from=HU

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

7

(8)  A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.):

8

(9)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

9

(10)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/43/EK irányelve (2009. május 6.) a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről (HL L 146., 2009.6.10., 1. o.).

12

(13)  A Bizottság (EU, Euratom) 2015/444 határozata (2015. március 13.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 72., 2015.3.17., 53. o.).

13

(14)  A Bizottság 2003/361/EK ajánlása (2003. május 6.) a mikro-, a kis- és a középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/81/EK irányelve (2009. július 13.) a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról (HL L 216., 2009.8.20., 76. o.).

17

(18)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

18

(19)  HL L 72., 2015.3.17., 53. o.

19

(20)  HL L 274., 2013.10.15., 1. o.

20

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/648 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/648

---

P8_TA(2018)0517

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozása***I

Az Európai Parlament 2018. december 12-én elfogadott módosításai az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, valamint az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslathoz (COM(2018)0438 – C8-0255/2018 – 2018/0228(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

[Módosítás 1, eltérő utalás hiányában]

(2020/C 388/42)

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (*1)

a Bizottság javaslatához

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) ..../... RENDELETE

az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, valamint az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen 172. és 194. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (3),

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megvalósítása és a munkahelyteremtés ösztönzése
  és a hosszú távú dekarbonizációs kötelezettségvállalások tiszteletben tartása
  érdekében az Európai Uniónak olyan korszerű,
  multimodális
  és nagy teljesítményű infrastruktúrára van szüksége, amely hozzájárul az Unió és valamennyi régiója –
  a távoli, legkülső, szigeti, perem- és hegyvidéki régiókat is beleértve –
  összekötéséhez és integrációjához a közlekedési,
  a digitális
  és az energetikai ágazatban. Az említett összeköttetéseknek elő kell mozdítaniuk a személyek
  – köztük a csökkent mozgásképességű személyek –,
  az áruk, a tőke és a szolgáltatások szabad mozgását. A transzeurópai hálózatoknak elő kell segíteniük a határon átnyúló összeköttetéseket, nagyobb fokú gazdasági, társadalmi és területi kohéziót kell teremteniük, valamint hozzá kell járulniuk egy versenyképesebb
  és fenntartható
  szociális piacgazdaság kialakításához és az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez. |
| --- | --- |

(1)

Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megvalósítása és a munkahelyteremtés ösztönzése
  és a hosszú távú dekarbonizációs kötelezettségvállalások tiszteletben tartása
  érdekében az Európai Uniónak olyan korszerű,
  multimodális
  és nagy teljesítményű infrastruktúrára van szüksége, amely hozzájárul az Unió és valamennyi régiója –
  a távoli, legkülső, szigeti, perem- és hegyvidéki régiókat is beleértve –
  összekötéséhez és integrációjához a közlekedési,
  a digitális
  és az energetikai ágazatban. Az említett összeköttetéseknek elő kell mozdítaniuk a személyek
  – köztük a csökkent mozgásképességű személyek –,
  az áruk, a tőke és a szolgáltatások szabad mozgását. A transzeurópai hálózatoknak elő kell segíteniük a határon átnyúló összeköttetéseket, nagyobb fokú gazdasági, társadalmi és területi kohéziót kell teremteniük, valamint hozzá kell járulniuk egy versenyképesebb
  és fenntartható
  szociális piacgazdaság kialakításához és az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez.

| (2) | Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (a továbbiakban: a program) célja, hogy felgyorsítsa a transzeurópai hálózatokba történő beruházásokat és megkönnyítse mind a köz-, mind a magánszférából származó finanszírozást, növelve egyúttal a jogbiztonságot, és tiszteletben tartva a technológiai semlegesség elvét. A programnak lehetővé kell tennie a közlekedési, az energetikai és a digitális ágazat közötti szinergiák teljes mértékű kiaknázását, javítva ezzel az uniós intézkedések hatékonyságát, és lehetővé téve a megvalósítási költségek optimalizálását. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (a továbbiakban: a program) célja, hogy felgyorsítsa a transzeurópai hálózatokba történő beruházásokat és megkönnyítse mind a köz-, mind a magánszférából származó finanszírozást, növelve egyúttal a jogbiztonságot, és tiszteletben tartva a technológiai semlegesség elvét. A programnak lehetővé kell tennie a közlekedési, az energetikai és a digitális ágazat közötti szinergiák teljes mértékű kiaknázását, javítva ezzel az uniós intézkedések hatékonyságát, és lehetővé téve a megvalósítási költségek optimalizálását.

| (2a) | A programnak elő kell segítenie az Unió összes régiójának területi hozzáférhetőségét és összeköttetését, beleértve a távoli, legkülső, szigeti, periférián található, hegyi és határokon átnyúló régiókat, valamint az elnéptelenedett és gyéren lakott területeket; |
| --- | --- |

(2a)

A programnak elő kell segítenie az Unió összes régiójának területi hozzáférhetőségét és összeköttetését, beleértve a távoli, legkülső, szigeti, periférián található, hegyi és határokon átnyúló régiókat, valamint az elnéptelenedett és gyéren lakott területeket;

| (3) | A program céljai közt szerepel az éghajlatváltozás
  elleni uniós fellépéshez való hozzájárulás
  ,
  és
  a környezetvédelmi és társadalmi szempontból fenntartható projektek, valamint adott esetben az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást célzó intézkedések támogatása. Meg kell erősíteni különösen a program hozzájárulását a Párizsi Megállapodásban foglalt célkitűzések, valamint a javasolt 2030-as energia- és éghajlat-politikai, továbbá a hosszú távú dekarbonizációs célok eléréséhez. |
| --- | --- |

(3)

A program céljai közt szerepel az éghajlatváltozás
  elleni uniós fellépéshez való hozzájárulás
  ,
  és
  a környezetvédelmi és társadalmi szempontból fenntartható projektek, valamint adott esetben az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást célzó intézkedések támogatása. Meg kell erősíteni különösen a program hozzájárulását a Párizsi Megállapodásban foglalt célkitűzések, valamint a javasolt 2030-as energia- és éghajlat-politikai, továbbá a hosszú távú dekarbonizációs célok eléréséhez.

| (3a) | A programnak magas fokú átláthatóságot kell biztosítania a vonatkozó dokumentumok – különösen a környezetet és az emberi egészséget érintő projektek esetében történő – hozzáférhetővé tételével. A projektek értékelési eljárásának a szociális és kohéziós kritériumokat, és különösképpen a helyi közösségi szintű elfogadottságot is figyelembe kell vennie. [Mód. 82] |
| --- | --- |

(3a)

A programnak magas fokú átláthatóságot kell biztosítania a vonatkozó dokumentumok – különösen a környezetet és az emberi egészséget érintő projektek esetében történő – hozzáférhetővé tételével. A projektek értékelési eljárásának a szociális és kohéziós kritériumokat, és különösképpen a helyi közösségi szintű elfogadottságot is figyelembe kell vennie. [Mód. 82]

| (4) | Ezért a Párizsi Megállapodás végrehajtásával kapcsolatos uniós kötelezettségekkel és az ENSZ
  17
  fenntartható fejlesztési
  céljának
  megvalósítására vonatkozó kötelezettségvállalással összhangban az éghajlatváltozás elleni küzdelem fontosságát hangsúlyozva, ez a rendelet középpontba kívánja helyezni az éghajlat-politikai intézkedéseket, valamint érvényesíteni hivatott azt az általános célt, hogy a költségvetési kiadások legalább 25 %-a éghajlat-politikai célkitűzések teljesítését támogassa (4). Az e program keretében végrehajtott intézkedések várhatóan a program teljes pénzügyi keretének 60 %-a mértékében járulnak hozzá az éghajlat-politikai célkitűzések megvalósításához, többek között a ▌riói mutatók alapján. A vasúti
  és vízi
  infrastruktúrával,
  az elektronikus járművek töltésére szolgáló infrastruktúrával, minden közlekedési mód számára
  alternatív
  és


  fenntartható
  tüzelőanyagokkal,
  az energiahatékonysággal,
  a tiszta városi közlekedéssel, a villamosenergia-átvitellel, a villamosenergia-tárolással, az intelligens hálózatokkal, a CO2-szállítással, a megújuló energiával, a belvízi utakkal, ▌a multimodális közlekedéssel és gázinfrastruktúrával kapcsolatos kiadásokat
  az éghajlat-politikai céloknak megfelelőnek kell tekinteni.
   A program előkészítése és végrehajtása során azonosítani kell a releváns intézkedéseket, és a megfelelő értékelések és felülvizsgálati folyamatok keretében újabb értékelésnek kell alávetni őket. Annak érdekében, hogy az infrastruktúra ne legyen kitéve hosszú távú éghajlatváltozási hatásoknak, illetve hogy a valamely projektre vonatkozó gazdasági elemzés figyelembe vegye a projektből származó üvegházhatású gázkibocsátás költségeit, a program által támogatott projekteket adott esetben éghajlatváltozási rezilienciavizsgálat alá kell vetni, összhangban a Bizottság által kidolgozandó – az Unió többi programja tekintetében kidolgozott útmutatásokkal adott esetben koherens – útmutatással.
  Az éghajlatváltozás hatásának csökkentésével kapcsolatos uniós célkitűzésekkel és kötelezettségvállalásokkal összhangban a program bátorítja a közlekedés fenntarthatóbb módjaira – például vasút, tiszta városi közlekedés, tengeri közlekedés és belvízi utak – történő áttérést; |
| --- | --- |

(4)

Ezért a Párizsi Megállapodás végrehajtásával kapcsolatos uniós kötelezettségekkel és az ENSZ
  17
  fenntartható fejlesztési
  céljának
  megvalósítására vonatkozó kötelezettségvállalással összhangban az éghajlatváltozás elleni küzdelem fontosságát hangsúlyozva, ez a rendelet középpontba kívánja helyezni az éghajlat-politikai intézkedéseket, valamint érvényesíteni hivatott azt az általános célt, hogy a költségvetési kiadások legalább 25 %-a éghajlat-politikai célkitűzések teljesítését támogassa (4). Az e program keretében végrehajtott intézkedések várhatóan a program teljes pénzügyi keretének 60 %-a mértékében járulnak hozzá az éghajlat-politikai célkitűzések megvalósításához, többek között a ▌riói mutatók alapján. A vasúti
  és vízi
  infrastruktúrával,
  az elektronikus járművek töltésére szolgáló infrastruktúrával, minden közlekedési mód számára
  alternatív
  és


  fenntartható
  tüzelőanyagokkal,
  az energiahatékonysággal,
  a tiszta városi közlekedéssel, a villamosenergia-átvitellel, a villamosenergia-tárolással, az intelligens hálózatokkal, a CO2-szállítással, a megújuló energiával, a belvízi utakkal, ▌a multimodális közlekedéssel és gázinfrastruktúrával kapcsolatos kiadásokat
  az éghajlat-politikai céloknak megfelelőnek kell tekinteni.
   A program előkészítése és végrehajtása során azonosítani kell a releváns intézkedéseket, és a megfelelő értékelések és felülvizsgálati folyamatok keretében újabb értékelésnek kell alávetni őket. Annak érdekében, hogy az infrastruktúra ne legyen kitéve hosszú távú éghajlatváltozási hatásoknak, illetve hogy a valamely projektre vonatkozó gazdasági elemzés figyelembe vegye a projektből származó üvegházhatású gázkibocsátás költségeit, a program által támogatott projekteket adott esetben éghajlatváltozási rezilienciavizsgálat alá kell vetni, összhangban a Bizottság által kidolgozandó – az Unió többi programja tekintetében kidolgozott útmutatásokkal adott esetben koherens – útmutatással.
  Az éghajlatváltozás hatásának csökkentésével kapcsolatos uniós célkitűzésekkel és kötelezettségvállalásokkal összhangban a program bátorítja a közlekedés fenntarthatóbb módjaira – például vasút, tiszta városi közlekedés, tengeri közlekedés és belvízi utak – történő áttérést;

| (5) | Az egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2016/2284 irányelv 11. cikkének c) pontjában meghatározott, az irányelvben előírt célok teljesítése érdekében hozott intézkedések támogatására szolgáló uniós finanszírozás felhasználására vonatkozó jelentéstételi kötelezettségeknek való megfelelés érdekében nyomon kell követni az ezen irányelv alapján hozott kibocsátás- vagy légszennyezettség-csökkentő intézkedésekre fordított uniós kiadásokat. |
| --- | --- |

(5)

Az egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2016/2284 irányelv 11. cikkének c) pontjában meghatározott, az irányelvben előírt célok teljesítése érdekében hozott intézkedések támogatására szolgáló uniós finanszírozás felhasználására vonatkozó jelentéstételi kötelezettségeknek való megfelelés érdekében nyomon kell követni az ezen irányelv alapján hozott kibocsátás- vagy légszennyezettség-csökkentő intézkedésekre fordított uniós kiadásokat.

| (6) | E program egyik fontos célja a közlekedési, az energia- és digitális ágazat közötti szinergiák és komplementaritás erősítése. Evégett a munkaprogramok
  hatékonyan foglalkoznának
  olyan speciális beavatkozási területekkel▌, mint például az összekapcsolt és automatizált mobilitás vagy
  a fenntartható
  alternatív tüzelőanyagok,
  beleértve a kapcsolódó infrastruktúrát minden közlekedési mód számára, vagy a határon átnyúló közös infrastruktúrát, és nagyobb rugalmasságot kell biztosítaniuk az említett ágazatok pénzügyi támogatásainak összevonása terén
  .
  A digitális kommunikáció lehetővé tétele az energia és a közlekedés terén megvalósítandó közös érdekű projekt szerves részét képezné.
   A programnak minden szektoron belül lehetővé kell tennie a más szektorokhoz tartozó
  szinergikus
  komponensek támogathatóvá tételét, amennyiben egy ilyen megközelítés növeli a beruházás társadalmi-gazdasági előnyeit. Az ágazatok közötti szinergia az intézkedések kiválasztására vonatkozó kritériumok segítségével is fokozható,
  valamint a megnövelt társfinanszírozás tekintetében. |
| --- | --- |

(6)

E program egyik fontos célja a közlekedési, az energia- és digitális ágazat közötti szinergiák és komplementaritás erősítése. Evégett a munkaprogramok
  hatékonyan foglalkoznának
  olyan speciális beavatkozási területekkel▌, mint például az összekapcsolt és automatizált mobilitás vagy
  a fenntartható
  alternatív tüzelőanyagok,
  beleértve a kapcsolódó infrastruktúrát minden közlekedési mód számára, vagy a határon átnyúló közös infrastruktúrát, és nagyobb rugalmasságot kell biztosítaniuk az említett ágazatok pénzügyi támogatásainak összevonása terén
  .
  A digitális kommunikáció lehetővé tétele az energia és a közlekedés terén megvalósítandó közös érdekű projekt szerves részét képezné.
   A programnak minden szektoron belül lehetővé kell tennie a más szektorokhoz tartozó
  szinergikus
  komponensek támogathatóvá tételét, amennyiben egy ilyen megközelítés növeli a beruházás társadalmi-gazdasági előnyeit. Az ágazatok közötti szinergia az intézkedések kiválasztására vonatkozó kritériumok segítségével is fokozható,
  valamint a megnövelt társfinanszírozás tekintetében.

| (7) | Az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) meghatározott, a transzeurópai közlekedési hálózatokra vonatkozó iránymutatások (a továbbiakban: TEN-T iránymutatások) meghatározzák a TEN-T infrastruktúráját és az általa teljesítendő követelményeket, valamint rendelkeznek az infrastruktúra megvalósításához szükséges intézkedésekről. Az iránymutatások mindenekelőtt a törzshálózat 2030-ig történő megvalósítását irányozzák elő – új infrastruktúrák létrehozása, valamint a meglévő infrastruktúrák jelentős felújítása és korszerűsítése révén.. |
| --- | --- |

(7)

Az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) meghatározott, a transzeurópai közlekedési hálózatokra vonatkozó iránymutatások (a továbbiakban: TEN-T iránymutatások) meghatározzák a TEN-T infrastruktúráját és az általa teljesítendő követelményeket, valamint rendelkeznek az infrastruktúra megvalósításához szükséges intézkedésekről. Az iránymutatások mindenekelőtt a törzshálózat 2030-ig történő megvalósítását irányozzák elő – új infrastruktúrák létrehozása, valamint a meglévő infrastruktúrák jelentős felújítása és korszerűsítése révén..

| (7a) | A közlekedési ágazatban a program által finanszírozott közös érdekű projektek kidolgozásához hozzájáruló intézkedéseknek az összes közlekedési mód komplementaritásán kell alapulniuk, hogy hatékony és összekapcsolt multimodális hálózatokat biztosítsanak annak érdekében, hogy Unió-szerte biztosított legyen a konnektivitás. |
| --- | --- |

(7a)

A közlekedési ágazatban a program által finanszírozott közös érdekű projektek kidolgozásához hozzájáruló intézkedéseknek az összes közlekedési mód komplementaritásán kell alapulniuk, hogy hatékony és összekapcsolt multimodális hálózatokat biztosítsanak annak érdekében, hogy Unió-szerte biztosított legyen a konnektivitás.

| (8) | A TEN-T iránymutatásokban meghatározott célok elérése érdekében szükséges kiemelten támogatni a tervek szerint 2030-re befejezendő,
  folyamatban lévő TEN-T projekteket
  ,
  valamint
  a határon átnyúló összeköttetéseket,
  a kapacitáshiányok megszüntetését, a horizontális prioritásokat,
  a hiányzó összeköttetések pótlását
  és a városi csomópontokat
  , és biztosítani adott esetben, hogy a támogatott intézkedések a teljesítmény és az interoperabilitás tekintetében összhangban legyenek az 1315/2013/EU rendelet 47. cikke szerint létrehozott, a folyosókra vonatkozó munkatervekkel, illetve a hálózatfejlesztés egészével. |
| --- | --- |

(8)

A TEN-T iránymutatásokban meghatározott célok elérése érdekében szükséges kiemelten támogatni a tervek szerint 2030-re befejezendő,
  folyamatban lévő TEN-T projekteket
  ,
  valamint
  a határon átnyúló összeköttetéseket,
  a kapacitáshiányok megszüntetését, a horizontális prioritásokat,
  a hiányzó összeköttetések pótlását
  és a városi csomópontokat
  , és biztosítani adott esetben, hogy a támogatott intézkedések a teljesítmény és az interoperabilitás tekintetében összhangban legyenek az 1315/2013/EU rendelet 47. cikke szerint létrehozott, a folyosókra vonatkozó munkatervekkel, illetve a hálózatfejlesztés egészével.

| (8a) | Egyes esetekben a valamely tagállam területén megvalósított projekteknek jelentős határon átnyúló hatása van, és a nemzeti határokon túlnyúló értéket teremt a tengerparti határon átnyúló összeköttetések vagy a nemzeti határokon túli, szélesebb mögöttes gazdasággal való összeköttetés javítása révén. Ezért az ilyen hatással járó projekteket határon átnyúló projektnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(8a)

Egyes esetekben a valamely tagállam területén megvalósított projekteknek jelentős határon átnyúló hatása van, és a nemzeti határokon túlnyúló értéket teremt a tengerparti határon átnyúló összeköttetések vagy a nemzeti határokon túli, szélesebb mögöttes gazdasággal való összeköttetés javítása révén. Ezért az ilyen hatással járó projekteket határon átnyúló projektnek kell tekinteni.

| (8b) | Az Egyesült Királyság Európai Unióból történő kilépése által előidézett kivételes körülmények figyelembe vétele érdekében biztosítani kell Írország összekapcsolását az európai kontinenssel a TEN-T folyosók útvonalának és összetételének megváltoztatása által, azzal a céllal, hogy integrálják a tengeri összeköttetéseket a törzshálózat és az átfogó hálózat ír és kontinentális kikötői között. |
| --- | --- |

(8b)

Az Egyesült Királyság Európai Unióból történő kilépése által előidézett kivételes körülmények figyelembe vétele érdekében biztosítani kell Írország összekapcsolását az európai kontinenssel a TEN-T folyosók útvonalának és összetételének megváltoztatása által, azzal a céllal, hogy integrálják a tengeri összeköttetéseket a törzshálózat és az átfogó hálózat ír és kontinentális kikötői között.

| (9) | A megnövekedett forgalom és a hálózatfejlődés megfelelő tükrözése érdekében ki kell igazítani a törzshálózati folyosók nyomvonalát, meghatározott szakaszait
  és kapacitásukat
  .
  E kiigazítások nem befolyásolhatják a törzshálózat 2030-ig történő befejezését, javítaniuk kell az unióban a folyosók általi lefedettséget és
  az egységesség megőrzése, valamint a folyosófejlesztés és a koordináció hatékonyságának fenntartása érdekében arányosaknak kell lenniük. Ennél fogva a törzshálózati folyosók hossza legfeljebb 15 %-kal növelhető.
  A szakaszok relevanciájának garantálása érdekében nyomon kell követni és értékelni kell az átfogó hálózat fejlődését. |
| --- | --- |

(9)

A megnövekedett forgalom és a hálózatfejlődés megfelelő tükrözése érdekében ki kell igazítani a törzshálózati folyosók nyomvonalát, meghatározott szakaszait
  és kapacitásukat
  .
  E kiigazítások nem befolyásolhatják a törzshálózat 2030-ig történő befejezését, javítaniuk kell az unióban a folyosók általi lefedettséget és
  az egységesség megőrzése, valamint a folyosófejlesztés és a koordináció hatékonyságának fenntartása érdekében arányosaknak kell lenniük. Ennél fogva a törzshálózati folyosók hossza legfeljebb 15 %-kal növelhető.
  A szakaszok relevanciájának garantálása érdekében nyomon kell követni és értékelni kell az átfogó hálózat fejlődését.

| (10) | Az intelligens,
  interoperábilis,
  fenntartható,
  multimodális
  , inkluzív,
  mozgáskorlátozott személyek számára hozzáférhető,
  biztonságos és zavartalan mobilitás érdekében Unió-szerte támogatni kell a 
  köz- és magánberuházásokat valamennyi szállítási mód esetén.
  2017-ben a Bizottság előterjesztette (6) az „Európa mozgásban” csomagot, amely különböző kezdeményezéseket tartalmaz a közlekedés biztonságosabbá tételére, az intelligens útdíjfizetés ösztönzésére, a CO2-kibocsátás, a légszennyezés és a forgalmi torlódások csökkentésére, az összekapcsolt és automatizált mobilitás előmozdítására, valamint a munkavállalók megfelelő körülményeinek és pihenőidejének biztosítására. Ezek a kezdeményezések uniós pénzügyi támogatást igényelnek, adott esetben e program révén, p
  éldául az intelligens menetíró készülék alkalmazásának és utólagos felszerelésének felgyorsítása érdekében. |
| --- | --- |

(10)

Az intelligens,
  interoperábilis,
  fenntartható,
  multimodális
  , inkluzív,
  mozgáskorlátozott személyek számára hozzáférhető,
  biztonságos és zavartalan mobilitás érdekében Unió-szerte támogatni kell a 
  köz- és magánberuházásokat valamennyi szállítási mód esetén.
  2017-ben a Bizottság előterjesztette (6) az „Európa mozgásban” csomagot, amely különböző kezdeményezéseket tartalmaz a közlekedés biztonságosabbá tételére, az intelligens útdíjfizetés ösztönzésére, a CO2-kibocsátás, a légszennyezés és a forgalmi torlódások csökkentésére, az összekapcsolt és automatizált mobilitás előmozdítására, valamint a munkavállalók megfelelő körülményeinek és pihenőidejének biztosítására. Ezek a kezdeményezések uniós pénzügyi támogatást igényelnek, adott esetben e program révén, p
  éldául az intelligens menetíró készülék alkalmazásának és utólagos felszerelésének felgyorsítása érdekében.

| (11) | A TEN-T iránymutatások az új technológiák és az innováció tekintetében előírják, hogy a hálózatnak lehetővé kell tennie minden közlekedési mód dekarbonizációját, mégpedig az energiahatékonyság és az alternatívtüzelőanyag-használat ösztönzése révén, tiszteletben tartva a technológiai semlegesség elvét. A 2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (7)

  az összes közlekedési mód által igénybe vehető
  alternatív tüzelőanyagok uniós infrastruktúrájának kiépítésére irányuló közös intézkedési keretet hoz létre a közlekedés
  fosszilis energiaforrásoktól
  való függésének
  lehető legnagyobb mértékű
  csökkentése,
  illetve
  környezeti
  és éghajlati
  hatásának enyhítése érdekében, és előírja a tagállamok számára, hogy 2025. december 31-ig hozzáférhetővé kell tenniük megfelelő számú nyilvános elektromos töltőállomást, illetve nyilvános töltőállomást. Amint azt a Bizottság 2017. novemberi javaslatai (8) is körvonalazzák, szükség van egy az alacsony kibocsátású mobilitással foglalkozó átfogó intézkedéscsomagra, beleértve a pénzügyi támogatást is, amennyiben a piaci feltételek nem nyújtanak kellő ösztönzést. „Fenntartható mobilitás Európában: |
| --- | --- |

(11)

A TEN-T iránymutatások az új technológiák és az innováció tekintetében előírják, hogy a hálózatnak lehetővé kell tennie minden közlekedési mód dekarbonizációját, mégpedig az energiahatékonyság és az alternatívtüzelőanyag-használat ösztönzése révén, tiszteletben tartva a technológiai semlegesség elvét. A 2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (7)

  az összes közlekedési mód által igénybe vehető
  alternatív tüzelőanyagok uniós infrastruktúrájának kiépítésére irányuló közös intézkedési keretet hoz létre a közlekedés
  fosszilis energiaforrásoktól
  való függésének
  lehető legnagyobb mértékű
  csökkentése,
  illetve
  környezeti
  és éghajlati
  hatásának enyhítése érdekében, és előírja a tagállamok számára, hogy 2025. december 31-ig hozzáférhetővé kell tenniük megfelelő számú nyilvános elektromos töltőállomást, illetve nyilvános töltőállomást. Amint azt a Bizottság 2017. novemberi javaslatai (8) is körvonalazzák, szükség van egy az alacsony kibocsátású mobilitással foglalkozó átfogó intézkedéscsomagra, beleértve a pénzügyi támogatást is, amennyiben a piaci feltételek nem nyújtanak kellő ösztönzést. „Fenntartható mobilitás Európában:

| (12) | „Fenntartható mobilitás Európában: biztonságos, összekapcsolt és tiszta közlekedés” (9) című közleményében a Bizottság hangsúlyozza, hogy az automatizáció és a fejlett konnektivitású rendszerek a járműveket biztonságosabbá, megoszthatóbbá és minden polgár számára hozzáférhetőbbé teszik, azok számára is, akik ma el vannak zárva a mobilitási szolgáltatásoktól, például az időskor
  vagy csökkent mozgásképesség
  miatt. Ezzel összefüggésben a Bizottság javaslatot tett egy közúti közlekedésbiztonsággal kapcsolatos európai uniós stratégiai cselekvési tervre, illetve a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezeléséről szóló 2008/96/EK irányelv felülvizsgálatára.
  Hasonló szellemben egyéb rendeleteket (például a transzeurópai közúthálózat alagútjaira vonatkozó biztonsági minimumkövetelményekről szóló 2004/54/EK irányelvet) is módosítani kell a közlekedési ágazat új biztonsági és digitalizációs szabványainak megfelelően. A biztonság javítását prioritásként kell kezelni a vasúti ágazatban is. Különösen fontos a vasúti átkelőhelyek biztonságosságába való beruházás (pl. a jelzőberendezések és az infrastruktúra javításába). 2012-ben 573 súlyos baleset történt az EU-ban található 114 000 útátjáróban, amelynek során 369-an haltak meg és 339-en sérültek meg súlyosan (ERA 2014 jelentés). Ennek következtében a nagy biztonsági kockázatot jelentő útátjárókat EU-szerte azonosítani kell, az infrastruktúra javításába történő beruházás érdekében, hogy adott esetben hidakkal és aluljárókkal lehessen felváltani őket. |
| --- | --- |

(12)

„Fenntartható mobilitás Európában: biztonságos, összekapcsolt és tiszta közlekedés” (9) című közleményében a Bizottság hangsúlyozza, hogy az automatizáció és a fejlett konnektivitású rendszerek a járműveket biztonságosabbá, megoszthatóbbá és minden polgár számára hozzáférhetőbbé teszik, azok számára is, akik ma el vannak zárva a mobilitási szolgáltatásoktól, például az időskor
  vagy csökkent mozgásképesség
  miatt. Ezzel összefüggésben a Bizottság javaslatot tett egy közúti közlekedésbiztonsággal kapcsolatos európai uniós stratégiai cselekvési tervre, illetve a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezeléséről szóló 2008/96/EK irányelv felülvizsgálatára.
  Hasonló szellemben egyéb rendeleteket (például a transzeurópai közúthálózat alagútjaira vonatkozó biztonsági minimumkövetelményekről szóló 2004/54/EK irányelvet) is módosítani kell a közlekedési ágazat új biztonsági és digitalizációs szabványainak megfelelően. A biztonság javítását prioritásként kell kezelni a vasúti ágazatban is. Különösen fontos a vasúti átkelőhelyek biztonságosságába való beruházás (pl. a jelzőberendezések és az infrastruktúra javításába). 2012-ben 573 súlyos baleset történt az EU-ban található 114 000 útátjáróban, amelynek során 369-an haltak meg és 339-en sérültek meg súlyosan (ERA 2014 jelentés). Ennek következtében a nagy biztonsági kockázatot jelentő útátjárókat EU-szerte azonosítani kell, az infrastruktúra javításába történő beruházás érdekében, hogy adott esetben hidakkal és aluljárókkal lehessen felváltani őket.

| (13) | A hálózat kevésbé előrehaladott részeit érintő közlekedési projektek végrehajtásának javítása érdekében át kell irányítani a programhoz egy a Kohéziós Alaphoz rendelt forrást a Kohéziós Alapból támogatható tagállamokban megvalósuló közlekedési projektek finanszírozására. A finanszírozásra jogosult projektek kiválasztása során kezdetben ▌ érintetlenül kell hagyni a Kohéziós Alap szerinti nemzeti allokációkat..
  A kezdeti szakasz végén a programba átirányított és szállítási infrastruktúrához nem hozzárendelt forrásokat
  piaci alapon kell kiosztani a Kohéziós Alapból finanszírozásra jogosult tagállamokban tervezett projektek részére oly módon, hogy a határon átnyúló és a hiányzó összeköttetések előnyt élveznek. A Bizottságnak támogatnia kell a Kohéziós Alapból támogatható tagállamokat a projektek megfelelő menetrendjének kialakításában, különösen az érintett közigazgatások intézményi kapacitásának megerősítése révén. |
| --- | --- |

(13)

A hálózat kevésbé előrehaladott részeit érintő közlekedési projektek végrehajtásának javítása érdekében át kell irányítani a programhoz egy a Kohéziós Alaphoz rendelt forrást a Kohéziós Alapból támogatható tagállamokban megvalósuló közlekedési projektek finanszírozására. A finanszírozásra jogosult projektek kiválasztása során kezdetben ▌ érintetlenül kell hagyni a Kohéziós Alap szerinti nemzeti allokációkat..
  A kezdeti szakasz végén a programba átirányított és szállítási infrastruktúrához nem hozzárendelt forrásokat
  piaci alapon kell kiosztani a Kohéziós Alapból finanszírozásra jogosult tagállamokban tervezett projektek részére oly módon, hogy a határon átnyúló és a hiányzó összeköttetések előnyt élveznek. A Bizottságnak támogatnia kell a Kohéziós Alapból támogatható tagállamokat a projektek megfelelő menetrendjének kialakításában, különösen az érintett közigazgatások intézményi kapacitásának megerősítése révén.

| (14) | „A
  kettős
  mobilitás javítása az Európai Unióban” című közös közlemény (10) 2017 novemberi kibocsátását követően az Európai Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által 2018. március 28-án elfogadott, a katonai mobilitásra vonatkozó cselekvési terv (11) kiemelte, hogy a közlekedési infrastruktúrára vonatkozó politika egyértelmű lehetőséget kínál a védelmi szükségletek és a TEN-T közötti szinergiák növelésére
  azon átfogó céllal, hogy Unió-szerte javuljon a mobilitás.
   A cselekvési terv értelmében 2018 közepéig fel kell kérni a Tanácsot a közlekedési infrastuktúrával kapcsolatos katonai követelmények megvizsgálására és jóváhagyására, a bizottsági szolgálatoknak pedig 2019-ig rögzíteniük kell, hogy melyek a transzeurópai közlekedési hálózat infrastruktúráinak
  kettős (polgári és védelmi) felhasználásra is alkalmas részei, beleértve a meglévő infrastruktúra korszerűsítésének lehetőségét, ahol ez lehetséges. Az infrastruktúrákat mindig kettős felhasználásra szánják.
   A kettős felhasználású projektek végrehajtásának uniós finanszírozását a programon keresztül, a cselekvési tervnek megfelelő és az alkalmazandó követelményekkel
  összhangban álló, mérhető cselekvéseken keresztül
  megvalósuló munkaprogramok segítségével kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(14)

„A
  kettős
  mobilitás javítása az Európai Unióban” című közös közlemény (10) 2017 novemberi kibocsátását követően az Európai Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által 2018. március 28-án elfogadott, a katonai mobilitásra vonatkozó cselekvési terv (11) kiemelte, hogy a közlekedési infrastruktúrára vonatkozó politika egyértelmű lehetőséget kínál a védelmi szükségletek és a TEN-T közötti szinergiák növelésére
  azon átfogó céllal, hogy Unió-szerte javuljon a mobilitás.
   A cselekvési terv értelmében 2018 közepéig fel kell kérni a Tanácsot a közlekedési infrastuktúrával kapcsolatos katonai követelmények megvizsgálására és jóváhagyására, a bizottsági szolgálatoknak pedig 2019-ig rögzíteniük kell, hogy melyek a transzeurópai közlekedési hálózat infrastruktúráinak
  kettős (polgári és védelmi) felhasználásra is alkalmas részei, beleértve a meglévő infrastruktúra korszerűsítésének lehetőségét, ahol ez lehetséges. Az infrastruktúrákat mindig kettős felhasználásra szánják.
   A kettős felhasználású projektek végrehajtásának uniós finanszírozását a programon keresztül, a cselekvési tervnek megfelelő és az alkalmazandó követelményekkel
  összhangban álló, mérhető cselekvéseken keresztül
  megvalósuló munkaprogramok segítségével kell végrehajtani.

| (14a) | A kettős (polgári és védelmi) mobilitásra vonatkozó cselekvési terv bevezetése az uniós mobilitás javítására vonatkozó globális célkitűzés része, ugyanakkor az Európai Unió közös biztonság- és védelempolitikája által azonosított logisztikai és mobilitási kihívásokra is választ kíván nyújtani. E célból alapvető fontosságú a határokon átnyúló és vámjogi szabványok és szabályozások, valamint az adminisztratív és jogalkotási eljárások összehangolása. Az Unió közös vállalkozásainak szerepe kulcsfontosságú többek között az adminisztratív és törvényhozási eljárások összehangolásában úgy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, mint a kettős (polgári és védelmi) mobilitásra vonatkozó cselekvési terv szempontjából. A kettős (polgári és védelmi) mobilitás hozzájárul az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközhöz elsősorban a költségvetés, illetve jelenlegi és jövendő szükségletek ellátása tekintetében. |
| --- | --- |

(14a)

A kettős (polgári és védelmi) mobilitásra vonatkozó cselekvési terv bevezetése az uniós mobilitás javítására vonatkozó globális célkitűzés része, ugyanakkor az Európai Unió közös biztonság- és védelempolitikája által azonosított logisztikai és mobilitási kihívásokra is választ kíván nyújtani. E célból alapvető fontosságú a határokon átnyúló és vámjogi szabványok és szabályozások, valamint az adminisztratív és jogalkotási eljárások összehangolása. Az Unió közös vállalkozásainak szerepe kulcsfontosságú többek között az adminisztratív és törvényhozási eljárások összehangolásában úgy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, mint a kettős (polgári és védelmi) mobilitásra vonatkozó cselekvési terv szempontjából. A kettős (polgári és védelmi) mobilitás hozzájárul az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközhöz elsősorban a költségvetés, illetve jelenlegi és jövendő szükségletek ellátása tekintetében.

| (15) | „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című közleményében (12) a Bizottság rámutatott a legkülső régiók speciális közlekedési,
  energia- és digitális
  igényeire és az ezen igények (többek között a CEF-ből való)
  megfelelő
  uniós finanszírozás révén történő kielégítésének szükségességére,
  maximálisan 85 %-os társfinanszírozási arány alkalmazása révén. |
| --- | --- |

(15)

„Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című közleményében (12) a Bizottság rámutatott a legkülső régiók speciális közlekedési,
  energia- és digitális
  igényeire és az ezen igények (többek között a CEF-ből való)
  megfelelő
  uniós finanszírozás révén történő kielégítésének szükségességére,
  maximálisan 85 %-os társfinanszírozási arány alkalmazása révén.

| (16) | Figyelembe véve azokat a jelentős beruházásokat, amelyek szükségesek a TEN-T törzshálózat 2030-ig és a TEN-T átfogó hálózat 2050-ig történő megvalósításához (a 2021–2027 közötti időszakra becsült összeg az előbbi esetében 350, az utóbbi esetében 700 milliárd EUR),
  megfelelő költségvetést kell elkülöníteni a közlekedési ágazat számára a 2014 és 2020 közötti időre szóló programozási időszak kezdetén tervezett költségvetéssel összhangban
  , valamint a különböző uniós finanszírozási programok és eszközök adta lehetőségekkel a lehető leghatékonyabb módon kell élni, vagyis maximalizálni kell az Unió által támogatott beruházások hozzáadott értékét. Ennek eléréséhez sort kell keríteni a beruházási eljárás észszerűsítésére, ami lehetővé tenné a közlekedési projektek menetrendjének nyomonkövethetőségét és valamennyi releváns uniós eszköz – nevezetesen az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és az InvestEU Alap – koherenciáját. Adott esetben figyelembe kell venni különösen az (EU) XXX rendelet [Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi és Migrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a Határigazgatási és Vízumeszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (CPR)] IV. mellékletében részletezett támogatási kritériumokat. |
| --- | --- |

(16)

Figyelembe véve azokat a jelentős beruházásokat, amelyek szükségesek a TEN-T törzshálózat 2030-ig és a TEN-T átfogó hálózat 2050-ig történő megvalósításához (a 2021–2027 közötti időszakra becsült összeg az előbbi esetében 350, az utóbbi esetében 700 milliárd EUR),
  megfelelő költségvetést kell elkülöníteni a közlekedési ágazat számára a 2014 és 2020 közötti időre szóló programozási időszak kezdetén tervezett költségvetéssel összhangban
  , valamint a különböző uniós finanszírozási programok és eszközök adta lehetőségekkel a lehető leghatékonyabb módon kell élni, vagyis maximalizálni kell az Unió által támogatott beruházások hozzáadott értékét. Ennek eléréséhez sort kell keríteni a beruházási eljárás észszerűsítésére, ami lehetővé tenné a közlekedési projektek menetrendjének nyomonkövethetőségét és valamennyi releváns uniós eszköz – nevezetesen az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és az InvestEU Alap – koherenciáját. Adott esetben figyelembe kell venni különösen az (EU) XXX rendelet [Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi és Migrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a Határigazgatási és Vízumeszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (CPR)] IV. mellékletében részletezett támogatási kritériumokat.

| (17) | A 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) azonosítja az uniós energia- és éghajlat-politikai célkitűzések elérése érdekében megvalósítandó transzeurópai energia-infrastruktúrával kapcsolatos prioritásokat, meghatározza az e prioritások megvalósításához szükséges közös érdekű projekteket, továbbá intézkedéseket fogad el az engedélyezés, az állami részvétel és a szabályozás területén e projektek végrehajtásának felgyorsítása és/vagy megkönnyítése céljából, beleértve az ilyen projektek uniós pénzügyi támogatásra való jogosultságának kritériumait is.
  A közös érdekű projekteket és a TEN-E iránymutatásokat tartalmazó listát – a Párizsi Megállapodásban foglalt célok és célkitűzések, valamint a 2030-ra és az azutáni időszakra szóló uniós energia- és éghajlat-politikai célok figyelembe vétele érdekében – felül kell vizsgálni; |
| --- | --- |

(17)

A 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) azonosítja az uniós energia- és éghajlat-politikai célkitűzések elérése érdekében megvalósítandó transzeurópai energia-infrastruktúrával kapcsolatos prioritásokat, meghatározza az e prioritások megvalósításához szükséges közös érdekű projekteket, továbbá intézkedéseket fogad el az engedélyezés, az állami részvétel és a szabályozás területén e projektek végrehajtásának felgyorsítása és/vagy megkönnyítése céljából, beleértve az ilyen projektek uniós pénzügyi támogatásra való jogosultságának kritériumait is.
  A közös érdekű projekteket és a TEN-E iránymutatásokat tartalmazó listát – a Párizsi Megállapodásban foglalt célok és célkitűzések, valamint a 2030-ra és az azutáni időszakra szóló uniós energia- és éghajlat-politikai célok figyelembe vétele érdekében – felül kell vizsgálni;

| (18) | Az irányelv [a megújulóenergia-irányelv átdolgozása] hangsúlyozza egy olyan keret létrehozásának szükségességét, amely lehetővé tenné az uniós források fokozottabb igénybevételét. Kifejezetten szorgalmazza a megújuló energia területén folytatott, határon átnyúló együttműködéseket célzó intézkedések támogatását. |
| --- | --- |

(18)

Az irányelv [a megújulóenergia-irányelv átdolgozása] hangsúlyozza egy olyan keret létrehozásának szükségességét, amely lehetővé tenné az uniós források fokozottabb igénybevételét. Kifejezetten szorgalmazza a megújuló energia területén folytatott, határon átnyúló együttműködéseket célzó intézkedések támogatását.

| (19) | A megújuló energiával kapcsolatos fejlesztések terén továbbra is a hálózati infrastruktúra kiépítése a prioritás, ugyanakkor a megújuló energia területén folytatott, határon átnyúló együttműködés bevonása a programba,
  valamint egy – a hálózat kiegyensúlyozásához hozzájáruló tárolási és keresletoldali válaszintézkedési megoldásokat is tartalmazó – intelligens és hatékony energiarendszer kifejlesztése
  a „Tiszta energia minden európainak” kezdeményezés keretében elfogadott megközelítést tükrözi, melynek célja a megújuló energiákkal kapcsolatos 2030-as célok elérése közös felelősség alapján, valamint megfelel a megváltozott a szakpolitikai környezetnek,
  méltányos és megfelelő szociális átmenetet biztosítva,
  ambiciózus hosszú távú dekarbonizációs
  célkitűzésekkel
  . |
| --- | --- |

(19)

A megújuló energiával kapcsolatos fejlesztések terén továbbra is a hálózati infrastruktúra kiépítése a prioritás, ugyanakkor a megújuló energia területén folytatott, határon átnyúló együttműködés bevonása a programba,
  valamint egy – a hálózat kiegyensúlyozásához hozzájáruló tárolási és keresletoldali válaszintézkedési megoldásokat is tartalmazó – intelligens és hatékony energiarendszer kifejlesztése
  a „Tiszta energia minden európainak” kezdeményezés keretében elfogadott megközelítést tükrözi, melynek célja a megújuló energiákkal kapcsolatos 2030-as célok elérése közös felelősség alapján, valamint megfelel a megváltozott a szakpolitikai környezetnek,
  méltányos és megfelelő szociális átmenetet biztosítva,
  ambiciózus hosszú távú dekarbonizációs
  célkitűzésekkel
  .

| (20) | Az Unió dekarbonizációs menetrendje szempontjából döntő fontosságúak azok az innovatív infrastrukturális technológiák, amelyek lehetővé teszik az átállást az alacsony
  kibocsátású
  energia- és mobilitási rendszerekre, és javítják az ellátás biztonságát
  ezáltal növelve az Unió energetikai függetlenségét.
  Európa energiahálózatainak megerősítéséről szóló 2017. november 23-i közleményében (14) a Bizottság hangsúlyozta, hogy a villamos energia – amely 2030-ban már fele részben megújuló energiaforrásokon alapul – egyre inkább hozzá fog járulni a mostanáig a fosszilis tüzelőanyagok által dominált ágazatok, például a közlekedés, az ipar, a hűtés és a fűtés dekarbonizációjához, és hogy ennek megfelelően a transzeurópai energiahálózat-infrastruktúrával kapcsolatos
  szakpolitikának
  a villamosenergia-hálózatok összekapcsolására, a villamos energia tárolására, az intelligens hálózatokkal foglalkozó projektekre
  és a gázinfrastruktúrába irányuló beruházásokra kell összpontosítania
  . Az Unió dekarbonizációs céljainak,
  a belső piaci integráció és az ellátás biztonságának
  támogatása érdekében kellő figyelmet kell fordítani azokra a technológiákra és projektekre, amelyek elősegítik az alacsony ▌
  kibocsátású
  gazdaságra való átállást, és elsőbbséget kell biztosítani számukra. A Bizottság célja a program által támogatandó, a határon átnyúló intelligens hálózatokra, az innovatív tárolókra, valamint a szén-dioxid-szállításra irányuló projektek számának növelése. |
| --- | --- |

(20)

Az Unió dekarbonizációs menetrendje szempontjából döntő fontosságúak azok az innovatív infrastrukturális technológiák, amelyek lehetővé teszik az átállást az alacsony
  kibocsátású
  energia- és mobilitási rendszerekre, és javítják az ellátás biztonságát
  ezáltal növelve az Unió energetikai függetlenségét.
  Európa energiahálózatainak megerősítéséről szóló 2017. november 23-i közleményében (14) a Bizottság hangsúlyozta, hogy a villamos energia – amely 2030-ban már fele részben megújuló energiaforrásokon alapul – egyre inkább hozzá fog járulni a mostanáig a fosszilis tüzelőanyagok által dominált ágazatok, például a közlekedés, az ipar, a hűtés és a fűtés dekarbonizációjához, és hogy ennek megfelelően a transzeurópai energiahálózat-infrastruktúrával kapcsolatos
  szakpolitikának
  a villamosenergia-hálózatok összekapcsolására, a villamos energia tárolására, az intelligens hálózatokkal foglalkozó projektekre
  és a gázinfrastruktúrába irányuló beruházásokra kell összpontosítania
  . Az Unió dekarbonizációs céljainak,
  a belső piaci integráció és az ellátás biztonságának
  támogatása érdekében kellő figyelmet kell fordítani azokra a technológiákra és projektekre, amelyek elősegítik az alacsony ▌
  kibocsátású
  gazdaságra való átállást, és elsőbbséget kell biztosítani számukra. A Bizottság célja a program által támogatandó, a határon átnyúló intelligens hálózatokra, az innovatív tárolókra, valamint a szén-dioxid-szállításra irányuló projektek számának növelése.

| (20a) | Szükséges az intelligens energiahálózatok támogatása, amennyiben ezek a projektek a villamos energia termelését, elosztását vagy fogyasztását valós idejű irányítási rendszer használatával integrálják és befolyásolják a határokon átnyúló energiaáramlást. Az energetikai projekteknek jobban kell tükrözniük az intelligens hálózatok központi szerepét az energetikai átállás során, a CEF támogatásnak továbbá segítenie kell a finanszírozás hiányosságainak leküzdését, amelyek pillanatnyilag akadályozzák, hogy beruházások történjenek az intelligens hálózati technológia széles körű használatának érdekében. |
| --- | --- |

(20a)

Szükséges az intelligens energiahálózatok támogatása, amennyiben ezek a projektek a villamos energia termelését, elosztását vagy fogyasztását valós idejű irányítási rendszer használatával integrálják és befolyásolják a határokon átnyúló energiaáramlást. Az energetikai projekteknek jobban kell tükrözniük az intelligens hálózatok központi szerepét az energetikai átállás során, a CEF támogatásnak továbbá segítenie kell a finanszírozás hiányosságainak leküzdését, amelyek pillanatnyilag akadályozzák, hogy beruházások történjenek az intelligens hálózati technológia széles körű használatának érdekében.

| (20b) | A villamosenergia-összekapcsoltság tekintetében az Európai Parlament és a Tanács [az energiaunió irányításáról szóló] (EU) 2018/... rendelete a tagállamok körében a villamosenergia-összekapcsoltságra vonatkozó 15 %-os célt állapít meg 2030-ig. A programnak elő kell segítenie e cél megvalósítását. |
| --- | --- |

(20b)

A villamosenergia-összekapcsoltság tekintetében az Európai Parlament és a Tanács [az energiaunió irányításáról szóló] (EU) 2018/... rendelete a tagállamok körében a villamosenergia-összekapcsoltságra vonatkozó 15 %-os célt állapít meg 2030-ig. A programnak elő kell segítenie e cél megvalósítását.

| (21) | A digitális egységes piac létrejöttének záloga az alapjául szolgáló digitális konnektivitási infrastruktúra megléte. Az európai ipar digitalizációja és az olyan ágazatok modernizációja, mint a közlekedés, az energiaipar, az egészségügy és a közigazgatás, a megbízható és megfizethető nagy és nagyon nagy kapacitású hálózatokhoz való univerzális hozzáférésen múlik. A digitális konnektivitás a gazdasági, társadalmi és területi szakadékok áthidalásának egyik legfontosabb tényezőjévé vált, támogatja a helyi gazdaságok korszerűsödését és segíti a gazdasági tevékenységek diverzifikációját. A digitális konnektivitási infrastruktúra területén ki kell igazítani a program intervenciós hatókörét oly módon, hogy az tükrözze az ilyen infrastruktúra növekvő jelentőségét a gazdaság és általában a társadalom szempontjából. Éppen ezért meg kell határozni a digitális konnektivitási infrastruktúrával kapcsolatos azon közös érdekű projekteket, amelyekre szükség van az Unió digitális egységes piacra vonatkozó céljainak eléréséhez, és hatályon kívül kell helyezni a 283/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (15). |
| --- | --- |

(21)

A digitális egységes piac létrejöttének záloga az alapjául szolgáló digitális konnektivitási infrastruktúra megléte. Az európai ipar digitalizációja és az olyan ágazatok modernizációja, mint a közlekedés, az energiaipar, az egészségügy és a közigazgatás, a megbízható és megfizethető nagy és nagyon nagy kapacitású hálózatokhoz való univerzális hozzáférésen múlik. A digitális konnektivitás a gazdasági, társadalmi és területi szakadékok áthidalásának egyik legfontosabb tényezőjévé vált, támogatja a helyi gazdaságok korszerűsödését és segíti a gazdasági tevékenységek diverzifikációját. A digitális konnektivitási infrastruktúra területén ki kell igazítani a program intervenciós hatókörét oly módon, hogy az tükrözze az ilyen infrastruktúra növekvő jelentőségét a gazdaság és általában a társadalom szempontjából. Éppen ezért meg kell határozni a digitális konnektivitási infrastruktúrával kapcsolatos azon közös érdekű projekteket, amelyekre szükség van az Unió digitális egységes piacra vonatkozó céljainak eléréséhez, és hatályon kívül kell helyezni a 283/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (15).

| (22) | „Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” című közlemény (16) (a továbbiakban: gigabitalapú társadalom stratégia) stratégiai célokat határoz meg 2025-re a digitális konnektivitási infrastruktúrába való beruházások optimalizálása érdekében. Az (EU) 2018/XXX irányelv [az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex] célja többek között olyan szabályozási környezet teremtése, amely ösztönzi a digitális konnektivitási hálózatokba történő magánberuházásokat. Azonban jól látszik, hogy
  az uniós
  ▌hálózatépítő projektek
  sürgősen


  fokozott figyelmet követelnek korlátozott költséghatékonyságuk miatt,
  aminek több oka is lehet, például a távoli fekvés, a területi vagy földrajzi adottságok, az alacsony népsűrűség és különféle társadalmi-gazdasági tényezők. Ezért
  a program célja többek között a vidéki és városi területek közötti egyensúly elérése kellene, hogy legyen,
  hogy hozzájáruljon a gigabitalapú társadalom stratégiában meghatározott stratégiai célok eléréséhez, kiegészítve ezzel azt a támogatást, amelyet a nagyon nagy kapacitású hálózatok kialakításához más programok, mindenekelőtt az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), a Kohéziós Alap és az InvestEU Alap nyújtanak. |
| --- | --- |

(22)

„Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” című közlemény (16) (a továbbiakban: gigabitalapú társadalom stratégia) stratégiai célokat határoz meg 2025-re a digitális konnektivitási infrastruktúrába való beruházások optimalizálása érdekében. Az (EU) 2018/XXX irányelv [az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex] célja többek között olyan szabályozási környezet teremtése, amely ösztönzi a digitális konnektivitási hálózatokba történő magánberuházásokat. Azonban jól látszik, hogy
  az uniós
  ▌hálózatépítő projektek
  sürgősen


  fokozott figyelmet követelnek korlátozott költséghatékonyságuk miatt,
  aminek több oka is lehet, például a távoli fekvés, a területi vagy földrajzi adottságok, az alacsony népsűrűség és különféle társadalmi-gazdasági tényezők. Ezért
  a program célja többek között a vidéki és városi területek közötti egyensúly elérése kellene, hogy legyen,
  hogy hozzájáruljon a gigabitalapú társadalom stratégiában meghatározott stratégiai célok eléréséhez, kiegészítve ezzel azt a támogatást, amelyet a nagyon nagy kapacitású hálózatok kialakításához más programok, mindenekelőtt az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), a Kohéziós Alap és az InvestEU Alap nyújtanak.

| (23) | Jóllehet mindazon digitális konnektivitási hálózatok, amelyek az internethez kapcsolódnak, alapvetően transzeurópaiak, köszönhetően főként az általuk lehetővé tett alkalmazásoknak és szolgáltatásoknak; a program segítségével elsősorban olyan intézkedéseket kell támogatni, amelyek várhatóan a legnagyobb hatást gyakorolják a digitális egységes piacra (többek között a gigabitalapú társadalom stratégia céljaival való összhangjuk révén), valamint a gazdaság és a társadalom digitális átalakítására, figyelembe véve a piac nem megfelelő működését és a végrehajtás feltárt akadályait. |
| --- | --- |

(23)

Jóllehet mindazon digitális konnektivitási hálózatok, amelyek az internethez kapcsolódnak, alapvetően transzeurópaiak, köszönhetően főként az általuk lehetővé tett alkalmazásoknak és szolgáltatásoknak; a program segítségével elsősorban olyan intézkedéseket kell támogatni, amelyek várhatóan a legnagyobb hatást gyakorolják a digitális egységes piacra (többek között a gigabitalapú társadalom stratégia céljaival való összhangjuk révén), valamint a gazdaság és a társadalom digitális átalakítására, figyelembe véve a piac nem megfelelő működését és a végrehajtás feltárt akadályait.

| (24) | Az iskolák, az egyetemek, a könyvtárak, a helyi, tartományi, regionális vagy nemzeti közigazgatási szervek, a főbb közszolgáltatási intézmények, a kórházak és az egészségügyi központok, a közlekedési csomópontok és a digitálisan intenzív vállalkozások mind-mind olyan egységek és helyszínek, amelyek lényegesen befolyásolhatják közvetlen környezetük
  – ideértve a vidéki és kis népsűrűségű területeket is –
  társadalmi-gazdasági fejlődését. Ezeknek a társadalmi-gazdasági fókuszpontoknak élen kell járniuk a gigabitalapú konnektivitás terén, hogy az európai polgárok, az üzleti világ és helyi közösségek számára a legjobb szolgáltatásokhoz és alkalmazásokhoz biztosíthassanak hozzáférést. A programnak támogatnia kell a gigabitalapú konnektivitás
  és a nagy sebességű konnektivitás
  elérését,
  – beleértve a legkorszerűbb mobilkonnektivitást –
  e társadalmi-gazdasági fókuszpontok számára annak érdekében, hogy maximalizálja a gazdaság és a társadalom egészében tovagyűrűző pozitív hatásukat, ideértve a konnektivitás és a szolgáltatások iránti szélesebb körű felhasználói igény kialakítását is. |
| --- | --- |

(24)

Az iskolák, az egyetemek, a könyvtárak, a helyi, tartományi, regionális vagy nemzeti közigazgatási szervek, a főbb közszolgáltatási intézmények, a kórházak és az egészségügyi központok, a közlekedési csomópontok és a digitálisan intenzív vállalkozások mind-mind olyan egységek és helyszínek, amelyek lényegesen befolyásolhatják közvetlen környezetük
  – ideértve a vidéki és kis népsűrűségű területeket is –
  társadalmi-gazdasági fejlődését. Ezeknek a társadalmi-gazdasági fókuszpontoknak élen kell járniuk a gigabitalapú konnektivitás terén, hogy az európai polgárok, az üzleti világ és helyi közösségek számára a legjobb szolgáltatásokhoz és alkalmazásokhoz biztosíthassanak hozzáférést. A programnak támogatnia kell a gigabitalapú konnektivitás
  és a nagy sebességű konnektivitás
  elérését,
  – beleértve a legkorszerűbb mobilkonnektivitást –
  e társadalmi-gazdasági fókuszpontok számára annak érdekében, hogy maximalizálja a gazdaság és a társadalom egészében tovagyűrűző pozitív hatásukat, ideértve a konnektivitás és a szolgáltatások iránti szélesebb körű felhasználói igény kialakítását is.

| (25) | Ezenkívül a WiFi4EU kezdeményezés sikerére építve a programnak folytatnia kell az ingyenes
  , biztonságos
  és jó minőségű helyi vezeték nélküli konnektivitás biztosításának támogatását a helyi közéleti központokban, az állami hatóságok és a közszolgáltatók területén, valamint a közterületeken is, annak érdekében, hogy az Unió digitális víziója megvalósulhasson a helyi közösségekben. |
| --- | --- |

(25)

Ezenkívül a WiFi4EU kezdeményezés sikerére építve a programnak folytatnia kell az ingyenes
  , biztonságos
  és jó minőségű helyi vezeték nélküli konnektivitás biztosításának támogatását a helyi közéleti központokban, az állami hatóságok és a közszolgáltatók területén, valamint a közterületeken is, annak érdekében, hogy az Unió digitális víziója megvalósulhasson a helyi közösségekben.

| (25a) | A digitális infrastruktúra az innováció fontos alapját képezi. Annak érdekében, hogy a program teljes hatását kifejthesse, az infrastruktúra finanszírozására kell összpontosítania. Ezért az egyedi digitális szolgáltatások és alkalmazások – például a különböző megosztott könyvelési technológiákkal vagy mesterséges intelligenciával kapcsolatosak – nem tartozhatnak a program hatálya alá, és adott esetben más eszközök, például a Digitális Európa révén kell foglalkozni kell. Fontos továbbá a különböző programok közötti szinergiák maximalizálása is. |
| --- | --- |

(25a)

A digitális infrastruktúra az innováció fontos alapját képezi. Annak érdekében, hogy a program teljes hatását kifejthesse, az infrastruktúra finanszírozására kell összpontosítania. Ezért az egyedi digitális szolgáltatások és alkalmazások – például a különböző megosztott könyvelési technológiákkal vagy mesterséges intelligenciával kapcsolatosak – nem tartozhatnak a program hatálya alá, és adott esetben más eszközök, például a Digitális Európa révén kell foglalkozni kell. Fontos továbbá a különböző programok közötti szinergiák maximalizálása is.

| (26) | Ahhoz hogy a tervezett következő generációs digitális szolgáltatások (például a több különböző ágazat és a társadalom egésze számára jelentős előnyöket biztosító dolgok internetével kapcsolatos szolgáltatások és alkalmazások) életképesek legyenek, határon átnyúló és megszakításmentes 5G hálózati lefedettségre lesz szükség, amely lehetővé teszi a felhasználók és az eszközök számára, hogy pillanatnyi helyüktől függetlenül kapcsolódhassanak egymáshoz. Ugyanakkor az 5G bevezetésével kapcsolatos költségmegosztási forgatókönyvek egyelőre nem tisztázottak, és a kereskedelmi alkalmazás tekintetében érzékelt kockázat mértéke egyes fontos területeken igen magas. Az összekapcsolt mobilitás első fázisában az alkalmazások legfontosabb színterét várhatóan a közúti folyosók és a vasúti összeköttetések jelentik majd: ezek tehát létfontosságú, a program által finanszírozandó határon átnyúló projektek. |
| --- | --- |

(26)

Ahhoz hogy a tervezett következő generációs digitális szolgáltatások (például a több különböző ágazat és a társadalom egésze számára jelentős előnyöket biztosító dolgok internetével kapcsolatos szolgáltatások és alkalmazások) életképesek legyenek, határon átnyúló és megszakításmentes 5G hálózati lefedettségre lesz szükség, amely lehetővé teszi a felhasználók és az eszközök számára, hogy pillanatnyi helyüktől függetlenül kapcsolódhassanak egymáshoz. Ugyanakkor az 5G bevezetésével kapcsolatos költségmegosztási forgatókönyvek egyelőre nem tisztázottak, és a kereskedelmi alkalmazás tekintetében érzékelt kockázat mértéke egyes fontos területeken igen magas. Az összekapcsolt mobilitás első fázisában az alkalmazások legfontosabb színterét várhatóan a közúti folyosók és a vasúti összeköttetések jelentik majd: ezek tehát létfontosságú, a program által finanszírozandó határon átnyúló projektek.

| (27) | Az össze nem kapcsolt területek az Unió bármely – akár központi – részén szűk keresztmetszeteket, és ezzel a digitális egységes piac szempontjából kiaknázatlan potenciált képeznek. A legtöbb vidéki és távoli területen a jó minőségű internetkapcsolat az áruk és a szolgáltatások szállítási költségeinek csökkentése révén és ezáltal a távoli fekvést részben kompenzálva létfontosságú szerepet játszhat a digitális szakadék, az elszigetelődés és az elnéptelenedés megelőzésében. A jó minőségű internetkapcsolat szükséges az új gazdasági lehetőségek – például a precíziós mezőgazdaság vagy a vidéki területeken kibontakozó biogazdaság – szempontjából is. A program elő kívánja mozdítani, hogy Európában minden, akár vidéki, akár városi háztartás rendelkezhessen vezetékes vagy vezeték nélküli nagyon nagy kapacitású konnektivitással, különös tekintettel a piac elégtelen működését tükröző esetekre, valamint azokra, amelyek alacsony intenzitású támogatással orvosolhatók. A program célja valamennyi háztartás és terület átfogó lefedése, mivel a hiányosságok későbbi kezelése egy már lefedett területen gazdaságilag nem térül meg. |
| --- | --- |

(27)

Az össze nem kapcsolt területek az Unió bármely – akár központi – részén szűk keresztmetszeteket, és ezzel a digitális egységes piac szempontjából kiaknázatlan potenciált képeznek. A legtöbb vidéki és távoli területen a jó minőségű internetkapcsolat az áruk és a szolgáltatások szállítási költségeinek csökkentése révén és ezáltal a távoli fekvést részben kompenzálva létfontosságú szerepet játszhat a digitális szakadék, az elszigetelődés és az elnéptelenedés megelőzésében. A jó minőségű internetkapcsolat szükséges az új gazdasági lehetőségek – például a precíziós mezőgazdaság vagy a vidéki területeken kibontakozó biogazdaság – szempontjából is. A program elő kívánja mozdítani, hogy Európában minden, akár vidéki, akár városi háztartás rendelkezhessen vezetékes vagy vezeték nélküli nagyon nagy kapacitású konnektivitással, különös tekintettel a piac elégtelen működését tükröző esetekre, valamint azokra, amelyek alacsony intenzitású támogatással orvosolhatók. A program célja valamennyi háztartás és terület átfogó lefedése, mivel a hiányosságok későbbi kezelése egy már lefedett területen gazdaságilag nem térül meg.

| (28) | Ki kell építeni az elektronikus hírközlő gerinchálózatokat – ideértve az európai területeket más kontinenseken található harmadik országokkal, vagy az európai szigeteket vagy tengerentúli területeket a kontinentális területekkel összekötő tenger alatti kábeleket is – annak érdekében, hogy ez a létfontosságú infrastruktúra megfelelő tartalékokkal rendelkezzen, illetve az uniós digitális hálózatok kapacitásának és ellenálló képességének növelése céljából. Ugyanakkor ezek a projektek közfinanszírozás nélkül gyakran nem életképesek gazdaságilag. |
| --- | --- |

(28)

Ki kell építeni az elektronikus hírközlő gerinchálózatokat – ideértve az európai területeket más kontinenseken található harmadik országokkal, vagy az európai szigeteket vagy tengerentúli területeket a kontinentális területekkel összekötő tenger alatti kábeleket is – annak érdekében, hogy ez a létfontosságú infrastruktúra megfelelő tartalékokkal rendelkezzen, illetve az uniós digitális hálózatok kapacitásának és ellenálló képességének növelése céljából. Ugyanakkor ezek a projektek közfinanszírozás nélkül gyakran nem életképesek gazdaságilag.

| (29) | A digitális konnektivitási infrastruktúrával kapcsolatos közös érdekű projektekhez hozzájáruló intézkedéseknek az
  elérhető legjobb és megfelelő
  technológiát kell alkalmazniuk, miközben meg kell találniuk a legoptimálisabb egyensúlyt egyfelől az adatáramlási kapacitás, az átviteli biztonság, ▌a hálózati reziliencia
  és a kiberbiztonság
  szempontjából legkorszerűbb technológiák, másfelől a költséghatékonyság között; az intézkedések fontossági sorrendjét az e rendeletben meghatározott kritériumokat figyelembe vevő munkaprogramok segítségével kell eldönteni. A nagyon nagy kapacitású hálózatok passzív infrastruktúrát is magukban foglalhatnak, tekintettel a társadalmi-gazdasági és környezeti előnyökre. Végül az intézkedések fontossági sorrendjének megállapításánál mérlegelni kell az esetleges pozitív tovagyűrűző konnektivitási hatásokat, például ha a megvalósítandó projekt oly módon javíthatja a jövőbeli projektek gazdasági eredményességét, hogy azzal további lakosságrészek válnak lefedetté korábban lefedetlen területeken. |
| --- | --- |

(29)

A digitális konnektivitási infrastruktúrával kapcsolatos közös érdekű projektekhez hozzájáruló intézkedéseknek az
  elérhető legjobb és megfelelő
  technológiát kell alkalmazniuk, miközben meg kell találniuk a legoptimálisabb egyensúlyt egyfelől az adatáramlási kapacitás, az átviteli biztonság, ▌a hálózati reziliencia
  és a kiberbiztonság
  szempontjából legkorszerűbb technológiák, másfelől a költséghatékonyság között; az intézkedések fontossági sorrendjét az e rendeletben meghatározott kritériumokat figyelembe vevő munkaprogramok segítségével kell eldönteni. A nagyon nagy kapacitású hálózatok passzív infrastruktúrát is magukban foglalhatnak, tekintettel a társadalmi-gazdasági és környezeti előnyökre. Végül az intézkedések fontossági sorrendjének megállapításánál mérlegelni kell az esetleges pozitív tovagyűrűző konnektivitási hatásokat, például ha a megvalósítandó projekt oly módon javíthatja a jövőbeli projektek gazdasági eredményességét, hogy azzal további lakosságrészek válnak lefedetté korábban lefedetlen területeken.

| (30) | Az Unió kifejlesztette saját helymeghatározási, navigációs és időmeghatározási (PNT) technológiáját (EGNOS/Galileo), valamint saját Föld-megfigyelési rendszerét (Kopernikusz program). Mind az EGNOS/Galileo, mind pedig a Kopernikusz program jelentős gazdasági előnyökkel járó, korszerű szolgáltatásokat kínál köz- és magánszférabeli felhasználóknak egyaránt. Ezért a program által támogatott minden olyan közlekedési, energiaipari vagy digitális infrastruktúrának, amely felhasználja a PNT-technológiát vagy a Föld-megfigyelési szolgáltatásokat, műszakilag kompatibilisnek kell lennie az EGNOS/Galileo és a Kopernikusz programmal. |
| --- | --- |

(30)

Az Unió kifejlesztette saját helymeghatározási, navigációs és időmeghatározási (PNT) technológiáját (EGNOS/Galileo), valamint saját Föld-megfigyelési rendszerét (Kopernikusz program). Mind az EGNOS/Galileo, mind pedig a Kopernikusz program jelentős gazdasági előnyökkel járó, korszerű szolgáltatásokat kínál köz- és magánszférabeli felhasználóknak egyaránt. Ezért a program által támogatott minden olyan közlekedési, energiaipari vagy digitális infrastruktúrának, amely felhasználja a PNT-technológiát vagy a Föld-megfigyelési szolgáltatásokat, műszakilag kompatibilisnek kell lennie az EGNOS/Galileo és a Kopernikusz programmal.

| (31) | A jelenlegi program keretében 2017-ben közzétett első vegyesfinanszírozási célú pályázati felhívás kedvező eredményei igazolták az uniós támogatások olyan egyéb finanszírozásokkal való ötvözésének relevanciáját és hozzáadott értékét, amelyek az Európai Beruházási Banktól vagy a nemzeti fejlesztési bankoktól, illetve egyéb fejlesztési és állami pénzügyi intézményektől, valamint magán pénzügyi intézményektől és magánszektorbeli beruházóktól, köztük köz- és magánszféra partnerségektől származnak.
  A vegyesfinanszírozásnak hozzá kell járulnia a magánberuházások vonzásához és a közszektor teljes hozzájárulása tőkeáttételi hatásához, az Invest EU program céljaival összhangban.
  Ezért a program keretében folytatni kell az olyan
  intézkedések támogatását
  , amelyek lehetővé teszik az uniós támogatások és az egyéb finanszírozási források kombinálását.
  A közlekedési ágazatban a vegyesfinanszírozási műveletek nem haladhatják meg az előirányzott keretösszeg 10 %-át. |
| --- | --- |

(31)

A jelenlegi program keretében 2017-ben közzétett első vegyesfinanszírozási célú pályázati felhívás kedvező eredményei igazolták az uniós támogatások olyan egyéb finanszírozásokkal való ötvözésének relevanciáját és hozzáadott értékét, amelyek az Európai Beruházási Banktól vagy a nemzeti fejlesztési bankoktól, illetve egyéb fejlesztési és állami pénzügyi intézményektől, valamint magán pénzügyi intézményektől és magánszektorbeli beruházóktól, köztük köz- és magánszféra partnerségektől származnak.
  A vegyesfinanszírozásnak hozzá kell járulnia a magánberuházások vonzásához és a közszektor teljes hozzájárulása tőkeáttételi hatásához, az Invest EU program céljaival összhangban.
  Ezért a program keretében folytatni kell az olyan
  intézkedések támogatását
  , amelyek lehetővé teszik az uniós támogatások és az egyéb finanszírozási források kombinálását.
  A közlekedési ágazatban a vegyesfinanszírozási műveletek nem haladhatják meg az előirányzott keretösszeg 10 %-át.

| (31a) | A közlekedési ágazatban a vegyesfinanszírozású műveleteket elsősorban az ágazat digitalizációjára irányuló projektek számára kell fenntartani, és különösen az „Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatás (SESAR) és az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS) számára, amelyek várhatóan pénzügyileg megtérülnek. |
| --- | --- |

(31a)

A közlekedési ágazatban a vegyesfinanszírozású műveleteket elsősorban az ágazat digitalizációjára irányuló projektek számára kell fenntartani, és különösen az „Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatás (SESAR) és az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS) számára, amelyek várhatóan pénzügyileg megtérülnek.

| (32) | E program szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósulását segítik az InvestEU Alap [...] szakpolitikai keretének (kereteinek) pénzügyi eszközei és költségvetési garanciái is. A program által támogatott intézkedésekkel
  kell fellendíteni a beruházásokat
  a piac nem megfelelő működésének vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzet kezelése révén, méghozzá arányos
  és megfelelő
  módon, elkerülve a magánfinanszírozással való párhuzamosságot vagy annak kiszorítását, és egyértelmű európai hozzáadott
  értékkel kell rendelkezniük, |
| --- | --- |

(32)

E program szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósulását segítik az InvestEU Alap [...] szakpolitikai keretének (kereteinek) pénzügyi eszközei és költségvetési garanciái is. A program által támogatott intézkedésekkel
  kell fellendíteni a beruházásokat
  a piac nem megfelelő működésének vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzet kezelése révén, méghozzá arányos
  és megfelelő
  módon, elkerülve a magánfinanszírozással való párhuzamosságot vagy annak kiszorítását, és egyértelmű európai hozzáadott
  értékkel kell rendelkezniük,

| (33) | Az innovációs ciklus integrált fejlődésének előmozdítása érdekében el kell érni egyfelől az uniós kutatási és innovációs keretprogramokkal összefüggésben kidolgozott, másfelől az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből származó támogatással létrejövő innovatív megoldások közötti komplementaritást. E célból a Horizont Európa programmal való szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy: a) a Horizont Európa stratégiai tervezési folyamata során azonosításra és meghatározásra kerüljenek a közlekedési, az energia- és a digitális ágazat EU-n belüli kutatási és innovációs igényei; b)az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz
  szorosan együttműködjön az Európai horizont programmal
  az innovatív technológiák és megoldások széles körű
  bevezetésében és alkalmazásában
  a közlekedési, az energia- és a digitális infrastruktúra területén,
  valamint az e területek közti szinergia növelésében,
  különös tekintettel
  az Európai horizont
  program eredményeire; c) a Horizont Európa és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz közötti információ- és adatcsere hatékonyabbá váljon, például olyan, a Horizont Európa programból fakadó, piacra lépésre készen álló technológiák kijelölésével, amelyeket az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz segítségével tovább lehet terjeszteni. |
| --- | --- |

(33)

Az innovációs ciklus integrált fejlődésének előmozdítása érdekében el kell érni egyfelől az uniós kutatási és innovációs keretprogramokkal összefüggésben kidolgozott, másfelől az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből származó támogatással létrejövő innovatív megoldások közötti komplementaritást. E célból a Horizont Európa programmal való szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy: a) a Horizont Európa stratégiai tervezési folyamata során azonosításra és meghatározásra kerüljenek a közlekedési, az energia- és a digitális ágazat EU-n belüli kutatási és innovációs igényei; b)az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz
  szorosan együttműködjön az Európai horizont programmal
  az innovatív technológiák és megoldások széles körű
  bevezetésében és alkalmazásában
  a közlekedési, az energia- és a digitális infrastruktúra területén,
  valamint az e területek közti szinergia növelésében,
  különös tekintettel
  az Európai horizont
  program eredményeire; c) a Horizont Európa és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz közötti információ- és adatcsere hatékonyabbá váljon, például olyan, a Horizont Európa programból fakadó, piacra lépésre készen álló technológiák kijelölésével, amelyeket az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz segítségével tovább lehet terjeszteni.

| (34) | Ez a rendelet meghatározza a 2021–2027 közötti teljes időszak pénzügyi keretét, amely a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2013. december 2-i intézményközi megállapodás31 17. pontja [a hivatkozás az új intézményközi megállapodásnak megfelelően frissítendő] értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára.
  Ezt a pénzügyi keretet meg kell őrizni a program teljes időtartama alatt és nem szabad csökkenteni, illetve nem szabad átcsoportosítani más programokra, a kezdeti egyensúly, valamint a tematikus és területi arbitrázs és elosztások megőrzése érdekében. |
| --- | --- |

(34)

Ez a rendelet meghatározza a 2021–2027 közötti teljes időszak pénzügyi keretét, amely a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2013. december 2-i intézményközi megállapodás31 17. pontja [a hivatkozás az új intézményközi megállapodásnak megfelelően frissítendő] értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára.
  Ezt a pénzügyi keretet meg kell őrizni a program teljes időtartama alatt és nem szabad csökkenteni, illetve nem szabad átcsoportosítani más programokra, a kezdeti egyensúly, valamint a tematikus és területi arbitrázs és elosztások megőrzése érdekében.

| (35) | Uniós szinten a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere jelenti a nemzeti reformprioritások meghatározásának és végrehajtása felügyeletének keretét. A tagállamok ezen reformprioritások támogatására saját többéves nemzeti beruházási stratégiákat dolgoznak ki. Ezeket a stratégiákat, melyek a nemzeti és/vagy uniós támogatásra ajánlott, prioritást élvező beruházási projektek felvázolására és koordinálására irányulnak, az éves nemzeti reformprogramokkal együtt terjesztik elő. További céljuk elősegíteni az uniós támogatások koherens felhasználását és maximalizálni a főként az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA), a Kohéziós Alapból, az európai beruházásstabilizáló funkcióból, az InvestEU-ból és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből biztosított pénzügyi támogatások hozzáadott értékét. A pénzügyi támogatást – esettől függően – az uniós és nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervekkel összhangban lévő módon kell felhasználni. |
| --- | --- |

(35)

Uniós szinten a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere jelenti a nemzeti reformprioritások meghatározásának és végrehajtása felügyeletének keretét. A tagállamok ezen reformprioritások támogatására saját többéves nemzeti beruházási stratégiákat dolgoznak ki. Ezeket a stratégiákat, melyek a nemzeti és/vagy uniós támogatásra ajánlott, prioritást élvező beruházási projektek felvázolására és koordinálására irányulnak, az éves nemzeti reformprogramokkal együtt terjesztik elő. További céljuk elősegíteni az uniós támogatások koherens felhasználását és maximalizálni a főként az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA), a Kohéziós Alapból, az európai beruházásstabilizáló funkcióból, az InvestEU-ból és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből biztosított pénzügyi támogatások hozzáadott értékét. A pénzügyi támogatást – esettől függően – az uniós és nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervekkel összhangban lévő módon kell felhasználni.

| ▌ | [részenkénti szavazás] |
| --- | --- |

▌

[részenkénti szavazás]

| (37) | Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek elérni az intézkedések konkrét célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a potenciális meg nem felelést. Mérlegelni kell átalányalapú finanszírozás, átalányalapú egységköltségek és egyösszegű átalányok alkalmazását is, valamint a költségvetési rendelet 125. cikke (1) bekezdésében említett, költségektől független finanszírozást. |
| --- | --- |

(37)

Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek elérni az intézkedések konkrét célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a potenciális meg nem felelést. Mérlegelni kell átalányalapú finanszírozás, átalányalapú egységköltségek és egyösszegű átalányok alkalmazását is, valamint a költségvetési rendelet 125. cikke (1) bekezdésében említett, költségektől független finanszírozást.

| (38) | Az Európai Gazdasági Térségben (EGT) tagsággal rendelkező harmadik országok az EGT-megállapodással – amely a programoknak a megállapodás szerint meghozott határozattal történő végrehajtásáról rendelkezik – létrehozott együttműködés keretében részt vehetnek uniós programokban. Harmadik országok más jogi eszközök alapján is részt vehetnek ezekben. E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia az engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Számvevőszék számára a hatáskörük hiánytalan gyakorlásához szükséges jogok és hozzáférés biztosításáról. |
| --- | --- |

(38)

Az Európai Gazdasági Térségben (EGT) tagsággal rendelkező harmadik országok az EGT-megállapodással – amely a programoknak a megállapodás szerint meghozott határozattal történő végrehajtásáról rendelkezik – létrehozott együttműködés keretében részt vehetnek uniós programokban. Harmadik országok más jogi eszközök alapján is részt vehetnek ezekben. E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia az engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Számvevőszék számára a hatáskörük hiánytalan gyakorlásához szükséges jogok és hozzáférés biztosításáról.

| (39) | A költségvetési rendelet meghatározza a támogatások odaítélésnek szabályait. A program által támogatott intézkedések sajátosságainak figyelembevétele érdekében és a program által lefedett ágazatok közötti következetes végrehajtás biztosítására további indikációkra van szükség a támogathatóság és az odaítélési kritériumok tekintetében.
  Ezenkívül a Bizottság és/vagy a program megvalósításáért felelős végrehajtó szervek nem jogosultak az e rendeletben nem szereplő további kötelezettségek előírására a műveletek kiválasztása és finanszírozása tekintetében. Anélkül, hogy eltérnének a költségvetési rendelettől, a munkaprogramok egyszerűsített eljárásokról rendelkezhetnek bizonyos esetekben, amennyiben a pályázati felhívások célkitűzései nem járnak stratégiai következményekkel. |
| --- | --- |

(39)

A költségvetési rendelet meghatározza a támogatások odaítélésnek szabályait. A program által támogatott intézkedések sajátosságainak figyelembevétele érdekében és a program által lefedett ágazatok közötti következetes végrehajtás biztosítására további indikációkra van szükség a támogathatóság és az odaítélési kritériumok tekintetében.
  Ezenkívül a Bizottság és/vagy a program megvalósításáért felelős végrehajtó szervek nem jogosultak az e rendeletben nem szereplő további kötelezettségek előírására a műveletek kiválasztása és finanszírozása tekintetében. Anélkül, hogy eltérnének a költségvetési rendelettől, a munkaprogramok egyszerűsített eljárásokról rendelkezhetnek bizonyos esetekben, amennyiben a pályázati felhívások célkitűzései nem járnak stratégiai következményekkel.

| (39a) | A kiválasztási és odaítélési kritériumok a költségvetési rendelettel összhangban kerülnek meghatározásra a munkaprogramokban. A közlekedési ágazatban az egyes projektek minőségét és relevanciáját úgy kell értékelni, hogy közben figyelembe veszik a projekt uniós konnektivitásra gyakorolt várható hatását, az akadálymentességi követelményeknek való megfelelését és a jövőben felmerülő karbantartási igényekre vonatkozó stratégiáját; |
| --- | --- |

(39a)

A kiválasztási és odaítélési kritériumok a költségvetési rendelettel összhangban kerülnek meghatározásra a munkaprogramokban. A közlekedési ágazatban az egyes projektek minőségét és relevanciáját úgy kell értékelni, hogy közben figyelembe veszik a projekt uniós konnektivitásra gyakorolt várható hatását, az akadálymentességi követelményeknek való megfelelését és a jövőben felmerülő karbantartási igényekre vonatkozó stratégiáját;

| (40) | A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (17), a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (18), a 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelettel (19) és az (EU) 2017/193 tanácsi rendelettel (20) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben közigazgatási szankciók alkalmazását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel összhangban adminisztratív vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség kinyomozhatja és büntetőeljárás alá vonhatja az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más jogellenes tevékenységeket. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. |
| --- | --- |

(40)

A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (17), a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (18), a 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelettel (19) és az (EU) 2017/193 tanácsi rendelettel (20) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben közigazgatási szankciók alkalmazását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel összhangban adminisztratív vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség kinyomozhatja és büntetőeljárás alá vonhatja az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más jogellenes tevékenységeket. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak.

| (40a) | A program sikeres végrehajtása nagyban függ a közös érdekű projektben részt vevő jogalanyok közötti együttműködés mértékétől. Ezért ösztönözni kell a közös vállalkozási struktúra kialakítását, többek között nagyobb mértékű társfinanszírozás révén. |
| --- | --- |

(40a)

A program sikeres végrehajtása nagyban függ a közös érdekű projektben részt vevő jogalanyok közötti együttműködés mértékétől. Ezért ösztönözni kell a közös vállalkozási struktúra kialakítását, többek között nagyobb mértékű társfinanszírozás révén.

| (41) | [A hivatkozást adott esetben a TOT-okról szóló új határozatnak megfelelően naprakésszé kell tenni: A 2013/755/EU tanácsi határozat 94. cikke (22)] alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT) letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik. |
| --- | --- |

(41)

[A hivatkozást adott esetben a TOT-okról szóló új határozatnak megfelelően naprakésszé kell tenni: A 2013/755/EU tanácsi határozat 94. cikke (22)] alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT) letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik.

| (42) | Az Uniónak törekednie kell a külső politikákra vonatkozó uniós programokkal való koherenciára és szinergiákra, ideértve a „Hiteles bővítési perspektíva a Nyugat-Balkánra vonatkozóan és fokozott uniós szerepvállalás a Nyugat-Balkánnal” című közleménnyel (23) összefüggésben vállalt kötelezettségből fakadó előcsatlakozási támogatást is. |
| --- | --- |

(42)

Az Uniónak törekednie kell a külső politikákra vonatkozó uniós programokkal való koherenciára és szinergiákra, ideértve a „Hiteles bővítési perspektíva a Nyugat-Balkánra vonatkozóan és fokozott uniós szerepvállalás a Nyugat-Balkánnal” című közleménnyel (23) összefüggésben vállalt kötelezettségből fakadó előcsatlakozási támogatást is.

| (43) | Amennyiben harmadik országok és harmadik országokban letelepedett jogalanyok is részt vesznek a közös érdekű projektekhez vagy határon átnyúló megújulóenergia-projektekhez hozzájáruló intézkedésekben, pénzügyi támogatás kizárólag abban az esetben biztosítható, ha az elengedhetetlen a szóban forgó projektek céljainak eléréséhez. |
| --- | --- |

(43)

Amennyiben harmadik országok és harmadik országokban letelepedett jogalanyok is részt vesznek a közös érdekű projektekhez vagy határon átnyúló megújulóenergia-projektekhez hozzájáruló intézkedésekben, pénzügyi támogatás kizárólag abban az esetben biztosítható, ha az elengedhetetlen a szóban forgó projektek céljainak eléréséhez.

| (43a) | A 2014/25/EU irányelv 85. cikkével összhangban és azokban a harmadik országokban, amelyekkel az Unió nem kötött többoldalú vagy kétoldalú keretben olyan megállapodást, amely biztosítja a vállalkozások számára az összehasonlítható és hatékony hozzáférést az e harmadik országok közbeszerzési piacaira vonatkozó, az EKF által társfinanszírozott projektre vonatkozóan, a közbeszerzési szerződés odaítélésére benyújtott ajánlatok elutasíthatók, ha a harmadik országokból származó termékek aránya meghaladja az ezen ajánlatot alkotó termékek teljes értékének 50 %-át. |
| --- | --- |

(43a)

A 2014/25/EU irányelv 85. cikkével összhangban és azokban a harmadik országokban, amelyekkel az Unió nem kötött többoldalú vagy kétoldalú keretben olyan megállapodást, amely biztosítja a vállalkozások számára az összehasonlítható és hatékony hozzáférést az e harmadik országok közbeszerzési piacaira vonatkozó, az EKF által társfinanszírozott projektre vonatkozóan, a közbeszerzési szerződés odaítélésére benyújtott ajánlatok elutasíthatók, ha a harmadik országokból származó termékek aránya meghaladja az ezen ajánlatot alkotó termékek teljes értékének 50 %-át.

| (44) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás 39 22. és 23. pontja (24) értelmében ezt a programot speciális nyomonkövetési követelmények
  – pl. éghajlatváltozási rezilienciavizsgálat –
  figyelembevételével összegyűjtött adatok alapján kell értékelni, elkerülve a túlszabályozást és az adminisztratív terheket. A Bizottságnak értékeléseket kell végeznie a finanszírozás eredményességének és hatékonyságának, valamint a program általános céljaira gyakorolt hatásának felmérése
  és a szükséges kiigazítások elvégzése
  érdekében, ezen értékelések eredményét pedig közölnie kell az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal valamint a Régiók Bizottságával. |
| --- | --- |

(44)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás 39 22. és 23. pontja (24) értelmében ezt a programot speciális nyomonkövetési követelmények
  – pl. éghajlatváltozási rezilienciavizsgálat –
  figyelembevételével összegyűjtött adatok alapján kell értékelni, elkerülve a túlszabályozást és az adminisztratív terheket. A Bizottságnak értékeléseket kell végeznie a finanszírozás eredményességének és hatékonyságának, valamint a program általános céljaira gyakorolt hatásának felmérése
  és a szükséges kiigazítások elvégzése
  érdekében, ezen értékelések eredményét pedig közölnie kell az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal valamint a Régiók Bizottságával.

| (45) | Átlátható, elszámoltatható és megfelelő
  nyomonkövetési és jelentéstételi intézkedéseket kell végrehajtani az e rendeletben meghatározott általános és egyedi programcélkitűzések megvalósítása terén tett előrelépésekkel kapcsolatos
  értékelés és
  jelentéstétel,
  valamint az eredmények ismertetése
  érdekében, többek között
  mérhető
  mutatók alapján. A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy a program végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó
  adatok és az eredmények megfelelőek legyenek a törzshálózati folyosók mentén elért előrehaladás és a tapasztalt nehézségek alapos elemzéséhez, valamint hogy az
  adatokat és eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. A programmal kapcsolatos releváns adatok összegyűjtése érdekében az uniós finanszírozás kedvezményezettjei számára arányos jelentéstételi követelményeket kell meghatározni. |
| --- | --- |

(45)

Átlátható, elszámoltatható és megfelelő
  nyomonkövetési és jelentéstételi intézkedéseket kell végrehajtani az e rendeletben meghatározott általános és egyedi programcélkitűzések megvalósítása terén tett előrelépésekkel kapcsolatos
  értékelés és
  jelentéstétel,
  valamint az eredmények ismertetése
  érdekében, többek között
  mérhető
  mutatók alapján. A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy a program végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó
  adatok és az eredmények megfelelőek legyenek a törzshálózati folyosók mentén elért előrehaladás és a tapasztalt nehézségek alapos elemzéséhez, valamint hogy az
  adatokat és eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. A programmal kapcsolatos releváns adatok összegyűjtése érdekében az uniós finanszírozás kedvezményezettjei számára arányos jelentéstételi követelményeket kell meghatározni.

| (45a) | A program végrehajtásának munkaprogramok útján kell történnie. A Bizottságnak 2021. március végére ki kell dolgoznia egy keretprogramot, amely magában foglalja a munkaprogramok és felhívások tervezett menetrendjét, azok témáit és allokált finanszírozását, valamint az ahhoz szükséges egyéb adatokat, hogy biztosítsák az átláthatóságot és a kiszámíthatóságot a program valamennyi időszakában és növeljék a projektek minőségét. |
| --- | --- |

(45a)

A program végrehajtásának munkaprogramok útján kell történnie. A Bizottságnak 2021. március végére ki kell dolgoznia egy keretprogramot, amely magában foglalja a munkaprogramok és felhívások tervezett menetrendjét, azok témáit és allokált finanszírozását, valamint az ahhoz szükséges egyéb adatokat, hogy biztosítsák az átláthatóságot és a kiszámíthatóságot a program valamennyi időszakában és növeljék a projektek minőségét.

| (45b) | El kell végezni a program átfogó értékelését annak biztosítására, hogy a program beruházási prioritásai összhangban legyenek az Unió éghajlatváltozással kapcsolatos kötelezettségvállalásaival
  ; |
| --- | --- |

(45b)

El kell végezni a program átfogó értékelését annak biztosítására, hogy a program beruházási prioritásai összhangban legyenek az Unió éghajlatváltozással kapcsolatos kötelezettségvállalásaival
  ;

| (46) | E rendelet
  kiegészítése
  érdekében a 
  Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a
  munkaprogramok
  és a keretprogram elfogadására vonatkozóan.
  ▌ |
| --- | --- |

(46)

E rendelet
  kiegészítése
  érdekében a 
  Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a
  munkaprogramok
  és a keretprogram elfogadására vonatkozóan.
  ▌

| (47) | A program nyomon követéséhez használt indikátoroknak ▌
  és
  a közlekedési törzshálózati folyosók meghatározásának szükség esetén való kiigazítása érdekében az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 290. cikkével összhangban a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet melléklete I., II. és III. részének
  módosításáról, valamint a katonai követelményekről, a transzeurópai közlekedési hálózatok katonai szállításra alkalmas szakaszait felsoroló lista létrehozásáról vagy módosításáról, a kiemelt fontosságú, kettős felhasználású infrastruktúrára vonatkozó projektek listájának, valamint a katonai mobilitáshoz kapcsolódó intézkedések támogathatóságára vonatkozó értékelési eljárás létrehozásáról vagy módosításáról;
  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(47)

A program nyomon követéséhez használt indikátoroknak ▌
  és
  a közlekedési törzshálózati folyosók meghatározásának szükség esetén való kiigazítása érdekében az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 290. cikkével összhangban a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet melléklete I., II. és III. részének
  módosításáról, valamint a katonai követelményekről, a transzeurópai közlekedési hálózatok katonai szállításra alkalmas szakaszait felsoroló lista létrehozásáról vagy módosításáról, a kiemelt fontosságú, kettős felhasználású infrastruktúrára vonatkozó projektek listájának, valamint a katonai mobilitáshoz kapcsolódó intézkedések támogathatóságára vonatkozó értékelési eljárás létrehozásáról vagy módosításáról;
  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (48) | Az 1316/2013/EU rendeletet és a 283/2014/EU rendeletet az egyértelműség kedvéért hatályon kívül kell helyezni. Ugyanakkor fenn kell tartani az 1316/2013/EU rendelet 29. cikkének joghatásait, amely cikk a 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) mellékletét az árufuvarozási folyosók jegyzéke tekintetében módosítja. |
| --- | --- |

(48)

Az 1316/2013/EU rendeletet és a 283/2014/EU rendeletet az egyértelműség kedvéért hatályon kívül kell helyezni. Ugyanakkor fenn kell tartani az 1316/2013/EU rendelet 29. cikkének joghatásait, amely cikk a 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) mellékletét az árufuvarozási folyosók jegyzéke tekintetében módosítja.

| (49) | Ennek a rendeletnek közvetlenül a kihirdetését követően kell hatályba lépnie annak érdekében, hogy az e rendelet szerinti végrehajtási jogi aktusokat időben el lehessen fogadni, |
| --- | --- |

(49)

Ennek a rendeletnek közvetlenül a kihirdetését követően kell hatályba lépnie annak érdekében, hogy az e rendelet szerinti végrehajtási jogi aktusokat időben el lehessen fogadni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet létrehozza az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközt (a továbbiakban: a program).

A rendelet megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| a) | „intézkedés”: minden olyan, pénzügyileg és technikailag függetlennek minősített, határidős tevékenység, amely szükséges egy projekt megvalósításához; |
| --- | --- |

a)

„intézkedés”: minden olyan, pénzügyileg és technikailag függetlennek minősített, határidős tevékenység, amely szükséges egy projekt megvalósításához;

| b) | „alternatív tüzelőanyag”: a 2014/94/EU irányelv 2. cikke 1. pontjának meghatározása szerinti,
  minden közlekedési mód esetében
  használandó alternatív üzemanyag; |
| --- | --- |

b)

„alternatív tüzelőanyag”: a 2014/94/EU irányelv 2. cikke 1. pontjának meghatározása szerinti,
  minden közlekedési mód esetében
  használandó alternatív üzemanyag;

| c) | „társult ország”: olyan harmadik ország, amely részes fele egy az Unióval kötött megállapodásnak, amely az 5. cikknek megfelelően lehetővé teszi részvételét a programban; |
| --- | --- |

c)

„társult ország”: olyan harmadik ország, amely részes fele egy az Unióval kötött megállapodásnak, amely az 5. cikknek megfelelően lehetővé teszi részvételét a programban;

| ca) | „kedvezményezett”: az e rendelet 11. cikkében és a költségvetési rendelet [197.] cikkének megfelelően meghatározott részvételi feltételek alapján uniós pénzügyi támogatásra kiválasztott jogalany; |
| --- | --- |

ca)

„kedvezményezett”: az e rendelet 11. cikkében és a költségvetési rendelet [197.] cikkének megfelelően meghatározott részvételi feltételek alapján uniós pénzügyi támogatásra kiválasztott jogalany;

| d) | „vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből – többek között az (EU, Euratom) 2018/XXX rendelet (a költségvetési rendelet) [2. cikkének (6) bekezdése] szerinti vegyesfinanszírozási eszköz keretében – támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és/vagy finanszírozási eszközöket és/vagy költségvetési garanciákat ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal; |
| --- | --- |

d)

„vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből – többek között az (EU, Euratom) 2018/XXX rendelet (a költségvetési rendelet) [2. cikkének (6) bekezdése] szerinti vegyesfinanszírozási eszköz keretében – támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és/vagy finanszírozási eszközöket és/vagy költségvetési garanciákat ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal;

| da) | „szűk keresztmetszet”: fizikai, műszaki vagy működésbeli korlát, amely a rendszer meghibásodásához vezet, így hátrányosan befolyásolja a távolsági vagy határokon átnyúló forgalom folytonosságát, és amely új infrastruktúra létrehozásával vagy a meglévő infrastruktúra jelentős korszerűsítésével szüntethető meg, ami a szűk keresztmetszetből adódó problémákat megoldó, érdemi javulást képes előidézni; |
| --- | --- |

da)

„szűk keresztmetszet”: fizikai, műszaki vagy működésbeli korlát, amely a rendszer meghibásodásához vezet, így hátrányosan befolyásolja a távolsági vagy határokon átnyúló forgalom folytonosságát, és amely új infrastruktúra létrehozásával vagy a meglévő infrastruktúra jelentős korszerűsítésével szüntethető meg, ami a szűk keresztmetszetből adódó problémákat megoldó, érdemi javulást képes előidézni;

| e) | „átfogó hálózat”: az 1315/2013/EU rendelet II. fejezetével összhangban meghatározott közlekedési infrastruktúra; |
| --- | --- |

e)

„átfogó hálózat”: az 1315/2013/EU rendelet II. fejezetével összhangban meghatározott közlekedési infrastruktúra;

| f) | „törzshálózat”: az 1315/2013/EU rendelet III. fejezetével összhangban meghatározott közlekedési infrastruktúra; |
| --- | --- |

f)

„törzshálózat”: az 1315/2013/EU rendelet III. fejezetével összhangban meghatározott közlekedési infrastruktúra;

| g) | „törzshálózati folyosók”: a törzshálózat összehangolt megteremtését elősegítő és az 1315/2013/EU rendelet IV. fejezetében foglaltaknak megfelelő, e rendelet mellékletének III. részében foglalt jegyzékben szereplő eszköz; |
| --- | --- |

g)

„törzshálózati folyosók”: a törzshálózat összehangolt megteremtését elősegítő és az 1315/2013/EU rendelet IV. fejezetében foglaltaknak megfelelő, e rendelet mellékletének III. részében foglalt jegyzékben szereplő eszköz;

| ga) | „határon átnyúló összeköttetés”: a közlekedési infrastruktúra területén a tagállamok közötti vagy egy tagállam és egy harmadik ország közötti vasúti, közúti, belvízi vagy tengeri szakaszra kiterjedő projektek, illetve egy tagállamban végrehajtott, bármilyen közlekedési móddal kapcsolatos projekt, amely nagymértékű, határon átnyúló hatást fejt ki azáltal, hogy növeli a két tagállam közötti vagy egy tagállam és egy harmadik ország közötti határokon átnyúló forgalmat; |
| --- | --- |

ga)

„határon átnyúló összeköttetés”: a közlekedési infrastruktúra területén a tagállamok közötti vagy egy tagállam és egy harmadik ország közötti vasúti, közúti, belvízi vagy tengeri szakaszra kiterjedő projektek, illetve egy tagállamban végrehajtott, bármilyen közlekedési móddal kapcsolatos projekt, amely nagymértékű, határon átnyúló hatást fejt ki azáltal, hogy növeli a két tagállam közötti vagy egy tagállam és egy harmadik ország közötti határokon átnyúló forgalmat;

| h) | „határon átnyúló megújulóenergia-projekt”: tagállamok közötti vagy tagállamok és harmadik országok közötti együttműködési vagy másfajta megállapodás keretében kiválasztott vagy kiválasztásra jogosult
  az (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi irányelv
   (+) (1) (+) [
  8., 9., 11. vagy 13.
  cikkében] meghatározottak szerint), az e rendelet mellékletének IV. részében meghatározott kritériumoknak megfelelő projekt a megújuló energiaforrások kiaknázásával kapcsolatos tervezés és megvalósítás terén; |
| --- | --- |

h)

„határon átnyúló megújulóenergia-projekt”: tagállamok közötti vagy tagállamok és harmadik országok közötti együttműködési vagy másfajta megállapodás keretében kiválasztott vagy kiválasztásra jogosult
  az (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi irányelv
   (+) (1) (+) [
  8., 9., 11. vagy 13.
  cikkében] meghatározottak szerint), az e rendelet mellékletének IV. részében meghatározott kritériumoknak megfelelő projekt a megújuló energiaforrások kiaknázásával kapcsolatos tervezés és megvalósítás terén;

| ha) | „első az energiahatékonyság”: az energiapolitikai tervezés, valamint a szakpolitikai és beruházási döntéshozatal során olyan alternatív költséghatékony energiahatékonysági intézkedéseknek a lehető legnagyobb mértékű figyelembevétele, amelyek célja az energiakereslet és az energiakínálat hatékonyabbá tétele, különösen költséghatékony végfelhasználási energiamegtakarítások, keresletoldali válaszintézkedések kezdeményezése és hatékonyabb átalakítás, átvitel/szállítás és elosztás révén, mindezek mellett is elérve az adott döntés céljait; |
| --- | --- |

ha)

„első az energiahatékonyság”: az energiapolitikai tervezés, valamint a szakpolitikai és beruházási döntéshozatal során olyan alternatív költséghatékony energiahatékonysági intézkedéseknek a lehető legnagyobb mértékű figyelembevétele, amelyek célja az energiakereslet és az energiakínálat hatékonyabbá tétele, különösen költséghatékony végfelhasználási energiamegtakarítások, keresletoldali válaszintézkedések kezdeményezése és hatékonyabb átalakítás, átvitel/szállítás és elosztás révén, mindezek mellett is elérve az adott döntés céljait;

| i) | „digitális konnektivitási infrastruktúra”: nagyon nagy kapacitású hálózatok, 5G rendszerek, nagyon jó minőségű helyi vezeték nélküli konnektivitás, gerinchálózatok, valamint a közlekedési és energetikai infrastruktúrákhoz közvetlenül kapcsolódó operatív digitális platformok; |
| --- | --- |

i)

„digitális konnektivitási infrastruktúra”: nagyon nagy kapacitású hálózatok, 5G rendszerek, nagyon jó minőségű helyi vezeték nélküli konnektivitás, gerinchálózatok, valamint a közlekedési és energetikai infrastruktúrákhoz közvetlenül kapcsolódó operatív digitális platformok;

| j) | „5G rendszerek”: a mobil és vezeték nélküli kommunkációs technológiákra vonatkozóan világszerte elfogadott szabványokon alapuló digitális infrastrukturális elemek, amelyeket olyan kiváló teljesítményjellemzőkkel rendelkező konnektivitási szolgáltatásokban és hozzáadott értéket képviselő szolgáltatásokban alkalmaznak, mint a nagyon nagy adatátviteli sebesség és kapacitás, az alacsony válaszidő, a nagy fokú megbízhatóság vagy az összekapcsolt eszközök nagy számának támogatása; |
| --- | --- |

j)

„5G rendszerek”: a mobil és vezeték nélküli kommunkációs technológiákra vonatkozóan világszerte elfogadott szabványokon alapuló digitális infrastrukturális elemek, amelyeket olyan kiváló teljesítményjellemzőkkel rendelkező konnektivitási szolgáltatásokban és hozzáadott értéket képviselő szolgáltatásokban alkalmaznak, mint a nagyon nagy adatátviteli sebesség és kapacitás, az alacsony válaszidő, a nagy fokú megbízhatóság vagy az összekapcsolt eszközök nagy számának támogatása;

| k) | „5G folyosó”: digitális konnektivitási infrastruktúrával, különösen 5G rendszerek által teljes körűen lefedett (közúti, ▌vasúti
  vagy belvízi
  ) közlekedési útvonal, amely lehetővé tesz olyan, szinergiákon alapuló digitális szolgáltatásokat, mint az összekapcsolt és automatizált mobilitás, ▌ a hasonló intelligens vasúti mobilitási szolgáltatások,
  vagy digitális konnektivitás a belvízi utakon; |
| --- | --- |

k)

„5G folyosó”: digitális konnektivitási infrastruktúrával, különösen 5G rendszerek által teljes körűen lefedett (közúti, ▌vasúti
  vagy belvízi
  ) közlekedési útvonal, amely lehetővé tesz olyan, szinergiákon alapuló digitális szolgáltatásokat, mint az összekapcsolt és automatizált mobilitás, ▌ a hasonló intelligens vasúti mobilitási szolgáltatások,
  vagy digitális konnektivitás a belvízi utakon;

| ka) | „hiányzó összeköttetés”: egy TEN-T folyosó közlekedési szakasza valamennyi közlekedési módban vagy olyan közlekedési szakasz, amely a törzshálózat vagy az átfogó hálózat és a TENT-T folyosók közötti összeköttetést biztosítja, amely hiányzik, vagy a TEN-T folyosó folytonosságát befolyásoló egy vagy több szűk keresztmetszetet tartalmaz; |
| --- | --- |

ka)

„hiányzó összeköttetés”: egy TEN-T folyosó közlekedési szakasza valamennyi közlekedési módban vagy olyan közlekedési szakasz, amely a törzshálózat vagy az átfogó hálózat és a TENT-T folyosók közötti összeköttetést biztosítja, amely hiányzik, vagy a TEN-T folyosó folytonosságát befolyásoló egy vagy több szűk keresztmetszetet tartalmaz;

| l) | „a közlekedési és energetikai infrastruktúrákhoz közvetlenül kapcsolódó operatív digitális platformok”: kommunikációs infrastruktúrához csatlakoztatva működő, infokommunikációs technológiákon alapuló fizikai és virtuális erőforrások, melyek a közlekedési és/vagy energetikai infrastrukturális adatok áramlását, tárolását, feldolgozását és elemzését támogatják; |
| --- | --- |

l)

„a közlekedési és energetikai infrastruktúrákhoz közvetlenül kapcsolódó operatív digitális platformok”: kommunikációs infrastruktúrához csatlakoztatva működő, infokommunikációs technológiákon alapuló fizikai és virtuális erőforrások, melyek a közlekedési és/vagy energetikai infrastrukturális adatok áramlását, tárolását, feldolgozását és elemzését támogatják;

| m) | „közös érdekű projekt”: az 1315/2013/EU rendeletben, a 347/2013/EU rendeletben vagy e rendelet 8. cikkében meghatározott projekt; |
| --- | --- |

m)

„közös érdekű projekt”: az 1315/2013/EU rendeletben, a 347/2013/EU rendeletben vagy e rendelet 8. cikkében meghatározott projekt;

| n) | „tanulmányok”: egy projekt végrehajtásának előkészítéséhez szükséges tevékenységek, például előkészületi, feltérképező, megvalósíthatósági, értékelő, tesztelő és hitelesítő tanulmányok – beleértve a szoftverekkel végzett tevékenységeket is –, valamint minden más ezt elősegítő technikai intézkedés, beleértve a kivitelezést megelőző, a projekt meghatározásához és végrehajtásához, valamint a finanszírozására vonatkozó döntésekhez szükséges olyan intézkedéseket, mint például a helyszíni feltárás és a finanszírozási konstrukció előkészítése; |
| --- | --- |

n)

„tanulmányok”: egy projekt végrehajtásának előkészítéséhez szükséges tevékenységek, például előkészületi, feltérképező, megvalósíthatósági, értékelő, tesztelő és hitelesítő tanulmányok – beleértve a szoftverekkel végzett tevékenységeket is –, valamint minden más ezt elősegítő technikai intézkedés, beleértve a kivitelezést megelőző, a projekt meghatározásához és végrehajtásához, valamint a finanszírozására vonatkozó döntésekhez szükséges olyan intézkedéseket, mint például a helyszíni feltárás és a finanszírozási konstrukció előkészítése;

| o) | „társadalmi-gazdasági fókuszpontok”: olyan egységek, amelyek rendeltetésüknél, jellegüknél vagy elhelyezkedésüknél fogva közvetlenül vagy közvetetten jelentős társadalmi-gazdasági előnyöket biztosítanak a környező területek
  vagy hatáskörzeteik
  polgárai, üzleti világa és helyi közösségei számára; |
| --- | --- |

o)

„társadalmi-gazdasági fókuszpontok”: olyan egységek, amelyek rendeltetésüknél, jellegüknél vagy elhelyezkedésüknél fogva közvetlenül vagy közvetetten jelentős társadalmi-gazdasági előnyöket biztosítanak a környező területek
  vagy hatáskörzeteik
  polgárai, üzleti világa és helyi közösségei számára;

| p) | „harmadik ország”: olyan ország, amely nem tagja az Európai Uniónak; |
| --- | --- |

p)

„harmadik ország”: olyan ország, amely nem tagja az Európai Uniónak;

| q) | „nagyon nagy kapacitású hálózatok”: az (EU) 2018/XXX irányelv [az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex] [2. cikkének (2) bekezdésében] meghatározott nagyon nagy kapacitású hálózatok; |
| --- | --- |

q)

„nagyon nagy kapacitású hálózatok”: az (EU) 2018/XXX irányelv [az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex] [2. cikkének (2) bekezdésében] meghatározott nagyon nagy kapacitású hálózatok;

| r) | „kivitelezés”: az összetevők, rendszerek és szolgáltatások – beleértve a szoftvereket is – beszerzése, leszállítása és telepítése, valamint a projekthez kapcsolódó fejlesztési, építési és üzembe helyezési tevékenységek elvégzése, továbbá a létesítmények átadása és a projekt elindítása. |
| --- | --- |

r)

„kivitelezés”: az összetevők, rendszerek és szolgáltatások – beleértve a szoftvereket is – beszerzése, leszállítása és telepítése, valamint a projekthez kapcsolódó fejlesztési, építési és üzembe helyezési tevékenységek elvégzése, továbbá a létesítmények átadása és a projekt elindítása.

| ra) | „polgári-katonai kettős felhasználású infrastruktúra”: polgári-katonai szinergiákkal rendelkező infrastruktúra, amelyet általában polgári célokra használnak, de amely stratégiai jelentőségű a védelmi és válságkezelési célú felhasználás szempontjából, és amely hozzáigazítható a polgári-katonai kettős felhasználású szükségletekhez. |
| --- | --- |

ra)

„polgári-katonai kettős felhasználású infrastruktúra”: polgári-katonai szinergiákkal rendelkező infrastruktúra, amelyet általában polgári célokra használnak, de amely stratégiai jelentőségű a védelmi és válságkezelési célú felhasználás szempontjából, és amely hozzáigazítható a polgári-katonai kettős felhasználású szükségletekhez.

3. cikk

Célkitűzések

(1)   A program átfogó célja a transzeurópai hálózatok kiépítése,
  fejlesztése
  és korszerűsítése a közlekedési, az energia- és a digitális ágazatban, valamint a megújuló energia területén folytatott, határon átnyúló együttműködés előmozdítása
  az európai versenyképesség és a belső piachoz való hozzáférés növelésének, továbbá az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés elősegítése érdekében, valamint a területi, szociális és társadalmi kohézió megszilárdítása érdekben, hozzájárulva
  a hosszú távú dekarbonizációs
  kötelezettségvállalásokhoz
  és hangsúlyt fektetve
  a közlekedési, energetikai és digitális
  ágazatok közötti
  szinergiák kiteljesítésére.

(2)   A program egyedi célkitűzései a következők:

| a) | A közlekedési ágazatban:






  i. | hozzájárulás a hatékony▌, összekapcsolt,
  interoperábilis és multimodális
  hálózatokra és az intelligens, fenntartható, inkluzív,
  akadálymentes,
  biztonságos és zavartalan mobilitás
  és európai közlekedési térség
  infrastruktúráira vonatkozó közös érdekű projektek létrehozásához; |
| --- | --- | --- |

a)

A közlekedési ágazatban:

i.

hozzájárulás a hatékony▌, összekapcsolt,
  interoperábilis és multimodális
  hálózatokra és az intelligens, fenntartható, inkluzív,
  akadálymentes,
  biztonságos és zavartalan mobilitás
  és európai közlekedési térség
  infrastruktúráira vonatkozó közös érdekű projektek létrehozásához;

| ii. | A
  transzeurópai közlekedési hálózat katonai célú szállításra alkalmas részeinek
  hozzáigazítása a 
  kettős (polgári és védelmi)
  mobilitási igényekhez; |
| --- | --- |

ii.

A
  transzeurópai közlekedési hálózat katonai célú szállításra alkalmas részeinek
  hozzáigazítása a 
  kettős (polgári és védelmi)
  mobilitási igényekhez;

| b) | Az energiaágazatban: hozzájárulás
  egy hatékony és versenyképes
  belső energiapiac további integrációjára, a határokon és szektorokon átívelő hálózatok interoperabilitására, a 
  gazdaság dekarbonizációjának
  előmozdítására és az ellátásbiztonság,
  valamint az Unió energiafüggetlenségének
  biztosítására vonatkozó közös érdekű projektek létrehozásához, valamint a határon átnyúló együttműködés elősegítéséhez az
  energia-, többek között
  a megújulóenergia-projektek terén,
  továbbá az energiahatékonyság ösztönzése
  ; |
| --- | --- |

b)

Az energiaágazatban: hozzájárulás
  egy hatékony és versenyképes
  belső energiapiac további integrációjára, a határokon és szektorokon átívelő hálózatok interoperabilitására, a 
  gazdaság dekarbonizációjának
  előmozdítására és az ellátásbiztonság,
  valamint az Unió energiafüggetlenségének
  biztosítására vonatkozó közös érdekű projektek létrehozásához, valamint a határon átnyúló együttműködés elősegítéséhez az
  energia-, többek között
  a megújulóenergia-projektek terén,
  továbbá az energiahatékonyság ösztönzése
  ;

| c) | A digitális ágazatban: hozzájárulás
  olyan közös érdekű projektek kidolgozásához, amelyek
  a 
  biztonságos és megbízható
  nagyon nagy kapacitású hálózatokra és az 5G rendszerekre vonatkozó közös érdekű projektek létrehozásához, az EU területén lévő digitális gerinchálózatok rezilienciájának és kapacitásának növeléséhez a szomszédos területekkel való összekapcsolás révén, továbbá a közlekedési és energiahálózatok digitalizálásához. |
| --- | --- |

c)

A digitális ágazatban: hozzájárulás
  olyan közös érdekű projektek kidolgozásához, amelyek
  a 
  biztonságos és megbízható
  nagyon nagy kapacitású hálózatokra és az 5G rendszerekre vonatkozó közös érdekű projektek létrehozásához, az EU területén lévő digitális gerinchálózatok rezilienciájának és kapacitásának növeléséhez a szomszédos területekkel való összekapcsolás révén, továbbá a közlekedési és energiahálózatok digitalizálásához.

4. cikk

Költségvetés

(1)   A program végrehajtására a 2021–2027 közötti időszakra megállapított pénzügyi keretösszeg változatlan árakon
  43 850 768 000 EUR (folyó árakon XXX EUR).

(2)   Ez az összeg a következőképpen oszlik meg:

| a) | változatlan árakon 33 513 524 000 EUR (folyó árakon XXX EUR)
  a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi célkitűzésekre, amelyből:






  i. | változatlan árakon 17 746 000 000 EUR (folyó árakon XXX EUR)
  az európai stratégiai beruházási klaszterből; |
| --- | --- | --- |

a)

változatlan árakon 33 513 524 000 EUR (folyó árakon XXX EUR)
  a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi célkitűzésekre, amelyből:

i.

változatlan árakon 17 746 000 000 EUR (folyó árakon XXX EUR)
  az európai stratégiai beruházási klaszterből;

| ii. | változatlan árakon 10 000 000 000 EUR (folyó árakon
  11 285 493 000 EUR) a Kohéziós Alapból átcsoportosítva kizárólag a Kohéziós Alapból támogatható tagállamok általi, e rendelettel összhangban való felhasználásra; |
| --- | --- |

ii.

változatlan árakon 10 000 000 000 EUR (folyó árakon
  11 285 493 000 EUR) a Kohéziós Alapból átcsoportosítva kizárólag a Kohéziós Alapból támogatható tagállamok általi, e rendelettel összhangban való felhasználásra;

| iii. | változatlan árakon 5 767 524 000 EUR (folyó árakon
  6 500 000 000 EUR); 6 500 000 000 EUR
  a Biztonság és védelem fejezetből
  a 3. cikk (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett egyedi célkitűzésre; |
| --- | --- |

iii.

változatlan árakon 5 767 524 000 EUR (folyó árakon
  6 500 000 000 EUR); 6 500 000 000 EUR
  a Biztonság és védelem fejezetből
  a 3. cikk (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett egyedi célkitűzésre;

| b) | maximum 8 650 000 000 EUR a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett egyedi célkitűzésekre, ebből
  20 %
  a határon átnyúló megújulóenergia-projektekre; [Mód. 9] |
| --- | --- |

b)

maximum 8 650 000 000 EUR a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett egyedi célkitűzésekre, ebből
  20 %
  a határon átnyúló megújulóenergia-projektekre; [Mód. 9]

| c) | változatlan árakon 2 662 000 000 EUR (folyó árakon
  3 000 000 000 EUR) a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett egyedi célkitűzésekre. |
| --- | --- |

c)

változatlan árakon 2 662 000 000 EUR (folyó árakon
  3 000 000 000 EUR) a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett egyedi célkitűzésekre.

(3)   A Bizottság a (2) bekezdés a) pontjának ii. alpontjában említett összegtől nem térhet el.

(4)   
  Maximum 3 % az
  (1) bekezdésben említett összeg felhasználható a program végrehajtásához kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtásra
  is
  , valamint ágazatspecifikus iránymutatásokra, így például előkészítő, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési és értékelési intézkedésekre, ideértve a vállalati információs és technológiai rendszereket. Ez az összeg felhasználható a projektek előkészítését támogató kísérő intézkedések finanszírozására is.

(5)   Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő intézkedések költségvetési kötelezettségvállalásai felbonthatók több évre esedékes éves részletekre.

(5a)
     
  Biztosítani kell az átláthatóságot és a polgárok részvételét a nagy projektek esetében. [Mód. 27]

(6)   A költségvetési rendelet sérelme nélkül az első munkaprogramban szereplő projektek intézkedési kiadásai 2021. január 1-jétől számolhatók el.

(7)   A Kohéziós Alapból átcsoportosított összeg felhasználását e rendeletnek megfelelően kell végrehajtani, amennyiben a (8) bekezdés másként nem rendelkezik, és a 14. cikk (2) bekezdése b) pontjának sérelme nélkül.

(8)   A Kohéziós Alapból átcsoportosított összeget illetően,
  2022.
  december
  31-ig
  a finanszírozásra jogosult projektek kiválasztásának tiszteletben kell tartania a Kohéziós Alap szerinti nemzeti allokációkat ▌. ▌2023. január 1-jétől kezdődően a programhoz átcsoportosított azon forrásokat, amelyeket nem kötöttek le egy adott közlekedési infrastrukturális projekthez, a Kohéziós Alapból történő támogatásra jogosult valamennyi tagállam számára
  kompetitív alapon
  hozzáférhetővé kell tenni közlekedési infrastrukturális projektek e rendelet szerinti finanszírozására.

(9)   Egy
  tagállam
  részére a megosztott irányítás keretében allokált források, a tagállam kérésére,
  és az illetékes irányító hatóság egyetértésével
  átcsoportosíthatók a programra
  annak érdekében, hogy az érintett tagállam által benyújtott javaslatban szereplő és az Európai Bizottság által a munkaprogrammal kapcsolatos eljárás keretében támogathatónak nyilvánított vegyesfinanszírozási művelet vagy más uniós programmal való szinergiára irányuló intézkedés részeként használják fel.
   A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet [62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával] összhangban közvetlenül vagy 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre. ▌

5. cikk

A programhoz társult harmadik országok

(1)   A program nyitva áll az alábbi harmadik országok számára:

| a) | az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) olyan tagjai, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai is, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

a)

az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) olyan tagjai, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai is, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban;

| b) | csatlakozó országok, tagjelöltek és potenciális tagjelöltek az uniós programokban való részvételüknek a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unióval kötött megállapodásaikban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

b)

csatlakozó országok, tagjelöltek és potenciális tagjelöltek az uniós programokban való részvételüknek a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unióval kötött megállapodásaikban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban;

| c) | az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok az uniós programokban való részvételüknek a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

c)

az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok az uniós programokban való részvételüknek a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban;

| d) | egyéb harmadik országok, a harmadik ország uniós programokban való részvételét szabályozó egyedi megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban, feltéve, hogy a megállapodás:






  — | méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a neki biztosított juttatások tekintetében; |
| --- | --- | --- |

d)

egyéb harmadik országok, a harmadik ország uniós programokban való részvételét szabályozó egyedi megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban, feltéve, hogy a megállapodás:

—

méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a neki biztosított juttatások tekintetében;

| — | meghatározza a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyedi programokhoz való pénzügyi hozzájárulások és azok igazgatási költségeinek kiszámítását. Ezek a hozzájárulások a költségvetési rendelet [21. cikkének (5) bekezdésével] összhangban címzett bevételnek minősülnek; |
| --- | --- |

—

meghatározza a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyedi programokhoz való pénzügyi hozzájárulások és azok igazgatási költségeinek kiszámítását. Ezek a hozzájárulások a költségvetési rendelet [21. cikkének (5) bekezdésével] összhangban címzett bevételnek minősülnek;

| — | nem ruház a harmadik országra döntéshozatali jogkört a programra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

nem ruház a harmadik országra döntéshozatali jogkört a programra vonatkozóan;

| — | garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és a pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát. |
| --- | --- |

—

garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és a pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát.

| — | viszonosságot biztosít a hasonló programokhoz való hozzáférésben a harmadik országban, különösen a közbeszerzések terén. |
| --- | --- |

—

viszonosságot biztosít a hasonló programokhoz való hozzáférésben a harmadik országban, különösen a közbeszerzések terén.

(2)   Az (1) bekezdésben említett harmadik országok és az ilyen harmadik országokban működő szervezetek e rendelet szerint csak akkor részesülhetnek pénzügyi támogatásban, ha az elengedhetetlen az adott közös érdekű projekt céljainak eléréséhez, a 19. cikkben
  és az 1315/2013/EU rendelet 8. cikkében meghatározott rendelkezéseknek megfelelően,
  az említett munkaprogramokban meghatározott feltételekkel.

6. cikk

Az uniós finanszírozás végrehajtása és formái

(1)   A programot a költségvetési rendelettel összhangban közvetlen irányítással kell végrehajtani vagy közvetett irányítással a költségvetési rendelet [61. cikke (1) bekezdésének c) pontjában] említett szerveken keresztül.

(2)   A program a költségvetési rendeletben meghatározott
  vissza nem térítendő támogatások és közbeszerzés
  formájában ▌nyújthat finanszírozást. A program által nyújtott finanszírozás felhasználható vegyesfinanszírozási műveletek keretében, beleértve az InvestEU rendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti pénzeszközöket is.
  A közlekedési ágazatban a vegyesfinanszírozási műveletek nem haladhatják meg a célzott keret 10 %-át, és elsősorban a III. melléklet 1. pontjában (új) felsorolt horizontális prioritásokra kell szolgáljanak.
  Az e program keretében elhatározott vegyesfinanszírozási műveleteket az InvestEU rendelettel és a költségvetési rendelet X. címével összhangban kell végrehajtani.

(3)   A Bizottság a program egy részének végrehajtására a költségvetési rendelet [69.] cikkének megfelelően végrehajtó ügynökségeket is felhatalmazhat, szem előtt tartva a program optimális igazgatására és hatékonyságára vonatkozó, a közlekedési, az energia- és a digitális ágazatot érintő követelményeket.

(4)   Egy kölcsönös biztosítási mechanizmushoz való hozzájárulás lefedheti a pénzeszközök címzett általi visszafizettetésével összefüggő kockázatokat, és elegendő garanciának tekintendő a költségvetési rendelet értelmében. [A garanciaalapról szóló rendelet helyébe lépő] XXX rendelet [X. cikkében] meghatározott rendelkezések alkalmazandók.

6a. cikk

A TEN-T hálózatok hozzáigazítása a kettős (polgári és védelmi) felhasználáshoz

(1)
     
  A közös érdekű projektek hozzájárulnak a TEN-T hálózatoknak az 1315/2013/EU rendelet szerinti kiigazításához azon célból, hogy az infrastruktúra alkalmas legyen polgári-katonai kettős felhasználásra az e cikk (2) bekezdésében meghatározott kettős (polgári és védelmi) mobilitási követelményekkel (a továbbiakban „kettős mobilitási követelmények”) és a kiemelt fontosságú, kettős felhasználású infrastruktúra-projektekkel összhangban.

(2)
     
  Az Európai Bizottság 2019. december 31-ig e rendelet 24. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a kettős mobilitási követelmények, a katonai szállításra alkalmas transzeurópai közlekedési hálózat listája, a kiemelt fontosságú projektek listája és az infrastruktúra polgári-védelmi kettős felhasználásához kapcsolódó intézkedések támogathatóságára vonatkozó értékelési eljárások további meghatározása érdekében. A kiemelt fontosságú projektek specifikációjának tekintetbe kell vennie az Unió keleti és déli tagállamainak helyzetét.

(3)
     
  A transzeurópai szállítási hálózat katonai szállításra alkalmas részeit érintő közös érdekű projektek kidolgozására és meghatározására irányuló tanulmányok – amelyek mindig a transzeurópai közlekedési hálózattal (TEN-T) kapcsolatos meglévő megvalósíthatósági tanulmányokon, projekteken és végrehajtáson alapulnak – magukban foglalják a Tanács által jóváhagyott kettős mobilitási követelmények teljesítéséhez szükséges intézkedéseket, valamint a kiemelt fontosságú kettős felhasználású polgári-védelmi infrastruktúra-projekteket.

Az összes tervezett projekt mérhető intézkedéseket foglal magában a Tanács által jóváhagyott kettős mobilitási követelmények integrálása érdekében.

Azon tervek, amelyek kizárólag katonai mobilitáshoz kapcsolódó intézkedéseket tartalmaznak, csak akkor támogathatók, ha meglévő polgári infrastruktúrát egészítenek ki.

A kettős mobilitási követelmények teljesítésével kapcsolatos valamennyi intézkedést a 4. cikk (2) bekezdése a) pontjának iii. alpontjában előírt pénzeszközökből kell finanszírozni, és lehetővé kell tenniük az infrastruktúra polgári-védelmi célú kettős felhasználását.

(4)
     
  A Bizottság 2025. december 31-ig értékeli a 4. cikk (2) bekezdése a) pontjának iii. alpontjában meghatározott összeg már elköltött részét és jövőbeni elköltési szempontjait. Az értékelés eredményétől függően a Bizottság dönt a 4. cikk (2) bekezdése a) pontjának iii. alpontjában meghatározott pénzösszeg áthelyezéséről a 4. cikk (2) bekezdésének a) pontjának i. alpontjába.

6b. cikk

Határon átnyúló közlekedési projektek

(1)
     
  A határon átnyúló közlekedési projektben résztvevő tagállamok, regionális és helyi önkormányzatok vagy egyéb testületek a projekt irányítására létrehozhatnak egy közös testületet (egyablakos ügyintézés). E közös testületek kiterjedt koordinációs jogkörrel rendelkeznek, és rájuk uniós szabályok vonatkoznak, ami a projekt szintjén lehetővé teszi valamennyi környezeti hatásvizsgálat, valamint területrendezési és építési engedély kezelését.

(2)
     
  A határon átnyúló TEN-T infrastrukturális projektekre vonatkozó koncessziós eljárások koordinálása során felmerülő nehézségek kezelése érdekében az európai koordinátorok feladata a projektek koordinációjának nyomon követése, illetve az, hogy javaslatot tegyenek a projektek szinkronizálását és lezárását megkönnyítő eljárásokra.

(3)
     
  Mivel a kijelölt egyetlen illetékes hatóságon keresztül biztosítani kell a tagállamok közötti koordinációt és együttműködést, valamint egységes határidőket kell meghatározni a határon átnyúló engedélyek kiadására és a határon átnyúló közös projektekre vonatkozó közbeszerzési eljárások elindítására, a szükséges intézkedéseknek összhangban kell állniuk a transzeurópai közlekedési hálózat megvalósításának előmozdítását célzó egyszerűsítési intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettel (COM(2018)0277).

7. cikk

Határon átnyúló megújulóenergia-projektek

(1)   A határon átnyúló megújulóenergia-projektekne
  k hozzá kell járulniuk a dekarbonizációhoz, a belső energiapiac kiegészítéséhez és az ellátás biztonságának fokozásához, és e projekteket
  legalább két tagállam részvételével kell megvalósítani
  az (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi irányelv
   (+)

  8., 9., 11. vagy 13.
  cikke szerinti, tagállamok közötti, illetve tagállamok és harmadik országok közötti,
  adott esetben regionális szintű
  együttműködési vagy másfajta megállapodás keretében. E projekteket az e rendelet mellékletének IV. részében meghatározott
  általános
  kritériumokkal és eljárásokkal összhangban kell azonosítani.

(2)   Az Európai Bizottság 2019. december 31-ig e rendelet 23. cikkének d) pontjával összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el a 
  konkrét
  kiválasztási kritériumok további meghatározása érdekében –
  a 13. cikkben meghatározott odaítélési kritériumok sérelme nélkül –
  , és megállapítja a projektekre vonatkozó kiválasztási eljárás részleteit, továbbá közzéteszi a projektek – a melléklet IV. részében meghatározott – általános kritériumoknak való megfelelésére vonatkozó értékelése, valamint – a melléklet IV. része szerinti –▌ költség-haszon elemzése módszertanát.

(3)   Jogosultak az e rendelet szerinti finanszírozásra a határon átnyúló megújulóenergia-projektek fejlesztésére és beazonosítására irányuló tanulmányok.

(4)   Uniós finanszírozásra jogosultak a határon átnyúló megújulóenergia-projektek a kivitelezés tekintetében, amennyiben teljesítik a következő kiegészítő feltételeket:

| a) | a projektre vonatkozó, a melléklet IV. részének 3. pontja szerinti költség-haszon elemzés
  kötelező minden támogatott projekt esetében, és átláthatóan, átfogóan és teljes körűen készítik el
  , jelentős költségmegtakarítások és/vagy előnyök meglétét támasztja alá
  a fenntarthatóság,
  a rendszerintegráció, az ellátás biztonsága vagy az innováció tekintetében; és |
| --- | --- |

a)

a projektre vonatkozó, a melléklet IV. részének 3. pontja szerinti költség-haszon elemzés
  kötelező minden támogatott projekt esetében, és átláthatóan, átfogóan és teljes körűen készítik el
  , jelentős költségmegtakarítások és/vagy előnyök meglétét támasztja alá
  a fenntarthatóság,
  a rendszerintegráció, az ellátás biztonsága vagy az innováció tekintetében; és

| b) | a kérelmező igazolja, hogy a projekt a támogatás hiányában nem valósulhatna meg vagy gazdaságilag nem életképes. A szóban forgó elemzésnek figyelembe kell vennie a támogatási rendszerekből származó minden bevételt. |
| --- | --- |

b)

a kérelmező igazolja, hogy a projekt a támogatás hiányában nem valósulhatna meg vagy gazdaságilag nem életképes. A szóban forgó elemzésnek figyelembe kell vennie a támogatási rendszerekből származó minden bevételt.

(5)   A kivitelezésre nyújtott támogatás összegének arányosnak kell lennie a melléklet IV. része (2) pontjának b) alpontjában említett költségmegtakarításokkal és/vagy hasznokkal, ▌nem haladhatja meg a projekt megvalósulásának vagy gazdasági életképességének biztosításához szükséges mértéket
  és teljesítenie kell a 14. cikk (3) bekezdésének rendelkezéseit.

8. cikk

A digitális konnektivitási infrastruktúrával kapcsolatos, közös érdekű projektek

(1)   A digitális konnektivitási infrastruktúrával kapcsolatos, közös érdekű
  projektek jelentős mértékben hozzájárulnak a következőkhöz:

| a) | az európai digitális egységes piac megvalósítása |
| --- | --- |

a)

az európai digitális egységes piac megvalósítása

| b) | az uniós stratégiai konnektivitási célkitűzések, valamint |
| --- | --- |

b)

az uniós stratégiai konnektivitási célkitűzések, valamint

| c) | a gazdaság és a társadalom digitális átalakítását támogató, alapul szolgáló hálózati infrastruktúra biztosítása. |
| --- | --- |

c)

a gazdaság és a társadalom digitális átalakítását támogató, alapul szolgáló hálózati infrastruktúra biztosítása.

(1a)
     
  A digitális konnektivitási infrastruktúrával kapcsolatos, közös érdekű projekteknek az alábbi kritériumoknak kell megfelelniük:

| a) | hozzájárulnak a 3 cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti egyedi célkitűzés eléréséhez; |
| --- | --- |

a)

hozzájárulnak a 3 cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti egyedi célkitűzés eléréséhez;

| b) | a rendelkezésre álló legjobb technológiát használják, és ezzel párhuzamosan az adatáramlási kapacitás, az adatátviteli biztonság, a hálózati reziliencia, a kiberbiztonság és a költséghatékonyság szempontjából a lehető legjobb egyensúlyt kínálják. |
| --- | --- |

b)

a rendelkezésre álló legjobb technológiát használják, és ezzel párhuzamosan az adatáramlási kapacitás, az adatátviteli biztonság, a hálózati reziliencia, a kiberbiztonság és a költséghatékonyság szempontjából a lehető legjobb egyensúlyt kínálják.

(2)   E rendelet szerinti finanszírozásra jogosultak a digitális konnektivitási infrastruktúrával kapcsolatos, közös érdekű projektek fejlesztésére és azonosítására irányuló tanulmányok.

(3)   A 13. cikkben meghatározott odaítélési kritériumok sérelme nélkül a finanszírozási prioritást a következő szempontok figyelembevételével kell megállapítani:

| a) | prioritásként kell kezelni a nagyon nagy kapacitású hálózatokhoz való hozzáféréshez hozzájáruló intézkedéseket, amelyek képesek biztosítani a gigabites kapcsolatot
  , többek között az 5G és a legmodernebb mobilhozzáférést
  a társadalmi-gazdasági fókuszpontok számára. ▌A társadalmi-gazdasági fókuszpontok, a digitális szolgáltatások és alkalmazások relevanciája és a polgárok, az üzleti világ és a helyi közösségek számára potenciálisan biztosított társadalmi-gazdasági előnyök – ideértve az esetlegesen tovagyűrűző pozitív 5G konnektivitási hatásokat is, összhangban a melléklet V. részével –
  mellett az Unió globális versenyképessége és a beruházások használatára irányuló kapacitása is
  ▌ figyelembe vehető; |
| --- | --- |

a)

prioritásként kell kezelni a nagyon nagy kapacitású hálózatokhoz való hozzáféréshez hozzájáruló intézkedéseket, amelyek képesek biztosítani a gigabites kapcsolatot
  , többek között az 5G és a legmodernebb mobilhozzáférést
  a társadalmi-gazdasági fókuszpontok számára. ▌A társadalmi-gazdasági fókuszpontok, a digitális szolgáltatások és alkalmazások relevanciája és a polgárok, az üzleti világ és a helyi közösségek számára potenciálisan biztosított társadalmi-gazdasági előnyök – ideértve az esetlegesen tovagyűrűző pozitív 5G konnektivitási hatásokat is, összhangban a melléklet V. részével –
  mellett az Unió globális versenyképessége és a beruházások használatára irányuló kapacitása is
  ▌ figyelembe vehető;

| b) | a helyi közösségek nagyon jó minőségű helyi vezeték nélküli konnektivitásának biztosításához hozzájáruló intézkedések, összhangban a melléklet V. részével; |
| --- | --- |

b)

a helyi közösségek nagyon jó minőségű helyi vezeték nélküli konnektivitásának biztosításához hozzájáruló intézkedések, összhangban a melléklet V. részével;

| c) | az 5G rendszerek kiépítéséhez hozzájáruló intézkedések esetében elsőbbséget kell adni az 5G folyosók kialakításának a fő szárazföldi közlekedési útvonalak mentén, ideértve a transzeurópai közlekedési hálózatokat
  és a társadalmi-gazdasági csomópontokat
  . Figyelembe kell venni azt is, hogy az intézkedés milyen mértékben járul hozzá a lefedettség biztosításához a szinergiákon alapuló digitális szolgáltatások folyamatos nyújtását elősegítő fő közlekedési útvonalak mentén, maximalizálva a tovagyűrűző pozitív hatást a projekt megvalósítási területéhez közel eső területek és lakosságrészek tekintetében. A támogatásban részesíthető projektek indikatív listáját a melléklet V. része tartalmazza; |
| --- | --- |

c)

az 5G rendszerek kiépítéséhez hozzájáruló intézkedések esetében elsőbbséget kell adni az 5G folyosók kialakításának a fő szárazföldi közlekedési útvonalak mentén, ideértve a transzeurópai közlekedési hálózatokat
  és a társadalmi-gazdasági csomópontokat
  . Figyelembe kell venni azt is, hogy az intézkedés milyen mértékben járul hozzá a lefedettség biztosításához a szinergiákon alapuló digitális szolgáltatások folyamatos nyújtását elősegítő fő közlekedési útvonalak mentén, maximalizálva a tovagyűrűző pozitív hatást a projekt megvalósítási területéhez közel eső területek és lakosságrészek tekintetében. A támogatásban részesíthető projektek indikatív listáját a melléklet V. része tartalmazza;

| d) | az Uniót harmadik országokkal összekapcsoló és az Unión belüli területek összekapcsoltságát megerősítő, határon átnyúló
  nagy kapacitású
  gerinchálózatok kiépítését célzó projekteket, ideértve a tenger alatti kábeleket, annak figyelembevételével kell előnyben kell részesíteni, hogy milyen mértékben járulnak hozzá az elektronikus kommunikációs hálózatok rezilienciájának és kapacitásának növeléséhez az Unió területén; |
| --- | --- |

d)

az Uniót harmadik országokkal összekapcsoló és az Unión belüli területek összekapcsoltságát megerősítő, határon átnyúló
  nagy kapacitású
  gerinchálózatok kiépítését célzó projekteket, ideértve a tenger alatti kábeleket, annak figyelembevételével kell előnyben kell részesíteni, hogy milyen mértékben járulnak hozzá az elektronikus kommunikációs hálózatok rezilienciájának és kapacitásának növeléséhez az Unió területén;

| e) | a nagyon nagy kapacitású hálózatokkal való lefedettség tekintetében a területek és lakosságrészek lefedését célzó intézkedések a projekt megvalósítását lehetővé tevő vissza nem térítendő támogatás intenzitásával fordított arányban élveznek prioritást, figyelembe véve a 14. cikkben meghatározott maximális társfinanszírozási arányokat. Figyelembe kell venni azt is, hogy az intézkedés milyen mértékben járul hozzá az átfogó lefedettség biztosításához egy bizonyos projektmegvalósítási területen, maximalizálva a tovagyűrűző pozitív hatást a projekt megvalósítási területéhez közel eső területek és lakosságrészek tekintetében; |
| --- | --- |

e)

a nagyon nagy kapacitású hálózatokkal való lefedettség tekintetében a területek és lakosságrészek lefedését célzó intézkedések a projekt megvalósítását lehetővé tevő vissza nem térítendő támogatás intenzitásával fordított arányban élveznek prioritást, figyelembe véve a 14. cikkben meghatározott maximális társfinanszírozási arányokat. Figyelembe kell venni azt is, hogy az intézkedés milyen mértékben járul hozzá az átfogó lefedettség biztosításához egy bizonyos projektmegvalósítási területen, maximalizálva a tovagyűrűző pozitív hatást a projekt megvalósítási területéhez közel eső területek és lakosságrészek tekintetében;

| f) | az operatív digitális platformokat létrehozó projektek esetében előnyt élveznek a legmodernebb technológiákon alapuló intézkedések, figyelembe véve olyan szempontokat, mint az interoperabilitás, a kiberbiztonság, az adatvédelem és az adatok további felhasználása. |
| --- | --- |

f)

az operatív digitális platformokat létrehozó projektek esetében előnyt élveznek a legmodernebb technológiákon alapuló intézkedések, figyelembe véve olyan szempontokat, mint az interoperabilitás, a kiberbiztonság, az adatvédelem és az adatok további felhasználása.

▌

8a. cikk

Közbeszerzési és/vagy árubeszerzésre irányuló szerződések odaítélése

(1)
     
  A szerződések kedvezményezetteknek való odaítélése során nem kizárólag a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat alapján kell odaítélni ezeket a szerződéseket, hanem figyelembe kell venni a költséghatékonysági szempontokat is, különös figyelmet fordítva a minőségi, társadalmi és környezeti adatokra.

(2)
     
  A programból támogatott közbeszerzési vagy árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés odaítélésére benyújtott bármely ajánlatot elfogadhatónak kell tekinteni, ha az azon harmadik országokból származó termékek aránya, amelyekkel az Unió nem kötött olyan megállapodást, amely biztosítja az uniós vállalkozások számára az összehasonlítható és hatékony hozzáférést az e harmadik országok piacaira, nem haladja meg az ajánlatot alkotó termékek teljes értékének 50 %-át. [Mód. 35]

II. FEJEZET

II. FEJEZET

TÁMOGATHATÓSÁG

TÁMOGATHATÓSÁG

9. cikk

Támogatható intézkedések

(1)   Kizárólag a 3. cikkben említett célkitűzések eléréséhez hozzájáruló é
  s az éghajlatváltozási reziliencia-vizsgálatnak alávetett
  intézkedések jogosultak támogatásra. Ilyen intézkedések lehetnek különösen tanulmányok, kivitelezés vagy egyéb kísérő intézkedések, melyek szükségesek a program és az ágazati iránymutatások irányításához és végrehajtásához.
  A tanulmányok csak akkor támogathatók, ha a jelen program keretében támogatható projektekhez kapcsolódnak, és a munkaprogramok keretében szerepelnek a pályázati felhívásban. Az e rendelet szerinti műveletek kiválasztása és azok finanszírozása nem vonható ki az e rendeletben nem szereplő további kötelezettségek alól.

(2)   A közlekedési ágazatban a következő intézkedések jogosultak az e rendelet alapján nyújtott uniós pénzügyi támogatásra:

| a) | a hatékony▌, összekapcsolt,
  interoperábilis és multimodális
  hálózatokra vonatkozó intézkedések:






  i. | az 1315/2013/EU rendelet III. fejezete szerinti törzshálózat kiépítését célzó intézkedések, beleértve az 1315/2013/EU rendelet II. mellékletében meghatározott, a törzshálózathoz tartozó városi csomópontokra
  , a vasúti átjárhatóságra, a multimodális logisztikai platformokra, a repülőterekre
  , tengeri
  és belvízi
  kikötőkre, a belvizek hajózhatóságára
  ,
  a hátországi kikötőkre
  , valamint vasúti-közúti terminálokra vonatkozó intézkedéseket,
  főleg az e rendelet melléklete III. részének 1. címe alatt felsoroltakat, továbbá a hálózatok közötti összeköttetést.
   A törzshálózat kiépítését végrehajtó intézkedések magukban foglalhatnak kapcsolódó, az átfogó hálózaton elhelyezkedő elemeket is, amennyiben ez a beruházás optimizálása érdekében és az e rendelet 19. cikkében említett munkaprogramokban meghatározott módozatokkal összhangban szükséges; |
| --- | --- | --- |

a)

a hatékony▌, összekapcsolt,
  interoperábilis és multimodális
  hálózatokra vonatkozó intézkedések:

i.

az 1315/2013/EU rendelet III. fejezete szerinti törzshálózat kiépítését célzó intézkedések, beleértve az 1315/2013/EU rendelet II. mellékletében meghatározott, a törzshálózathoz tartozó városi csomópontokra
  , a vasúti átjárhatóságra, a multimodális logisztikai platformokra, a repülőterekre
  , tengeri
  és belvízi
  kikötőkre, a belvizek hajózhatóságára
  ,
  a hátországi kikötőkre
  , valamint vasúti-közúti terminálokra vonatkozó intézkedéseket,
  főleg az e rendelet melléklete III. részének 1. címe alatt felsoroltakat, továbbá a hálózatok közötti összeköttetést.
   A törzshálózat kiépítését végrehajtó intézkedések magukban foglalhatnak kapcsolódó, az átfogó hálózaton elhelyezkedő elemeket is, amennyiben ez a beruházás optimizálása érdekében és az e rendelet 19. cikkében említett munkaprogramokban meghatározott módozatokkal összhangban szükséges;

| ii. | az 1315/2013/EU rendelet II. fejezete szerinti átfogó hálózat határon átnyúló összeköttetéseit megvalósító
  és ösztönző
  intézkedések, különösen az e rendelet melléklete III.
  részének 2. pontjában
  felsorolt szakaszok; |
| --- | --- |

ii.

az 1315/2013/EU rendelet II. fejezete szerinti átfogó hálózat határon átnyúló összeköttetéseit megvalósító
  és ösztönző
  intézkedések, különösen az e rendelet melléklete III.
  részének 2. pontjában
  felsorolt szakaszok;

| iia. | a határon átnyúló helyzetekre vonatkozó szabályok és a vámszabályok összehangolását célzó intézkedések, valamint a kettős (polgári és védelmi) mobilitás uniós szintű szabályozási keretének kialakítását célzó igazgatási és jogalkotási eljárások; |
| --- | --- |

iia.

a határon átnyúló helyzetekre vonatkozó szabályok és a vámszabályok összehangolását célzó intézkedések, valamint a kettős (polgári és védelmi) mobilitás uniós szintű szabályozási keretének kialakítását célzó igazgatási és jogalkotási eljárások;

| iib. | az elhagyott vagy lebontott, határokon átnyúló hiányzó regionális vasúti összeköttetések helyreállítására vonatkozó intézkedések; |
| --- | --- |

iib.

az elhagyott vagy lebontott, határokon átnyúló hiányzó regionális vasúti összeköttetések helyreállítására vonatkozó intézkedések;

| iii. | az 1315/2013/EU rendelet II. fejezete szerinti átfogó hálózathoz tartozó, a legkülső régiókban található szakaszok kiépítését célzó intézkedések, beleértve az 1315/2013/EU rendelet II. mellékletében meghatározott, az átfogó hálózathoz tartozó releváns városi csomópontokra,
  repülőterekre, multimodális logisztikai platformokra
  , tengeri és belvízi kikötőkre, valamint vasúti-közúti terminálokra vonatkozó intézkedéseket; |
| --- | --- |

iii.

az 1315/2013/EU rendelet II. fejezete szerinti átfogó hálózathoz tartozó, a legkülső régiókban található szakaszok kiépítését célzó intézkedések, beleértve az 1315/2013/EU rendelet II. mellékletében meghatározott, az átfogó hálózathoz tartozó releváns városi csomópontokra,
  repülőterekre, multimodális logisztikai platformokra
  , tengeri és belvízi kikötőkre, valamint vasúti-közúti terminálokra vonatkozó intézkedéseket;

| iiia. | interoperabilitási akadályokat elhárító intézkedések, különösen, ha ezek a folyosók/hálózatok működésére is kihatnak, különös tekintettel a vasúti teherforgalom növekedésének előmozdítására; [Mód. 33] |
| --- | --- |

iiia.

interoperabilitási akadályokat elhárító intézkedések, különösen, ha ezek a folyosók/hálózatok működésére is kihatnak, különös tekintettel a vasúti teherforgalom növekedésének előmozdítására; [Mód. 33]

| iv. | a transzeurópai közlekedési hálózatnak a szomszédos országok infrastruktúra-hálózataival történő összekapcsolását célzó közös érdekű projektek, az 1315/2013/EU rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

iv.

a transzeurópai közlekedési hálózatnak a szomszédos országok infrastruktúra-hálózataival történő összekapcsolását célzó közös érdekű projektek, az 1315/2013/EU rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint;

| b) | Az intelligens,
  interoperábilis
  , fenntartható,
  multimodális
  , inkluzív,
  hozzáférhető
  , biztonságos és zavartalan mobilitásra vonatkozó intézkedések:






  i) | az 1315/2013/EU rendelet 21. cikkében meghatározott tengeri gyorsforgalmi utakat támogató intézkedések,
  hangsúlyt helyezve a rövid távú tengeri szállításra
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

Az intelligens,
  interoperábilis
  , fenntartható,
  multimodális
  , inkluzív,
  hozzáférhető
  , biztonságos és zavartalan mobilitásra vonatkozó intézkedések:

i)

az 1315/2013/EU rendelet 21. cikkében meghatározott tengeri gyorsforgalmi utakat támogató intézkedések,
  hangsúlyt helyezve a rövid távú tengeri szállításra
  ;

| ii. | az 1315/2013/EU rendelet 31. cikkének megfelelően a telematikai alkalmazásokat támogató rendszerek, többek között az ERTMS és a SESAR projekt, továbbá a biztonsági célokat szolgáló intézkedések; |
| --- | --- |

ii.

az 1315/2013/EU rendelet 31. cikkének megfelelően a telematikai alkalmazásokat támogató rendszerek, többek között az ERTMS és a SESAR projekt, továbbá a biztonsági célokat szolgáló intézkedések;

| iii. | az 1315/2013/EU rendelet 32. cikkének megfelelően az árufuvarozási szolgáltatásokat támogató intézkedések; |
| --- | --- |

iii.

az 1315/2013/EU rendelet 32. cikkének megfelelően az árufuvarozási szolgáltatásokat támogató intézkedések;

| iv. | az 1315/2013/EU rendelet 33. cikkének megfelelően az új technológiákat és az innovációt (többek között az automatizálást, a fejlett közlekedési szolgáltatásokat, a modális integrációt, az alternatív tüzelőanyagok infrastruktúráját
  valamennyi közlekedési mód számára és a közlekedési ágazat dekarbonizációját)
  támogató intézkedések; |
| --- | --- |

iv.

az 1315/2013/EU rendelet 33. cikkének megfelelően az új technológiákat és az innovációt (többek között az automatizálást, a fejlett közlekedési szolgáltatásokat, a modális integrációt, az alternatív tüzelőanyagok infrastruktúráját
  valamennyi közlekedési mód számára és a közlekedési ágazat dekarbonizációját)
  támogató intézkedések;

| v. | interoperabilitási akadályokat elhárító intézkedések,
  különösen az 1315/2013/EU rendelet 30. cikkében meghatározott városi csomópontokat és
  különösen ha ezek a folyosók/hálózatok működésére is kihatnak |
| --- | --- |

v.

interoperabilitási akadályokat elhárító intézkedések,
  különösen az 1315/2013/EU rendelet 30. cikkében meghatározott városi csomópontokat és
  különösen ha ezek a folyosók/hálózatok működésére is kihatnak

| vi. | az 1315/2013/EU rendelet 34. cikkének megfelelően a biztonságos és zavartalan infrastruktúrát és mobilitást – többek között közútbiztonságot – eredményező intézkedések; |
| --- | --- |

vi.

az 1315/2013/EU rendelet 34. cikkének megfelelően a biztonságos és zavartalan infrastruktúrát és mobilitást – többek között közútbiztonságot – eredményező intézkedések;

| vii. | a közlekedési infrastruktúra éghajlatváltozással és természeti katasztrófákkal szembeni rezilienciáját javító intézkedések; |
| --- | --- |

vii.

a közlekedési infrastruktúra éghajlatváltozással és természeti katasztrófákkal szembeni rezilienciáját javító intézkedések;

| viii. | az 1315/2013/EU rendelet 37. cikkének megfelelően a közlekedési infrastruktúrához való hozzáférést minden
  közlekedési eszköz és
  minden felhasználó
  , különösen a csökkent mozgásképességű felhasználók
  tekintetében javító intézkedések; |
| --- | --- |

viii.

az 1315/2013/EU rendelet 37. cikkének megfelelően a közlekedési infrastruktúrához való hozzáférést minden
  közlekedési eszköz és
  minden felhasználó
  , különösen a csökkent mozgásképességű felhasználók
  tekintetében javító intézkedések;

| ix. | a közlekedési infrastruktúra hozzáférhetőségét és rendelkezésre állását a biztonsági és polgárvédelmi szempontok tekintetében javító intézkedések; |
| --- | --- |

ix.

a közlekedési infrastruktúra hozzáférhetőségét és rendelkezésre állását a biztonsági és polgárvédelmi szempontok tekintetében javító intézkedések;

| ixa. | a vasúti szállítással járó zaj csökkentését támogató intézkedések. |
| --- | --- |

ixa.

a vasúti szállítással járó zaj csökkentését támogató intézkedések.

| c) | A 3. cikk (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában
  és a 6a. cikkel összhangban
  említett egyedi célkitűzések:








  i. | ▌egy intézkedésen belüli speciális tevékenységek, amelyek
  a katonai célú szállításra alkalmas transzeurópai közlekedési
  hálózat
  új vagy már meglévő elemeinek a ▌kettős
  követelményekhez történő hozzágigazítását támogatják oly módon, hogy az alkalmas legyen polgári-katonai kettős felhasználásra; |
| --- | --- | --- |

c)

A 3. cikk (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában
  és a 6a. cikkel összhangban
  említett egyedi célkitűzések:

i.

▌egy intézkedésen belüli speciális tevékenységek, amelyek
  a katonai célú szállításra alkalmas transzeurópai közlekedési
  hálózat
  új vagy már meglévő elemeinek a ▌kettős
  követelményekhez történő hozzágigazítását támogatják oly módon, hogy az alkalmas legyen polgári-katonai kettős felhasználásra;

| ia. | a közlekedési infrastruktúra hozzáférhetőségét és rendelkezésre állását a biztonsági és polgárvédelmi szempontok tekintetében javító intézkedések; |
| --- | --- |

ia.

a közlekedési infrastruktúra hozzáférhetőségét és rendelkezésre állását a biztonsági és polgárvédelmi szempontok tekintetében javító intézkedések;

| ib. | a kiberbiztonsági fenyegetésekkel szembeni rezilienciát fokozó intézkedések. |
| --- | --- |

ib.

a kiberbiztonsági fenyegetésekkel szembeni rezilienciát fokozó intézkedések.

(3)   Az energiaágazatban a következő intézkedések jogosultak az e rendelet alapján nyújtott uniós pénzügyi támogatásra:

| a) | a 347/2013/EU rendelet 14. cikkében meghatározott közös érdekű projektekhez kapcsolódó intézkedések; |
| --- | --- |

a)

a 347/2013/EU rendelet 14. cikkében meghatározott közös érdekű projektekhez kapcsolódó intézkedések;

| b) | az e rendelet mellékletének IV. részében meghatározott határon átnyúló megújulóenergia-projekteket támogató intézkedések, ideértve e projektek tervezését is, feltéve, hogy teljesülnek az e rendelet 7. cikkében megállapított feltételek. |
| --- | --- |

b)

az e rendelet mellékletének IV. részében meghatározott határon átnyúló megújulóenergia-projekteket támogató intézkedések, ideértve e projektek tervezését is, feltéve, hogy teljesülnek az e rendelet 7. cikkében megállapított feltételek.

(4)   A digitális ágazatban a következő intézkedések jogosultak az e rendelet alapján nyújtott uniós pénzügyi támogatásra:

| a) | a társadalmi-gazdasági fókuszpontok gigabit- és 5G-alapú konnektivitását támogató intézkedések; |
| --- | --- |

a)

a társadalmi-gazdasági fókuszpontok gigabit- és 5G-alapú konnektivitását támogató intézkedések;

| b) | a helyi közösségek ingyenes és diszkriminatív feltételektől mentes, nagyon jó minőségű helyi vezeték nélküli konnektivitásának biztosításítását támogató intézkedések; |
| --- | --- |

b)

a helyi közösségek ingyenes és diszkriminatív feltételektől mentes, nagyon jó minőségű helyi vezeték nélküli konnektivitásának biztosításítását támogató intézkedések;

| c) | minden fő szárazföldi közlekedési útvonal – köztük a transzeurópai közlekedési hálózatok – 5G rendszerekkel történő hiánytalan lefedéséhez hozzájáruló intézkedések; |
| --- | --- |

c)

minden fő szárazföldi közlekedési útvonal – köztük a transzeurópai közlekedési hálózatok – 5G rendszerekkel történő hiánytalan lefedéséhez hozzájáruló intézkedések;

| d) | a tagállamok közötti, illetve az Unió és harmadik országok közötti
  új vagy meglévő
  gerinchálózat (köztük tenger alatti kábelek) kiépítését
  és integrációját
  támogató intézkedések; |
| --- | --- |

d)

a tagállamok közötti, illetve az Unió és harmadik országok közötti
  új vagy meglévő
  gerinchálózat (köztük tenger alatti kábelek) kiépítését
  és integrációját
  támogató intézkedések;

| e) | az európai háztartások nagyon nagy kapacitású hálózatokhoz való hozzáférését elősegítő intézkedések és az EU stratégiai összeköttetési célkitűzéseinek megvalósítása; |
| --- | --- |

e)

az európai háztartások nagyon nagy kapacitású hálózatokhoz való hozzáférését elősegítő intézkedések és az EU stratégiai összeköttetési célkitűzéseinek megvalósítása;

| f) | határon átnyúló közlekedési és energetikai projektekhez kapcsolódó digitális konnektivitási infrastruktúra-követelményeket végrehajtó és/vagy a közlekedési és energetikai infrastruktúrákhoz közvetlenül kapcsolódó operatív digitális platformokat támogató intézkedések. |
| --- | --- |

f)

határon átnyúló közlekedési és energetikai projektekhez kapcsolódó digitális konnektivitási infrastruktúra-követelményeket végrehajtó és/vagy a közlekedési és energetikai infrastruktúrákhoz közvetlenül kapcsolódó operatív digitális platformokat támogató intézkedések.

A melléklet V. része tartalmazza a digitális ágazat támogatásra jogosult projektjeinek indikatív listáját.

10. cikk

A közlekedési, az energia- és a digitális ágazat közötti

  szinergiák

(1)   Jogosultak az e rendelet szerinti uniós pénzügyi támogatásra
  és a 14. cikknek megfelelően magasabb társfinanszírozási arányra
  azon intézkedések, amelyek
  egyidejűleg
  legalább két ágazatban járulnak hozzá a 3 cikk (2) bekezdésének a), b) és c) pontjának megfelelő egy vagy több célkitűzés eléréséhez. Az ilyen intézkedéseket különleges odaítélési kritériumokat tartalmazó, legalább két ágazatot érintő ▌munkaprogram segítségével kell végrehajtani, és az érintett ágazatok költségvetési hozzájárulásaiból kell finanszírozni.

(2)   A közlekedési, az energia- vagy a digitális ágazatra vonatkozó, a 9. cikknek megfelelően támogatható intézkedések magukban foglalhatnak olyan
  bármelyik másik ágazathoz kapcsolódó szinergikus
  elemeket, amelyek nem ▌ kapcsolódnak a 9. cikk (2), (3) vagy (4) bekezdése szerint támogatható intézkedésekhez, feltéve, hogy ezek az elemek megfelelnek az alábbi követelmények mindegyikének:

| a) | a
  szinergikus
  elemek költsége nem haladja meg az intézkedés teljes elszámolható költségének 20 %-át; és |
| --- | --- |

a)

a
  szinergikus
  elemek költsége nem haladja meg az intézkedés teljes elszámolható költségének 20 %-át; és

| b) | a
  szinergikus
  elemek a közlekedési, az energia- vagy a digitális ágazattal kapcsolatosak; és |
| --- | --- |

b)

a
  szinergikus
  elemek a közlekedési, az energia- vagy a digitális ágazattal kapcsolatosak; és

| c) | a
  szinergikus
  elemek jelentősen fokozzák az intézkedés által biztosított társadalmi-gazdasági, éghajlat-politikai vagy környezeti előnyöket. |
| --- | --- |

c)

a
  szinergikus
  elemek jelentősen fokozzák az intézkedés által biztosított társadalmi-gazdasági, éghajlat-politikai vagy környezeti előnyöket.

11. cikk

Részvételre jogosult jogalanyok

(1)   A költségvetési rendelet [197.] cikkében említett feltételeken túl az ebben a cikkben foglalt részvételi feltételek alkalmazandók.

(2)   Az alábbi jogalanyok jogosultak részvételre:

| a) | a valamely tagállamban letelepedett jogalany
  , többek között közös vállalkozások; |
| --- | --- |

a)

a valamely tagállamban letelepedett jogalany
  , többek között közös vállalkozások;

| b) | a programhoz társult valamely harmadik országban letelepedett jogalany; |
| --- | --- |

b)

a programhoz társult valamely harmadik országban letelepedett jogalany;

| c) | az uniós jog szerint létrejött jogalanyok és nemzetközi szervezetek, amennyiben a munkaprogramok rendelkeznek részvételükről. |
| --- | --- |

c)

az uniós jog szerint létrejött jogalanyok és nemzetközi szervezetek, amennyiben a munkaprogramok rendelkeznek részvételükről.

(3)   Természetes személyek nem jogosultak részvételre.

(4)   A programhoz nem társult harmadik országban letelepedett jogalanyok kivételesen akkor jogosultak a program keretében történő támogatásra, amennyiben ez elengedhetetlen
  a közlekedés, az energiaügy vagy a digitalizáció területén
  egy közös érdekű projekt vagy határon átnyúló megújulóenergia-projekt célkitűzéseinek eléréséhez.

(5)   A 19. cikkben említett munkaprogramok előírhatják, hogy kizárólag olyan pályázatok támogathatók, amelyeket egy vagy több tagállam,
  közös vállalkozás
  , vagy – az érintett tagállamok
  kal történt konzultációval
   –
  regionális vagy helyi önkormányzatok, vagy
  nemzetközi szervezetek, ▌ illetve köz- vagy magánvállalkozások vagy -szervek nyújtanak be.

III. FEJEZET

III. FEJEZET

VISSZA NEM TÉRÍTENDŐ TÁMOGATÁSOK

VISSZA NEM TÉRÍTENDŐ TÁMOGATÁSOK

12. cikk

Vissza nem térítendő támogatások

A program keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet [VIII.] címével összhangban kerül sor.

13. cikk

Odaítélési feltételek

(1)   Az odaítélési feltételeket a 19. cikkben említett munkaprogramokban és a pályázati felhívásokban
  meg
  kell meghatározni
  , amelyeknek értelemszerűen
  a következő
  elemeket kell tartalmazniuk
  :

| a) | gazdasági, társadalmi és környezeti hatások (költségek és hasznok),
  ideértve az elemzés megbízhatóságát, átfogó jellegét és átláthatóságát; |
| --- | --- |

a)

gazdasági, társadalmi és környezeti hatások (költségek és hasznok),
  ideértve az elemzés megbízhatóságát, átfogó jellegét és átláthatóságát;

| aa) | a 2014/25/EU irányelv 82. és 85. cikkében foglalt rendelkezéseknek való megfelelés; |
| --- | --- |

aa)

a 2014/25/EU irányelv 82. és 85. cikkében foglalt rendelkezéseknek való megfelelés;

| b) | innovációs, biztonsági,
  digitalizációs
  , interoperabilitási és hozzáférési szempontok; |
| --- | --- |

b)

innovációs, biztonsági,
  digitalizációs
  , interoperabilitási és hozzáférési szempontok;

| c) | harátokon átnyúló dimenzió
  és az összeköttetések dimenziója; |
| --- | --- |

c)

harátokon átnyúló dimenzió
  és az összeköttetések dimenziója;

| ca) | összeköttetés és területi elérhetőség, többek között a legkülső régiók és szigetek számára; |
| --- | --- |

ca)

összeköttetés és területi elérhetőség, többek között a legkülső régiók és szigetek számára;

| cb) | európai hozzáadott érték; |
| --- | --- |

cb)

európai hozzáadott érték;

| d) | a közlekedési, az energia- és a digitális ágazat közötti szinergiák; |
| --- | --- |

d)

a közlekedési, az energia- és a digitális ágazat közötti szinergiák;

| e) | az intézkedés előrehaladottsági foka a projektfejlesztés tekintetében; |
| --- | --- |

e)

az intézkedés előrehaladottsági foka a projektfejlesztés tekintetében;

| ea) | a projektek életciklusa és a befejezett projekt javasolt karbantartási stratégiájának megbízhatósága; |
| --- | --- |

ea)

a projektek életciklusa és a befejezett projekt javasolt karbantartási stratégiájának megbízhatósága;

| f) | a javasolt végrehajtási terv megalapozottsága; |
| --- | --- |

f)

a javasolt végrehajtási terv megalapozottsága;

| g) | az uniós pénzügyi támogatás katalizátorhatása a beruházásokra; |
| --- | --- |

g)

az uniós pénzügyi támogatás katalizátorhatása a beruházásokra;

| h) | pénzügyi akadályok – például nem kielégítő gazdasági életképesség,
  magas kezdeti költségek,
  vagy a piaci források hiánya – leküzdésének szükségessége; |
| --- | --- |

h)

pénzügyi akadályok – például nem kielégítő gazdasági életképesség,
  magas kezdeti költségek,
  vagy a piaci források hiánya – leküzdésének szükségessége;

| ha) | a kettős (polgári és katonai) mobilitási követelmények integrálásához való hozzájárulás; |
| --- | --- |

ha)

a kettős (polgári és katonai) mobilitási követelmények integrálásához való hozzájárulás;

| hb) | hozzáférhetőség a csökkent mozgásképességű személyek számára; |
| --- | --- |

hb)

hozzáférhetőség a csökkent mozgásképességű személyek számára;

| i) | ▌az uniós és nemzeti energetikai és éghajlat-politikai
  tervekhez való hozzájárulás; |
| --- | --- |

i)

▌az uniós és nemzeti energetikai és éghajlat-politikai
  tervekhez való hozzájárulás;

| ia) | a projektek által elért dekarbonizáció; |
| --- | --- |

ia)

a projektek által elért dekarbonizáció;

| ib) | az „első az energiahatékonyság” elvéhez való hozzájárulás; |
| --- | --- |

ib)

az „első az energiahatékonyság” elvéhez való hozzájárulás;

(2)   A pályázatok odaítélési kritériumok szerinti értékelésekor – adott esetben – az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival szembeni rezilienciát is figyelembe kell venni egy éghajlattal szembeni sebezhetőségre és éghajlati kockázatokra vonatkozó elemzés keretében, amely kitér a megfelelő alkalmazkodási intézkedésekre is.

(3)   A pályázatok odaítélési kritériumok szerinti értékelésének biztosítania kell, hogy amennyiben a munkaprogramokban szerepelnek a programból támogatandó helymeghatározási, navigációs és időmeghatározási (PNT) technológiát magukban foglaló intézkedések, akkor azoknak technikailag kompatibiliseknek kell lenniük az EGNOS/Galileo és a Kopernikusz programmal.

(4)   A közlekedési ágazat esetében a pályázatok (1) bekezdésben említett odaítélési kritériumok szerinti értékelésének – adott esetben – biztosítania kell, hogy a javasolt intézkedések összhangban legyenek az 1315/2013/EU rendelet 47. cikke szerinti folyosókra vonatkozó munkatervekkel és végrehajtási jogi aktusokkal, továbbá az értékelésnek az említett rendelet 45. cikke (8) bekezdésének megfelelően figyelembe kell vennie a felelős európai koordinátor véleményét.
  Az értékelésnek azt is értékelnie kell, hogy a CEF által finanszírozott intézkedések végrehajtása zavarokat okozhat-e a teher- és személyszállításban a projekt által érintett szakaszon, és esetleges megoldásokkal is szolgálnia kell.

(5)   A határon átnyúló megújulóenergia-projektekkel kapcsolatos intézkedések esetében a munkaprogramokban meghatározott odaítélési kritériumoknak és a pályázati felhívásoknak figyelembe kell venniük a 7. cikk (4) bekezdésében meghatározott feltételeket.

(6)   A digitális konnektivitásra vonatkozó közös érdekű projektekkel kapcsolatos intézkedések esetében a munkaprogramokban meghatározott odaítélési kritériumoknak és a pályázati felhívásoknak figyelembe kell venniük a 8. cikk (3) bekezdésében meghatározott feltételeket.

14. cikk

Társfinanszírozási arányok

(1)   Tanulmányok esetében az uniós pénzügyi támogatás összege nem haladhatja meg az összes elszámolható költség 50 %-át. A Kohéziós Alapból átcsoportosított összegből finanszírozott tanulmányok esetében a maximális társfinanszírozási arányoknak a (2) bekezdés b) pontjában meghatározottak szerint meg kell egyezniük a Kohéziós Alapra vonatkozó maximális társfinanszírozási arányokkal.

(2)   A közlekedési ágazatbeli kivitelezéseket illetően a következő maximális társfinanszírozási arányokat kell alkalmazni:

| a) | a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi célkitűzésekkel kapcsolatos kivitelezés esetében az uniós pénzügyi támogatás összege nem haladhatja meg az összes elszámolható költség 30 %-át. Legfeljebb 50 %-ra emelhető a társfinanszírozási arány a következő esetekben: határon átnyúló összeköttetésekkel kapcsolatos intézkedések az e bekezdés c) pontjában meghatározott feltételekkel, amelyek kiterjednek
  minden közlekedési módra;
  telematikai alkalmazási rendszerekkel kapcsolatos intézkedések;
  a belvízi utakat, vasutat vagy tengeri gyorsforgalmi utakat támogató intézkedések,
  az új technológiákat és az innovációt támogató intézkedések; az infrastruktúra biztonságának javítását a kapcsolódó uniós szabályozásnak megfelelően támogató intézkedések; valamint a legkülső régiókban megvalósítandó intézkedések
  és a területi hozzáférhetőség és az összeköttetések javítását támogató intézkedések
  ;
  A legkülső régiókban végzett projektek esetében a társfinanszírozás arányát legfeljebb 85 %-ban kell meghatározni; |
| --- | --- |

a)

a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi célkitűzésekkel kapcsolatos kivitelezés esetében az uniós pénzügyi támogatás összege nem haladhatja meg az összes elszámolható költség 30 %-át. Legfeljebb 50 %-ra emelhető a társfinanszírozási arány a következő esetekben: határon átnyúló összeköttetésekkel kapcsolatos intézkedések az e bekezdés c) pontjában meghatározott feltételekkel, amelyek kiterjednek
  minden közlekedési módra;
  telematikai alkalmazási rendszerekkel kapcsolatos intézkedések;
  a belvízi utakat, vasutat vagy tengeri gyorsforgalmi utakat támogató intézkedések,
  az új technológiákat és az innovációt támogató intézkedések; az infrastruktúra biztonságának javítását a kapcsolódó uniós szabályozásnak megfelelően támogató intézkedések; valamint a legkülső régiókban megvalósítandó intézkedések
  és a területi hozzáférhetőség és az összeköttetések javítását támogató intézkedések
  ;
  A legkülső régiókban végzett projektek esetében a társfinanszírozás arányát legfeljebb 85 %-ban kell meghatározni;

| b) | a Kohéziós Alapból átcsoportosított összeget illetően a maximális társfinanszírozási arányoknak meg kell egyezniük a Kohéziós Alapra vonatkozóan az (EU) XXX rendeletben [CPR] említett maximális társfinanszírozási arányokkal. A társfinanszírozási arány legfeljebb 85 %-ra emelhető a határon átnyúló
  és hiányzó
  összeköttetésekkel kapcsolatos intézkedések esetében, az e bekezdés c) pontjában meghatározott feltételekkel,
  valamint a területi összeköttetések és a hozzáférhetőség javításával kapcsolatos cselekvések esetében; |
| --- | --- |

b)

a Kohéziós Alapból átcsoportosított összeget illetően a maximális társfinanszírozási arányoknak meg kell egyezniük a Kohéziós Alapra vonatkozóan az (EU) XXX rendeletben [CPR] említett maximális társfinanszírozási arányokkal. A társfinanszírozási arány legfeljebb 85 %-ra emelhető a határon átnyúló
  és hiányzó
  összeköttetésekkel kapcsolatos intézkedések esetében, az e bekezdés c) pontjában meghatározott feltételekkel,
  valamint a területi összeköttetések és a hozzáférhetőség javításával kapcsolatos cselekvések esetében;

| c) | a határon átnyúló összeköttetésekkel kapcsolatos intézkedések esetében az a) és a b) pont szerinti megnövelt maximális társfinanszírozási arány csak olyan intézkedésekre vonatkozik, amelyeknél a tervezés és a végrehajtás tekintetében igen nagy fokú az integráció a 13. cikk (1) bekezdésének c) pontjában
  és a 13. cikk (1) bekezdésének ca) pontjában
  említett odaítélési kritérium tekintetében, különösen ha az egyetlen projektvállalkozás, egy közös irányítási struktúra és egy bilaterális jogi keret, vagy a 1315/2013/EU rendelet 47 cikke szerinti végrehajtási jogi aktus
  , vagy az érintett tagállamok és regionális hatóságok közötti írásbeli megállapodás
  révén valósul meg;
  ezen túlmenően a 11. cikk (2) bekezdése a) pontja szerinti közös vállalkozás által végrehajtott projektekre alkalmazandó társfinanszírozási arány 10 %-kal megnövelhető; a társfinanszírozási arány nem haladhatja meg az összes elszámolható költség 90 %-át. |
| --- | --- |

c)

a határon átnyúló összeköttetésekkel kapcsolatos intézkedések esetében az a) és a b) pont szerinti megnövelt maximális társfinanszírozási arány csak olyan intézkedésekre vonatkozik, amelyeknél a tervezés és a végrehajtás tekintetében igen nagy fokú az integráció a 13. cikk (1) bekezdésének c) pontjában
  és a 13. cikk (1) bekezdésének ca) pontjában
  említett odaítélési kritérium tekintetében, különösen ha az egyetlen projektvállalkozás, egy közös irányítási struktúra és egy bilaterális jogi keret, vagy a 1315/2013/EU rendelet 47 cikke szerinti végrehajtási jogi aktus
  , vagy az érintett tagállamok és regionális hatóságok közötti írásbeli megállapodás
  révén valósul meg;
  ezen túlmenően a 11. cikk (2) bekezdése a) pontja szerinti közös vállalkozás által végrehajtott projektekre alkalmazandó társfinanszírozási arány 10 %-kal megnövelhető; a társfinanszírozási arány nem haladhatja meg az összes elszámolható költség 90 %-át.

| ca) | a 3. cikk (2) bekezdése a) pontja ii. alpontjában említett egyedi célkitűzéssel kapcsolatos intézkedések esetében a társfinanszírozási arány legfeljebb 85 %-ra emelhető a határon átnyúló összeköttetésekkel kapcsolatos intézkedések esetében, az e bekezdés c) pontjában meghatározott feltételek szerint. |
| --- | --- |

ca)

a 3. cikk (2) bekezdése a) pontja ii. alpontjában említett egyedi célkitűzéssel kapcsolatos intézkedések esetében a társfinanszírozási arány legfeljebb 85 %-ra emelhető a határon átnyúló összeköttetésekkel kapcsolatos intézkedések esetében, az e bekezdés c) pontjában meghatározott feltételek szerint.

(3)   Az energiaágazatbeli kivitelezéseket illetően a következő maximális társfinanszírozási arányokat kell alkalmazni:

| a) | a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett egyedi célkitűzésekkel kapcsolatos kivitelezések esetében az uniós pénzügyi támogatás összege nem haladhatja meg az összes elszámolható költség 50 %-át
  és a legkülső régiókban végzett projektek esetében a társfinanszírozás arányát legfeljebb 85 %-ban kell meghatározni; |
| --- | --- |

a)

a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett egyedi célkitűzésekkel kapcsolatos kivitelezések esetében az uniós pénzügyi támogatás összege nem haladhatja meg az összes elszámolható költség 50 %-át
  és a legkülső régiókban végzett projektek esetében a társfinanszírozás arányát legfeljebb 85 %-ban kell meghatározni;

| b) | a társfinanszírozási arány legfeljebb 75 %-ra növelhető a közös érdekű projektek kidolgozásához hozzájáruló azon intézkedések esetében, amelyek a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése terén jelentős hatást fejtenek ki, vagy a 347/2013/EU rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében említett bizonyítékok alapján magas fokú ellátásbiztonságot eredményeznek regionális vagy uniós szinten, erősítik az uniós szolidaritást, vagy pedig rendkívül innovatív megoldásokat alkalmaznak. |
| --- | --- |

b)

a társfinanszírozási arány legfeljebb 75 %-ra növelhető a közös érdekű projektek kidolgozásához hozzájáruló azon intézkedések esetében, amelyek a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése terén jelentős hatást fejtenek ki, vagy a 347/2013/EU rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében említett bizonyítékok alapján magas fokú ellátásbiztonságot eredményeznek regionális vagy uniós szinten, erősítik az uniós szolidaritást, vagy pedig rendkívül innovatív megoldásokat alkalmaznak.

(4)   A digitális ágazatbeli kivitelezéseket illetően a következő maximális társfinanszírozási arányokat kell alkalmazni: a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett egyedi célkitűzésekkel kapcsolatos kivitelezések esetében az uniós pénzügyi támogatás összege nem haladhatja meg az összes elszámolható költség 30 %-át.
  A legkülső régiókban végzett projektek esetében a társfinanszírozás aránya legfeljebb 85 %.
  Legfeljebb 50 %-ra emelhető a társfinanszírozási arány az erős határon átnyúló dimenzióval rendelkező intézkedések esetében, amilyen a fő szárazföldi közlekedési útvonalak 5G rendszerekkel történő hiánytalan lefedése vagy a gerinchálózatok tagállamok közötti, illetve az Unió és harmadik országok közötti kiépítése; továbbá a társadalmi-gazdasági fókuszpontok gigabitalapú konnektivitását végrehajtó intézkedések esetében a társfinanszírozási arány legfeljebb 75 % lehet. A helyi közösségek helyi vezeték nélküli konnektivitásának biztosításával kapcsolatos intézkedések az elszámolható költségek legfeljebb 100 %-áig finanszírozhatók uniós pénzügyi támogatásból, a társfinanszírozás elvének sérelme nélkül.

(5)   A 10. cikkben említett intézkedésekre alkalmazandó ▌maximális társfinanszírozási arány a legmagasabb társfinanszírozási arány, amely az érintett ágazatokban alkalmazandó.
  Ezen túlmenően az ezen intézkedésekre alkalmazandó társfinanszírozási arány 10 %-kal megnövelhető; a társfinanszírozási arány nem haladhatja meg az összes elszámolható költség 90 %-át.

(5a)   
  A Bizottság, miután döntött a társfinanszírozási arányról, a támogatás odaítélésekor a projektgazdák rendelkezésére bocsátja az összes lehetőség és eszköz listáját annak érdekében, hogy időben hozzájussanak a fennmaradó pénzügyi támogatáshoz.

15. cikk

Elszámolható költségek

A költségvetési rendelet [186.] cikkében meghatározott feltételeken túl az alábbi költségelszámolási feltételek alkalmazandók:

| a) | kizárólag a tagállamokban felmerült kiadások számolhatók el, kivéve, ha egy közös érdekű projekt vagy egy határon átnyúló megújulóenergia-projekt e rendelet 5 cikkének vagy 11. cikke (4) bekezdésének megfelelően egy vagy több harmadik ország területét vagy a nemzetközi vizeket is érinti, és ha az intézkedés nélkülözhetetlen az adott projekt célkitűzéseinek megvalósításához; |
| --- | --- |

a)

kizárólag a tagállamokban felmerült kiadások számolhatók el, kivéve, ha egy közös érdekű projekt vagy egy határon átnyúló megújulóenergia-projekt e rendelet 5 cikkének vagy 11. cikke (4) bekezdésének megfelelően egy vagy több harmadik ország területét vagy a nemzetközi vizeket is érinti, és ha az intézkedés nélkülözhetetlen az adott projekt célkitűzéseinek megvalósításához;

| b) | a kedvezményezett által tőkekiadásként kezelt eszköz-, létesítmény- és infrastrukturális költség teljes egészében elszámolható; |
| --- | --- |

b)

a kedvezményezett által tőkekiadásként kezelt eszköz-, létesítmény- és infrastrukturális költség teljes egészében elszámolható;

| c) | a földvásárlással kapcsolatos kiadások nem számolhatók el; |
| --- | --- |

c)

a földvásárlással kapcsolatos kiadások nem számolhatók el;

| d) | az elszámolható költségek nem foglalhatják magukban a hozzáadottérték-adót (héa); |
| --- | --- |

d)

az elszámolható költségek nem foglalhatják magukban a hozzáadottérték-adót (héa);

| da) | a katonai követelményekkel kapcsolatos kiadások az intézkedés alapján nyújtható támogatás kezdő időpontjától kezdve támogathatók, függetlenül a 6a. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok hatálybalépésének időpontjától. |
| --- | --- |

da)

a katonai követelményekkel kapcsolatos kiadások az intézkedés alapján nyújtható támogatás kezdő időpontjától kezdve támogathatók, függetlenül a 6a. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok hatálybalépésének időpontjától.

16. cikk

A vissza nem térítendő támogatások más finanszírozási forrásokkal való kombinálása

(1)   A vissza nem térítendő támogatások kombinálhatók olyan finanszírozásokkal, amelyek az Európai Beruházási Banktól vagy a nemzeti fejlesztési bankoktól, illetve egyéb fejlesztési és állami pénzügyi intézményektől, valamint magán pénzügyi intézményektől és magánszektorbeli beruházóktól, köztük köz- és magánszféra partnerségektől származnak.

(2)   Az (1) bekezdésben említett támogatások célzott pályázati felhívások keretében is végrehajhatók.

17. cikk

A vissza nem térítendő támogatások csökkentése vagy megszüntetése

(1)   A költségvetési rendelet [131. cikkének (4) bekezdésében] meghatározott indokokon túl a vissza nem térítendő támogatás összege
  –kellően indokolt kivételektől eltekintve –
  az alábbi indokok alapján csökkenthető:

| a) | az intézkedés a tanulmányok esetében a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodásban megjelölt kezdő időponttól számított egy éven belül nem kezdődött meg, illetve az e rendelet szerinti pénzügyi támogatásra jogosult minden más intézkedés esetében két éven belül nem kezdődött meg; |
| --- | --- |

a)

az intézkedés a tanulmányok esetében a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodásban megjelölt kezdő időponttól számított egy éven belül nem kezdődött meg, illetve az e rendelet szerinti pénzügyi támogatásra jogosult minden más intézkedés esetében két éven belül nem kezdődött meg;

| b) | az intézkedés előrehaladásának vizsgálatát követően megállapítható, hogy az intézkedés végrehajtása túllépte [az intelligens TEN-T hálózatról szóló XXX rendelet] 6. cikkében a következő szakaszokra megállapított határidőket vagy olyan jelentős késedelmet szenvedett, hogy célkitűzései valószínűleg nem valósulnak meg. |
| --- | --- |

b)

az intézkedés előrehaladásának vizsgálatát követően megállapítható, hogy az intézkedés végrehajtása túllépte [az intelligens TEN-T hálózatról szóló XXX rendelet] 6. cikkében a következő szakaszokra megállapított határidőket vagy olyan jelentős késedelmet szenvedett, hogy célkitűzései valószínűleg nem valósulnak meg.

(2)   A vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás az (1) bekezdésben meghatározott indokok alapján felmondható.

(2a)
     
  Az (1) vagy a (2) bekezdés alkalmazásából származó összeget a 4. cikk (2) bekezdésében megállapított megfelelő pénzügyi keretösszeg alapján javasolt egyéb munkaprogramokhoz kell allokálni.

18. cikk

Más uniós programokkal való szinergiák

(1)   A program keretében hozzájárulásban részesült intézkedés kaphat hozzájárulást bármely más uniós programból is, többek között a megosztott irányítás alá tartozó alapokból, amennyiben a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik.
  A végrehajtás során tiszteletben kell tartani a költségvetési rendelet [xxx]. cikkében előírt szabályokat.
   A kumulatív finanszírozás nem haladhatja meg az intézkedés teljes elszámolható költségét, és a különböző uniós programokból származó támogatás arányosan, a támogatás feltételeit meghatározó dokumentumokkal összhangban számítható ki.

(2)   Azon intézkedések, amelyek megfelelnek a következő
  összes
  kumulatív
  feltételnek
  :

| a) | a program szerinti pályázati kiírás keretében kerültek értékelésre; |
| --- | --- |

a)

a program szerinti pályázati kiírás keretében kerültek értékelésre;

| b) | megfelelnek a szóban forgó pályázati kiírás minimális minőségi elvárásainak; |
| --- | --- |

b)

megfelelnek a szóban forgó pályázati kiírás minimális minőségi elvárásainak;

| c) | a szóban forgó pályázati kiírás alapján forráshiány miatt nem támogathatók, |
| --- | --- |

c)

a szóban forgó pályázati kiírás alapján forráshiány miatt nem támogathatók,

további értékelés nélkül támogatást kaphatnak az Európai Regionális Fejlesztési Alapból vagy a Kohéziós Alapból az (EU) XXX rendelet [CPR] [67. cikkének (5) bekezdésével összhangban], feltéve, hogy megfelelnek az érintett program célkitűzéseinek. Ilyenkor a támogatást nyújtó alap szabályai alkalmazandók.

IV. FEJEZET

IV. FEJEZET

PROGRAMOZÁS, NYOMON KÖVETÉS, ÉRTÉKELÉS ÉS ELLENŐRZÉS

PROGRAMOZÁS, NYOMON KÖVETÉS, ÉRTÉKELÉS ÉS ELLENŐRZÉS

19. cikk

Munkaprogramok

(1)   A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett munkaprogramok segítségével kell végrehajtani. ▌.

(1a)
     
  A Bizottság 2021. március végéig keretprogramot készít, amely tartalmazza a munkaprogramok és a pályázati felhívások menetrendjét, témaköreit és a hozzájuk rendelt finanszírozást, valamint az ahhoz szükséges összes részletet, hogy a program teljes időtartamára biztosítsák az átláthatóságot és a kiszámíthatóságot, és javítsák a projektek minőségét. A keretprogramot a 24. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján fogadják el.

(1b)
     
  A munkaprogram közzététele után a Bizottság nyilvánosságra hozza a munkaprogramban tervbe vett pályázati felhívásokra vonatkozó értesítést. az ilyen értesítésnek a költségvetési rendelet 194. cikkével összhangban legalább a következő információkat kell tartalmaznia minden felsorolt felhívás esetén:

| a) | prioritások; |
| --- | --- |

a)

prioritások;

| b) | indikatív kezdő időpont; |
| --- | --- |

b)

indikatív kezdő időpont;

| c) | indikatív záró időpont; |
| --- | --- |

c)

indikatív záró időpont;

| d) | becsült költségvetés. |
| --- | --- |

d)

becsült költségvetés.

(2)   A munkaprogramokat a Bizottság fogadja el
  felhatalmazáson alapuló jogi aktussal
  , az e rendelet
  24
  . cikkének megfelelően.

(2a)
     
  Az



  (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet



  200. cikkének (2) bekezdésével összhangban minden pályázati felhívásnak kétlépcsős kiválasztási eljárásból kell állnia, és az alábbiak szerint kell végrehajtani:

| a) | a kérelmezők egy egyszerűsített, viszonylag rövid tájékoztatót tartalmazó dokumentációt nyújtanak be a projektek előzetes támogathatóságának előzetes kiválasztása céljából; |
| --- | --- |

a)

a kérelmezők egy egyszerűsített, viszonylag rövid tájékoztatót tartalmazó dokumentációt nyújtanak be a projektek előzetes támogathatóságának előzetes kiválasztása céljából;

| b) | az első szakaszban kiválasztott kérelmezők az első szakasz lezárását követően nyújtják be a teljes dokumentációt; |
| --- | --- |

b)

az első szakaszban kiválasztott kérelmezők az első szakasz lezárását követően nyújtják be a teljes dokumentációt;

| c) | a Bizottság az eljárás kezdete előtt legalább három hónappal közzéteszi a pályázati felhívásokat. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság az eljárás kezdete előtt legalább három hónappal közzéteszi a pályázati felhívásokat.

20. cikk

Nyomon követés és jelentéstétel

(-1)
     
  A Bizottság meghatározza azon kvalitatív mutatók kialakításának módszertanát, amelyek pontosan értékelik a program keretében a TEN-T mentén projektenként elért haladást és a 3. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósítása terén tett előrelépéseket. E módszertan alapján a Bizottság legkésőbb 2021. január 1-jéig felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján a 24. cikkel összhangban kiegészíti a melléklet I. részét.

(1)   A programnak a 3. cikkben meghatározott általános és egyedi célkitűzései terén elért előrelépésekről történő jelentéstételhez használandó mutatókat a melléklet I. része tartalmazza.

(2)   Annak érdekében, hogy hatékonyan lehessen értékelni a programcélok terén elért előrelépéseket, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 24. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a melléklet I. részének a mutatók felülvizsgálata vagy kiegészítése céljából történő módosítására, amennyiben szükséges, valamint e rendeletnek a nyomonkövetési és értékelési keretre vonatkozó rendelkezésekkel való kiegészítésére.

(3)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy a program végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó adatok és az eredmények megfelelőek legyenek a törzshálózati folyosók mentén elért előrehaladás és a tapasztalt nehézségek alapos elemzéséhez, valamint hogy az adatokat és az eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjei és – adott esetben – a tagállamok számára arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.

(3a)
     
  A Bizottság egy külön ezt a célt szolgáló internetes oldalt hoz létre, hogy valós időben közzétegye a végrehajtás alatt álló projektek térképét és a releváns adatokat (hatásvizsgálatok, érték, kedvezményezett, végrehajtó szerv, a helyzet állása).

21. cikk

Értékelés

  és felülvizsgálat

(1)   Az értékeléseket időben
  , de legalább minden második évben el
  kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek.

(1a)
     
  Az értékeléseknek a 3. cikkben foglaltaknak megfelelően az általános és ágazati célkitűzések szerint értékelniük kell a program végrehajtását, tisztázva, hogy a különböző ágazatok jó pályán haladnak-e, hogy a teljes költségvetési kötelezettségvállalás összhangban van-e a kiutalt teljes összeggel, hogy a folyamatban lévő projektek megfelelő fokú teljességet értek-e el, valamint hogy a projektek még mindig megvalósíthatók és megfelelően teljesíthetők-e.

(2)   A program időközi értékelését a program végrehajtásáról a 20. cikknek megfelelően elvégzett nyomon követés alapján rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb négy évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni.
  Tartalmaznia kell továbbá az eljárások, a célkitűzések és a támogathatósági kritériumok alkalmasságának átfogó értékelését a 3. cikkben meghatározott általános és ágazati célkitűzések elérése érdekében.


  Ezen időközi értékelés eredményeit alapul véve javaslatokat kell tenni a program felülvizsgálatára.

(3)   A program végrehajtásának végén, de legkésőbb
  két
  évvel az 1. cikkben meghatározott időszak végét követően a Bizottság elvégzi a program végső értékelését.

(4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.

22. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a CEF koordinációs bizottsága segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

23. cikk

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

A Bizottság jogosult arra, hogy e rendelet 24. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők érdekében:

| a) | a melléklet I. részének a mutatók tekintetében való módosítása, valamint egy nyomonkövetési és értékelési keret létrehozása; |
| --- | --- |

a)

a melléklet I. részének a mutatók tekintetében való módosítása, valamint egy nyomonkövetési és értékelési keret létrehozása;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| c) | a melléklet III. részének a törzshálózati folyosók és az előre meghatározott szakaszok, illetve az átfogó hálózaton található előre meghatározott szakaszok meghatározása tekintetében történő módosítása; |
| --- | --- |

c)

a melléklet III. részének a törzshálózati folyosók és az előre meghatározott szakaszok, illetve az átfogó hálózaton található előre meghatározott szakaszok meghatározása tekintetében történő módosítása;

| d) | a melléklet IV. részének a határon átnyúló megújulóenergia-projektek azonosítása tekintetében történő módosítása; |
| --- | --- |

d)

a melléklet IV. részének a határon átnyúló megújulóenergia-projektek azonosítása tekintetében történő módosítása;

| e) | a melléklet V. részének a közös érdekű digitális konnektivitási projektek azonosítása tekintetében történő módosítása; |
| --- | --- |

e)

a melléklet V. részének a közös érdekű digitális konnektivitási projektek azonosítása tekintetében történő módosítása;

| ea) | a munkaprogram elfogadása; |
| --- | --- |

ea)

a munkaprogram elfogadása;

| eb) | a keretprogram elfogadása; |
| --- | --- |

eb)

a keretprogram elfogadása;

| ec) | a katonai követelmények meghatározása vagy módosítása, a transzeurópai közlekedési hálózatok katonai szállításra alkalmas részeit felsoroló lista létrehozása vagy módosítása, a kiemelt fontosságú, kettős felhasználású infrastruktúrára vonatkozó projektek listájának, valamint a 6a. cikkben meghatározott, a katonai mobilitáshoz kapcsolódó intézkedések támogathatóságára vonatkozó értékelési eljárás létrehozása vagy módosítása; |
| --- | --- |

ec)

a katonai követelmények meghatározása vagy módosítása, a transzeurópai közlekedési hálózatok katonai szállításra alkalmas részeit felsoroló lista létrehozása vagy módosítása, a kiemelt fontosságú, kettős felhasználású infrastruktúrára vonatkozó projektek listájának, valamint a 6a. cikkben meghatározott, a katonai mobilitáshoz kapcsolódó intézkedések támogathatóságára vonatkozó értékelési eljárás létrehozása vagy módosítása;

| ed) | módszertan meghatározása olyan kvalitatív mutatók kialakítására, amelyek pontosan értékelik a program keretében a TEN-T mentén projektenként elért haladást. |
| --- | --- |

ed)

módszertan meghatározása olyan kvalitatív mutatók kialakítására, amelyek pontosan értékelik a program keretében a TEN-T mentén projektenként elért haladást.

24. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 23. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2028. december 31-ig terjedő időszakra szól.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 23. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 23. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

25. cikk

Tájékoztatás, kommunikáció és közzététel

(1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan. A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 3. cikkben említett célkitűzésekhez.

26. cikk

Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme

Amennyiben egy harmadik ország nemzetközi megállapodás vagy bármely más jogi eszköz alapján részt vesz a programban, az érintett harmadik országnak biztosítania kell az engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Számvevőszék számára a hatáskörük hiánytalan gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Az OLAF esetében e jogok közé tartozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt vizsgálatok – köztük például helyszíni ellenőrzések és szemlék – lefolytatásához való jog is.

Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség kinyomozhatja és büntetőeljárás alá vonhatja az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más jogellenes tevékenységeket.

VI. FEJEZET

VI. FEJEZET

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

27. cikk

Hatályon kívül helyezés és átmeneti rendelkezések

(1)   Az 1316/2013/EU rendeletet és a 283/2014/EU rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

(2)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül ez a rendelet nem érinti az 1316/2013/EU rendelet szerinti intézkedések lezárásig történő folytatását vagy módosítását, és az továbbra is alkalmazandó az érintett intézkedésekre azok lezárásáig.

(2a)
     
  A 347/2013/EU rendeletet kellő időben felül kell vizsgálni a következő többéves pénzügyi keret vonatkozásában annak érdekében, hogy az iránymutatásokat összhangba lehessen hozni a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó uniós energetikai és éghajlati célokkal és az EU hosszú távú szén-dioxid-mentesítési kötelezettségvállalásával, valamint be lehessen építeni az „első az energiahatékonyság” elvet. [Mód. 10]

(3)   A program pénzügyi keretösszegéből a program és annak elődje, az 1316/2013/EU rendelet szerinti Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és igazgatási segítségnyújtási kiadások is fedezhetők.

(4)   A 2027. december 31-ig be nem fejezett intézkedésekkel kapcsolatos igazgatási feladatok ellátása céljából szükség esetén előirányzatok állíthatók be a 2027 utáni költségvetésbe az e rendelet 4. cikkének (5) bekezdésében meghatározott kiadások fedezésére.

28. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ..., -án/-én.

az Európai Parlament részéről a

Tanács részéről

az elnök

az elnök

MELLÉKLET

I. RÉSZ: MUTATÓK

Az igazgatási terhek és költségek csökkentése céljából a program szoros nyomon követésére a program általános és egyedi célkitűzései megvalósítási szintjének mérésére irányuló mutatók alapján kerül sor. E célból az alábbi fő mutatók tekintetében kell adatokat gyűjteni:

| Ágazatok | Egyedi célkitűzések | Mutatók |
| --- | --- | --- |
| Közlekedés: | Hatékony és összekapcsolt hálózatok, valamint az intelligens,
  interoperábilis
  , fenntartható,
  multimodális
  , inkluzív, biztonságos és zavartalan mobilitás infrastruktúrái | A CEF keretében támogatott határon átnyúló és hiányzó összeköttetések száma (beleértve a TEN-T törzshálózat és átfogó hálózat városi csomópontjaival,
  határokon átnyúló regionális vasúti összeköttetéseivel
  , tengeri kikötőivel, belvízi kikötőivel,
  repülőtereivel
  és vasúti-közúti termináljaival
  és átfogó hálózatával
  kapcsolatos intézkedéseket) |
| | | A CEF keretében támogatott, a közlekedés digitalizálásához hozzájáruló intézkedések száma
  (ERTMS, SESAR) |
| | | A CEF támogatásával épített vagy korszerűsített alternatív tüzelőanyag-töltőállomások száma |
| | | A CEF keretében támogatott, a közlekedés biztonságához hozzájáruló intézkedések száma |
| | | A fogyatékossággal élő személyek közlekedéshez való hozzáférését előmozdító CEF-intézkedések száma |
| | | A CEF keretében támogatott, a vasúti szállítással járó zaj csökkentéséhez hozzájáruló intézkedések száma |
| | Hozzáigazítás a kettős (polgári és védelmi) mobilitási követelményekhez | A kettős (polgári és védelmi) mobilitási követelményekhez igazított közlekedési infrastruktúra-elemek száma |
| Energiaügy | Hozzájárulás a piacok összekapcsolásához és integrációjához | A tagállami hálózatok összekapcsolására és a belső korlátok megszüntetésére irányuló projektekhez hozzájáruló CEF-intézkedések száma |
| | Az energiaellátás biztonsága | A rugalmasabb gázhálózatot biztosító projektekhez hozzájáruló CEF-intézkedések száma |
| | | A hálózatok intelligensebbé tételéhez és digitalizálásához, valamint az energiatárolási kapacitás növeléséhez hozzájáruló CEF-intézkedések száma |
| | Fenntartható fejlődés a dekarbonizáció lehetővé tétele révén | A megújuló energiaforrásokból előállított energiának az energiarendszerekben való terjedését lehetővé tevő projektekhez hozzájáruló CEF-intézkedések száma |
| | | A megújuló energiaforrások területén folytatott, határon átnyúló együttműködéshez hozzájáruló CEF-intézkedések száma |
| Digitális gazdaság | hozzájárulás a digitális konnektivitási infrastruktúra kiépítéséhez szerte az Európai Unióban. | A társadalmi-gazdasági fókuszpontok új összeköttetései nagyon nagy kapacitású hálózatokkal és a helyi közösségek nagyon jó minőségű vezeték nélküli összeköttetései |
| | | Az 5G konnentivitást a közlekedési útvonalak mentén lehetővé tevő CEF-intézkedések száma |
| | | A háztartások nagyon nagy kapacitású hálózatokkal való új összeköttetéseit lehetővé tevő CEF-intézkedések száma |
| | | Az energia- és a közlekedési ágazat digitalizálásához hozzájáruló CEF-intézkedések száma |

Ágazatok

Egyedi célkitűzések

Mutatók

Közlekedés:

Hatékony és összekapcsolt hálózatok, valamint az intelligens,
  interoperábilis
  , fenntartható,
  multimodális
  , inkluzív, biztonságos és zavartalan mobilitás infrastruktúrái

A CEF keretében támogatott határon átnyúló és hiányzó összeköttetések száma (beleértve a TEN-T törzshálózat és átfogó hálózat városi csomópontjaival,
  határokon átnyúló regionális vasúti összeköttetéseivel
  , tengeri kikötőivel, belvízi kikötőivel,
  repülőtereivel
  és vasúti-közúti termináljaival
  és átfogó hálózatával
  kapcsolatos intézkedéseket)

A CEF keretében támogatott, a közlekedés digitalizálásához hozzájáruló intézkedések száma
  (ERTMS, SESAR)

A CEF támogatásával épített vagy korszerűsített alternatív tüzelőanyag-töltőállomások száma

A CEF keretében támogatott, a közlekedés biztonságához hozzájáruló intézkedések száma

A fogyatékossággal élő személyek közlekedéshez való hozzáférését előmozdító CEF-intézkedések száma

A CEF keretében támogatott, a vasúti szállítással járó zaj csökkentéséhez hozzájáruló intézkedések száma

Hozzáigazítás a kettős (polgári és védelmi) mobilitási követelményekhez

A kettős (polgári és védelmi) mobilitási követelményekhez igazított közlekedési infrastruktúra-elemek száma

Energiaügy

Hozzájárulás a piacok összekapcsolásához és integrációjához

A tagállami hálózatok összekapcsolására és a belső korlátok megszüntetésére irányuló projektekhez hozzájáruló CEF-intézkedések száma

Az energiaellátás biztonsága

A rugalmasabb gázhálózatot biztosító projektekhez hozzájáruló CEF-intézkedések száma

A hálózatok intelligensebbé tételéhez és digitalizálásához, valamint az energiatárolási kapacitás növeléséhez hozzájáruló CEF-intézkedések száma

Fenntartható fejlődés a dekarbonizáció lehetővé tétele révén

A megújuló energiaforrásokból előállított energiának az energiarendszerekben való terjedését lehetővé tevő projektekhez hozzájáruló CEF-intézkedések száma

A megújuló energiaforrások területén folytatott, határon átnyúló együttműködéshez hozzájáruló CEF-intézkedések száma

Digitális gazdaság

hozzájárulás a digitális konnektivitási infrastruktúra kiépítéséhez szerte az Európai Unióban.

A társadalmi-gazdasági fókuszpontok új összeköttetései nagyon nagy kapacitású hálózatokkal és a helyi közösségek nagyon jó minőségű vezeték nélküli összeköttetései

Az 5G konnentivitást a közlekedési útvonalak mentén lehetővé tevő CEF-intézkedések száma

A háztartások nagyon nagy kapacitású hálózatokkal való új összeköttetéseit lehetővé tevő CEF-intézkedések száma

Az energia- és a közlekedési ágazat digitalizálásához hozzájáruló CEF-intézkedések száma

II. RÉSZ: INDIKATÍV SZÁZALÉKOS RÉSZARÁNYOK A KÖZLEKEDÉSI ÁGAZATBAN

A 4. cikk (2) bekezdése a) pontjának i. és ii. alpontjában említett költségvetési forrásokat a következőképpen kell allokálni:

| — | 60 % a 9. cikk (2) bekezdésének a) pontjában felsorolt intézkedésekre: „A hatékony és összekapcsolt hálózatokra vonatkozó intézkedések”; |
| --- | --- |

—

60 % a 9. cikk (2) bekezdésének a) pontjában felsorolt intézkedésekre: „A hatékony és összekapcsolt hálózatokra vonatkozó intézkedések”;

| — | 40 % a 9. cikk (2) bekezdésének b) pontjában felsorolt intézkedésekre: „Az intelligens, fenntartható, inkluzív, biztonságos és zavartalan mobilitásra vonatkozó intézkedések”. |
| --- | --- |

—

40 % a 9. cikk (2) bekezdésének b) pontjában felsorolt intézkedésekre: „Az intelligens, fenntartható, inkluzív, biztonságos és zavartalan mobilitásra vonatkozó intézkedések”.

A 9. cikk (2) bekezdésének a) pontjában felsorolt intézkedések
  finanszírozására felhasznált költségvetési forrásokat a következőképpen kell allokálni: 75 %
  -át a törzshálózati folyosókkal kapcsolatos, 10 %-át a törzshálózati folyosókon kívüli törzshálózattal kapcsolatos, 15 %-át pedig az átfogó hálózattal kapcsolatos intézkedésekre kell fordítani.

III. RÉSZ: HORIZONTÁLIS PRIORITÁSOK, KÖZLEKEDÉSI TÖRZSHÁLÓZATI FOLYOSÓK ÉS ELŐRE MEGHATÁROZOTT SZAKASZOK; AZ ÁTFOGÓ HÁLÓZAT ELŐRE MEGHATÁROZOTT SZAKASZAI

(-1a)
     
  Horizontális prioritások

SESAR, ERTMS, ITS, RIS, VTMIS intelligens technológiát alkalmazó eszközök

(1)   Törzshálózati folyosók és előre meghatározott szakaszok

| „Atlanti” törzshálózati folyosó |
| --- |
| Nyomvonal | Gijón – León – Valladolid |
| | A Coruña – Vigo – Orense – León– |
| | Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao |
| | Bordeaux
   –
  Toulouse |
| | Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba |
| | Algeciras – Bobadilla – Madrid |
| | Madeira-szigetek
  /Sines –
  Ermidas
  /Lisszabon – Madrid – Valladolid |
| | Madeira-szigetek– Aveiro – Leixões/Porto – Douro folyó/
  Vigo |
| | Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux –
  La Rochelle
   – Tours – Párizs – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg |
| | Shannon Foynes – Dublin – Rosslare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff –Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Párizs |
| | Dublin/Cork – Brest – Roscoff –
  Saint Nazaire – Nantes – Tours –
  Dijon |
| Előre meghatározott szakaszok | Határon átnyúló szakasz | Evora – Merida | Vasút |
| | | Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux | |
| | | Aveiro – Salamanca | |
| | | Duero (Douro) folyó (Via Navegável do Douro) | Belvízi út |
| | Hiányzó összeköttetés | Párizs (Orly-Versailles és Orly-Ch. De Gaulle repülőtér közötti kapcsolat) | Multimodális összeköttetés |

„Atlanti” törzshálózati folyosó

Nyomvonal

Gijón – León – Valladolid

A Coruña – Vigo – Orense – León–

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao

Bordeaux
   –
  Toulouse

Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Madeira-szigetek
  /Sines –
  Ermidas
  /Lisszabon – Madrid – Valladolid

Madeira-szigetek– Aveiro – Leixões/Porto – Douro folyó/
  Vigo

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux –
  La Rochelle
   – Tours – Párizs – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg

Shannon Foynes – Dublin – Rosslare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff –Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Párizs

Dublin/Cork – Brest – Roscoff –
  Saint Nazaire – Nantes – Tours –
  Dijon

Előre meghatározott szakaszok

Határon átnyúló szakasz

Evora – Merida

Vasút

Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux

Aveiro – Salamanca

Duero (Douro) folyó (Via Navegável do Douro)

Belvízi út

Hiányzó összeköttetés

Párizs (Orly-Versailles és Orly-Ch. De Gaulle repülőtér közötti kapcsolat)

Multimodális összeköttetés

| „Baltikum–Adria” törzshálózati folyosó |
| --- |
| Nyomvonal | Gdynia – Gdańsk – Katowice/Sławków |
| | Gdańsk – Varsó – Katowice |
| | Katowice – Ostrava – Brno – Bécs |
| | Szczecin/Świnoujście – Poznań – Wrocław – Ostrava |
| | Katowice – Zsolna (Žilina) – Pozsony – Bécs |
| | Bécs – Graz – Villach – Udine – Trieszt |
| | Udine – Velence – Padova – Bologna – Ravenna – Ancona –
  Foggia |
| | Graz – Maribor – Ljubljana –Koper/Trieszt |
| Előre meghatározott szakaszok | Határon átnyúló szakasz | Katowice – Ostrava | Vasút |
| | Katowice – Žilina | |
| | Opole – Ostrava | |
| | Pozsony – Bécs | |
| | Graz – Maribor | |
| | Trieszt – Divača | |
| | Katowice – Žilina | Közút |
| | Brno – Bécs | |
| | Hiányzó összeköttetés | Gloggnitz – Mürzzuschlag: | Vasút |
| | Semmering-bázisalagút | |
| | Graz – Klagenfurt: Koralm-vasútvonal és -alagút | |
| | Koper – Divača | |

„Baltikum–Adria” törzshálózati folyosó

Nyomvonal

Gdynia – Gdańsk – Katowice/Sławków

Gdańsk – Varsó – Katowice

Katowice – Ostrava – Brno – Bécs

Szczecin/Świnoujście – Poznań – Wrocław – Ostrava

Katowice – Zsolna (Žilina) – Pozsony – Bécs

Bécs – Graz – Villach – Udine – Trieszt

Udine – Velence – Padova – Bologna – Ravenna – Ancona –
  Foggia

Graz – Maribor – Ljubljana –Koper/Trieszt

Előre meghatározott szakaszok

Határon átnyúló szakasz

Katowice – Ostrava

Vasút

Katowice – Žilina

Opole – Ostrava

Pozsony – Bécs

Graz – Maribor

Trieszt – Divača

Katowice – Žilina

Közút

Brno – Bécs

Hiányzó összeköttetés

Gloggnitz – Mürzzuschlag:

Vasút

Semmering-bázisalagút

Graz – Klagenfurt: Koralm-vasútvonal és -alagút

Koper – Divača

| „Mediterrán” törzshálózati folyosó |
| --- |
| Nyomvonal | Algeciras – Bobadilla –Madrid – Zaragoza – Tarragona |
| | Zaragoza – Teruel – Valencia/Sagunto |
| | Sagunto – Valencia – Madrid |
| | Sevilla – Bobadilla – Murcia |
| | Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona |
| | Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon –
  La Spezia
   – Torino – Novara – Milánó – Bologna/Verona – Padova – Velence – Ravenna/Trieszt/Koper – Ljubljana – Budapest |
| | Toulouse – Narbonne |
| | Ljubljana/Rijeka – Zágráb – Budapest – ukrán határ |
| Előre meghatározott szakaszok | Határon átnyúló szakasz | Lyon – Torino: bázisalagút és elérési útvonalai | Vasút |
| | | Barcelona – Perpignan | |
| | | Nizza – Ventimiglia | |
| | | Trieszt – Divača | |
| | | Ljubljana – Zágráb | |
| | | Zágráb – Budapest | |
| | | Budapest – Miskolc – ukrán határ | |
| | | Lendava – Letenye | Közút |
| | | Vásárosnamény – ukrán határ | |
| | Hiányzó összeköttetés | Perpignan – Montpellier | Vasút |
| | | Madrid – Zaragoza – Barcelona | |
| | | Koper – Divača | |
| | | Rijeka – Zágráb | |
| | | Milánó – Cremona – Mantova – Ferrara – Porto Levante/Velence – Trieszt/Ravenna –
  Porto Garibaldi | Belvízi út |

„Mediterrán” törzshálózati folyosó

Nyomvonal

Algeciras – Bobadilla –Madrid – Zaragoza – Tarragona

Zaragoza – Teruel – Valencia/Sagunto

Sagunto – Valencia – Madrid

Sevilla – Bobadilla – Murcia

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona

Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon –
  La Spezia
   – Torino – Novara – Milánó – Bologna/Verona – Padova – Velence – Ravenna/Trieszt/Koper – Ljubljana – Budapest

Toulouse – Narbonne

Ljubljana/Rijeka – Zágráb – Budapest – ukrán határ

Előre meghatározott szakaszok

Határon átnyúló szakasz

Lyon – Torino: bázisalagút és elérési útvonalai

Vasút

Barcelona – Perpignan

Nizza – Ventimiglia

Trieszt – Divača

Ljubljana – Zágráb

Zágráb – Budapest

Budapest – Miskolc – ukrán határ

Lendava – Letenye

Közút

Vásárosnamény – ukrán határ

Hiányzó összeköttetés

Perpignan – Montpellier

Vasút

Madrid – Zaragoza – Barcelona

Koper – Divača

Rijeka – Zágráb

Milánó – Cremona – Mantova – Ferrara – Porto Levante/Velence – Trieszt/Ravenna –
  Porto Garibaldi

Belvízi út

| „Északi-tengeri–balti” törzshálózati folyosó |
| --- |
| Nyomvonal | Luleå – Helsinki – Tallinn – Riga |
| | Ventspils – Riga |
| | Riga – Kaunas |
| | Klaipéda – Kaunas – Vilnius |
| | Kaunas – Varsó |
| | Fehérorosz határ – Varsó –
  Łódź/Poznań
   – Frankfurt/Oder – Berlin – Hamburg – Kiel |
| | Łódź – Katowice/Wrocław |
| | Ukrán-lengyel határ
   – Rzeszów – Katowice – Wrocław – Falkenberg – Magdeburg |
| | Szczecin/Świnoujście – Berlin – Magdeburg – Braunschweig – Hannover |
| | Hannover – Bremen – Bremerhaven/Wilhelmshaven |
| | Hannover – Osnabrück –
  / Kleve – Nijmegen /
   – Hengelo – Almelo – Deventer – Utrecht |
| | Utrecht – Amszterdam |
| | Utrecht – Rotterdam – Antwerpen |
| | Hannover – Köln – Antwerpen |
| Előre meghatározott szakaszok | Határon átnyúló szakasz | Tallinn – Rīga – Kaunas/Vilnius – Varsó: új, teljes mértékben átjárható, UIC-nyomtávú Rail Baltica-vonal | Vasút |
| | | Antwerpen – Duisburg | Vasút |
| | | Świnoujście/Szczecin/
  Karnini híd
   – Berlin | Vasút/Belvízi út |
| | | Via Baltica folyosó (Észtország–Lettország–Litvánia–Lengyelország) | Közút |
| | Hiányzó összeköttetés | ▌ | Vasút |
| | | Warszawa/Idzikowice – Poznań/Wrocław, a tervezett központi közlekedési csomóponttal való összeköttetésekkel együtt | |
| | | Kieli csatorna | Belvízi út |
| | | Berlin – Magdeburg – Hannover; Mittellandkanal; Nyugat-németországi csatornák | |
| | | Rajna folyó, Waal folyó | |
| | | Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal | |
| | Felújítás (két vágány) | Ruhrgebiet – Münster – Osnabrück – Hamburg | Vasút |

„Északi-tengeri–balti” törzshálózati folyosó

Nyomvonal

Luleå – Helsinki – Tallinn – Riga

Ventspils – Riga

Riga – Kaunas

Klaipéda – Kaunas – Vilnius

Kaunas – Varsó

Fehérorosz határ – Varsó –
  Łódź/Poznań
   – Frankfurt/Oder – Berlin – Hamburg – Kiel

Łódź – Katowice/Wrocław

Ukrán-lengyel határ
   – Rzeszów – Katowice – Wrocław – Falkenberg – Magdeburg

Szczecin/Świnoujście – Berlin – Magdeburg – Braunschweig – Hannover

Hannover – Bremen – Bremerhaven/Wilhelmshaven

Hannover – Osnabrück –
  / Kleve – Nijmegen /
   – Hengelo – Almelo – Deventer – Utrecht

Utrecht – Amszterdam

Utrecht – Rotterdam – Antwerpen

Hannover – Köln – Antwerpen

Előre meghatározott szakaszok

Határon átnyúló szakasz

Tallinn – Rīga – Kaunas/Vilnius – Varsó: új, teljes mértékben átjárható, UIC-nyomtávú Rail Baltica-vonal

Vasút

Antwerpen – Duisburg

Vasút

Świnoujście/Szczecin/
  Karnini híd
   – Berlin

Vasút/Belvízi út

Via Baltica folyosó (Észtország–Lettország–Litvánia–Lengyelország)

Közút

Hiányzó összeköttetés

▌

Vasút

Warszawa/Idzikowice – Poznań/Wrocław, a tervezett központi közlekedési csomóponttal való összeköttetésekkel együtt

Kieli csatorna

Belvízi út

Berlin – Magdeburg – Hannover; Mittellandkanal; Nyugat-németországi csatornák

Rajna folyó, Waal folyó

Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal

Felújítás (két vágány)

Ruhrgebiet – Münster – Osnabrück – Hamburg

Vasút

| „Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó |
| --- |
| Nyomvonal | ▌ |
| | Derry
   –
  Sligo
   –
  Galway
   – Shannon Foynes/Cork |
| | ▌ |
| | ▌ |
| | Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam |
| | Dublin – Cork – Calais – Dunkerque – Zeebrugge – Antwerpen – Rotterdam |
| | Az Egyesült Királyság határa
   – Lille – Brüsszel |
| | London – Lille – Brüsszel–Quiévrain–Valenciennes határon átnyúló vasúti összeköttetés – Brüsszel |
| | Amszterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brüsszel – Luxemburg |
| | Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille |
| | Luxembourg – Metz – Strasbourg – Bázel |
| | Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Párizs |
| Előre meghatározott szakaszok | Határon átnyúló szakasz | Brüsszel – Luxembourg – Strasbourg | Vasút |
| | | Terneuzen – Gent | Belvízi út |
| | | Szajna–Escaut hálózat, valamint a Szajna, Escaut és Meuse folyók kapcsolódó vízgyűjtő területei | |
| | | Rajna–Schelde folyosó | |
| | Hiányzó összeköttetés | Albertkanaal / Bocholt–Herentals-csatorna | Belvízi út |
| | Dunkerque – Lille |

„Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó

Nyomvonal

▌

Derry
   –
  Sligo
   –
  Galway
   – Shannon Foynes/Cork

▌

▌

Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam

Dublin – Cork – Calais – Dunkerque – Zeebrugge – Antwerpen – Rotterdam

Az Egyesült Királyság határa
   – Lille – Brüsszel

London – Lille – Brüsszel–Quiévrain–Valenciennes határon átnyúló vasúti összeköttetés – Brüsszel

Amszterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brüsszel – Luxemburg

Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxembourg – Metz – Strasbourg – Bázel

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Párizs

Előre meghatározott szakaszok

Határon átnyúló szakasz

Brüsszel – Luxembourg – Strasbourg

Vasút

Terneuzen – Gent

Belvízi út

Szajna–Escaut hálózat, valamint a Szajna, Escaut és Meuse folyók kapcsolódó vízgyűjtő területei

Rajna–Schelde folyosó

Hiányzó összeköttetés

Albertkanaal / Bocholt–Herentals-csatorna

Belvízi út

Dunkerque – Lille

| „Keleti/Kelet–Mediterrán” törzshálózati folyosó |
| --- |
| Nyomvonal | Hamburg – Berlin |
| | Rostock – Berlin – Drezda |
| | Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Drezda |
| | Drezda – Ústí nad Labem – Melnik/Praha – Lysá nad Labem/Poříčany – Kolin |
| | Kolín – Pardubice – Brno – Bécs/Pozsony – Budapest – Arad – Temesvár – Craiova – Calafat – Vidin – Szófia |
| | Szófia – Plovdiv – Burgasz |
| | Plovdiv – török határ – Alexandropouli – Kavala – Szaloniki – Ioannina – Kakavia/Igumenítsza |
| | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság határa – Theszaloníki |
| | Szofija – Theszaloníki – Athén – Pireász/Ikonio – Iráklió – Lemeszosz (Vaszilikósz) – Lefkoszía |
| | Athén – Pátra/Igumenítsza |
| Előre meghatározott szakaszok | Határon átnyúló szakasz | Dresden – Prága | Vasút |
| | | Bécs/Bratislava – Budapest | |
| | | Békéscsaba – Arad | |
| | | Calafat – Vidin – Szofija – Theszaloníki | |
| | | Török határ – Alexandrúpoli | |
| | | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság határa – Theszaloníki | |
| | | Ioánnina – Kakaviá (albán határ) | Közút |
| | | Craiova – Vidin | |
| | | Hamburg – Drezda – Prága – Pardubice | Belvízi út |
| | Hiányzó összeköttetés | Szaloniki – Kavala | Vasút |
| | | Budapest Kelenföld
   –
  Ferencváros | |
| | | Szolnok vasútállomás | |

„Keleti/Kelet–Mediterrán” törzshálózati folyosó

Nyomvonal

Hamburg – Berlin

Rostock – Berlin – Drezda

Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Drezda

Drezda – Ústí nad Labem – Melnik/Praha – Lysá nad Labem/Poříčany – Kolin

Kolín – Pardubice – Brno – Bécs/Pozsony – Budapest – Arad – Temesvár – Craiova – Calafat – Vidin – Szófia

Szófia – Plovdiv – Burgasz

Plovdiv – török határ – Alexandropouli – Kavala – Szaloniki – Ioannina – Kakavia/Igumenítsza

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság határa – Theszaloníki

Szofija – Theszaloníki – Athén – Pireász/Ikonio – Iráklió – Lemeszosz (Vaszilikósz) – Lefkoszía

Athén – Pátra/Igumenítsza

Előre meghatározott szakaszok

Határon átnyúló szakasz

Dresden – Prága

Vasút

Bécs/Bratislava – Budapest

Békéscsaba – Arad

Calafat – Vidin – Szofija – Theszaloníki

Török határ – Alexandrúpoli

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság határa – Theszaloníki

Ioánnina – Kakaviá (albán határ)

Közút

Craiova – Vidin

Hamburg – Drezda – Prága – Pardubice

Belvízi út

Hiányzó összeköttetés

Szaloniki – Kavala

Vasút

Budapest Kelenföld
   –
  Ferencváros

Szolnok vasútállomás

| „Rajna-alpesi” törzshálózati folyosó |
| --- |
| Nyomvonal | Genova – Milánó – Lugano – Bázel |
| | Genova – Novara – Brig – Bern – Basel – a Freiburg (Breisgau)–Colmar határon átnyúló vasúti híd helyreállítása – Rastatt–Haguenau határon átnyúló összeköttetés – Karlsruhe – Mannheim – Mainz – Koblenz – Köln |
| | Milano – Verona – Trento – Bozen – Innsbruck – München, beleértve a Brenner-folyosót |
| | Köln – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amszterdam |
| | Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen |
| | Köln – Liège – Brüsszel – Gent |
| | Liège – Antwerpen – Gent – Zeebrugge |
| Előre meghatározott szakaszok | Határon átnyúló szakasz | Zevenaar – Emmerich – Oberhausen | Vasút |
| | | Karlsruhe – Bázel | |
| | | Milano/Novara – svájci határ | |
| | | Antwerpen – Duisburg | |
| | | Basel – Antwerp/Rotterdam – Amszterdam | Belvízi út |
| | Hiányzó összeköttetés | Genova – Tortona/Novi Ligure | Vasút |

„Rajna-alpesi” törzshálózati folyosó

Nyomvonal

Genova – Milánó – Lugano – Bázel

Genova – Novara – Brig – Bern – Basel – a Freiburg (Breisgau)–Colmar határon átnyúló vasúti híd helyreállítása – Rastatt–Haguenau határon átnyúló összeköttetés – Karlsruhe – Mannheim – Mainz – Koblenz – Köln

Milano – Verona – Trento – Bozen – Innsbruck – München, beleértve a Brenner-folyosót

Köln – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amszterdam

Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen

Köln – Liège – Brüsszel – Gent

Liège – Antwerpen – Gent – Zeebrugge

Előre meghatározott szakaszok

Határon átnyúló szakasz

Zevenaar – Emmerich – Oberhausen

Vasút

Karlsruhe – Bázel

Milano/Novara – svájci határ

Antwerpen – Duisburg

Basel – Antwerp/Rotterdam – Amszterdam

Belvízi út

Hiányzó összeköttetés

Genova – Tortona/Novi Ligure

Vasút

| „Rajna-Duna” törzshálózati folyosó |
| --- |
| Nyomvonal | Párizs
   – Strasbourg – Stuttgart –
  Augsburg
   – München –
  Salzburg
   – Wels/Linz |
| | Strasbourg – Mannheim – Frankfurt – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels/Linz |
| | München/Nürnberg – Prága – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – ukrán határ |
| | Wels/Linz – Bécs – Pozsony – Budapest – Vukovár |
| | Bécs/Pozsony – Budapest – Arad – Brassó (Brașov)/Craiova – Bukarest –
  Focșani
   –
  Albita (moldáv határ)
   / Konstanca (Constanța) – Sulina |
| Előre meghatározott szakaszok | Határon átnyúló szakasz | München – Prága | Vasút |
| | | Nürnberg – Plzen | |
| | | München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg | |
| | | Strasbourg – Kehl Appenweier | |
| | | Hranice – Žilina | |
| | | Bécs – Bratislava/Budapest | |
| | | Bratislava – Budapest | |
| | | Békéscsaba – Arad | |
| | | Duna folyó (Kehlenheim – Constanța/Middia/Sulina), valamint a Száva és Tisza folyók kapcsolódó vízgyűjtő területei | Belvízi út |
| | | Zlín – Žilina | Közút |
| | Hiányzó összeköttetés | Stuttgart – Ulm | Vasút |
| | | Salzburg – Linz | |
| | | Arad – Craiova | |
| | | Bukarest-Konstanca | |
| | | Arad – Brassó | Vasút |
| | | Brassó – Predeal | Vasút |
| | | Bukarest – Craiova | Vasút |

„Rajna-Duna” törzshálózati folyosó

Nyomvonal

Párizs
   – Strasbourg – Stuttgart –
  Augsburg
   – München –
  Salzburg
   – Wels/Linz

Strasbourg – Mannheim – Frankfurt – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels/Linz

München/Nürnberg – Prága – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – ukrán határ

Wels/Linz – Bécs – Pozsony – Budapest – Vukovár

Bécs/Pozsony – Budapest – Arad – Brassó (Brașov)/Craiova – Bukarest –
  Focșani
   –
  Albita (moldáv határ)
   / Konstanca (Constanța) – Sulina

Előre meghatározott szakaszok

Határon átnyúló szakasz

München – Prága

Vasút

Nürnberg – Plzen

München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg

Strasbourg – Kehl Appenweier

Hranice – Žilina

Bécs – Bratislava/Budapest

Bratislava – Budapest

Békéscsaba – Arad

Duna folyó (Kehlenheim – Constanța/Middia/Sulina), valamint a Száva és Tisza folyók kapcsolódó vízgyűjtő területei

Belvízi út

Zlín – Žilina

Közút

Hiányzó összeköttetés

Stuttgart – Ulm

Vasút

Salzburg – Linz

Arad – Craiova

Bukarest-Konstanca

Arad – Brassó

Vasút

Brassó – Predeal

Vasút

Bukarest – Craiova

Vasút

| „Skandináv-mediterrán” törzshálózati folyosó |
| --- |
| Nyomvonal | Orosz határ – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro – Malmö |
| | Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm |
| | Oslo – Goteburg – Malmö – Trelleborg |
| | Malmö – København – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn |
| | Koppenhága – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover |
| | Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg |
| | Rostock – Berlin –
  Halle/
  Lipcse –
  Erfurt/Weimar
   – München |
| | Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze |
| | Livorno/La Spezia – Firenze – Róma – Nápoly – Bari – Taranto – Valletta |
| | Nápoly –
  Cagliari
   /Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta –
  Marsaxlokk |
| Előre meghatározott szakaszok | Határon átnyúló szakasz | Orosz határ – Helsinki | Vasút |
| | | Koppenhága – Hamburg: a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetés elérési útvonalai | |
| | | München – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: Brenner-bázisalagút és elérési útvonalai | |
| | | Trelleborg – Malmö – Göteborg – norvég határ (határon átnyúló szakasz, vasút) | |
| | | Göteborg-Oslo | |
| | | Helsingborg-Helsingør | |
| | | Koppenhága-Malmö | |
| | | Koppenhága – Hamburg: a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetés | Vasút/Közút |

„Skandináv-mediterrán” törzshálózati folyosó

Nyomvonal

Orosz határ – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro – Malmö

Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm

Oslo – Goteburg – Malmö – Trelleborg

Malmö – København – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn

Koppenhága – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover

Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg

Rostock – Berlin –
  Halle/
  Lipcse –
  Erfurt/Weimar
   – München

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia – Firenze – Róma – Nápoly – Bari – Taranto – Valletta

Nápoly –
  Cagliari
   /Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta –
  Marsaxlokk

Előre meghatározott szakaszok

Határon átnyúló szakasz

Orosz határ – Helsinki

Vasút

Koppenhága – Hamburg: a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetés elérési útvonalai

München – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: Brenner-bázisalagút és elérési útvonalai

Trelleborg – Malmö – Göteborg – norvég határ (határon átnyúló szakasz, vasút)

Göteborg-Oslo

Helsingborg-Helsingør

Koppenhága-Malmö

Koppenhága – Hamburg: a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó állandó összeköttetés

Vasút/Közút

(2)   Az átfogó hálózat előre meghatározott szakaszai

Az e rendelet 9. cikke (2) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett kapcsolódó, az átfogó hálózaton elhelyezkedő elemek és az e rendelet 9. cikke (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett átfogó hálózat határon átnyúló összeköttetései különösen a következő szakaszokat foglalják magukban:

| Dublin – Strabane – Letterkenny | Közút |
| --- | --- |
| Derry
   –
  Sligo
   –
  Galway | Vasút |
| Pau – Huesca | Vasút |
| Lyon – svájci határ | Vasút |
| Athus – Mont-Saint-Martin | Vasút |
| ▌ | Vasút |
| Mons – Valenciennes | Vasút |
| Gent – Terneuzen | Vasút |
| Heerlen – Aachen | Vasút |
| Groningen – Bremen | Vasút |
| Stuttgart – svájci határ | Vasút |
| Berlin – Rzepin/Horka – Wrocław | Vasút |
| Prága – Linz | Vasút |
| Villach – Ljubljana | Vasút |
| Ancona – Foggia | Vasút/Közút |
| Pivka – Rijeka | Vasút |
| Plzeň – České Budějovice – Bécs | Vasút |
| Bécs – Győr | Vasút |
| Graz —
  Celldömölk
   — Győr | Vasút |
| Neumarkt-Kalham – Mühldorf | Vasút |
| Borostyán-folyosó (Lengyelország–Szlovákia–Magyarország) | Vasút |
| Via Carpatia folyosó (fehérorosz/ukrán határ–Lengyelország–Szlovákia–Magyarország–Románia) | Közút |
| Budapest – Osijek – Svilaj (bosznia-hercegovinai határ) | Közút |
| Timișoara
   –
  Moravița | Közút |
| Faro – Huelva | Vasút |
| Porto – Vigo | Vasút |
| Bukarest
   – Giurgiu – Várna/Burgasz | Vasút |
| Svilengrad – Pithio | Vasút |
| Siret
   –
  Suceava | Közút |
| Focșani
   –
  Albița | Közút |
| München – Salzburg – Laibach | Vasút |
| Gallarate/Sesto C. – Laveno/Luino | Vasút |

Dublin – Strabane – Letterkenny

Közút

Derry
   –
  Sligo
   –
  Galway

Vasút

Pau – Huesca

Vasút

Lyon – svájci határ

Vasút

Athus – Mont-Saint-Martin

Vasút

▌

Vasút

Mons – Valenciennes

Vasút

Gent – Terneuzen

Vasút

Heerlen – Aachen

Vasút

Groningen – Bremen

Vasút

Stuttgart – svájci határ

Vasút

Berlin – Rzepin/Horka – Wrocław

Vasút

Prága – Linz

Vasút

Villach – Ljubljana

Vasút

Ancona – Foggia

Vasút/Közút

Pivka – Rijeka

Vasút

Plzeň – České Budějovice – Bécs

Vasút

Bécs – Győr

Vasút

Graz —
  Celldömölk
   — Győr

Vasút

Neumarkt-Kalham – Mühldorf

Vasút

Borostyán-folyosó (Lengyelország–Szlovákia–Magyarország)

Vasút

Via Carpatia folyosó (fehérorosz/ukrán határ–Lengyelország–Szlovákia–Magyarország–Románia)

Közút

Budapest – Osijek – Svilaj (bosznia-hercegovinai határ)

Közút

Timișoara
   –
  Moravița

Közút

Faro – Huelva

Vasút

Porto – Vigo

Vasút

Bukarest
   – Giurgiu – Várna/Burgasz

Vasút

Svilengrad – Pithio

Vasút

Siret
   –
  Suceava

Közút

Focșani
   –
  Albița

Közút

München – Salzburg – Laibach

Vasút

Gallarate/Sesto C. – Laveno/Luino

Vasút

MELLÉKLET – IV. RÉSZ: HATÁRON ÁTNYÚLÓ MEGÚJULÓENERGIA-PROJEKTEK AZONOSÍTÁSA

(1)   A határon átnyúló megújulóenergia-projektek célja

A határon átnyúló megújulóenergia-projektek a tagállamok közötti, határokon átnyúló együttműködést hivatottak előmozdítani a megújuló energiaforrások tervezése, fejlesztése és költséghatékony kiaknázása terén
  abból a célból, hogy hozzájáruljanak az Unió hosszú távú dekarbonizációs célkitűzéseinek teljesítéséhez.

(2)   Általános kritériumok

Ahhoz, hogy egy projekt határon átnyúló megújulóenergia-projektnek minősüljön, meg kell felelnie az alábbi általános kritériumok mindegyikének:

| a) | a projekt a 2009/28/EK irányelv 6., 7., 9. vagy 11. cikke szerinti, tagállamok közötti és/vagy tagállamok és harmadik országok közötti együttműködési vagy másfajta megállapodás hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

a)

a projekt a 2009/28/EK irányelv 6., 7., 9. vagy 11. cikke szerinti, tagállamok közötti és/vagy tagállamok és harmadik országok közötti együttműködési vagy másfajta megállapodás hatálya alá tartozik;

| b) | a projekt – összehasonlítva a részt vevő tagállamok egyike által végrehajtott
  valamely alternatív, határon átnyúló energiaprojekttel vagy megújulóenergia-projekttel
   – a megújuló energiák alkalmazása terén költségmegtakarítást és/vagy a rendszer-integráció, az ellátás biztonsága vagy az innováció tekintetében előnyöket biztosít; |
| --- | --- |

b)

a projekt – összehasonlítva a részt vevő tagállamok egyike által végrehajtott
  valamely alternatív, határon átnyúló energiaprojekttel vagy megújulóenergia-projekttel
   – a megújuló energiák alkalmazása terén költségmegtakarítást és/vagy a rendszer-integráció, az ellátás biztonsága vagy az innováció tekintetében előnyöket biztosít;

| c) | a projekttel kapcsolatos együttműködés lehetséges általános haszna – hosszú távon is – meghaladja a költségeket a 3. pontban említett és a [7]. cikk szerinti módszertant alkalmazó költség-haszon elemzés alapján. |
| --- | --- |

c)

a projekttel kapcsolatos együttműködés lehetséges általános haszna – hosszú távon is – meghaladja a költségeket a 3. pontban említett és a [7]. cikk szerinti módszertant alkalmazó költség-haszon elemzés alapján.

(3)   Költség-haszon elemzés

A fenti 2. c) pontban említett költség-haszon elemzésnek minden részt vevő tagállam vagy harmadik ország esetében figyelembe kell vennie többek között a következőkre gyakorolt hatást:

| a) | a villamosenergia-termelés költségei; |
| --- | --- |

a)

a villamosenergia-termelés költségei;

| b) | a rendszer-integráció költségei; |
| --- | --- |

b)

a rendszer-integráció költségei;

| c) | a támogatás költsége; |
| --- | --- |

c)

a támogatás költsége;

| d) | üvegházhatásúgáz-kibocsátások; |
| --- | --- |

d)

üvegházhatásúgáz-kibocsátások;

| e) | az ellátás biztonsága; |
| --- | --- |

e)

az ellátás biztonsága;

| f) | légszennyezés és egyéb helyi szennyezések,
  vagy a helyi természetre és környezetre gyakorolt hatások |
| --- | --- |

f)

légszennyezés és egyéb helyi szennyezések,
  vagy a helyi természetre és környezetre gyakorolt hatások

| g) | innováció. |
| --- | --- |

g)

innováció.

(4)   Eljárás

A
  megújúló energia területén
  a tagállamok közötti és/vagy tagállamok és harmadik országok közötti együttműködési vagy másfajta megállapodás hatálya alá tartozó,
  az (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi irányelv
   (+) (1) (+)

  9. vagy 11.
  cikkében meghatározottak szerint határon átnyúló megújulóenergia-projektként történő kiválasztásra jogosult projektek gazdáinak (ideértve a tagállamokat is), amennyiben projektjüket határon átnyúló megújulóenergia-projektté kívánják minősíttetni, határon átnyúló megújulóenergia-projektként történő kiválasztásra irányuló kérelmet kell benyújtaniuk a Bizottsághoz. A kérelemhez csatolni kell azokat a releváns információkat, amelyek alapján a Bizottság a 7. cikkben említett módszertanokkal összhangban a projektet a 2. és 3. pontban meghatározott kritériumok szerint értékelheti.

A Bizottságnak legalább évente egyszer biztosítania kell a projektgazdák részére projektjük határon átnyúló megújulóenergia-projektté minősíttetésének lehetőségét.

A Bizottságnak megfelelő konzultációkat kell folytatnia a határon átnyúló megújulóenergia-projektként történő elismerés céljából benyújtott projektek listájáról.

A Bizottságnak értékelnie kell a kérelmeket a 2. és 3. pontban meghatározott kritériumok alapján.

A határon átnyúló megújulóenergia-projektek kiválasztásakor a Bizottságnak törekednie kell a projektek összmennyiségének kezelhetőségére. A Bizottságnak a határon átnyúló megújulóenergia-projektek azonosítása során megfelelő földrajzi egyensúly biztosítására kell törekednie. Az azonosítás érdekében a projektek csoportosíthatók régiók szerint.

Egy projekt nem minősíthető határon átnyúló megújulóenergia-projektté, vagy a minősítést vissza kell vonni, ha az értékelés olyan téves információn alapult, amely meghatározó tényező volt az értékelés során, vagy ha a projekt nem felel meg az uniós jognak.

A Bizottságnak közzé kell tennie weboldalán a határon átnyúló megújulóenergia-projektként kiválasztott projektek listáját.

V. RÉSZ: A DIGITÁLIS KONNEKTIVITÁSI INFRASTRUKTÚRÁVAL KAPCSOLATOS, KÖZÖS ÉRDEKŰ PROJEKTEK

(1)   Gigabitalapú,
  5G és a legmodernebb mobilhozzáférés
  a társadalmi-gazdasági fókuszpontok részére

Az intézkedések előnyben részesítésekor figyelemmel kell lenni a társadalmi-gazdasági fókuszpontok funkciójára, a konnektivitás által lehetővé tett digitális szolgáltatások és alkalmazások relevanciájára és a polgárok, az üzleti világ és a helyi közösségek számára potenciálisan biztosított társadalmi-gazdasági előnyökre, ideértve az esetleges tovagyűrűző pozitív konnektivitási hatásokat is. A rendelkezésre álló költségvetést földrajzilag kiegyensúlyozottan kell elosztani a tagállamok között.

Elsőbbséget élveznek az alábbiakhoz hozzájáruló intézkedések:

| — | gigabitalapú konnektivitás a kórházak és egészségügyi központok számára, összhangban az egészségügyi rendszer digitalizálására irányuló erőfeszítésekkel, figyelemmel az uniós polgárok jólétének növelésére és az egészségügyi és ellátási szolgáltatások betegek számára történő nyújtásában tervezett változtatásokra (26); |
| --- | --- |

—

gigabitalapú konnektivitás a kórházak és egészségügyi központok számára, összhangban az egészségügyi rendszer digitalizálására irányuló erőfeszítésekkel, figyelemmel az uniós polgárok jólétének növelésére és az egészségügyi és ellátási szolgáltatások betegek számára történő nyújtásában tervezett változtatásokra (26);

| — | gigabitalapú konnektivitás az oktatási és kutatóközpontok számára, többek között a nagy sebességű számítástechnika, a felhőalapú alkalmazások és a nagy adathalmazok használatának megkönnyítésére, a digitális szakadék megszüntetésére és az oktatási rendszerek megújítására irányuló erőfeszítések összefüggésében, a tanulmányi eredmények javítása, a méltányosság növelése és a hatékonyság javítása érdekében (27). |
| --- | --- |

—

gigabitalapú konnektivitás az oktatási és kutatóközpontok számára, többek között a nagy sebességű számítástechnika, a felhőalapú alkalmazások és a nagy adathalmazok használatának megkönnyítésére, a digitális szakadék megszüntetésére és az oktatási rendszerek megújítására irányuló erőfeszítések összefüggésében, a tanulmányi eredmények javítása, a méltányosság növelése és a hatékonyság javítása érdekében (27).

| — | 5G vagy nagyon nagy kapacitású vezeték nélküli széles sávú hozzáférés oktatási és kutatóközpontok, kórházak és egészségügyi központok számára, a minden városi központ 2025-ig megvalósuló, 5G rendszerekkel történő hiánytalan, vezeték nélküli széles sávú lefedésére irányuló erőfeszítések összefüggésében. |
| --- | --- |

—

5G vagy nagyon nagy kapacitású vezeték nélküli széles sávú hozzáférés oktatási és kutatóközpontok, kórházak és egészségügyi központok számára, a minden városi központ 2025-ig megvalósuló, 5G rendszerekkel történő hiánytalan, vezeték nélküli széles sávú lefedésére irányuló erőfeszítések összefüggésében.

(2)   Vezeték nélküli konnektivitás a helyi közösségek részére

Azon intézkedéseknek, amelyek a helyi közélet központjaiban – ezen belül a helyi közösségek közéletében jelentős szerepet játszó közterületeken – ingyenes, diszkriminatív feltételektől mentes helyi vezeték nélküli konnektivitás biztosítására irányulnak, a támogathatóság érdekében meg kell felelniük a következő feltételeknek:

| — | olyan, a lenti bekezdésben említett közszférabeli szervezet valósítja meg őket, amely képes megtervezni és felügyelni a közösségi terekben a beltéri vagy kültéri helyi vezeték nélküli hozzáférési pontok kiépítését, valamint legalább három éven keresztül biztosítani tudja az üzemeltetési költségek finanszírozását; |
| --- | --- |

—

olyan, a lenti bekezdésben említett közszférabeli szervezet valósítja meg őket, amely képes megtervezni és felügyelni a közösségi terekben a beltéri vagy kültéri helyi vezeték nélküli hozzáférési pontok kiépítését, valamint legalább három éven keresztül biztosítani tudja az üzemeltetési költségek finanszírozását;

| — | magas színvonalú internetes felhasználói élményt lehetővé tevő nagyon nagy kapacitású digitális hálózaton alapulnak, amely:






  — | ingyenes, diszkriminatív feltételektől mentes, könnyen hozzáférhető, biztonságos és a legújabb és legkorszerűbb berendezéseket alkalmazza, amelyek képesek a felhasználók számára nagysebességű konnektivitást biztosítani; valamint |
| --- | --- | --- |

—

magas színvonalú internetes felhasználói élményt lehetővé tevő nagyon nagy kapacitású digitális hálózaton alapulnak, amely:

—

ingyenes, diszkriminatív feltételektől mentes, könnyen hozzáférhető, biztonságos és a legújabb és legkorszerűbb berendezéseket alkalmazza, amelyek képesek a felhasználók számára nagysebességű konnektivitást biztosítani; valamint

| — | támogatják az innovatív digitális szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférést; |
| --- | --- |

—

támogatják az innovatív digitális szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférést;

| — | a Bizottság által meghatározandó, több nyelven elérhető közös képi azonosítót és a kapcsolódó online eszközökre mutató linket használ; |
| --- | --- |

—

a Bizottság által meghatározandó, több nyelven elérhető közös képi azonosítót és a kapcsolódó online eszközökre mutató linket használ;

| — | vállalják, hogy beszerzik a szükséges berendezéseket és/vagy a kapcsolódó kiépítési szolgáltatásokat az alkalmazandó joggal összhangban annak biztosítására, hogy a projektek ne torzítsák indokolatlanul a versenyt. |
| --- | --- |

—

vállalják, hogy beszerzik a szükséges berendezéseket és/vagy a kapcsolódó kiépítési szolgáltatásokat az alkalmazandó joggal összhangban annak biztosítására, hogy a projektek ne torzítsák indokolatlanul a versenyt.

A pénzügyi támogatás az (EU) 2016/2102 európai parlamenti és tanácsi irányelv (28) 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott közszférabeli szervezetek számára áll rendelkezésre, amelyek – a nemzeti joggal összhangban – helyi vezeték nélküli hozzáférési pontok kiépítésével ingyenes, diszkriminatív feltételektől mentes helyi vezeték nélküli konnektivitást kívánnak biztosítani.

Az intézkedések nem vághatnak egybe az ugyanazon közösségi térben – a minőséget is beleértve – hasonló jellemzőkkel rendelkező, már létező ingyenes magán- vagy állami ajánlatokkal.

A rendelkezésre álló költségvetést földrajzilag kiegyensúlyozottan kell elosztani a tagállamok között.

(3)   A finanszírozásra jogosult 5G folyosók és határon átnyúló összeköttetések indikatív listája

A gigabitalapú társadalomra vonatkozó bizottsági célkitűzésekkel összhangban, annak biztosítására, hogy a fő szárazföldi közlekedési útvonalak 2025-re teljes 5G-lefedettséggel rendelkezzenek (29), a 9. cikk (4) bekezdésének c) pontjában említett, 5G rendszerekkel történő hiánytalan lefedést végrehajtó intézkedések – amint azt a lenti táblázat mutatja (indikatív lista) – első lépcsőben a CAM (30)-kísérletekhez kapcsolódó, határon átnyúló szakaszokra vonatkozó intézkedések formájában valósulnak meg, második lépcsőben pedig azon hosszabb szakaszokra vonatkozó intézkedések formájában, amelyeken sor kerül a CAM nagyobb léptékű, folyosók menti alkalmazására. A TEN-T folyosók alapul szolgálnak ehhez, ugyanakkor az 5G kiépítése nem korlátozódik feltétlenül ezekre a folyosókra (31).

| „Atlanti” törzshálózati folyosó |
| --- |
| CAM-kísérletekbe bevont határon átnyúló szakasz | Porto-Vigo és Merida-Evora |
| | Azori- és Madeira-szigetek – Lisszabon – Párizs – Amszterdam – Frankfurt |
| | Aveiro – Salamanca |
| Nagyobb léptékű CAM-alkalmazásra kijelölt hosszabb szakasz | Metz – Párizs – Bordeaux – Bilbao – Vigo – Porto – Lisszabon |
| | — | Bilbao – Madrid – Lisszabon |

„Atlanti” törzshálózati folyosó

CAM-kísérletekbe bevont határon átnyúló szakasz

Porto-Vigo és Merida-Evora

Azori- és Madeira-szigetek – Lisszabon – Párizs – Amszterdam – Frankfurt

Aveiro – Salamanca

Nagyobb léptékű CAM-alkalmazásra kijelölt hosszabb szakasz

Metz – Párizs – Bordeaux – Bilbao – Vigo – Porto – Lisszabon

—

Bilbao – Madrid – Lisszabon

„Baltikum–Adria” törzshálózati folyosó

CAM-kísérletekbe bevont határon átnyúló szakasz

—

Nagyobb léptékű CAM-alkalmazásra kijelölt hosszabb szakasz

Gdansk – Varsó – Brno – Bécs – Graz – Ljubljana – Trieszt

„Mediterrán” törzshálózati folyosó

CAM-kísérletekbe bevont határon átnyúló szakasz

| — | Lisszabon – Marseille – Milánó tenger alatti kábelhálózatok |
| --- | --- |

—

Lisszabon – Marseille – Milánó tenger alatti kábelhálózatok

Nagyobb léptékű CAM-alkalmazásra kijelölt hosszabb szakasz

Budapest – Zágráb – Ljubljana / Rijeka / Split

„Északi-tengeri–balti” törzshálózati folyosó

CAM-kísérletekbe bevont határon átnyúló szakasz

Balti folyosó (később meghatározandó)

Nagyobb léptékű CAM-alkalmazásra kijelölt hosszabb szakasz

Tallinn – Kaunas

„Északi-tengeri–mediterrán” törzshálózati folyosó

CAM-kísérletekbe bevont határon átnyúló szakasz

Metz-Merzig-Luxembourg

Rotterdam-Antwerpen-Eindhoven

Nagyobb léptékű CAM-alkalmazásra kijelölt hosszabb szakasz

Amszterdam – Rotterdam – Breda – Lille – Párizs

Brüsszel – Metz – Bázel

Mulhouse – Lyon – Marseille

„Keleti/Kelet–Mediterrán” törzshálózati folyosó

CAM-kísérletekbe bevont határon átnyúló szakasz

Szófia-Szaloniki-Belgrád

Nagyobb léptékű CAM-alkalmazásra kijelölt hosszabb szakasz

Berlin – Prága – Brno – Bratislava

Temesvár – Szófia – török határ

-Szófia–Szaloniki–Athén

„Rajna-alpesi” törzshálózati folyosó

CAM-kísérletekbe bevont határon átnyúló szakasz

Bologna – Innsbruck – München (Brenner-folyosó)

Nagyobb léptékű CAM-alkalmazásra kijelölt hosszabb szakasz

Rotterdam – Oberhausen – Frankfurt/Main

Bázel – Milánó – Genova

„Rajna-Duna” törzshálózati folyosó

CAM-kísérletekbe bevont határon átnyúló szakasz

München – Salzburg

Nagyobb léptékű CAM-alkalmazásra kijelölt hosszabb szakasz

Frankfurt/Main – Passau – Bécs – Budapest – Bukarest –
  Iasi /
  Constanta

Karlsruhe – München – Salzburg – Wels

Frankfurt/Main – Strasbourg

„Skandináv-mediterrán” törzshálózati folyosó

CAM-kísérletekbe bevont határon átnyúló szakasz

Oulu-Tromsø

Oslo- Stockholm-Helsinki

Nagyobb léptékű CAM-alkalmazásra kijelölt hosszabb szakasz

Turku – Helsinki – Orosz határ

Stockholm / Oslo – Malmö

Malmö– Koppenhága – Hamburg – Würzburg

Nürnberg – München – Verona

Rosenheim – Bologna – Nápoly – Catania – Palermo

Nápoly – Bari – Taranto

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0409/2018).

1

(*1)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▌jel mutatja.

*1

(2)  HL C [...]., [...], [...]. o.

2

(3)  HL C [...]., [...], [...]. o.

3

(4)  COM(2018)0321, 13. oldal.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1315/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság közleménye: „Európa mozgásban: A mindenkit megillető tiszta, versenyképes és összekapcsolt mobilitás felé való, társadalmilag igazságos átmenet programja” – COM(2017)0283.

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/94/EU irányelve (2014. október 22.) az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről (HL L 307., 2014.10.28., 1. o.). A Bizottság közleménye:

7

(8)  „Az alacsony kibocsátású mobilitás megteremtése – A Földet védelmező, a polgárait jogokkal felruházó, az iparágai és munkavállalói számára biztonságot nyújtó Európai Unió” – COM(2017)0675.

8

(9)  COM(2018)0293.

9

(10)  JOIN(2017)0041.

10

(11)  JOIN(2018)0005.

11

(12)  COM(2017)0623.

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 347/2013/EU rendelete (2013. április 17.) a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 115., 2013.4.25., 39. o.).

13

(14)  COM(2017)0718.

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 283/2014/EU rendelete (2014. március 11.) a távközlési infrastruktúrák területén működő transzeurópai hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról és az 1336/97/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 86., 2014.3.21., 14. o.).

15

(16)  COM(2016)0587.

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

17

(18)  A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

18

(19)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

19

(20)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

21

(22)  HL L 344., 2013.12.19., 1. o.

22

(23)  COM(2018)0065.

23

(24)  Intézményközi megállapodás az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a jogalkotás minőségének javításáról, 2016. április 13. (HL L 123., 2016.5.12., 1. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács 913/2010/EU rendelete (2010. szeptember 22.) a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról (HL L 276., 2010.10.20., 22. o.).

25

(+)  HL: kérjük, illessze be a PE-CONS 55/18 (2016/0375(COD)) dokumentumban szereplő irányelv számát, és illessze be az említett irányelv számát, dátumát, címét és HL hivatkozását a lábjegyzetbe.

+

(1)  HL...

1

(+)  kérjük illessze be a COD 2016/0382 (megújuló energia) címét, számát és HL hivatkozását.

+

(+)  Kérjük, illessze be a COD 2016/0382 (megújuló energia) címét, számát és HL hivatkozását.

+

(+)  HL: kérjük, illessze be a PE-CONS 55/18 (2016/0375(COD)) dokumentumban szereplő irányelv számát, és illessze be az említett irányelv számát, dátumát, címét és HL hivatkozását a lábjegyzetbe.

+

(1)  HL...

1

(+)  kérjük illessze be a COD 2016/0382 (megújuló energia) címét, számát és HL hivatkozását.

+

(26)  Lásd még: COM(2018)0233 final – A Bizottság közleménye az egészségügy és az ellátás digitális átalakításának a digitális egységes piacon való lehetővé tételéről, a polgárok szerepének erősítéséről és egy egészségesebb társadalom megteremtéséről.

26

(27)  Lásd még: COM(2018)0022 final – A Bizottság közleménye a digitális oktatási cselekvési tervről.

27

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2102 irányelve (2016. október 26.) a közszférabeli szervezetek honlapjainak és mobilalkalmazásainak akadálymentesítéséről (HL L 327., 2016.12.2., 1. o.).

28

(29)  Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé, COM(2016)0587.

29

(30)  Connected and Automated Mobility (összekapcsolt és automatizált mobilitás).

30

(31)  A dőlt betűvel jelölt szakaszok a TEN-T törzshálózati folyosókon kívül találhatók, az 5G folyosóknak azonban részét alkotják.

31

---

2018. december 13., csütörtök

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/692 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/692

---

P8_TA(2018)0519

A kereskedelmi jogviták gyorsított rendezése

Az Európai Parlament 2018. december 13-i állásfoglalása a kereskedelmi jogviták gyorsított rendezésére vonatkozó, a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal (2018/2079(INL))

(2020/C 388/43)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 225. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ 67. cikkének (4) bekezdésére, valamint 81. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 67. cikkének (4) bekezdésére, valamint 81. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (az EUSZ) 19. cikkének (1) bekezdésére, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 47. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (az EUSZ) 19. cikkének (1) bekezdésére, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 47. cikkére,

| — | tekintettel „A kereskedelmi jogi ismeretek bővítése a tagállamokban” című, a Belső Politikák Főigazgatósága által készített tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kereskedelmi jogi ismeretek bővítése a tagállamokban” című, a Belső Politikák Főigazgatósága által készített tanulmányra,

| — | tekintettel a 2018. évi uniós igazságügyi eredménytáblára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2018. évi uniós igazságügyi eredménytáblára,

| — | tekintettel az Európai Igazságügyi Képzési Hálózatra (EJTN) 2016. évi „Igazságügyi képzési elveire” (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Igazságügyi Képzési Hálózatra (EJTN) 2016. évi „Igazságügyi képzési elveire” (1),

| — | tekintettel a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén született uniós vívmányokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén született uniós vívmányokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 46. és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 46. és 52. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0396/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0396/2018),

| A. | mivel a Charta 47. cikkében és az emberi jogok európai egyezményének 6. cikkében említett, az észszerű időn belüli, tisztességes és nyilvános meghallgatáshoz való jog a jogállamiság és a demokrácia alapvető garanciáinak egyike, és a polgári eljárás egészének szerves része; |
| --- | --- |

A.

mivel a Charta 47. cikkében és az emberi jogok európai egyezményének 6. cikkében említett, az észszerű időn belüli, tisztességes és nyilvános meghallgatáshoz való jog a jogállamiság és a demokrácia alapvető garanciáinak egyike, és a polgári eljárás egészének szerves része;

| B. | mivel a gyorsított európai polgári eljárás az eredményes és hatékony igazságszolgáltatási rendszerek révén hozzájárulhatnak a nemzeti eljárások korszerűsítéséhez, a vállalkozások egyenlő versenyfeltételeihez és a nagyobb gazdasági növekedéshez, eközben megkönnyítve az Unióban az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, továbbá elősegítve az alapvető szabadságok érvényesülését; |
| --- | --- |

B.

mivel a gyorsított európai polgári eljárás az eredményes és hatékony igazságszolgáltatási rendszerek révén hozzájárulhatnak a nemzeti eljárások korszerűsítéséhez, a vállalkozások egyenlő versenyfeltételeihez és a nagyobb gazdasági növekedéshez, eközben megkönnyítve az Unióban az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, továbbá elősegítve az alapvető szabadságok érvényesülését;

| C. | mivel az igazságszolgáltatásról készült 2018-as eredménytábla szerint a költségmentesség és a bírósági illetékek mértéke különösen a szegénységben élő polgárok esetében alapvetően befolyásolja az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

C.

mivel az igazságszolgáltatásról készült 2018-as eredménytábla szerint a költségmentesség és a bírósági illetékek mértéke különösen a szegénységben élő polgárok esetében alapvetően befolyásolja az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést.

| D. | mivel az igazságügyi együttműködést számos másodlagos uniós eljárási jogi aktus, köztük a kis értékű követelésekről szóló rendelet, a költségmentességről szóló irányelv, a bizonyításfelvételről szóló rendelet és a dokumentumok kézbesítéséről szóló rendelet is elősegíti, alátámasztja és ösztönzi; |
| --- | --- |

D.

mivel az igazságügyi együttműködést számos másodlagos uniós eljárási jogi aktus, köztük a kis értékű követelésekről szóló rendelet, a költségmentességről szóló irányelv, a bizonyításfelvételről szóló rendelet és a dokumentumok kézbesítéséről szóló rendelet is elősegíti, alátámasztja és ösztönzi;

| E. | mivel a tagállamok közötti igazságügyi együttműködés céljai többek között a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jog biztosítása a határokon átnyúló esetekben, ugyancsak ezekben az esetekben az eredményes és zökkenőmentes bírósági eljárások garantálása és az igazságszolgáltatási rendszerekbe vetett kölcsönös bizalom megteremtése, amely az ítéletek Unión belüli kölcsönös elismerésének alapját képezi; |
| --- | --- |

E.

mivel a tagállamok közötti igazságügyi együttműködés céljai többek között a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jog biztosítása a határokon átnyúló esetekben, ugyancsak ezekben az esetekben az eredményes és zökkenőmentes bírósági eljárások garantálása és az igazságszolgáltatási rendszerekbe vetett kölcsönös bizalom megteremtése, amely az ítéletek Unión belüli kölcsönös elismerésének alapját képezi;

| F. | mivel a polgári igazságszolgáltatás területén az eljárási joggal kapcsolatos számos kérdés nemzeti szinten szabályozott, így az eljárási jog e területen tagállamonként eltérő, ami összhangban áll a szubszidiaritás és az arányosság elvével; mivel a gyorsított eljárás elvezethet az uniós eljárási rendszerek szükséges közelítéséhez; |
| --- | --- |

F.

mivel a polgári igazságszolgáltatás területén az eljárási joggal kapcsolatos számos kérdés nemzeti szinten szabályozott, így az eljárási jog e területen tagállamonként eltérő, ami összhangban áll a szubszidiaritás és az arányosság elvével; mivel a gyorsított eljárás elvezethet az uniós eljárási rendszerek szükséges közelítéséhez;

| G. | mivel fokozni kell a tagállami hatóságok és az uniós szintű igazságszolgáltatási rendszerek közötti megerősített együttműködést annak érdekében, hogy elháruljon az igazságszolgáltatási és közigazgatási rendszerek közötti összeférhetetlenségekből fakadó minden akadály; |
| --- | --- |

G.

mivel fokozni kell a tagállami hatóságok és az uniós szintű igazságszolgáltatási rendszerek közötti megerősített együttműködést annak érdekében, hogy elháruljon az igazságszolgáltatási és közigazgatási rendszerek közötti összeférhetetlenségekből fakadó minden akadály;

| H. | mivel a Brüsszel I. rendelet megállapítja a határokon átnyúló polgári és kereskedelmi ügyek joghatóságra, elismerésére és végrehajtására vonatkozó alapvető szabályokat az Unióban; mivel a 2015 óta hatályos átdolgozott változat (Brüsszel Ia.) számos fontos kiigazítást vezetett be a határokon átnyúló uniós jogviták rendezése érdekében, időt és pénzt megtakarítva a vállalkozások és az egyének számára; |
| --- | --- |

H.

mivel a Brüsszel I. rendelet megállapítja a határokon átnyúló polgári és kereskedelmi ügyek joghatóságra, elismerésére és végrehajtására vonatkozó alapvető szabályokat az Unióban; mivel a 2015 óta hatályos átdolgozott változat (Brüsszel Ia.) számos fontos kiigazítást vezetett be a határokon átnyúló uniós jogviták rendezése érdekében, időt és pénzt megtakarítva a vállalkozások és az egyének számára;

| I. | mivel a Róma I. rendelet megállapítja a polgári és kereskedelmi ügyekben a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jog szabályait; |
| --- | --- |

I.

mivel a Róma I. rendelet megállapítja a polgári és kereskedelmi ügyekben a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jog szabályait;

| J. | mivel az eljárási szabályoknak mind a felek jogainak védelmét, mind a jogviták gyors rendezését garantálniuk kell; |
| --- | --- |

J.

mivel az eljárási szabályoknak mind a felek jogainak védelmét, mind a jogviták gyors rendezését garantálniuk kell;

| K. | mivel a tagállamokban általában lassú a kereskedelmi ügyek bírósági rendezése, valamint nem felel meg a kereskedelmi jogvitákban érintett felek elvárásainak, és ez indokolta a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetését, ami a fogyasztói jogviták lényegesen gyorsabb rendezését eredményezte; mivel az információs és kommunikációs technikák a bíróságokon történő alkalmazása hozzájárul az eljárások gyorsításához és a költségek csökkentéséhez; |
| --- | --- |

K.

mivel a tagállamokban általában lassú a kereskedelmi ügyek bírósági rendezése, valamint nem felel meg a kereskedelmi jogvitákban érintett felek elvárásainak, és ez indokolta a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetését, ami a fogyasztói jogviták lényegesen gyorsabb rendezését eredményezte; mivel az információs és kommunikációs technikák a bíróságokon történő alkalmazása hozzájárul az eljárások gyorsításához és a költségek csökkentéséhez;

| L. | mivel az Unión belüli kereskedelmi jogviták lassú rendezése arra késztetheti a kereskedelmi feleket, hogy alternatív vitarendezési eljárást folytassanak le, vagy a harmadik országokban vitarendezést folytassanak, és úgy dönthetnek, hogy elfogadják a harmadik országok nemzeti jogát; |
| --- | --- |

L.

mivel az Unión belüli kereskedelmi jogviták lassú rendezése arra késztetheti a kereskedelmi feleket, hogy alternatív vitarendezési eljárást folytassanak le, vagy a harmadik országokban vitarendezést folytassanak, és úgy dönthetnek, hogy elfogadják a harmadik országok nemzeti jogát;

| M. | mivel a kereskedelmi jogviták magas színvonalú rendezése a bíróságokon a bírák és ügyvédek és jogászok magas szintű szakértelmétől és tapasztalatától függ; |
| --- | --- |

M.

mivel a kereskedelmi jogviták magas színvonalú rendezése a bíróságokon a bírák és ügyvédek és jogászok magas szintű szakértelmétől és tapasztalatától függ;

| N. | mivel a tagállamok legtöbb tapasztalattal rendelkező és legjobban képzett bírái és ügyvédei által lefolytatott gyors és költséghatékony gyorsított eljárás rendelkezésre állása nagyobb valószínűséggel tenné lehetővé egy tagállam nemzeti jogának alkalmazását, és ezáltal gazdagítaná a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben szerzett szakértelmet; |
| --- | --- |

N.

mivel a tagállamok legtöbb tapasztalattal rendelkező és legjobban képzett bírái és ügyvédei által lefolytatott gyors és költséghatékony gyorsított eljárás rendelkezésre állása nagyobb valószínűséggel tenné lehetővé egy tagállam nemzeti jogának alkalmazását, és ezáltal gazdagítaná a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben szerzett szakértelmet;

| O. | mivel a különböző nyelvi rendszerek tekintetében megfelelő megoldást kell találni, amely valamennyi uniós nyelven elérhető, összehangolt formanyomtatványokat jelenthetne; |
| --- | --- |

O.

mivel a különböző nyelvi rendszerek tekintetében megfelelő megoldást kell találni, amely valamennyi uniós nyelven elérhető, összehangolt formanyomtatványokat jelenthetne;

| P. | mivel a kereskedelmi ügyekre szakosodott bíróságok és kamarák magasabb szintű szakértelmet és függetlenséget biztosítanának ilyen ügyekben, és ezáltal az ilyen ügyeket a tagállamok bíróságaihoz vonzanák; |
| --- | --- |

P.

mivel a kereskedelmi ügyekre szakosodott bíróságok és kamarák magasabb szintű szakértelmet és függetlenséget biztosítanának ilyen ügyekben, és ezáltal az ilyen ügyeket a tagállamok bíróságaihoz vonzanák;

| 1. | rámutat, hogy a kereskedelmi ügyek rendezése a szükségesnél sokkal lassúbb, átlagosan 3–4 évig tart, és ez jelentős veszteségeket eredményez a vállalkozások számára, nemcsak gazdasági szempontból, hanem az idő, az energia ás más erőforrások tekintetében is, amelyeket másra fordíthatnának; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglaltaknak megfelelően biztosítani kell a felek hatékony jogorvoslathoz és tisztességes eljáráshoz való jogának teljes tiszteletben tartását, és a kereskedelmi ügyekben garantálni kell az igazságügyi eljárások magas színvonalát; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiemeli a kis értékű követelések európai eljárásának sikeres végrehajtását, amely a kis összegekkel kapcsolatos fogyasztói és egyéb határokon átnyúló jogviták gyors és költséghatékony megoldását biztosította az Unión belül, biztosítva ugyanakkor a felek jogainak védelmét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a kölcsönös bizalom összetett kérdés, és hogy sok tényező játszik szerepet ennek a bizalomnak a felépítésében, például az igazságügyi oktatás és továbbképzés, a határokon átnyúló igazságügyi együttműködés, valamint a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréje a bírák között; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a tisztességes eljáráshoz és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés tekintetében az igazságügyi együttműködést és információcserét javító együttműködési hálózatokat és adatbázisokat fenn kell tartani és bővíteni kell, beleértve az Európai Igazságügyi Hálózatot és az európai igazságügyi portált, amely utóbbi egyablakos ügyintézési hellyé kíván válni az Unió területén; |
| --- | --- |

5.

| 6. | az a véleménye, hogy a kis értékű követelések európai eljárásához hasonló, a gyorsított európai polgári eljárásra irányuló, a határokon átnyúló kereskedelmi jogvitákra alkalmazandó rendelet lenne a legjobb módja a kereskedelmi jogviták elhúzódásának orvoslására az Unióban, ami feltehetően nagy megtakarításokat eredményezne az európai vállalkozások számára és mobilizálná a felhasználatlan tőkét; |
| --- | --- |

6.

| 7. | azt állítja, hogy a kereskedelmi feleknek így jobb lehetőségük lenne arra, hogy a ügyvédet fogadjanak és felkészüljenek a bírósági eljárásra, és így jogaikat jobban meg tudják védeni, gyorsabb eljárás keretében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megállapítja, hogy egy ilyen eljárás a felek által az eljárás megindítása előtt végzett alapos előkészületekre vonatkozó követelményekre, szigorú határidőkre, a tények vagy bizonyítékok az eljárás során történő kiegészítésének visszaszorítására, valamint az eljárási határozatokra vonatkozó külön fellebbezés megszüntetésére épülhetne, és így gyorsított eljárást eredményezne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | azon a véleményen van, hogy egy ilyen szigorú eljárási rendszer összeegyeztethető lenne a felek jogainak védelmével, feltéve, hogy az önkéntes alapon működne, és csak akkor lenne alkalmazandó,






  — | ha a jogvita felmerülését követően a felek ebben megállapodnak, vagy |
| --- | --- | --- |

9.

—

ha a jogvita felmerülését követően a felek ebben megállapodnak, vagy

| — | ha az alperes elfogadja az eljárást, miután a felperes a gyorsított európai polgári eljárás keretében keresetet nyújt be, feltéve, hogy az alperesnek elég idő áll rendelkezésére ahhoz, hogy az eljárás kezdetére megfelelően felkészüljön; |
| --- | --- |

—

ha az alperes elfogadja az eljárást, miután a felperes a gyorsított európai polgári eljárás keretében keresetet nyújt be, feltéve, hogy az alperesnek elég idő áll rendelkezésére ahhoz, hogy az eljárás kezdetére megfelelően felkészüljön;

| 10. | úgy véli, hogy a gyorsított európai polgári eljárás csak akkor lehet érvényes, ha a feleket előre megfelelően tájékoztatják az említett eljárásba történő beleegyezésük következményeiről; úgy véli, hogy a gyorsított európai polgári eljárás költségei a felek számára nem lehetnek túl magasak az igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréshez fűződő jog tiszteletben tartásának garantálása érdekében; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy a jogvitában részt vevő felek gyakran csak akkor egyeznek meg peren kívül, ha a körülmények és az érvek teljes mértékben tisztázottak, ami azt jelenti, hogy egy olyan eljárási rendszerben, amely a feleket a körülmények kivizsgálására és az érvek kidolgozására még az eljárás megkezdése előtt kötelezi, több vitát lehetne már a korai szakaszban rendezni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megállapítja, hogy az Unión belüli kereskedelmi jogviták gyorsított és költséghatékonyabb rendezésére irányuló cél nem valósítható meg pusztán egy harmonizált gyorsított eljárás bevezetésével; egy ilyen eljárási rendszer hatékonyságának biztosításához a kereskedelmi jog és a nemzetközi magánjog terén magas szintű tapasztalattal és ismeretekkel rendelkező bíróságokra, birkára, ügyvédekre és jogászokra van szükség; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi szerződéseket illetően a különböző európai joghatóságok közötti jogválasztás jelenlegi megoszlása nem egyenletes a tagállamokban; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megállapítja, hogy az alkalmazandó jog megválasztása gyakran összetett megfontolásokon alapul, és egy külföldi jog és bíróság választása gyakran jelentős anyagi kockázatnak teszi ki a feleket, és hogy ez a választás kifejezetten megkérdőjelezhető, ha standard szerződési feltételként állapodnak meg benne, vagy ha a felek egyike nem, vagy csak kevéssé tudja befolyásolni a megállapodást e tekintetben; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy a nyelvi akadályok további nehézséget jelenthetnek, és így újabb indokot szolgáltatnak arra, hogy az egyik és ne a másik jog alkalmazása mellett döntsenek; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy az egységes, standard, minden uniós hivatalos nyelven rendelkezésre álló formanyomtatványok elérhetősége megkönnyítené a hozzáférést a gyorsított európai polgári eljáráshoz; |
| --- | --- |

16.

| 17. | azt javasolja, hogy az egységes standard formanyomtatványok biztosításához végrehajtási jogkört kell ruházni a Bizottságra, amelyet a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglaltaknak megfelelően gyakorol; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kéri a Bizottságot annak mérlegelésére, hogy szükség van-e a Róma I. és a Róma II. rendelet felülvizsgálatára annak érdekében, hogy fokozott védelmet biztosítsanak a gyengébb feleknek a vállalkozások közötti kapcsolatokban és szerződésekben, és e helyzetekben megerősítsék a szerződések célja és tárgya és a választott jog közötti kapcsolatot; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy a jogalkotási intézkedések önmagukban nem rendezhetik ezeket a kérdéseket, és hogy a bíróságok és az ügyvédek szakértelmének növelésére irányuló olyan gyakorlati intézkedésekre van szükség, mint a kereskedelmi ügyek terén nyújtott jobb képzés, az uniós és a tagállami nemzeti jog, különösen az ítélkezési gyakorlat jobb hozzáférhetősége; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megjegyzik, hogy a kereskedelmi és a nemzetközi magánjog olyan területek, amelyek kevésbé kodifikáltak, mint más jogi területek, ezért az tudományos kutatásnak nagyobb szerep jut, így a tagállamokban a kereskedelmi ügyeket illető szakértelem megerősítésére irányuló intézkedések egyikeként bővíteni kell az e területen folytatott kutatáshoz rendelkezésre álló forrásokat; |
| --- | --- |

20.

| 21. | üdvözli ezért az Európai Igazságügyi Képzési Hálózat (EJTN) közgyűlése által 2016-ban elfogadott kilenc igazságügyi képzési alapelvet, amely közös alapot és keretet ad az európai bírói és igazságügyi képzési intézmények számára; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi ügyekre alkalmazandó jog kiforrottsága és az, hogy mennyire lehet azt a kereskedelmi terület gyakorlataihoz és fejlődéséhez igazítani, rendkívül fontos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | az EUMSZ 225. cikke értelmében ezért felkéri a Bizottságot, hogy az EUMSZ 81. cikkének (2) bekezdése alapján 2020. január 1-ig nyújtson be jogalkotási aktusra irányuló javaslatot a gyorsított európai polgári eljárásról, valamint a mellékletben foglalt ajánlásoknak megfelelően és kellő mérlegelést követően tegyen javaslatot a Róma I. és a Róma II. rendelet, továbbá szükség esetén a Brüsszel Ia.-rendelet módosítására; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy egészítsék ki ezeket a javaslatokat más, a kereskedelmi jog és a nemzetközi magánjog területén a tagállamokban a szakértelmet növelő intézkedésekkel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | megerősíti, hogy az ehhez az állásfoglaláshoz csatolt ajánlások tiszteletben tartják az alapvető jogokat, a nemzeti eljárási autonómia elvét, valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvét; |
| --- | --- |

25.

| 26. | úgy véli, hogy a javaslat pénzügyi vonatkozásait – így különösen a gyorsított európai polgári eljárás keretében lefolytatott eljárások költségeit – ellentételeznék az elért megtakarítások, mivel egy ilyen eljárás valószínűleg lényegesen költséghatékonyabb lenne, mint a tagállamok rendes eljárásai, és mivel az ilyen jogviták nem kerülnének be az érintett tagállam általános eljárási rendszerébe; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi jog csak egyike azon területeknek, ahol további olyan uniós szintű fellépésekre van szükség, amelyek az igazságszolgáltatáshoz való jobb hozzáférést, magasabb színvonalú eljárásokat, a felek számára erősebb biztosítékokat és gyorsabb vitarendezést biztosítanak; |
| --- | --- |

27.

| 28. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és az azt kísérő ajánlásokat a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  http://www.ejtn.eu/PageFiles/15756/Judicial%20Training%20Principles_HU.pdf

---

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A GYORSÍTOTT EURÓPAI POLGÁRI ELJÁRÁS BEVEZETÉSÉRE ÉS TÁMOGATÁSÁRA IRÁNYULÓ INTÉZKEDÉSEKRE VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

A JAVASLAT ALAPELVEI ÉS CÉLKITŰZÉSEI

I.   Gyorsított európai polgári eljárás

Az alábbi javaslat fő célja egy önkéntes gyorsított európai polgári eljárás bevezetése annak érdekében, hogy az európai vállalkozások ésszerű időn belül egyezségre jussanak a kizárólag vállalkozások közötti, határokon átnyúló kereskedelmi jogviták során.

A gyorsított európai polgári eljárás a következő elvekre épülhetne:

| 1. | a kis értékű követelések európai eljárásának hatálya alá nem tartozó, határokon átnyúló kereskedelmi jogviták esetében lenne alkalmazandó; |
| --- | --- |

1.

a kis értékű követelések európai eljárásának hatálya alá nem tartozó, határokon átnyúló kereskedelmi jogviták esetében lenne alkalmazandó;

| 2. | akkor kellene alkalmazni, ha a felek a jogvita felmerülése után erről megállapodnak, vagy ha a felperes ezen eljárás keretében nyújt be keresetet, és az alperes elfogadja azt; |
| --- | --- |

2.

akkor kellene alkalmazni, ha a felek a jogvita felmerülése után erről megállapodnak, vagy ha a felperes ezen eljárás keretében nyújt be keresetet, és az alperes elfogadja azt;

| 3. | csak akkor kellene alkalmazni, ha a feleket előre megfelelően tájékoztatják az említett eljárásba történő beleegyezésük következményeiről; |
| --- | --- |

3.

csak akkor kellene alkalmazni, ha a feleket előre megfelelően tájékoztatják az említett eljárásba történő beleegyezésük következményeiről;

| 4. | a feleknek a bírósághoz fordulás előtt mindenre kiterjedően ki kell dolgozniuk elvárásaikat; ez párosuljon az új tények vagy új bizonyítékok bírósághoz történő beterjesztésére vonatkozó lehetőség korai kizárásával; |
| --- | --- |

4.

a feleknek a bírósághoz fordulás előtt mindenre kiterjedően ki kell dolgozniuk elvárásaikat; ez párosuljon az új tények vagy új bizonyítékok bírósághoz történő beterjesztésére vonatkozó lehetőség korai kizárásával;

| 5. | az eljárási határozatok ellen nem lehet fellebbezést benyújtani; |
| --- | --- |

5.

az eljárási határozatok ellen nem lehet fellebbezést benyújtani;

| 6. | elvileg írásbeli eljárás lehetne, a felek legalább egyikének kérésére a szóbeli meghallgatás lehetőségével; |
| --- | --- |

6.

elvileg írásbeli eljárás lehetne, a felek legalább egyikének kérésére a szóbeli meghallgatás lehetőségével;

| 7. | kiindulási pontként az eljárás nagyon rövid határidővel folyna, ám a bíróság a felek beleegyezése mellett nagyobb komplexitású esetekben hosszabb határidőket is alkalmazhatna; |
| --- | --- |

7.

kiindulási pontként az eljárás nagyon rövid határidővel folyna, ám a bíróság a felek beleegyezése mellett nagyobb komplexitású esetekben hosszabb határidőket is alkalmazhatna;

| 8. | ösztönözné a határokon átnyúló kereskedelmi jogviták – többek között közvetítés útján történő – peren belüli vagy kívüli megállapodásos rendezését; |
| --- | --- |

8.

ösztönözné a határokon átnyúló kereskedelmi jogviták – többek között közvetítés útján történő – peren belüli vagy kívüli megállapodásos rendezését;

| 9. | a szóbeli meghallgatások, a bizonyításfelvétel és a dokumentumok kézbesítése során ösztönözné a modern technológiák használatát; |
| --- | --- |

9.

a szóbeli meghallgatások, a bizonyításfelvétel és a dokumentumok kézbesítése során ösztönözné a modern technológiák használatát;

| 10. | az eljárás költségeit korlátozni kell az igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréshez fűződő jog tiszteletben tartásának garantálása érdekében; |
| --- | --- |

10.

az eljárás költségeit korlátozni kell az igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréshez fűződő jog tiszteletben tartásának garantálása érdekében;

| 11. | lehetővé tenné a jogerős ítélet elismerését és végrehajtását az uniós jog szerint rendelkezésre álló legegyszerűbb és legfelhasználóbarátabb módon. |
| --- | --- |

11.

lehetővé tenné a jogerős ítélet elismerését és végrehajtását az uniós jog szerint rendelkezésre álló legegyszerűbb és legfelhasználóbarátabb módon.

II.   A Róma I., a Róma II. és a Brüsszel Ia. esetleges módosítása

A gyorsított európai polgári eljárásról szóló javaslatot a Róma I., a Róma II. és a Brüsszel Ia. rendelet módosítására irányuló javaslatnak kell támogatnia, hogy szorosabb kapcsolat jöjjön létre a megállapodások célja és az Unión belül választott jog között, és hogy a pusztán kereskedelmi jellegű ügyekben nagyobb védelmet kapjanak a gyengébb felek.

A Róma I. rendelet módosításai a következőkre terjedhetnének ki:

| 1. | a választott jog és a szerződés tartalma és célja, illetve a felek szándéka közötti kapcsolat megerősítése; |
| --- | --- |

1.

a választott jog és a szerződés tartalma és célja, illetve a felek szándéka közötti kapcsolat megerősítése;

| 2. | a jogválasztás érvényességére vonatkozó szabályok újraértékelése, amelyet a szerződésre alkalmazandó mulasztási jog alapján kell mérlegelni. |
| --- | --- |

2.

a jogválasztás érvényességére vonatkozó szabályok újraértékelése, amelyet a szerződésre alkalmazandó mulasztási jog alapján kell mérlegelni.

III.   A kereskedelmi jogvitákra vonatkozó szakértelem bővítésére irányuló intézkedések a tagállamokban

| 1. | Ezeket a javaslatokat a Bizottság és a tagállamok fellépéseinek kell alátámasztania a kereskedelmi jogvitákra vonatkozó szakértelem kiépítése érdekében, például:






  a) | a bírák és ügyvédek, valamint jogászok képzése kereskedelmi ügyekben; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

a bírák és ügyvédek, valamint jogászok képzése kereskedelmi ügyekben;

| b) | egyszerűsített és fokozott hozzáférés az uniós és a tagállami nemzeti joghoz, beleértve az ítélkezési gyakorlatot is; |
| --- | --- |

b)

egyszerűsített és fokozott hozzáférés az uniós és a tagállami nemzeti joghoz, beleértve az ítélkezési gyakorlatot is;

| c) | a jogi oktatás területén a kereskedelmi jog és a nemzetközi magánjog fokozottabb előtérbe helyezése; |
| --- | --- |

c)

a jogi oktatás területén a kereskedelmi jog és a nemzetközi magánjog fokozottabb előtérbe helyezése;

| d) | további források a kereskedelmi jog és a nemzetközi magánjog területén folytatott tudományos kutatás számára; továbbá |
| --- | --- |

d)

további források a kereskedelmi jog és a nemzetközi magánjog területén folytatott tudományos kutatás számára; továbbá

| e) | valamely idegen nyelvnek és jogi terminológiájának magas szintű elsajátítása; |
| --- | --- |

e)

valamely idegen nyelvnek és jogi terminológiájának magas szintű elsajátítása;

| 2. | Ezen túlmenően a tagállamoknak kellene gondoskodniuk arról, hogy a gyorsított európai polgári eljárást alkalmazó bíróságok a kereskedelmi jog területén különleges szakértelemmel rendelkezzenek, például a meglévő kereskedelmi bíróságok vagy kamarák kijelölése vagy megerősítése révén. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A Bizottságot emellett felkérjük, hogy vizsgálja meg egy Európai Kereskedelmi Bíróság létrehozásának lehetőségét a tagállamok bíróságainak kiegészítése céljából, valamint hogy a kereskedelmi jogviták rendezésére szakosodott új nemzetközi fórumot kínáljon a peres feleknek. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Legutolsó intézkedésként felkérjük a tagállamokat, hogy vizsgálják felül a vállalkozások közötti helyzetekben a kereskedelmi ügyekre alkalmazandó jogszabályaikat, mivel a jogválasztás egyik legfontosabb tényezője az ország kereskedelmi jogának hatékonysága és színvonala. |
| --- | --- |

4.

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/698 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/698

---

P8_TA(2018)0520

Az Unió űrprogramjának és az Európai Unió Űrprogramügynökségének létrehozása ***I

Az Európai Parlament 2018. december 13-án elfogadott módosításai az Unió űrprogramjának és az Európai Unió Űrprogramügynökségének a létrehozásáról, valamint a 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 388/44)

Módosítás 1

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

5 a bevezető hivatkozás (új)

| Jogalkotási állásfoglalás-tervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | tekintettel „Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” című, 2016. szeptember 14-i európai bizottsági közleményre (COM(2016)0587) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0300), |

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

Módosítás

—

tekintettel „Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” című, 2016. szeptember 14-i európai bizottsági közleményre (COM(2016)0587) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0300),

Módosítás 2

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

5 b bevezető hivatkozás (új)

| Jogalkotási állásfoglalás-tervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | tekintettel az „5G Európa számára: cselekvési terv” című, 2016. szeptember 14-i európai bizottsági közleményre (COM(2016)0588) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0306), |

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

Módosítás

—

tekintettel az „5G Európa számára: cselekvési terv” című, 2016. szeptember 14-i európai bizottsági közleményre (COM(2016)0588) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0306),

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A világűrhöz kapcsolódó technológia, adatok és szolgáltatások nélkülözhetetlen elemeivé váltak az európaiak mindennapjainak, és alapvető szerepet játszanak számos stratégiai érdek védelmében. Versenyképességét tekintve az Unió űripara már ma is a legjobbak között van a világon. Az új szereplők és az új műszaki megoldások megjelenése azonban forradalmi változásokat idéz elő a hagyományos ipari modellekben. Ezért létfontosságú, hogy az Unió továbbra is vezető szerepet töltsön be világviszonylatban és nagy fokú szabadsággal rendelkezzen a világűr területén való fellépésben, ösztönözze a tudományos és a műszaki haladást, és előmozdítsa a világűrhöz kötődő uniós gazdasági ágazatokban, különösen pedig a kis- és középvállalkozások, az induló vállalkozások és az innovatív vállalkozások körében a versenyképességet és az innovációs készséget. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A világűrhöz kapcsolódó technológia, adatok és szolgáltatások nélkülözhetetlen elemeivé váltak az európaiak mindennapjainak, és alapvető szerepet játszanak számos stratégiai érdek védelmében. Versenyképességét tekintve az Unió űripara már ma is a legjobbak között van a világon. Az új szereplők és az új műszaki megoldások megjelenése azonban forradalmi változásokat idéz elő a hagyományos ipari modellekben. Ezért létfontosságú, hogy az Unió továbbra is vezető szerepet töltsön be világviszonylatban és nagy fokú szabadsággal rendelkezzen a világűr területén való fellépésben, ösztönözze a tudományos és a műszaki haladást, és előmozdítsa a világűrhöz kötődő uniós gazdasági ágazatokban, különösen pedig a kis- és középvállalkozások, az induló vállalkozások és az innovatív vállalkozások körében a versenyképességet és az innovációs készséget.

| (1) | A világűrhöz kapcsolódó technológia, adatok és szolgáltatások nélkülözhetetlen elemeivé váltak az európaiak mindennapjainak, és alapvető szerepet játszanak számos stratégiai érdek védelmében. Versenyképességét tekintve az Unió űripara már ma is a legjobbak között van a világon. Az új szereplők és az új műszaki megoldások megjelenése azonban forradalmi változásokat idéz elő a hagyományos ipari modellekben. Ezért létfontosságú, hogy az Unió továbbra is vezető szerepet töltsön be világviszonylatban és nagy fokú szabadsággal rendelkezzen a világűr területén való fellépésben, ösztönözze a tudományos és a műszaki haladást, és előmozdítsa a világűrhöz kötődő uniós gazdasági ágazatokban, különösen pedig a kis- és középvállalkozások, az induló vállalkozások és az innovatív vállalkozások körében a versenyképességet és az innovációs készséget.
  Ugyanakkor meg kell teremteni a megfelelő körülményeket ahhoz, hogy világszinten egyenlő versenyfeltételek legyenek biztosítottak az űripari vállalkozások számára. |
| --- | --- |

(1)

A világűrhöz kapcsolódó technológia, adatok és szolgáltatások nélkülözhetetlen elemeivé váltak az európaiak mindennapjainak, és alapvető szerepet játszanak számos stratégiai érdek védelmében. Versenyképességét tekintve az Unió űripara már ma is a legjobbak között van a világon. Az új szereplők és az új műszaki megoldások megjelenése azonban forradalmi változásokat idéz elő a hagyományos ipari modellekben. Ezért létfontosságú, hogy az Unió továbbra is vezető szerepet töltsön be világviszonylatban és nagy fokú szabadsággal rendelkezzen a világűr területén való fellépésben, ösztönözze a tudományos és a műszaki haladást, és előmozdítsa a világűrhöz kötődő uniós gazdasági ágazatokban, különösen pedig a kis- és középvállalkozások, az induló vállalkozások és az innovatív vállalkozások körében a versenyképességet és az innovációs készséget.
  Ugyanakkor meg kell teremteni a megfelelő körülményeket ahhoz, hogy világszinten egyenlő versenyfeltételek legyenek biztosítottak az űripari vállalkozások számára.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Az űrágazat fejlődése hagyományosan a biztonság kérdésköréhez igazodott. Az űrágazatban használatos berendezések, alkatrészek és műszerek gyakran kettős felhasználású termékek. Ezért gondoskodni kell az Unió és az uniós tagállamok biztonsága szempontjából a világűrben rejlő lehetőségek kihasználásáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Az űrágazat fejlődése hagyományosan a biztonság kérdésköréhez igazodott. Az űrágazatban használatos berendezések, alkatrészek és műszerek gyakran kettős felhasználású termékek. Ezért gondoskodni kell az Unió és az uniós tagállamok biztonsága szempontjából a világűrben rejlő lehetőségek kihasználásáról.

| (2) | Az űrágazat fejlődése hagyományosan a biztonság kérdésköréhez igazodott. Az űrágazatban használatos berendezések, alkatrészek és műszerek gyakran kettős felhasználású termékek. Ezért gondoskodni kell az Unió és az uniós tagállamok biztonsága
  és függetlensége
  szempontjából a világűrben
  és a világűrhöz való önálló hozzáférésben
  rejlő lehetőségek kihasználásáról. |
| --- | --- |

(2)

Az űrágazat fejlődése hagyományosan a biztonság kérdésköréhez igazodott. Az űrágazatban használatos berendezések, alkatrészek és műszerek gyakran kettős felhasználású termékek. Ezért gondoskodni kell az Unió és az uniós tagállamok biztonsága
  és függetlensége
  szempontjából a világűrben
  és a világűrhöz való önálló hozzáférésben
  rejlő lehetőségek kihasználásáról.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Az Unió már az 1990-es évek végétől kezdve létrehozott saját kezdeményezéseket és programokat a világűr területén – előbb az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatást (EGNOS), majd a Galileo és a Kopernikusz programot –, amelyek az Unió polgárainak szükségleteit és a közpolitikai igényeket egyaránt kielégítik. Nemcsak a továbbvitelét kell biztosítani ezeknek a kezdeményezéseknek, hanem továbbfejlesztésükről is gondoskodni kell ahhoz, hogy továbbra is élharcosai legyenek az új műszaki megoldások kifejlesztésének és a digitális ágazatban, illetve az informatikai és a kommunikációs technológia területén zajló átalakulásoknak, képesek legyenek kielégíteni a felhasználók új igényeit, és szolgálni tudják a kiemelt szakpolitikai célokat
  egyebek mellett
  az
  éghajlatváltozás – és különösen az Északi-sarkvidéken zajló változások figyelemmel kísérése –, a biztonság és
  a 
  katonai védelem területén
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Az Unió már az 1990-es évek végétől kezdve létrehozott saját kezdeményezéseket és programokat a világűr területén – előbb az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatást (EGNOS), majd a Galileo és a Kopernikusz programot –, amelyek az Unió polgárainak szükségleteit és a közpolitikai igényeket egyaránt kielégítik. Nemcsak a továbbvitelét kell biztosítani ezeknek a kezdeményezéseknek, hanem továbbfejlesztésükről is gondoskodni kell ahhoz, hogy továbbra is élharcosai legyenek az új műszaki megoldások kifejlesztésének és a digitális ágazatban, illetve az informatikai és a kommunikációs technológia területén zajló átalakulásoknak, képesek legyenek kielégíteni a felhasználók új igényeit, és szolgálni tudják a kiemelt szakpolitikai célokat
  egyebek mellett
  az
  éghajlatváltozás – és különösen az Északi-sarkvidéken zajló változások figyelemmel kísérése –, a biztonság és
  a 
  katonai védelem területén
  .

| (3) | Az Unió már az 1990-es évek végétől kezdve létrehozott saját kezdeményezéseket és programokat a világűr területén – előbb az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatást (EGNOS), majd a Galileo és a Kopernikusz programot –, amelyek az Unió polgárainak szükségleteit és a közpolitikai igényeket egyaránt kielégítik. Nemcsak a továbbvitelét
  , illetve elterjedését és használatát
  kell biztosítani ezeknek a kezdeményezéseknek, hanem továbbfejlesztésükről is gondoskodni kell ahhoz, hogy továbbra is élharcosai legyenek az új műszaki megoldások kifejlesztésének és a digitális ágazatban, illetve az informatikai és a kommunikációs technológia területén zajló átalakulásoknak, képesek legyenek kielégíteni a felhasználók új igényeit, és szolgálni tudják a kiemelt szakpolitikai célokat
  . A programnak elő kell mozdítania
  az
  űripari szolgáltatásokat annak érdekében is, hogy valamennyi tagállam és polgáraik teljes mértékben kihasználhassák
  a 
  program előnyeit
  . |
| --- | --- |

(3)

Az Unió már az 1990-es évek végétől kezdve létrehozott saját kezdeményezéseket és programokat a világűr területén – előbb az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatást (EGNOS), majd a Galileo és a Kopernikusz programot –, amelyek az Unió polgárainak szükségleteit és a közpolitikai igényeket egyaránt kielégítik. Nemcsak a továbbvitelét
  , illetve elterjedését és használatát
  kell biztosítani ezeknek a kezdeményezéseknek, hanem továbbfejlesztésükről is gondoskodni kell ahhoz, hogy továbbra is élharcosai legyenek az új műszaki megoldások kifejlesztésének és a digitális ágazatban, illetve az informatikai és a kommunikációs technológia területén zajló átalakulásoknak, képesek legyenek kielégíteni a felhasználók új igényeit, és szolgálni tudják a kiemelt szakpolitikai célokat
  . A programnak elő kell mozdítania
  az
  űripari szolgáltatásokat annak érdekében is, hogy valamennyi tagállam és polgáraik teljes mértékben kihasználhassák
  a 
  program előnyeit
  .

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Az Uniónak biztosítania kell, hogy szabadon, autonóm módon férjen hozzá a világűrhöz, és azt biztonságosan igénybe vehesse. Ezért – figyelemmel különösen a kritikus infrastruktúrára és technológiára, a közbiztonságra, valamint az Unió és az uniós tagállamok biztonságára – alapvetően fontos, hogy az Unió autonóm, megbízható és költséghatékony módon férjen hozzá a világűrhöz. Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a Bizottság a felbocsátási szolgáltatásokat – a Szerződés 189. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően – egyesítse európai szinten mind saját célú felhasználásra, mind pedig a mások céljaira való igény szerinti felhasználásra, ideértve a tagállamok általi felhasználást is. Kulcsfontosságú továbbá, hogy az Unió továbbra is modern, hatékony és rugalmas felbocsátási infrastruktúrával rendelkezzen. A tagállamok és az Európai Űrügynökség intézkedésein túlmenően a Bizottságnak meg kell fontolnia ezen infrastruktúra támogatásának lehetőségeit. Ezen belül lehetővé kell tenni, hogy azokban az esetekben, amikor egyértelműen megállapítható az európai uniós hozzáadott érték, a program szükségleteivel összhangban végzett felbocsátásokhoz szükséges földi űrinfrastruktúra karbantartása és korszerűsítése a program keretében – a költségvetési rendelettel összhangban – részleges finanszírozásban részesüljön, és ezáltal javuljon a program költséghatékonysága. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Az Uniónak biztosítania kell, hogy szabadon, autonóm módon férjen hozzá a világűrhöz, és azt biztonságosan igénybe vehesse. Ezért – figyelemmel különösen a kritikus infrastruktúrára és technológiára, a közbiztonságra, valamint az Unió és az uniós tagállamok biztonságára – alapvetően fontos, hogy az Unió autonóm, megbízható és költséghatékony módon férjen hozzá a világűrhöz. Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a Bizottság a felbocsátási szolgáltatásokat – a Szerződés 189. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően – egyesítse európai szinten mind saját célú felhasználásra, mind pedig a mások céljaira való igény szerinti felhasználásra, ideértve a tagállamok általi felhasználást is. Kulcsfontosságú továbbá, hogy az Unió továbbra is modern, hatékony és rugalmas felbocsátási infrastruktúrával rendelkezzen. A tagállamok és az Európai Űrügynökség intézkedésein túlmenően a Bizottságnak meg kell fontolnia ezen infrastruktúra támogatásának lehetőségeit. Ezen belül lehetővé kell tenni, hogy azokban az esetekben, amikor egyértelműen megállapítható az európai uniós hozzáadott érték, a program szükségleteivel összhangban végzett felbocsátásokhoz szükséges földi űrinfrastruktúra karbantartása és korszerűsítése a program keretében – a költségvetési rendelettel összhangban – részleges finanszírozásban részesüljön, és ezáltal javuljon a program költséghatékonysága.

| (4) | Az Uniónak biztosítania kell, hogy szabadon, autonóm módon férjen hozzá a világűrhöz, és azt biztonságosan igénybe vehesse. Ezért – figyelemmel különösen a kritikus infrastruktúrára és technológiára, a közbiztonságra, valamint az Unió és az uniós tagállamok biztonságára – alapvetően fontos, hogy az Unió autonóm, megbízható és költséghatékony módon férjen hozzá a világűrhöz
  , ideértve az alternatív felbocsátási technológiákat, illetve az innovatív rendszereket vagy szolgáltatásokat is
  . Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a Bizottság a felbocsátási szolgáltatásokat – a Szerződés 189. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően – egyesítse európai szinten mind saját célú felhasználásra, mind pedig a mások céljaira való igény szerinti felhasználásra, ideértve a tagállamok általi felhasználást is. Kulcsfontosságú továbbá, hogy az Unió továbbra is modern, hatékony és rugalmas felbocsátási infrastruktúrával rendelkezzen. A tagállamok és az Európai Űrügynökség intézkedésein túlmenően a Bizottságnak meg kell fontolnia ezen infrastruktúra támogatásának lehetőségeit. Ezen belül lehetővé kell tenni, hogy azokban az esetekben, amikor egyértelműen megállapítható az európai uniós hozzáadott érték, a program szükségleteivel összhangban végzett felbocsátásokhoz szükséges földi űrinfrastruktúra karbantartása és korszerűsítése a program keretében – a költségvetési rendelettel összhangban – részleges finanszírozásban részesüljön, és ezáltal javuljon a program költséghatékonysága. |
| --- | --- |

(4)

Az Uniónak biztosítania kell, hogy szabadon, autonóm módon férjen hozzá a világűrhöz, és azt biztonságosan igénybe vehesse. Ezért – figyelemmel különösen a kritikus infrastruktúrára és technológiára, a közbiztonságra, valamint az Unió és az uniós tagállamok biztonságára – alapvetően fontos, hogy az Unió autonóm, megbízható és költséghatékony módon férjen hozzá a világűrhöz
  , ideértve az alternatív felbocsátási technológiákat, illetve az innovatív rendszereket vagy szolgáltatásokat is
  . Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a Bizottság a felbocsátási szolgáltatásokat – a Szerződés 189. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően – egyesítse európai szinten mind saját célú felhasználásra, mind pedig a mások céljaira való igény szerinti felhasználásra, ideértve a tagállamok általi felhasználást is. Kulcsfontosságú továbbá, hogy az Unió továbbra is modern, hatékony és rugalmas felbocsátási infrastruktúrával rendelkezzen. A tagállamok és az Európai Űrügynökség intézkedésein túlmenően a Bizottságnak meg kell fontolnia ezen infrastruktúra támogatásának lehetőségeit. Ezen belül lehetővé kell tenni, hogy azokban az esetekben, amikor egyértelműen megállapítható az európai uniós hozzáadott érték, a program szükségleteivel összhangban végzett felbocsátásokhoz szükséges földi űrinfrastruktúra karbantartása és korszerűsítése a program keretében – a költségvetési rendelettel összhangban – részleges finanszírozásban részesüljön, és ezáltal javuljon a program költséghatékonysága.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Az uniós űrágazat versenyképességének megerősítése és a saját rendszerek tervezésére, építésére és üzemeltetésére való képesség kialakítása érdekében az Uniónak támogatnia kell a teljes űrágazat létrehozását, növekedését és fejlődését. A vállalkozás- és innovációbarát modell kialakulását európai, regionális és nemzeti szinten az űrtechnológiai, a digitális és a felhasználói ágazatok együttműködését lehetővé tévő űrtechnológiai központok
  létrehozásával
  kell
  támogatni
  . Az Uniónak helyénvaló előmozdítania az Unióban működő űrtechnológiai vállalatok bővülését és sikerességét, és ennek érdekében – mivel az Unióban az űrágazatban működő induló vállalkozásoknak szűkek a lehetőségeik megfelelő módon magántőkéhez jutni – indokolt többek között támogatnia a kockázatfinanszírozáshoz jutást, valamint innovációs partnerségeket létrehoznia (az „első szerződés” elve). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Az uniós űrágazat versenyképességének megerősítése és a saját rendszerek tervezésére, építésére és üzemeltetésére való képesség kialakítása érdekében az Uniónak támogatnia kell a teljes űrágazat létrehozását, növekedését és fejlődését. A vállalkozás- és innovációbarát modell kialakulását európai, regionális és nemzeti szinten az űrtechnológiai, a digitális és a felhasználói ágazatok együttműködését lehetővé tévő űrtechnológiai központok
  létrehozásával
  kell
  támogatni
  . Az Uniónak helyénvaló előmozdítania az Unióban működő űrtechnológiai vállalatok bővülését és sikerességét, és ennek érdekében – mivel az Unióban az űrágazatban működő induló vállalkozásoknak szűkek a lehetőségeik megfelelő módon magántőkéhez jutni – indokolt többek között támogatnia a kockázatfinanszírozáshoz jutást, valamint innovációs partnerségeket létrehoznia (az „első szerződés” elve).

| (5) | Az uniós űrágazat versenyképességének megerősítése és a saját rendszerek tervezésére, építésére és üzemeltetésére való képesség kialakítása érdekében az Uniónak támogatnia kell a teljes űrágazat létrehozását, növekedését és fejlődését. A vállalkozás- és innovációbarát modell kialakulását európai, regionális és nemzeti szinten
  olyan kezdeményezésekkel kell támogatni, mint például
  az űrtechnológiai, a digitális és a felhasználói ágazatok együttműködését lehetővé tévő űrtechnológiai központok
  . Az űrtechnológiai központoknak a digitális innovációs központokkal együttműködve kell előmozdítaniuk a vállalkozó kedvet és a vállalkozói készségeket.
  Az Uniónak helyénvaló előmozdítania az Unióban működő űrtechnológiai vállalatok
  létrehozását,
  bővülését és sikerességét, és ennek érdekében – mivel az Unióban az űrágazatban működő induló vállalkozásoknak szűkek a lehetőségeik megfelelő módon magántőkéhez jutni – indokolt többek között támogatnia a kockázatfinanszírozáshoz jutást, valamint innovációs partnerségeket létrehoznia (az „első szerződés” elve). |
| --- | --- |

(5)

Az uniós űrágazat versenyképességének megerősítése és a saját rendszerek tervezésére, építésére és üzemeltetésére való képesség kialakítása érdekében az Uniónak támogatnia kell a teljes űrágazat létrehozását, növekedését és fejlődését. A vállalkozás- és innovációbarát modell kialakulását európai, regionális és nemzeti szinten
  olyan kezdeményezésekkel kell támogatni, mint például
  az űrtechnológiai, a digitális és a felhasználói ágazatok együttműködését lehetővé tévő űrtechnológiai központok
  . Az űrtechnológiai központoknak a digitális innovációs központokkal együttműködve kell előmozdítaniuk a vállalkozó kedvet és a vállalkozói készségeket.
  Az Uniónak helyénvaló előmozdítania az Unióban működő űrtechnológiai vállalatok
  létrehozását,
  bővülését és sikerességét, és ennek érdekében – mivel az Unióban az űrágazatban működő induló vállalkozásoknak szűkek a lehetőségeik megfelelő módon magántőkéhez jutni – indokolt többek között támogatnia a kockázatfinanszírozáshoz jutást, valamint innovációs partnerségeket létrehoznia (az „első szerződés” elve).

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Földrajzi kiterjedése és a globális kihívások kezelésében való hasznossága miatt az Unió űrprogramja (a továbbiakban: program) hangsúlyos nemzetközi vetülettel is rendelkezik. Ezért lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy az Unió nevében irányítsa és koordinálja az Unió nemzetközi tevékenységét, különösen azért, mert ily módon megvédhetné az Unió és az uniós tagállamok érdekeit a nemzetközi fórumokon, ideértve a frekvencia területét is,
  előmozdíthatná
  az uniós technológia és ipar ügyét, és
  ösztönözhetné
  az együttműködést a képzés területén, figyelemmel annak szükségességére is, hogy a felek jogai és kötelezettségei tekintetében viszonosság álljon fenn. Különösen fontos, hogy az Unió a Bizottságon keresztül képviseltetve legyen a Nemzetközi Cospas-Sarsat Program szerveiben, az ENSZ kapcsolódó ágazati szerveiben, ideértve az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetet is, valamint a Meteorológiai Világszervezetben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Földrajzi kiterjedése és a globális kihívások kezelésében való hasznossága miatt az Unió űrprogramja (a továbbiakban: program) hangsúlyos nemzetközi vetülettel is rendelkezik. Ezért lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy az Unió nevében irányítsa és koordinálja az Unió nemzetközi tevékenységét, különösen azért, mert ily módon megvédhetné az Unió és az uniós tagállamok érdekeit a nemzetközi fórumokon, ideértve a frekvencia területét is,
  előmozdíthatná
  az uniós technológia és ipar ügyét, és
  ösztönözhetné
  az együttműködést a képzés területén, figyelemmel annak szükségességére is, hogy a felek jogai és kötelezettségei tekintetében viszonosság álljon fenn. Különösen fontos, hogy az Unió a Bizottságon keresztül képviseltetve legyen a Nemzetközi Cospas-Sarsat Program szerveiben, az ENSZ kapcsolódó ágazati szerveiben, ideértve az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetet is, valamint a Meteorológiai Világszervezetben.

| (6) | Földrajzi kiterjedése és a globális kihívások kezelésében való hasznossága miatt az Unió űrprogramja (a továbbiakban: program) hangsúlyos nemzetközi vetülettel is rendelkezik. Ezért lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy az Unió nevében irányítsa és koordinálja az Unió nemzetközi tevékenységét, különösen azért, mert ily módon megvédhetné az Unió és az uniós tagállamok érdekeit a nemzetközi fórumokon, ideértve a frekvencia területét is
  . A Bizottságnak meg kell erősítenie a gazdasági diplomáciát
  ,
  hogy ezáltal előmozdítsa
  az uniós technológia és ipar ügyét, és
  ösztönözze
  az együttműködést a képzés területén, figyelemmel annak szükségességére is, hogy a felek jogai és kötelezettségei tekintetében viszonosság álljon fenn
  , és nemzetközi szinten biztosított legyen a tisztességes verseny
  . Különösen fontos, hogy az Unió a Bizottságon keresztül képviseltetve legyen a Nemzetközi Cospas-Sarsat Program szerveiben, az ENSZ kapcsolódó ágazati szerveiben, ideértve az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetet is, valamint a Meteorológiai Világszervezetben. |
| --- | --- |

(6)

Földrajzi kiterjedése és a globális kihívások kezelésében való hasznossága miatt az Unió űrprogramja (a továbbiakban: program) hangsúlyos nemzetközi vetülettel is rendelkezik. Ezért lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy az Unió nevében irányítsa és koordinálja az Unió nemzetközi tevékenységét, különösen azért, mert ily módon megvédhetné az Unió és az uniós tagállamok érdekeit a nemzetközi fórumokon, ideértve a frekvencia területét is
  . A Bizottságnak meg kell erősítenie a gazdasági diplomáciát
  ,
  hogy ezáltal előmozdítsa
  az uniós technológia és ipar ügyét, és
  ösztönözze
  az együttműködést a képzés területén, figyelemmel annak szükségességére is, hogy a felek jogai és kötelezettségei tekintetében viszonosság álljon fenn
  , és nemzetközi szinten biztosított legyen a tisztességes verseny
  . Különösen fontos, hogy az Unió a Bizottságon keresztül képviseltetve legyen a Nemzetközi Cospas-Sarsat Program szerveiben, az ENSZ kapcsolódó ágazati szerveiben, ideértve az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetet is, valamint a Meteorológiai Világszervezetben.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A Bizottságnak a tagállamokkal és a főképviselővel közösen elő kell mozdítania a világűr minden szegmensében a felelős magatartást, és fontolóra kell vennie az ezzel a kérdéskörrel foglalkozó ENSZ-egyezményekhez való csatlakozás lehetőségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A Bizottságnak a tagállamokkal és a főképviselővel közösen elő kell mozdítania a világűr minden szegmensében a felelős magatartást, és fontolóra kell vennie az ezzel a kérdéskörrel foglalkozó ENSZ-egyezményekhez való csatlakozás lehetőségét.

| (7) | A Bizottságnak a tagállamokkal és a főképviselővel közösen elő kell mozdítania a világűr minden szegmensében a felelős magatartást,
  különösen oly módon, hogy megoldásokat keres az űrszemét képződése ellen,
  és fontolóra kell vennie az ezzel a kérdéskörrel foglalkozó ENSZ-egyezményekhez való csatlakozás lehetőségét
  , ideértve a világűr kutatása és felhasználása terén – beleértve a Holdat és más égitesteket – az államok tevékenységét szabályozó elvekről szóló szerződést (a Világűr-egyezmény) is
  . |
| --- | --- |

(7)

A Bizottságnak a tagállamokkal és a főképviselővel közösen elő kell mozdítania a világűr minden szegmensében a felelős magatartást,
  különösen oly módon, hogy megoldásokat keres az űrszemét képződése ellen,
  és fontolóra kell vennie az ezzel a kérdéskörrel foglalkozó ENSZ-egyezményekhez való csatlakozás lehetőségét
  , ideértve a világűr kutatása és felhasználása terén – beleértve a Holdat és más égitesteket – az államok tevékenységét szabályozó elvekről szóló szerződést (a Világűr-egyezmény) is
  .

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A program céljai hasonlóak más uniós programok, nevezetesen a Horizont Európa, az InvestEU Alap, az Európai Védelmi Alap és az (EU) ... rendelet [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] hatálya alá tartozó alapok céljaihoz. Ezért elő kell irányozni, hogy azokban az esetekben, amikor valóban ugyanazon
  költségelemek
  finanszírozására irányulnak, ezek a programok együttesen nyújtsanak finanszírozást, és ennek érdekében különösen – ott, ahol erre az irányítási módszerek lehetőséget adnak – lehetővé kell tenni az uniós programokból való kiegészítő finanszírozást, akár úgy, hogy a különböző források egymást követik, akár úgy, hogy egymást váltják, illetőleg az együttes forrásfelhasználást, ideértve a fellépések közös finanszírozását, valamint a lehetőségek szabta keretek között az innovációs partnerségek és a vegyesfinanszírozási műveletek eszközének igénybevételét is. Ezért a program végrehajtása során a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy ösztönözze a szinergiák kialakítását más kapcsolódó uniós programokkal, ami a lehetőségek szabta keretek között lehetővé teszi a kockázatfinanszírozáshoz jutást, az innovációs partnerségek létrehozását, valamint a halmozott vagy a vegyes finanszírozást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A program céljai hasonlóak más uniós programok, nevezetesen a Horizont Európa, az InvestEU Alap, az Európai Védelmi Alap és az (EU) ... rendelet [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] hatálya alá tartozó alapok céljaihoz. Ezért elő kell irányozni, hogy azokban az esetekben, amikor valóban ugyanazon
  költségelemek
  finanszírozására irányulnak, ezek a programok együttesen nyújtsanak finanszírozást, és ennek érdekében különösen – ott, ahol erre az irányítási módszerek lehetőséget adnak – lehetővé kell tenni az uniós programokból való kiegészítő finanszírozást, akár úgy, hogy a különböző források egymást követik, akár úgy, hogy egymást váltják, illetőleg az együttes forrásfelhasználást, ideértve a fellépések közös finanszírozását, valamint a lehetőségek szabta keretek között az innovációs partnerségek és a vegyesfinanszírozási műveletek eszközének igénybevételét is. Ezért a program végrehajtása során a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy ösztönözze a szinergiák kialakítását más kapcsolódó uniós programokkal, ami a lehetőségek szabta keretek között lehetővé teszi a kockázatfinanszírozáshoz jutást, az innovációs partnerségek létrehozását, valamint a halmozott vagy a vegyes finanszírozást.

| (8) | A program céljai hasonlóak más uniós programok, nevezetesen a Horizont Európa, az InvestEU Alap, az Európai Védelmi Alap és az (EU) ... rendelet [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] hatálya alá tartozó alapok céljaihoz. Ezért elő kell irányozni, hogy azokban az esetekben, amikor valóban ugyanazon
  költségek
  finanszírozására irányulnak, ezek a programok együttesen nyújtsanak finanszírozást, és ennek érdekében különösen – ott, ahol erre az irányítási módszerek lehetőséget adnak – lehetővé kell tenni az uniós programokból való kiegészítő finanszírozást, akár úgy, hogy a különböző források egymást követik, akár úgy, hogy egymást váltják, illetőleg az együttes forrásfelhasználást, ideértve a fellépések közös finanszírozását, valamint a lehetőségek szabta keretek között az innovációs partnerségek és a vegyesfinanszírozási műveletek eszközének igénybevételét is. Ezért a program végrehajtása során a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy ösztönözze a szinergiák kialakítását más kapcsolódó uniós programokkal, ami a lehetőségek szabta keretek között lehetővé teszi a kockázatfinanszírozáshoz jutást, az innovációs partnerségek létrehozását, valamint a halmozott vagy a vegyes finanszírozást.
  Fontos biztosítani az Európai horizont és más uniós programok révén kidolgozott megoldások és a program komponensei közötti folytonosságot. |
| --- | --- |

(8)

A program céljai hasonlóak más uniós programok, nevezetesen a Horizont Európa, az InvestEU Alap, az Európai Védelmi Alap és az (EU) ... rendelet [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] hatálya alá tartozó alapok céljaihoz. Ezért elő kell irányozni, hogy azokban az esetekben, amikor valóban ugyanazon
  költségek
  finanszírozására irányulnak, ezek a programok együttesen nyújtsanak finanszírozást, és ennek érdekében különösen – ott, ahol erre az irányítási módszerek lehetőséget adnak – lehetővé kell tenni az uniós programokból való kiegészítő finanszírozást, akár úgy, hogy a különböző források egymást követik, akár úgy, hogy egymást váltják, illetőleg az együttes forrásfelhasználást, ideértve a fellépések közös finanszírozását, valamint a lehetőségek szabta keretek között az innovációs partnerségek és a vegyesfinanszírozási műveletek eszközének igénybevételét is. Ezért a program végrehajtása során a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy ösztönözze a szinergiák kialakítását más kapcsolódó uniós programokkal, ami a lehetőségek szabta keretek között lehetővé teszi a kockázatfinanszírozáshoz jutást, az innovációs partnerségek létrehozását, valamint a halmozott vagy a vegyes finanszírozást.
  Fontos biztosítani az Európai horizont és más uniós programok révén kidolgozott megoldások és a program komponensei közötti folytonosságot.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | Az uniós űrágazat mintegy 200 000 szakembert foglalkoztat. Ezért elengedhetetlen a legkorszerűbb infrastruktúra fejlesztésének folytatása ebben az ágazatban, ösztönözve ezáltal az upstream és downstream gazdasági tevékenységeket. Emellett az uniós űrágazat jövőbeni versenyképességének biztosítása céljából a programnak támogatnia kell a magas szintű készségek fejlesztését a világűrrel kapcsolatos területeken, valamint az oktatási és képzési tevékenységeket, különös tekintettel a lányokra és a nőkre, az e téren az uniós polgárokban rejlő lehetőségek maradéktalan kibontakoztatása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

Az uniós űrágazat mintegy 200 000 szakembert foglalkoztat. Ezért elengedhetetlen a legkorszerűbb infrastruktúra fejlesztésének folytatása ebben az ágazatban, ösztönözve ezáltal az upstream és downstream gazdasági tevékenységeket. Emellett az uniós űrágazat jövőbeni versenyképességének biztosítása céljából a programnak támogatnia kell a magas szintű készségek fejlesztését a világűrrel kapcsolatos területeken, valamint az oktatási és képzési tevékenységeket, különös tekintettel a lányokra és a nőkre, az e téren az uniós polgárokban rejlő lehetőségek maradéktalan kibontakoztatása érdekében.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | A programnak ki kell aknáznia az űripari és a szállítási ágazat szinergiáit, figyelembe véve, hogy az űrtechnológiák stratégiai szerepet játszanak a szárazföldi, tengeri, légi és űrszállítás intelligensebbé, hatékonyabbá, biztonságosabbá, megbízhatóbbá, fenntarthatóbbá és integráltabbá tételében, ugyanakkor egy növekvő, innovatív szállítási ágazat növeli az innovatív és korszerű űrtechnológiák iránti igényt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

A programnak ki kell aknáznia az űripari és a szállítási ágazat szinergiáit, figyelembe véve, hogy az űrtechnológiák stratégiai szerepet játszanak a szárazföldi, tengeri, légi és űrszállítás intelligensebbé, hatékonyabbá, biztonságosabbá, megbízhatóbbá, fenntarthatóbbá és integráltabbá tételében, ugyanakkor egy növekvő, innovatív szállítási ágazat növeli az innovatív és korszerű űrtechnológiák iránti igényt.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Az Unió által előzetesen végrehajtott beruházások részleges kompenzálása érdekében a program által generált bevételeknek az Uniót kell illetniük, és ezeket a bevételeket a program
  célkitűzéseinek
  támogatására kell felhasználni. Ugyanebből a megfontolásból lehetségesnek kell lennie annak is, hogy a magánszektorbeli jogalanyokkal kötött szerződések rendelkezzenek a bevételek megosztásának mechanizmusáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Az Unió által előzetesen végrehajtott beruházások részleges kompenzálása érdekében a program által generált bevételeknek az Uniót kell illetniük, és ezeket a bevételeket a program
  célkitűzéseinek
  támogatására kell felhasználni. Ugyanebből a megfontolásból lehetségesnek kell lennie annak is, hogy a magánszektorbeli jogalanyokkal kötött szerződések rendelkezzenek a bevételek megosztásának mechanizmusáról.

| (14) | Az Unió által előzetesen végrehajtott beruházások részleges kompenzálása érdekében a program
  összetevői
  által generált bevételeknek az Uniót kell illetniük, és ezeket a bevételeket a program
  célkitűzései megvalósításának
  támogatására kell felhasználni. Ugyanebből a megfontolásból lehetségesnek kell lennie annak is, hogy a magánszektorbeli jogalanyokkal kötött szerződések rendelkezzenek a bevételek megosztásának mechanizmusáról. |
| --- | --- |

(14)

Az Unió által előzetesen végrehajtott beruházások részleges kompenzálása érdekében a program
  összetevői
  által generált bevételeknek az Uniót kell illetniük, és ezeket a bevételeket a program
  célkitűzései megvalósításának
  támogatására kell felhasználni. Ugyanebből a megfontolásból lehetségesnek kell lennie annak is, hogy a magánszektorbeli jogalanyokkal kötött szerződések rendelkezzenek a bevételek megosztásának mechanizmusáról.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A program műszaki háttere összetett és folyamatosan változik. Ebből a műszaki háttérből bizonytalanságok és kockázatok fakadnak a program keretében kötött közbeszerzési szerződések tekintetében, annál is inkább, mert ezek a közbeszerzések hosszú távú kötelezettségvállalásokat keletkeztetnek az érintett berendezések vagy szolgáltatások kapcsán. Emiatt a közbeszerzési szerződések területén speciális, a költségvetési rendeletben foglalt szabályokon túlmutató intézkedésekre van szükség. Lehetővé kell például tenni az ajánlatkérő szerv számára, hogy feltételhez kötött sávos szerződés formájában ítéljen oda szerződést, a szerződés teljesítése során bizonyos feltételek fennállása esetén módosítsa a szerződést, vagy előírja az alvállalkozásba adás minimális mértékét. Végezetül a program egyes komponenseit jellemző műszaki bizonytalanságok miatt a közbeszerzési árak nem mindig jelezhetők előre pontosan, ezért lehetőséget kell biztosítani olyan szerződések kötésére, amelyek egyfelől nem határoznak meg végleges rögzített árat, másfelől pedig olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek biztosítják az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A program műszaki háttere összetett és folyamatosan változik. Ebből a műszaki háttérből bizonytalanságok és kockázatok fakadnak a program keretében kötött közbeszerzési szerződések tekintetében, annál is inkább, mert ezek a közbeszerzések hosszú távú kötelezettségvállalásokat keletkeztetnek az érintett berendezések vagy szolgáltatások kapcsán. Emiatt a közbeszerzési szerződések területén speciális, a költségvetési rendeletben foglalt szabályokon túlmutató intézkedésekre van szükség. Lehetővé kell például tenni az ajánlatkérő szerv számára, hogy feltételhez kötött sávos szerződés formájában ítéljen oda szerződést, a szerződés teljesítése során bizonyos feltételek fennállása esetén módosítsa a szerződést, vagy előírja az alvállalkozásba adás minimális mértékét. Végezetül a program egyes komponenseit jellemző műszaki bizonytalanságok miatt a közbeszerzési árak nem mindig jelezhetők előre pontosan, ezért lehetőséget kell biztosítani olyan szerződések kötésére, amelyek egyfelől nem határoznak meg végleges rögzített árat, másfelől pedig olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek biztosítják az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét.

| (16) | A program műszaki háttere összetett és folyamatosan változik. Ebből a műszaki háttérből bizonytalanságok és kockázatok fakadnak a program keretében kötött közbeszerzési szerződések tekintetében, annál is inkább, mert ezek a közbeszerzések hosszú távú kötelezettségvállalásokat keletkeztetnek az érintett berendezések vagy szolgáltatások kapcsán. Emiatt a közbeszerzési szerződések területén speciális, a költségvetési rendeletben foglalt szabályokon túlmutató intézkedésekre van szükség. Lehetővé kell például tenni az ajánlatkérő szerv számára, hogy feltételhez kötött sávos szerződés formájában ítéljen oda szerződést, a szerződés teljesítése során bizonyos feltételek fennállása esetén módosítsa a szerződést, vagy előírja az alvállalkozásba adás minimális mértékét
  , különösen a kis- és középvállalkozások, valamint az induló vállalkozások számára
  . Végezetül a program egyes komponenseit jellemző műszaki bizonytalanságok miatt a közbeszerzési árak nem mindig jelezhetők előre pontosan, ezért lehetőséget kell biztosítani olyan szerződések kötésére, amelyek egyfelől nem határoznak meg végleges rögzített árat, másfelől pedig olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek biztosítják az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét. |
| --- | --- |

(16)

A program műszaki háttere összetett és folyamatosan változik. Ebből a műszaki háttérből bizonytalanságok és kockázatok fakadnak a program keretében kötött közbeszerzési szerződések tekintetében, annál is inkább, mert ezek a közbeszerzések hosszú távú kötelezettségvállalásokat keletkeztetnek az érintett berendezések vagy szolgáltatások kapcsán. Emiatt a közbeszerzési szerződések területén speciális, a költségvetési rendeletben foglalt szabályokon túlmutató intézkedésekre van szükség. Lehetővé kell például tenni az ajánlatkérő szerv számára, hogy feltételhez kötött sávos szerződés formájában ítéljen oda szerződést, a szerződés teljesítése során bizonyos feltételek fennállása esetén módosítsa a szerződést, vagy előírja az alvállalkozásba adás minimális mértékét
  , különösen a kis- és középvállalkozások, valamint az induló vállalkozások számára
  . Végezetül a program egyes komponenseit jellemző műszaki bizonytalanságok miatt a közbeszerzési árak nem mindig jelezhetők előre pontosan, ezért lehetőséget kell biztosítani olyan szerződések kötésére, amelyek egyfelől nem határoznak meg végleges rögzített árat, másfelől pedig olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek biztosítják az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | A program felelősségteljes központi irányítása szükségessé teszi, hogy az átfedések, valamint a költségtúllépések és a késedelmek elkerülése érdekében szigorú felelősség- és feladatmegosztás érvényesüljön a különböző érintett jogalanyok között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

A program felelősségteljes központi irányítása szükségessé teszi, hogy az átfedések, valamint a költségtúllépések és a késedelmek elkerülése érdekében szigorú felelősség- és feladatmegosztás érvényesüljön a különböző érintett jogalanyok között.

| (25) | A program felelősségteljes központi irányítása szükségessé teszi, hogy az átfedések, valamint a költségtúllépések és a késedelmek elkerülése érdekében szigorú felelősség- és feladatmegosztás érvényesüljön a különböző érintett jogalanyok között
  , és célul kell kitűznie a meglévő európai infrastruktúra használatának, valamint az európai szakmai és ipari ágazatok fejlesztésének előtérbe helyezését
  . |
| --- | --- |

(25)

A program felelősségteljes központi irányítása szükségessé teszi, hogy az átfedések, valamint a költségtúllépések és a késedelmek elkerülése érdekében szigorú felelősség- és feladatmegosztás érvényesüljön a különböző érintett jogalanyok között
  , és célul kell kitűznie a meglévő európai infrastruktúra használatának, valamint az európai szakmai és ipari ágazatok fejlesztésének előtérbe helyezését
  .

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

25 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (25a) | Az űrprogramok felhasználó-központúak, ezért a felhasználók képviselőinek folyamatos és hatékony bevonására van szükség a programok végrehajtása és fejlesztése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25a)

Az űrprogramok felhasználó-központúak, ezért a felhasználók képviselőinek folyamatos és hatékony bevonására van szükség a programok végrehajtása és fejlesztése érdekében.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | A tagállamok régóta aktívan foglalkoznak a világűrrel. Rendszereket, infrastruktúrát, nemzeti ügynökségeket és szerveket hoztak létre a világűr területén. Ezért nagyban hozzájárulhatnak a programhoz és különösen annak végrehajtásához, és arra kell őket kötelezni, hogy teljes mértékben együttműködjenek az Unióval a program szolgáltatásainak és alkalmazásainak előbbre vitelében. A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy mozgósítsa a tagállamok eszközeit, nem szabályozási jellegű feladatokat bízzon a tagállamokra a program végrehajtásában, és igénybe vegye segítségüket. Továbbá az érintett tagállamoknak minden olyan intézkedést meg kell hozniuk, amely szükséges ahhoz, hogy biztosítsák a területükön létesített földi állomások védelmét. Emellett a tagállamoknak és a Bizottságnak együtt kell működniük egymással és a megfelelő nemzetközi szervekkel és szabályozó hatóságokkal annak érdekében, hogy a program céljaira szükséges frekvenciák rendelkezésre álljanak és
  védettek legyenek
  , és ezáltal az egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló, 2012. március 14-i 243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal összhangban maradéktalanul lehetővé váljék a kínált szolgáltatásokon alapuló alkalmazások fejlesztése és üzemeltetése (15). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

A tagállamok régóta aktívan foglalkoznak a világűrrel. Rendszereket, infrastruktúrát, nemzeti ügynökségeket és szerveket hoztak létre a világűr területén. Ezért nagyban hozzájárulhatnak a programhoz és különösen annak végrehajtásához, és arra kell őket kötelezni, hogy teljes mértékben együttműködjenek az Unióval a program szolgáltatásainak és alkalmazásainak előbbre vitelében. A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy mozgósítsa a tagállamok eszközeit, nem szabályozási jellegű feladatokat bízzon a tagállamokra a program végrehajtásában, és igénybe vegye segítségüket. Továbbá az érintett tagállamoknak minden olyan intézkedést meg kell hozniuk, amely szükséges ahhoz, hogy biztosítsák a területükön létesített földi állomások védelmét. Emellett a tagállamoknak és a Bizottságnak együtt kell működniük egymással és a megfelelő nemzetközi szervekkel és szabályozó hatóságokkal annak érdekében, hogy a program céljaira szükséges frekvenciák rendelkezésre álljanak és
  védettek legyenek
  , és ezáltal az egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló, 2012. március 14-i 243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal összhangban maradéktalanul lehetővé váljék a kínált szolgáltatásokon alapuló alkalmazások fejlesztése és üzemeltetése (15).

| (26) | A tagállamok régóta aktívan foglalkoznak a világűrrel. Rendszereket, infrastruktúrát, nemzeti ügynökségeket és szerveket hoztak létre a világűr területén. Ezért nagyban hozzájárulhatnak a programhoz és különösen annak végrehajtásához, és arra kell őket kötelezni, hogy teljes mértékben együttműködjenek az Unióval a program szolgáltatásainak és alkalmazásainak előbbre vitelében. A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy mozgósítsa a tagállamok eszközeit, nem szabályozási jellegű feladatokat bízzon a tagállamokra a program végrehajtásában, és igénybe vegye segítségüket. Továbbá az érintett tagállamoknak minden olyan intézkedést meg kell hozniuk, amely szükséges ahhoz, hogy biztosítsák a területükön létesített földi állomások védelmét. Emellett a tagállamoknak és a Bizottságnak együtt kell működniük egymással és a megfelelő nemzetközi szervekkel és szabályozó hatóságokkal annak érdekében, hogy a program céljaira szükséges frekvenciák rendelkezésre álljanak és
  megfelelő védelemben részesüljenek
  , és ezáltal az egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló, 2012. március 14-i 243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal (15) összhangban maradéktalanul lehetővé váljék a kínált szolgáltatásokon alapuló alkalmazások fejlesztése és üzemeltetése. |
| --- | --- |

(26)

A tagállamok régóta aktívan foglalkoznak a világűrrel. Rendszereket, infrastruktúrát, nemzeti ügynökségeket és szerveket hoztak létre a világűr területén. Ezért nagyban hozzájárulhatnak a programhoz és különösen annak végrehajtásához, és arra kell őket kötelezni, hogy teljes mértékben együttműködjenek az Unióval a program szolgáltatásainak és alkalmazásainak előbbre vitelében. A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy mozgósítsa a tagállamok eszközeit, nem szabályozási jellegű feladatokat bízzon a tagállamokra a program végrehajtásában, és igénybe vegye segítségüket. Továbbá az érintett tagállamoknak minden olyan intézkedést meg kell hozniuk, amely szükséges ahhoz, hogy biztosítsák a területükön létesített földi állomások védelmét. Emellett a tagállamoknak és a Bizottságnak együtt kell működniük egymással és a megfelelő nemzetközi szervekkel és szabályozó hatóságokkal annak érdekében, hogy a program céljaira szükséges frekvenciák rendelkezésre álljanak és
  megfelelő védelemben részesüljenek
  , és ezáltal az egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló, 2012. március 14-i 243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal (15) összhangban maradéktalanul lehetővé váljék a kínált szolgáltatásokon alapuló alkalmazások fejlesztése és üzemeltetése.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (27) | Az Unió általános érdekének védelmezőjeként a Bizottságra hárul az a feladat, hogy
  végrehajtsa
  a 
  programot
  , általános szinten viselje a felelősséget a programért, és előmozdítsa igénybevételét. A különböző érdekeltek erőforrásainak és szakértelmének optimális kihasználása érdekében lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy egyes feladatokat más jogalanyokra ruházzon. Továbbá a Bizottság van a legjobb helyzetben ahhoz, hogy meghatározza a rendszerek megvalósításához és a szolgáltatások fejlődéséhez szükséges fő
  műszaki és operatív előírásokat
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27)

Az Unió általános érdekének védelmezőjeként a Bizottságra hárul az a feladat, hogy
  végrehajtsa
  a 
  programot
  , általános szinten viselje a felelősséget a programért, és előmozdítsa igénybevételét. A különböző érdekeltek erőforrásainak és szakértelmének optimális kihasználása érdekében lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy egyes feladatokat más jogalanyokra ruházzon. Továbbá a Bizottság van a legjobb helyzetben ahhoz, hogy meghatározza a rendszerek megvalósításához és a szolgáltatások fejlődéséhez szükséges fő
  műszaki és operatív előírásokat
  .

| (27) | Az Unió általános érdekének védelmezőjeként a Bizottságra hárul az a feladat, hogy
  felügyelje
  a 
  program végrehajtását
  , általános szinten viselje a felelősséget a programért, és előmozdítsa igénybevételét. A különböző érdekeltek erőforrásainak és szakértelmének optimális kihasználása érdekében lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy egyes feladatokat más jogalanyokra ruházzon. Továbbá a Bizottság van a legjobb helyzetben ahhoz, hogy meghatározza a rendszerek megvalósításához és a szolgáltatások fejlődéséhez szükséges fő
  követelményeket
  . |
| --- | --- |

(27)

Az Unió általános érdekének védelmezőjeként a Bizottságra hárul az a feladat, hogy
  felügyelje
  a 
  program végrehajtását
  , általános szinten viselje a felelősséget a programért, és előmozdítsa igénybevételét. A különböző érdekeltek erőforrásainak és szakértelmének optimális kihasználása érdekében lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy egyes feladatokat más jogalanyokra ruházzon. Továbbá a Bizottság van a legjobb helyzetben ahhoz, hogy meghatározza a rendszerek megvalósításához és a szolgáltatások fejlődéséhez szükséges fő
  követelményeket
  .

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | A 912/2010/EU rendelettel létrehozott Európai GNSS Ügynökség helyett annak jogutódjaként létrejövő Az Európai Unió Űrprogramügynöksége (a továbbiakban: Ügynökség) feladata, hogy – különösen a biztonság területén – hozzájáruljon a program megvalósításához.
  Egyes, a biztonsággal és
  a 
  program promóciójával összefüggő
  feladatokkal ezért az Ügynökséget indokolt megbízni. A biztonság területén különösen – figyelemmel az ezen a területen szerzett tapasztalataira – az Ügynökségnek indokolt viselnie a felelősséget az űrágazatban végrehajtott összes uniós fellépés biztonsági akkreditációjával összefüggő feladatokért. Emellett az Ügynökségnek el kell látnia mindazokat a feladatokat, amelyeket a Bizottság egy vagy több, a programmal kapcsolatos további konkrét feladatokat meghatározó hozzájárulási megállapodással átad neki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

A 912/2010/EU rendelettel létrehozott Európai GNSS Ügynökség helyett annak jogutódjaként létrejövő Az Európai Unió Űrprogramügynöksége (a továbbiakban: Ügynökség) feladata, hogy – különösen a biztonság területén – hozzájáruljon a program megvalósításához.
  Egyes, a biztonsággal és
  a 
  program promóciójával összefüggő
  feladatokkal ezért az Ügynökséget indokolt megbízni. A biztonság területén különösen – figyelemmel az ezen a területen szerzett tapasztalataira – az Ügynökségnek indokolt viselnie a felelősséget az űrágazatban végrehajtott összes uniós fellépés biztonsági akkreditációjával összefüggő feladatokért. Emellett az Ügynökségnek el kell látnia mindazokat a feladatokat, amelyeket a Bizottság egy vagy több, a programmal kapcsolatos további konkrét feladatokat meghatározó hozzájárulási megállapodással átad neki.

| (28) | A 912/2010/EU rendelettel létrehozott Európai GNSS Ügynökség helyett annak jogutódjaként létrejövő Az Európai Unió Űrprogramügynöksége (a továbbiakban: Ügynökség) feladata, hogy – különösen a biztonság
  , a kiberbiztonság, valamint a szolgáltatások és
  a 
  downstream ágazat előmozdítása
  területén – hozzájáruljon a program megvalósításához.
  Az ezekhez
  a 
  területekhez kapcsolódó
  feladatokkal ezért az Ügynökséget indokolt megbízni. A biztonság területén különösen – figyelemmel az ezen a területen szerzett tapasztalataira – az Ügynökségnek indokolt viselnie a felelősséget az űrágazatban végrehajtott összes uniós fellépés biztonsági akkreditációjával összefüggő feladatokért
  . Emellett – a Galileo és az EGNOS felhasználók körében és piacon való elterjedésének előmozdítása terén elért kedvező eredményeire építve, valamint a programok csomagként történő népszerűsítése érdekében – az Ügynökséget kell megbízni a Kopernikuszra vonatkozó népszerűsítési és értékesítési tevékenységekkel.
  Emellett az Ügynökségnek el kell látnia mindazokat a feladatokat, amelyeket a Bizottság egy vagy több, a programmal kapcsolatos további konkrét feladatokat meghatározó hozzájárulási megállapodással átad neki. |
| --- | --- |

(28)

A 912/2010/EU rendelettel létrehozott Európai GNSS Ügynökség helyett annak jogutódjaként létrejövő Az Európai Unió Űrprogramügynöksége (a továbbiakban: Ügynökség) feladata, hogy – különösen a biztonság
  , a kiberbiztonság, valamint a szolgáltatások és
  a 
  downstream ágazat előmozdítása
  területén – hozzájáruljon a program megvalósításához.
  Az ezekhez
  a 
  területekhez kapcsolódó
  feladatokkal ezért az Ügynökséget indokolt megbízni. A biztonság területén különösen – figyelemmel az ezen a területen szerzett tapasztalataira – az Ügynökségnek indokolt viselnie a felelősséget az űrágazatban végrehajtott összes uniós fellépés biztonsági akkreditációjával összefüggő feladatokért
  . Emellett – a Galileo és az EGNOS felhasználók körében és piacon való elterjedésének előmozdítása terén elért kedvező eredményeire építve, valamint a programok csomagként történő népszerűsítése érdekében – az Ügynökséget kell megbízni a Kopernikuszra vonatkozó népszerűsítési és értékesítési tevékenységekkel.
  Emellett az Ügynökségnek el kell látnia mindazokat a feladatokat, amelyeket a Bizottság egy vagy több, a programmal kapcsolatos további konkrét feladatokat meghatározó hozzájárulási megállapodással átad neki.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | Az Európai Űrügynökség egy, a világűr területén széles körű szakértelemmel rendelkező nemzetközi szervezet, amely 2004-ben keretmegállapodást kötött az Európai Közösséggel. Ebből kifolyólag fontos partner a program végrehajtásában, és minden megfelelő kapcsolatot ki kell vele alakítani. Ezzel összefüggésben fontos, hogy az Unió a költségvetési rendeletnek megfelelően olyan pénzügyi partnerségi keretmegállapodást kössön az Európai Űrügynökséggel, amely a Bizottság, az Ügynökség és az Európai Űrügynökség közötti összes pénzügyi kapcsolatot szabályozza, biztosítja azok koherenciáját, és megfelel az Európai Űrügynökséggel kötött keretmegállapodásnak és különösen annak 5. cikkének. Mivel
  azonban
  az Európai Űrügynökség nem uniós szerv és nem áll az uniós jog hatálya alatt, az Unió és az uniós tagállamok érdekeinek védelme érdekében a 
  megállapodás megkötésének feltételéül
  kell
  szabni, hogy
  az Európai Űrügynökség
  megfelelő
  működési
  szabályokat vezessen be
  . A megállapodásnak továbbá tartalmaznia kell mindazokat a rendelkezéseket, amelyeket az Unió pénzügyi érdekeinek védelme megkíván. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

Az Európai Űrügynökség egy, a világűr területén széles körű szakértelemmel rendelkező nemzetközi szervezet, amely 2004-ben keretmegállapodást kötött az Európai Közösséggel. Ebből kifolyólag fontos partner a program végrehajtásában, és minden megfelelő kapcsolatot ki kell vele alakítani. Ezzel összefüggésben fontos, hogy az Unió a költségvetési rendeletnek megfelelően olyan pénzügyi partnerségi keretmegállapodást kössön az Európai Űrügynökséggel, amely a Bizottság, az Ügynökség és az Európai Űrügynökség közötti összes pénzügyi kapcsolatot szabályozza, biztosítja azok koherenciáját, és megfelel az Európai Űrügynökséggel kötött keretmegállapodásnak és különösen annak 5. cikkének. Mivel
  azonban
  az Európai Űrügynökség nem uniós szerv és nem áll az uniós jog hatálya alatt, az Unió és az uniós tagállamok érdekeinek védelme érdekében a 
  megállapodás megkötésének feltételéül
  kell
  szabni, hogy
  az Európai Űrügynökség
  megfelelő
  működési
  szabályokat vezessen be
  . A megállapodásnak továbbá tartalmaznia kell mindazokat a rendelkezéseket, amelyeket az Unió pénzügyi érdekeinek védelme megkíván.

| (29) | Az Európai Űrügynökség egy, a világűr területén széles körű szakértelemmel rendelkező nemzetközi szervezet, amely 2004-ben keretmegállapodást kötött az Európai Közösséggel. Ebből kifolyólag fontos partner a program végrehajtásában, és minden megfelelő kapcsolatot ki kell vele alakítani. Ezzel összefüggésben fontos, hogy az Unió a költségvetési rendeletnek megfelelően olyan pénzügyi partnerségi keretmegállapodást kössön az Európai Űrügynökséggel, amely a Bizottság, az Ügynökség és az Európai Űrügynökség közötti összes pénzügyi kapcsolatot szabályozza, biztosítja azok koherenciáját, és megfelel az Európai Űrügynökséggel kötött keretmegállapodásnak és különösen annak 5. cikkének. Mivel az Európai Űrügynökség nem uniós szerv és nem áll az uniós jog hatálya alatt, az Unió és az uniós tagállamok érdekeinek védelme érdekében a 
  megállapodásnak megfelelő követelményeket
  kell
  tartalmaznia
  az Európai Űrügynökség működési
  szabályai tekintetében
  . A megállapodásnak továbbá tartalmaznia kell mindazokat a rendelkezéseket, amelyeket az Unió pénzügyi érdekeinek védelme megkíván. |
| --- | --- |

(29)

Az Európai Űrügynökség egy, a világűr területén széles körű szakértelemmel rendelkező nemzetközi szervezet, amely 2004-ben keretmegállapodást kötött az Európai Közösséggel. Ebből kifolyólag fontos partner a program végrehajtásában, és minden megfelelő kapcsolatot ki kell vele alakítani. Ezzel összefüggésben fontos, hogy az Unió a költségvetési rendeletnek megfelelően olyan pénzügyi partnerségi keretmegállapodást kössön az Európai Űrügynökséggel, amely a Bizottság, az Ügynökség és az Európai Űrügynökség közötti összes pénzügyi kapcsolatot szabályozza, biztosítja azok koherenciáját, és megfelel az Európai Űrügynökséggel kötött keretmegállapodásnak és különösen annak 5. cikkének. Mivel az Európai Űrügynökség nem uniós szerv és nem áll az uniós jog hatálya alatt, az Unió és az uniós tagállamok érdekeinek védelme érdekében a 
  megállapodásnak megfelelő követelményeket
  kell
  tartalmaznia
  az Európai Űrügynökség működési
  szabályai tekintetében
  . A megállapodásnak továbbá tartalmaznia kell mindazokat a rendelkezéseket, amelyeket az Unió pénzügyi érdekeinek védelme megkíván.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

31 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (31) | Annak érdekében, hogy a Govsatcom irányításában strukturálisan biztosított legyen a felhasználók képviselete és a felhasználói igényeknek és elvárásoknak a tagállamokon
  , illetve a polgári és a katonai szakterületeken
  átívelő egysége, a felhasználókhoz szoros szálakkal kötődő uniós szervezeteknek, például
  az Európai Védelmi Ügynökségnek,
  az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek, az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökségnek, az Európai Halászati Ellenőrző Hivatalnak, A Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségének, a 
  Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálatnak /
  Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálatnak és a Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központnak meghatározott felhasználói csoportokkal kapcsolatban koordinációs feladatokat kell ellátniuk. Összesített szinten az Ügynökségnek
  és az Európai Védelmi Ügynökségnek
  kell képviselnie a 
  polgári, illetve a katonai
  felhasználói
  közösségeket
  , és nyomonkövetési feladatokat láthatnak el az operatív felhasználás, az igények, az elvárásoknak való megfelelés, valamint az igények és az elvárások változásai területén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(31)

Annak érdekében, hogy a Govsatcom irányításában strukturálisan biztosított legyen a felhasználók képviselete és a felhasználói igényeknek és elvárásoknak a tagállamokon
  , illetve a polgári és a katonai szakterületeken
  átívelő egysége, a felhasználókhoz szoros szálakkal kötődő uniós szervezeteknek, például
  az Európai Védelmi Ügynökségnek,
  az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek, az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökségnek, az Európai Halászati Ellenőrző Hivatalnak, A Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségének, a 
  Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálatnak /
  Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálatnak és a Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központnak meghatározott felhasználói csoportokkal kapcsolatban koordinációs feladatokat kell ellátniuk. Összesített szinten az Ügynökségnek
  és az Európai Védelmi Ügynökségnek
  kell képviselnie a 
  polgári, illetve a katonai
  felhasználói
  közösségeket
  , és nyomonkövetési feladatokat láthatnak el az operatív felhasználás, az igények, az elvárásoknak való megfelelés, valamint az igények és az elvárások változásai területén.

| (31) | Annak érdekében, hogy a GOVSATCOM irányításában strukturálisan biztosított legyen a felhasználók képviselete és a felhasználói igényeknek és elvárásoknak a tagállamokon átívelő egysége, a felhasználókhoz szoros szálakkal kötődő uniós szervezeteknek, például az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek, az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökségnek, az Európai Halászati Ellenőrző Hivatalnak, A Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségének, a Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálatnak és a Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központnak meghatározott felhasználói csoportokkal kapcsolatban koordinációs feladatokat kell ellátniuk. Összesített szinten az Ügynökségnek kell képviselnie a felhasználói
  közösséget
  , és nyomonkövetési feladatokat láthatnak el az operatív felhasználás, az igények, az elvárásoknak való megfelelés, valamint az igények és az elvárások változásai területén. |
| --- | --- |

(31)

Annak érdekében, hogy a GOVSATCOM irányításában strukturálisan biztosított legyen a felhasználók képviselete és a felhasználói igényeknek és elvárásoknak a tagállamokon átívelő egysége, a felhasználókhoz szoros szálakkal kötődő uniós szervezeteknek, például az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek, az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökségnek, az Európai Halászati Ellenőrző Hivatalnak, A Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségének, a Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálatnak és a Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központnak meghatározott felhasználói csoportokkal kapcsolatban koordinációs feladatokat kell ellátniuk. Összesített szinten az Ügynökségnek kell képviselnie a felhasználói
  közösséget
  , és nyomonkövetési feladatokat láthatnak el az operatív felhasználás, az igények, az elvárásoknak való megfelelés, valamint az igények és az elvárások változásai területén.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

36 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (36) | A biztonságos információáramlás biztosítása érdekében megfelelő szabályokat kell megállapítani annak biztosítására, hogy a program végrehajtásában részt vevő különböző köz- és magánszektorbeli jogalanyok és természetes személyek egymáshoz képest egyenértékű biztonsági szabályozások hatálya alá tartozzanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(36)

A biztonságos információáramlás biztosítása érdekében megfelelő szabályokat kell megállapítani annak biztosítására, hogy a program végrehajtásában részt vevő különböző köz- és magánszektorbeli jogalanyok és természetes személyek egymáshoz képest egyenértékű biztonsági szabályozások hatálya alá tartozzanak.

| (36) | A biztonságos információáramlás biztosítása érdekében megfelelő szabályokat kell megállapítani annak biztosítására, hogy a program végrehajtásában részt vevő különböző köz- és magánszektorbeli jogalanyok és természetes személyek egymáshoz képest egyenértékű biztonsági szabályozások hatálya alá tartozzanak
  ; ez az információkhoz való hozzáférés többszintű rendszerének létrehozásával, és következésképpen az információkhoz való hozzáférés biztonságának garantálásával valósulhat meg
  . |
| --- | --- |

(36)

A biztonságos információáramlás biztosítása érdekében megfelelő szabályokat kell megállapítani annak biztosítására, hogy a program végrehajtásában részt vevő különböző köz- és magánszektorbeli jogalanyok és természetes személyek egymáshoz képest egyenértékű biztonsági szabályozások hatálya alá tartozzanak
  ; ez az információkhoz való hozzáférés többszintű rendszerének létrehozásával, és következésképpen az információkhoz való hozzáférés biztonságának garantálásával valósulhat meg
  .

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

36 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (36a) | Az európai – földi és világűrbe telepített – űrinfrastruktúra kibervédelme kulcsfontosságú szerepet játszik a rendszerek folyamatos működésének biztosításában, valamint azok folyamatos feladatvégzésre és az előírt szolgáltatások nyújtására vonatkozó képességének fenntartásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(36a)

Az európai – földi és világűrbe telepített – űrinfrastruktúra kibervédelme kulcsfontosságú szerepet játszik a rendszerek folyamatos működésének biztosításában, valamint azok folyamatos feladatvégzésre és az előírt szolgáltatások nyújtására vonatkozó képességének fenntartásában.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

38 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (38) | A műholdas navigációs rendszereket egyre több kulcsfontosságú gazdasági ágazat – köztük kiemelten a közlekedés, a távközlés, a mezőgazdaság és az energiaágazat – veszi igénybe egyre nagyobb mértékben
  , és fontosak
  az Unió és az uniós tagállamok
  biztonságához és katonai védelméhez kapcsolódó tevékenységekkel fennálló szinergiák is
  . A műholdas navigáció feletti teljes körű ellenőrzés ezért garancia az Unió technológiai függetlenségére – ideértve hosszabb távon az infrastruktúrát alkotó berendezések komponenseivel kapcsolatos függetlenséget is –, és biztosítéka az Unió stratégiai autonómiájának. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(38)

A műholdas navigációs rendszereket egyre több kulcsfontosságú gazdasági ágazat – köztük kiemelten a közlekedés, a távközlés, a mezőgazdaság és az energiaágazat – veszi igénybe egyre nagyobb mértékben
  , és fontosak
  az Unió és az uniós tagállamok
  biztonságához és katonai védelméhez kapcsolódó tevékenységekkel fennálló szinergiák is
  . A műholdas navigáció feletti teljes körű ellenőrzés ezért garancia az Unió technológiai függetlenségére – ideértve hosszabb távon az infrastruktúrát alkotó berendezések komponenseivel kapcsolatos függetlenséget is –, és biztosítéka az Unió stratégiai autonómiájának.

| (38) | A műholdas navigációs rendszereket egyre több kulcsfontosságú gazdasági ágazat – köztük kiemelten a közlekedés, a távközlés, a mezőgazdaság és az energiaágazat – veszi igénybe egyre nagyobb mértékben
  . A műholdas navigációnak
  az Unió és az uniós tagállamok
  biztonsága tekintetében is szerepe van
  . A műholdas navigáció feletti teljes körű ellenőrzés ezért garancia az Unió technológiai függetlenségére – ideértve hosszabb távon az infrastruktúrát alkotó berendezések komponenseivel kapcsolatos függetlenséget is –, és biztosítéka az Unió stratégiai autonómiájának. |
| --- | --- |

(38)

A műholdas navigációs rendszereket egyre több kulcsfontosságú gazdasági ágazat – köztük kiemelten a közlekedés, a távközlés, a mezőgazdaság és az energiaágazat – veszi igénybe egyre nagyobb mértékben
  . A műholdas navigációnak
  az Unió és az uniós tagállamok
  biztonsága tekintetében is szerepe van
  . A műholdas navigáció feletti teljes körű ellenőrzés ezért garancia az Unió technológiai függetlenségére – ideértve hosszabb távon az infrastruktúrát alkotó berendezések komponenseivel kapcsolatos függetlenséget is –, és biztosítéka az Unió stratégiai autonómiájának.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

40 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (40) | Az EGNOS célja a meglévő globális navigációs műholdrendszerek, különösen pedig a Galileo rendszer által a nyilvános szolgáltatás keretében sugárzott jelek minőségének javítása. Az EGNOS által nyújtott szolgáltatásoknak elsősorban a tagállamok földrajzilag Európában fekvő területeit kell lefedniük, ideértve ebben az összefüggésben az Azori-szigetek, a Kanári-szigetek és Madeira területét is; a cél az, hogy e területek lefedése 2025 végéig megtörténjék. Az EGNOS szolgáltatásainak földrajzi lefedettsége a műszaki kötöttségek szabta határokon belül – az életbiztonsági szolgáltatás esetében nemzetközi megállapodások alapján – kiterjeszthető lehet a világ más területeire is. Az (EU) [2018/
  XXX]
  rendelet
  [EASA-rendelet]
  és a Galileo által nyújtott szolgáltatások minőségére vonatkozóan a légi közlekedés szempontjából szükséges ellenőrzések sérelme nélkül megjegyzendő, hogy noha a Galileo által kibocsátott jelek valóban segíthetik a légi járművek helyzetének meghatározását, légiforgalmi szolgáltatásnak (ATM) és léginavigációs szolgáltatásnak (ANS) csak a helyi vagy regionális kiegészítő (pontosító) rendszerek, mint például Európában az EGNOS szolgáltatásai tekinthetők. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40)

Az EGNOS célja a meglévő globális navigációs műholdrendszerek, különösen pedig a Galileo rendszer által a nyilvános szolgáltatás keretében sugárzott jelek minőségének javítása. Az EGNOS által nyújtott szolgáltatásoknak elsősorban a tagállamok földrajzilag Európában fekvő területeit kell lefedniük, ideértve ebben az összefüggésben az Azori-szigetek, a Kanári-szigetek és Madeira területét is; a cél az, hogy e területek lefedése 2025 végéig megtörténjék. Az EGNOS szolgáltatásainak földrajzi lefedettsége a műszaki kötöttségek szabta határokon belül – az életbiztonsági szolgáltatás esetében nemzetközi megállapodások alapján – kiterjeszthető lehet a világ más területeire is. Az (EU) [2018/
  XXX]
  rendelet
  [EASA-rendelet]
  és a Galileo által nyújtott szolgáltatások minőségére vonatkozóan a légi közlekedés szempontjából szükséges ellenőrzések sérelme nélkül megjegyzendő, hogy noha a Galileo által kibocsátott jelek valóban segíthetik a légi járművek helyzetének meghatározását, légiforgalmi szolgáltatásnak (ATM) és léginavigációs szolgáltatásnak (ANS) csak a helyi vagy regionális kiegészítő (pontosító) rendszerek, mint például Európában az EGNOS szolgáltatásai tekinthetők.

| (40) | Az EGNOS célja a meglévő globális navigációs műholdrendszerek, különösen pedig a Galileo rendszer által a nyilvános szolgáltatás keretében sugárzott jelek minőségének javítása. Az EGNOS által nyújtott szolgáltatásoknak elsősorban a tagállamok földrajzilag Európában fekvő területeit kell lefedniük, ideértve ebben az összefüggésben az Azori-szigetek, a Kanári-szigetek és Madeira területét is; a cél az, hogy e területek lefedése 2025 végéig megtörténjék. Az EGNOS szolgáltatásainak földrajzi lefedettsége a műszaki kötöttségek szabta határokon belül – az életbiztonsági szolgáltatás esetében nemzetközi megállapodások alapján – kiterjeszthető lehet a világ más területeire is. Az (EU) 2018/
  1139 európai parlamenti és tanácsi
  rendelet (1a) és a Galileo által nyújtott szolgáltatások minőségére
  és biztonsági teljesítményére
  vonatkozóan a légi közlekedés szempontjából szükséges ellenőrzések sérelme nélkül megjegyzendő, hogy noha a Galileo által kibocsátott jelek valóban segíthetik a légi járművek helyzetének meghatározását, légiforgalmi szolgáltatásnak (ATM) és léginavigációs szolgáltatásnak (ANS) csak a helyi vagy regionális kiegészítő (pontosító) rendszerek, mint például Európában az EGNOS szolgáltatásai tekinthetők. |
| --- | --- |

(40)

Az EGNOS célja a meglévő globális navigációs műholdrendszerek, különösen pedig a Galileo rendszer által a nyilvános szolgáltatás keretében sugárzott jelek minőségének javítása. Az EGNOS által nyújtott szolgáltatásoknak elsősorban a tagállamok földrajzilag Európában fekvő területeit kell lefedniük, ideértve ebben az összefüggésben az Azori-szigetek, a Kanári-szigetek és Madeira területét is; a cél az, hogy e területek lefedése 2025 végéig megtörténjék. Az EGNOS szolgáltatásainak földrajzi lefedettsége a műszaki kötöttségek szabta határokon belül – az életbiztonsági szolgáltatás esetében nemzetközi megállapodások alapján – kiterjeszthető lehet a világ más területeire is. Az (EU) 2018/
  1139 európai parlamenti és tanácsi
  rendelet (1a) és a Galileo által nyújtott szolgáltatások minőségére
  és biztonsági teljesítményére
  vonatkozóan a légi közlekedés szempontjából szükséges ellenőrzések sérelme nélkül megjegyzendő, hogy noha a Galileo által kibocsátott jelek valóban segíthetik a légi járművek helyzetének meghatározását, légiforgalmi szolgáltatásnak (ATM) és léginavigációs szolgáltatásnak (ANS) csak a helyi vagy regionális kiegészítő (pontosító) rendszerek, mint például Európában az EGNOS szolgáltatásai tekinthetők.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

40 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (40a) | Az EGNOS segítséget nyújthat a precíziós mezőgazdaságban, az európai termelők hulladékgazdálkodásában, a műtrágyák és gyomirtók túlzott használatának csökkentésében és a terményhozam optimalizálásában. Már létezik egy komoly EGNOS felhasználói közösség, de a navigációs technológiával kompatibilis mezőgazdasági gépek száma még korlátozott. Ezt a problémát kezelni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40a)

Az EGNOS segítséget nyújthat a precíziós mezőgazdaságban, az európai termelők hulladékgazdálkodásában, a műtrágyák és gyomirtók túlzott használatának csökkentésében és a terményhozam optimalizálásában. Már létezik egy komoly EGNOS felhasználói közösség, de a navigációs technológiával kompatibilis mezőgazdasági gépek száma még korlátozott. Ezt a problémát kezelni kell.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

41 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (41) | Különösen fontos biztosítani a Galileo és az EGNOS rendszer által nyújtott szolgáltatások folyamatosságát, fenntarthatóságát és jövőbeni rendelkezésre állását. Változó világunkban, a gyors piaci fejlődés mellett ugyanakkor ezeket a rendszereket tovább is kell fejleszteni, újabb generációjukat elő kell készíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(41)

Különösen fontos biztosítani a Galileo és az EGNOS rendszer által nyújtott szolgáltatások folyamatosságát, fenntarthatóságát és jövőbeni rendelkezésre állását. Változó világunkban, a gyors piaci fejlődés mellett ugyanakkor ezeket a rendszereket tovább is kell fejleszteni, újabb generációjukat elő kell készíteni.

| (41) | Különösen fontos biztosítani a Galileo és az EGNOS rendszer által nyújtott szolgáltatások folyamatosságát, fenntarthatóságát
  , biztonságát, megbízhatóságát, pontosságát
  és jövőbeni rendelkezésre állását. Változó világunkban, a gyors piaci fejlődés mellett ugyanakkor ezeket a rendszereket tovább is kell fejleszteni, újabb generációjukat elő kell készíteni. |
| --- | --- |

(41)

Különösen fontos biztosítani a Galileo és az EGNOS rendszer által nyújtott szolgáltatások folyamatosságát, fenntarthatóságát
  , biztonságát, megbízhatóságát, pontosságát
  és jövőbeni rendelkezésre állását. Változó világunkban, a gyors piaci fejlődés mellett ugyanakkor ezeket a rendszereket tovább is kell fejleszteni, újabb generációjukat elő kell készíteni.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

44 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (44a) | A Galileo és az EGNOS szolgáltatásai kihasználásának támogatása, valamint a downstream szolgáltatások elősegítése érdekében – különös tekintettel szállítási ágazatra – az illetékes hatóságoknak nemzetközi szinten egységes szabványokat és tanúsítási rendszereket kell kidolgozniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(44a)

A Galileo és az EGNOS szolgáltatásai kihasználásának támogatása, valamint a downstream szolgáltatások elősegítése érdekében – különös tekintettel szállítási ágazatra – az illetékes hatóságoknak nemzetközi szinten egységes szabványokat és tanúsítási rendszereket kell kidolgozniuk.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

45 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (45) | A földi infrastruktúrának a Galileo és az EGNOS szempontjából vett jelentősége és a Galileo és az EGNOS biztonságára gyakorolt hatása miatt indokolt, hogy az infrastruktúra helyét a Bizottság határozza meg. A rendszerek földi infrastruktúráját továbbra is nyílt, átlátható folyamat keretében kell kiépíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(45)

A földi infrastruktúrának a Galileo és az EGNOS szempontjából vett jelentősége és a Galileo és az EGNOS biztonságára gyakorolt hatása miatt indokolt, hogy az infrastruktúra helyét a Bizottság határozza meg. A rendszerek földi infrastruktúráját továbbra is nyílt, átlátható folyamat keretében kell kiépíteni.

törölve

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

46 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (46) | A Galileo és az EGNOS által – különösen a biztonság területén – kínált társadalmi-gazdasági előnyök minél nagyobb kihasználása érdekében
  azokban az esetekben, amikor az indokolt és előnyös, elő
  kell
  mozdítani az EGNOS és a Galileo által kínált
  szolgáltatások
  igénybevételét az Unió más szakpolitikáiban
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(46)

A Galileo és az EGNOS által – különösen a biztonság területén – kínált társadalmi-gazdasági előnyök minél nagyobb kihasználása érdekében
  azokban az esetekben, amikor az indokolt és előnyös, elő
  kell
  mozdítani az EGNOS és a Galileo által kínált
  szolgáltatások
  igénybevételét az Unió más szakpolitikáiban
  .

| (46) | A Galileo és az EGNOS által – különösen a biztonság területén – kínált társadalmi-gazdasági előnyök minél nagyobb kihasználása érdekében
  az EGNOS és a Galileo által kínált szolgáltatások igénybevételét lehetőség szerint integrálni
  kell
  az Unió más szakpolitikáiba. További fontos lépés emellett az említett
  szolgáltatások
  igénybevételének valamennyi tagállamban történő ösztönzése
  . |
| --- | --- |

(46)

A Galileo és az EGNOS által – különösen a biztonság területén – kínált társadalmi-gazdasági előnyök minél nagyobb kihasználása érdekében
  az EGNOS és a Galileo által kínált szolgáltatások igénybevételét lehetőség szerint integrálni
  kell
  az Unió más szakpolitikáiba. További fontos lépés emellett az említett
  szolgáltatások
  igénybevételének valamennyi tagállamban történő ösztönzése
  .

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

47 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (47) | A Kopernikusz célja, hogy önálló hozzáférést biztosítson a környezeti ismeretekhez és biztosítsa a Föld-megfigyelési és a geoinformációs szolgáltatások legfontosabb technológiáit, ezáltal pedig lehetővé tegye az Unió számára a független döntéshozatalt és fellépést egyebek mellett olyan területeken, mint a környezetvédelem, az éghajlatváltozás, a polgári védelem, a biztonság és a digitális gazdaság. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(47)

A Kopernikusz célja, hogy önálló hozzáférést biztosítson a környezeti ismeretekhez és biztosítsa a Föld-megfigyelési és a geoinformációs szolgáltatások legfontosabb technológiáit, ezáltal pedig lehetővé tegye az Unió számára a független döntéshozatalt és fellépést egyebek mellett olyan területeken, mint a környezetvédelem, az éghajlatváltozás, a polgári védelem, a biztonság és a digitális gazdaság.

| (47) | A Kopernikusz célja, hogy önálló hozzáférést biztosítson a környezeti ismeretekhez és biztosítsa a Föld-megfigyelési és a geoinformációs szolgáltatások legfontosabb technológiáit, ezáltal pedig lehetővé tegye az Unió számára a független döntéshozatalt és fellépést egyebek mellett olyan területeken, mint a környezetvédelem
  és azon belül a mezőgazdaság, a biodiverzitás, a földhasználat, az erdőgazdálkodás, a vidékfejlesztés és a halászat
  , az éghajlatváltozás, a 
  kulturális örökség helyszínei, a
  polgári védelem, a biztonság
  – beleértve az infrastruktúrák biztonságát –
  és a digitális gazdaság. |
| --- | --- |

(47)

A Kopernikusz célja, hogy önálló hozzáférést biztosítson a környezeti ismeretekhez és biztosítsa a Föld-megfigyelési és a geoinformációs szolgáltatások legfontosabb technológiáit, ezáltal pedig lehetővé tegye az Unió számára a független döntéshozatalt és fellépést egyebek mellett olyan területeken, mint a környezetvédelem
  és azon belül a mezőgazdaság, a biodiverzitás, a földhasználat, az erdőgazdálkodás, a vidékfejlesztés és a halászat
  , az éghajlatváltozás, a 
  kulturális örökség helyszínei, a
  polgári védelem, a biztonság
  – beleértve az infrastruktúrák biztonságát –
  és a digitális gazdaság.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

48 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (48) | A
  Kopernikusznak a folytonosság biztosítása mellett – a Föld-megfigyeléssel kapcsolatos kutatás, műszaki eredmények és innováció legújabb tendenciái, valamint a nagy adathalmazok elemzése és a mesterséges intelligencia területén bekövetkezett fejlemények és az azokkal kapcsolatos uniós szintű stratégiák és kezdeményezések figyelembevételével – tovább kell vinnie az uniós Föld-megfigyelési programot (Kopernikusz) létrehozó 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (17), illetőleg a Kopernikusz elődprogramját, a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés programját (GMES) létrehozó és az annak kezdeti működésére irányadó végrehajtási szabályokról rendelkező, az európai Föld-megfigyelési programról (18) (GMES) és annak kezdeti működéséről szóló 911/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (19) alapján végzett tevékenységet és annak eredményeit. A lehető legnagyobb mértékben ki kell használnia a tagállamoknak, az Európai Űrügynökségnek, az Eumetsatnak (20) és más szervezeteknek a világűrből végzett megfigyeléssel kapcsolatos kapacitásait, egy életképes európai kereskedelmi űrágazat kialakulásának elősegítése érdekében ideértve az európai kereskedelmi kezdeményezések ilyen jellegű kapacitásait is. Azokban az esetekben, amikor az lehetséges és helyénvaló, fel kell használnia továbbá az elsősorban a tagállamok által a 2007/2/EK irányelv alapján szolgáltatott, hozzáférhető lokális és kiegészítő adatokat is (21). Annak érdekében, hogy biztosítsa a helyszíni adatkészletekhez a Kopernikusz céljaira történő hatékony hozzáférést és az érintett adatok hatékony felhasználását, a Bizottságnak együttműködést kell folytatnia a tagállamokkal és az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(48)

A
  Kopernikusznak a folytonosság biztosítása mellett – a Föld-megfigyeléssel kapcsolatos kutatás, műszaki eredmények és innováció legújabb tendenciái, valamint a nagy adathalmazok elemzése és a mesterséges intelligencia területén bekövetkezett fejlemények és az azokkal kapcsolatos uniós szintű stratégiák és kezdeményezések figyelembevételével – tovább kell vinnie az uniós Föld-megfigyelési programot (Kopernikusz) létrehozó 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (17), illetőleg a Kopernikusz elődprogramját, a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés programját (GMES) létrehozó és az annak kezdeti működésére irányadó végrehajtási szabályokról rendelkező, az európai Föld-megfigyelési programról (18) (GMES) és annak kezdeti működéséről szóló 911/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (19) alapján végzett tevékenységet és annak eredményeit. A lehető legnagyobb mértékben ki kell használnia a tagállamoknak, az Európai Űrügynökségnek, az Eumetsatnak (20) és más szervezeteknek a világűrből végzett megfigyeléssel kapcsolatos kapacitásait, egy életképes európai kereskedelmi űrágazat kialakulásának elősegítése érdekében ideértve az európai kereskedelmi kezdeményezések ilyen jellegű kapacitásait is. Azokban az esetekben, amikor az lehetséges és helyénvaló, fel kell használnia továbbá az elsősorban a tagállamok által a 2007/2/EK irányelv alapján szolgáltatott, hozzáférhető lokális és kiegészítő adatokat is (21). Annak érdekében, hogy biztosítsa a helyszíni adatkészletekhez a Kopernikusz céljaira történő hatékony hozzáférést és az érintett adatok hatékony felhasználását, a Bizottságnak együttműködést kell folytatnia a tagállamokkal és az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel.

| (48) | Építeni kell a meglévő kapacitásokra, és azokat új, esetlegesen a felelős szervezetek által közösen fejlesztett eszközökkel kell kiegészíteni. E célból a Bizottságnak szorosan együtt kell működnie az Európai Űrügynökséggel, a tagállamokkal és adott esetben a releváns, űrben elhelyezett és lokális eszközökkel rendelkező egyéb szervezetekkel. A
  Kopernikusznak a folytonosság biztosítása mellett – a Föld-megfigyeléssel kapcsolatos kutatás, műszaki eredmények és innováció legújabb tendenciái, valamint a nagy adathalmazok elemzése és a mesterséges intelligencia területén bekövetkezett fejlemények és az azokkal kapcsolatos uniós szintű stratégiák és kezdeményezések figyelembevételével – tovább kell vinnie az uniós Föld-megfigyelési programot (Kopernikusz) létrehozó 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (17), illetőleg a Kopernikusz elődprogramját, a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés programját (GMES) létrehozó és az annak kezdeti működésére irányadó végrehajtási szabályokról rendelkező, az európai Föld-megfigyelési programról (18) (GMES) és annak kezdeti működéséről szóló 911/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (19) alapján végzett tevékenységet és annak eredményeit. A lehető legnagyobb mértékben ki kell használnia a tagállamoknak, az Európai Űrügynökségnek, az Eumetsatnak (20) és más szervezeteknek a világűrből végzett megfigyeléssel kapcsolatos kapacitásait, egy életképes európai kereskedelmi űrágazat kialakulásának elősegítése érdekében ideértve az európai kereskedelmi kezdeményezések ilyen jellegű kapacitásait is. Azokban az esetekben, amikor az lehetséges és helyénvaló, fel kell használnia továbbá az elsősorban a tagállamok által a 2007/2/EK irányelv alapján szolgáltatott, hozzáférhető lokális és kiegészítő adatokat is (21). Annak érdekében, hogy biztosítsa a helyszíni adatkészletekhez a Kopernikusz céljaira történő hatékony hozzáférést és az érintett adatok hatékony felhasználását, a Bizottságnak együttműködést kell folytatnia a tagállamokkal és az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel. |
| --- | --- |

(48)

Építeni kell a meglévő kapacitásokra, és azokat új, esetlegesen a felelős szervezetek által közösen fejlesztett eszközökkel kell kiegészíteni. E célból a Bizottságnak szorosan együtt kell működnie az Európai Űrügynökséggel, a tagállamokkal és adott esetben a releváns, űrben elhelyezett és lokális eszközökkel rendelkező egyéb szervezetekkel. A
  Kopernikusznak a folytonosság biztosítása mellett – a Föld-megfigyeléssel kapcsolatos kutatás, műszaki eredmények és innováció legújabb tendenciái, valamint a nagy adathalmazok elemzése és a mesterséges intelligencia területén bekövetkezett fejlemények és az azokkal kapcsolatos uniós szintű stratégiák és kezdeményezések figyelembevételével – tovább kell vinnie az uniós Föld-megfigyelési programot (Kopernikusz) létrehozó 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (17), illetőleg a Kopernikusz elődprogramját, a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés programját (GMES) létrehozó és az annak kezdeti működésére irányadó végrehajtási szabályokról rendelkező, az európai Föld-megfigyelési programról (18) (GMES) és annak kezdeti működéséről szóló 911/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (19) alapján végzett tevékenységet és annak eredményeit. A lehető legnagyobb mértékben ki kell használnia a tagállamoknak, az Európai Űrügynökségnek, az Eumetsatnak (20) és más szervezeteknek a világűrből végzett megfigyeléssel kapcsolatos kapacitásait, egy életképes európai kereskedelmi űrágazat kialakulásának elősegítése érdekében ideértve az európai kereskedelmi kezdeményezések ilyen jellegű kapacitásait is. Azokban az esetekben, amikor az lehetséges és helyénvaló, fel kell használnia továbbá az elsősorban a tagállamok által a 2007/2/EK irányelv alapján szolgáltatott, hozzáférhető lokális és kiegészítő adatokat is (21). Annak érdekében, hogy biztosítsa a helyszíni adatkészletekhez a Kopernikusz céljaira történő hatékony hozzáférést és az érintett adatok hatékony felhasználását, a Bizottságnak együttműködést kell folytatnia a tagállamokkal és az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

49 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (49a) | Az uniós társadalom és gazdaság tekintetében a Kopernikuszban rejlő lehetőségeket a közvetlen kedvezményezetteken túlmenően teljes körűen fel kell szabadítani, fokozva a felhasználók körében történő elterjedésre irányuló intézkedéseket, amihez további intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy az adatokat nem szakemberek is használni tudják, ösztönözve ezáltal a növekedést, a munkahelyteremtést és a tudástranszfert. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(49a)

Az uniós társadalom és gazdaság tekintetében a Kopernikuszban rejlő lehetőségeket a közvetlen kedvezményezetteken túlmenően teljes körűen fel kell szabadítani, fokozva a felhasználók körében történő elterjedésre irányuló intézkedéseket, amihez további intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy az adatokat nem szakemberek is használni tudják, ösztönözve ezáltal a növekedést, a munkahelyteremtést és a tudástranszfert.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

52 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (52) | Az adatbeszerzés területén a Kopernikusz keretében végzett tevékenység számára azt a célt kell kitűzni, hogy kiegészítse és fenntartsa a meglévő világűr-infrastruktúrát, előkészítse a műholdak hosszú távú élettartam végi lecserélését, továbbá új megfigyelési rendszerekkel kapcsolatos új küldetéseket kezdeményezzen a globális éghajlatváltozással összefüggő kihívások kezelésének támogatása (például az emberi tevékenységből eredő szén-dioxid-kibocsátás és más üvegházhatásúgáz-kibocsátások nyomon követése) céljából. A Kopernikusz keretében végzett tevékenységnek ki kell terjesztenie a globális megfigyelést a sarkvidéki területekre, továbbá támogatnia kell a környezetvédelmi szabályok betartatását, a jogszabályokon alapuló környezetvédelmi nyomon követést és jelentéstételt és az innovatív környezeti alkalmazásokat (például növénytermesztési hozammonitoring, vízgazdálkodási alkalmazások és korszerű tűzvédelmi megfigyelés). Ennek keretében a Kopernikusznak a lehető legnagyobb mértékben ki kell használnia az előző finanszírozási időszakban (2014–2020) rendelkezésére bocsátott eszközöket és élnie kell azok multiplikátorhatásával, miközben kapacitásainak további kiegészítése céljából új működési és üzleti modellekkel is kísérleteznie kell. A biztonság területén jelentkező változó felhasználói igények kielégítése érdekében a Kopernikusznak a tagállamokkal meglévő sikeres partnerségek kihasználásával és megfelelő irányítási mechanizmusok alkalmazásával tovább kell fejlesztenie biztonsági dimenzióját. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(52)

Az adatbeszerzés területén a Kopernikusz keretében végzett tevékenység számára azt a célt kell kitűzni, hogy kiegészítse és fenntartsa a meglévő világűr-infrastruktúrát, előkészítse a műholdak hosszú távú élettartam végi lecserélését, továbbá új megfigyelési rendszerekkel kapcsolatos új küldetéseket kezdeményezzen a globális éghajlatváltozással összefüggő kihívások kezelésének támogatása (például az emberi tevékenységből eredő szén-dioxid-kibocsátás és más üvegházhatásúgáz-kibocsátások nyomon követése) céljából. A Kopernikusz keretében végzett tevékenységnek ki kell terjesztenie a globális megfigyelést a sarkvidéki területekre, továbbá támogatnia kell a környezetvédelmi szabályok betartatását, a jogszabályokon alapuló környezetvédelmi nyomon követést és jelentéstételt és az innovatív környezeti alkalmazásokat (például növénytermesztési hozammonitoring, vízgazdálkodási alkalmazások és korszerű tűzvédelmi megfigyelés). Ennek keretében a Kopernikusznak a lehető legnagyobb mértékben ki kell használnia az előző finanszírozási időszakban (2014–2020) rendelkezésére bocsátott eszközöket és élnie kell azok multiplikátorhatásával, miközben kapacitásainak további kiegészítése céljából új működési és üzleti modellekkel is kísérleteznie kell. A biztonság területén jelentkező változó felhasználói igények kielégítése érdekében a Kopernikusznak a tagállamokkal meglévő sikeres partnerségek kihasználásával és megfelelő irányítási mechanizmusok alkalmazásával tovább kell fejlesztenie biztonsági dimenzióját.

| (52) | Az adatbeszerzés területén a Kopernikusz keretében végzett tevékenység számára azt a célt kell kitűzni, hogy kiegészítse és fenntartsa a meglévő világűr-infrastruktúrát, előkészítse a műholdak hosszú távú élettartam végi lecserélését, továbbá új megfigyelési rendszerekkel kapcsolatos új küldetéseket kezdeményezzen a globális éghajlatváltozással összefüggő kihívások kezelésének támogatása (például az emberi tevékenységből eredő szén-dioxid-kibocsátás és más üvegházhatásúgáz-kibocsátások nyomon követése) céljából
  , amely küldetések megvalósíthatóságát az Európai Űrügynökség jelenleg vizsgálja
  . A Kopernikusz keretében végzett tevékenységnek ki kell terjesztenie a globális megfigyelést a sarkvidéki területekre, továbbá támogatnia kell a környezetvédelmi szabályok betartatását, a jogszabályokon alapuló környezetvédelmi nyomon követést és jelentéstételt és az innovatív környezeti alkalmazásokat (például növénytermesztési hozammonitoring, vízgazdálkodási alkalmazások és korszerű tűzvédelmi megfigyelés). Ennek keretében a Kopernikusznak a lehető legnagyobb mértékben ki kell használnia az előző finanszírozási időszakban (2014–2020) rendelkezésére bocsátott eszközöket és élnie kell azok multiplikátorhatásával, miközben kapacitásainak további kiegészítése céljából új működési és üzleti modellekkel is kísérleteznie kell. A biztonság területén jelentkező változó felhasználói igények kielégítése érdekében a Kopernikusznak a tagállamokkal meglévő sikeres partnerségek kihasználásával és megfelelő irányítási mechanizmusok alkalmazásával tovább kell fejlesztenie biztonsági dimenzióját. |
| --- | --- |

(52)

Az adatbeszerzés területén a Kopernikusz keretében végzett tevékenység számára azt a célt kell kitűzni, hogy kiegészítse és fenntartsa a meglévő világűr-infrastruktúrát, előkészítse a műholdak hosszú távú élettartam végi lecserélését, továbbá új megfigyelési rendszerekkel kapcsolatos új küldetéseket kezdeményezzen a globális éghajlatváltozással összefüggő kihívások kezelésének támogatása (például az emberi tevékenységből eredő szén-dioxid-kibocsátás és más üvegházhatásúgáz-kibocsátások nyomon követése) céljából
  , amely küldetések megvalósíthatóságát az Európai Űrügynökség jelenleg vizsgálja
  . A Kopernikusz keretében végzett tevékenységnek ki kell terjesztenie a globális megfigyelést a sarkvidéki területekre, továbbá támogatnia kell a környezetvédelmi szabályok betartatását, a jogszabályokon alapuló környezetvédelmi nyomon követést és jelentéstételt és az innovatív környezeti alkalmazásokat (például növénytermesztési hozammonitoring, vízgazdálkodási alkalmazások és korszerű tűzvédelmi megfigyelés). Ennek keretében a Kopernikusznak a lehető legnagyobb mértékben ki kell használnia az előző finanszírozási időszakban (2014–2020) rendelkezésére bocsátott eszközöket és élnie kell azok multiplikátorhatásával, miközben kapacitásainak további kiegészítése céljából új működési és üzleti modellekkel is kísérleteznie kell. A biztonság területén jelentkező változó felhasználói igények kielégítése érdekében a Kopernikusznak a tagállamokkal meglévő sikeres partnerségek kihasználásával és megfelelő irányítási mechanizmusok alkalmazásával tovább kell fejlesztenie biztonsági dimenzióját.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

53 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (53) | Az adat- és információfeldolgozás területén a Kopernikusznak biztosítania kell a Kopernikusz alapszolgáltatásainak hosszú távú fenntarthatóságát és továbbfejlesztését, a közszektorban jelentkező és az Unió nemzetközi kötelezettségeiből fakadó igények kielégítése érdekében folytatott információszolgáltatást, valamint a kereskedelmi hasznosítás lehetőségeinek maximalizálását. A Kopernikusznak helyi, nemzeti, európai és globális léptékben egyaránt információkat kell szolgáltatnia különösen a légkör állapotáról; az óceánok állapotáról; a helyi, a nemzeti és az uniós szakpolitikák végrehajtását elősegítő szárazföld-monitoring céljaira; az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése céljaira; valamint a többek között a megelőzés révén megvalósuló veszélyhelyzet-kezelést, a környezetvédelmi szabályok betartatását, valamint a polgári biztonságot és az Unió ilyen irányú külső tevékenységét szolgáló térinformatikai információk körében. A Bizottságnak azonosítania kell a szolgáltatásnyújtás fenntarthatóságát elősegítő megfelelő szerződéses megállapodásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(53)

Az adat- és információfeldolgozás területén a Kopernikusznak biztosítania kell a Kopernikusz alapszolgáltatásainak hosszú távú fenntarthatóságát és továbbfejlesztését, a közszektorban jelentkező és az Unió nemzetközi kötelezettségeiből fakadó igények kielégítése érdekében folytatott információszolgáltatást, valamint a kereskedelmi hasznosítás lehetőségeinek maximalizálását. A Kopernikusznak helyi, nemzeti, európai és globális léptékben egyaránt információkat kell szolgáltatnia különösen a légkör állapotáról; az óceánok állapotáról; a helyi, a nemzeti és az uniós szakpolitikák végrehajtását elősegítő szárazföld-monitoring céljaira; az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése céljaira; valamint a többek között a megelőzés révén megvalósuló veszélyhelyzet-kezelést, a környezetvédelmi szabályok betartatását, valamint a polgári biztonságot és az Unió ilyen irányú külső tevékenységét szolgáló térinformatikai információk körében. A Bizottságnak azonosítania kell a szolgáltatásnyújtás fenntarthatóságát elősegítő megfelelő szerződéses megállapodásokat.

| (53) | Az adat- és információfeldolgozás területén a Kopernikusznak biztosítania kell a Kopernikusz alapszolgáltatásainak hosszú távú fenntarthatóságát és továbbfejlesztését, a közszektorban jelentkező és az Unió nemzetközi kötelezettségeiből fakadó igények kielégítése érdekében folytatott információszolgáltatást, valamint a kereskedelmi hasznosítás lehetőségeinek maximalizálását. A Kopernikusznak helyi, nemzeti, európai és globális léptékben egyaránt információkat kell szolgáltatnia különösen a légkör állapotáról
  és azon belül a levegőminőségről
  ; az óceánok állapotáról; a helyi, a nemzeti és az uniós szakpolitikák végrehajtását elősegítő szárazföld-monitoring céljaira; az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése céljaira; valamint a többek között a megelőzés révén megvalósuló veszélyhelyzet-kezelést, a környezetvédelmi szabályok betartatását, valamint a polgári biztonságot és az Unió ilyen irányú külső tevékenységét szolgáló térinformatikai információk körében. A Bizottságnak azonosítania kell a szolgáltatásnyújtás fenntarthatóságát elősegítő megfelelő szerződéses megállapodásokat. |
| --- | --- |

(53)

Az adat- és információfeldolgozás területén a Kopernikusznak biztosítania kell a Kopernikusz alapszolgáltatásainak hosszú távú fenntarthatóságát és továbbfejlesztését, a közszektorban jelentkező és az Unió nemzetközi kötelezettségeiből fakadó igények kielégítése érdekében folytatott információszolgáltatást, valamint a kereskedelmi hasznosítás lehetőségeinek maximalizálását. A Kopernikusznak helyi, nemzeti, európai és globális léptékben egyaránt információkat kell szolgáltatnia különösen a légkör állapotáról
  és azon belül a levegőminőségről
  ; az óceánok állapotáról; a helyi, a nemzeti és az uniós szakpolitikák végrehajtását elősegítő szárazföld-monitoring céljaira; az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése céljaira; valamint a többek között a megelőzés révén megvalósuló veszélyhelyzet-kezelést, a környezetvédelmi szabályok betartatását, valamint a polgári biztonságot és az Unió ilyen irányú külső tevékenységét szolgáló térinformatikai információk körében. A Bizottságnak azonosítania kell a szolgáltatásnyújtás fenntarthatóságát elősegítő megfelelő szerződéses megállapodásokat.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

54 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (54a) | A Kopernikusz célkitűzéseinek fenntartható alapon történő elérése érdekében egy bizottságot (a Kopernikusz albizottságot) lehetne létrehozni, hogy segítse a Bizottságot az Unió, a felhasználói fórumok, a tagállamok és a kormányközi szervezetek, valamint a magánszektor által a Kopernikuszhoz nyújtott hozzájárulások összehangolásának biztosításában, a lehető legjobban kihasználva a meglévő kapacitásokat és azonosítva az uniós szinten kezelendő hiányosságokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(54a)

A Kopernikusz célkitűzéseinek fenntartható alapon történő elérése érdekében egy bizottságot (a Kopernikusz albizottságot) lehetne létrehozni, hogy segítse a Bizottságot az Unió, a felhasználói fórumok, a tagállamok és a kormányközi szervezetek, valamint a magánszektor által a Kopernikuszhoz nyújtott hozzájárulások összehangolásának biztosításában, a lehető legjobban kihasználva a meglévő kapacitásokat és azonosítva az uniós szinten kezelendő hiányosságokat.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

55 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (55) | A várakozások szerint a Kopernikusz szolgáltatásainak valóra váltása elő fogja segíteni, hogy ezek a szolgáltatások elterjedjenek a felhasználók körében, tekintettel arra, hogy a felhasználók előre tisztában lesznek a szolgáltatások elérhetőségével és fejlődési irányával, továbbá elő fogja mozdítani a tagállamokkal és más felekkel való együttműködést. Ehhez
  a Bizottságnak
  és a 
  hozzá tartozó, szolgáltatásokat nyújtó
  megbízott
  szervezeteknek
   – a változó közszektorbeli elvárások és szakpolitikai igények kielégítése és ezzel együtt a Föld-megfigyelési adatok minél szélesebb körű felhasználása érdekében – szorosan együtt kell működniük Európa-szerte a különböző felhasználói közösségekkel a Kopernikusz szolgáltatásai és az általa szolgáltatott információk továbbfejlesztésében. A Bizottságnak és a tagállamoknak együttműködést kell folytatniuk egymással annak érdekében, hogy kialakítsák a Kopernikusz lokális komponensét, és a továbbfejlesztett Kopernikusz-szolgáltatások céljaira elősegítsék a helyszíni adatkészleteknek a világűrből származó adatkészletekkel való integrációját. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(55)

A várakozások szerint a Kopernikusz szolgáltatásainak valóra váltása elő fogja segíteni, hogy ezek a szolgáltatások elterjedjenek a felhasználók körében, tekintettel arra, hogy a felhasználók előre tisztában lesznek a szolgáltatások elérhetőségével és fejlődési irányával, továbbá elő fogja mozdítani a tagállamokkal és más felekkel való együttműködést. Ehhez
  a Bizottságnak
  és a 
  hozzá tartozó, szolgáltatásokat nyújtó
  megbízott
  szervezeteknek
   – a változó közszektorbeli elvárások és szakpolitikai igények kielégítése és ezzel együtt a Föld-megfigyelési adatok minél szélesebb körű felhasználása érdekében – szorosan együtt kell működniük Európa-szerte a különböző felhasználói közösségekkel a Kopernikusz szolgáltatásai és az általa szolgáltatott információk továbbfejlesztésében. A Bizottságnak és a tagállamoknak együttműködést kell folytatniuk egymással annak érdekében, hogy kialakítsák a Kopernikusz lokális komponensét, és a továbbfejlesztett Kopernikusz-szolgáltatások céljaira elősegítsék a helyszíni adatkészleteknek a világűrből származó adatkészletekkel való integrációját.

| (55) | A várakozások szerint a Kopernikusz szolgáltatásainak valóra váltása elő fogja segíteni, hogy ezek a szolgáltatások elterjedjenek a felhasználók körében, tekintettel arra, hogy a felhasználók előre tisztában lesznek a szolgáltatások elérhetőségével és fejlődési irányával, továbbá elő fogja mozdítani a tagállamokkal és más felekkel való együttműködést. Ehhez
  az Ügynökségnek
  és a 
  Kopernikusz
  megbízott
  szervezeteinek
   – a változó közszektorbeli elvárások és szakpolitikai igények kielégítése és ezzel együtt a Föld-megfigyelési adatok
  az európai polgárok érdekében történő
  minél szélesebb körű felhasználása érdekében – szorosan együtt kell működniük Európa-szerte a különböző felhasználói közösségekkel a Kopernikusz szolgáltatásai és az általa szolgáltatott információk továbbfejlesztésében. A Bizottságnak és a tagállamoknak együttműködést kell folytatniuk egymással annak érdekében, hogy kialakítsák a Kopernikusz lokális komponensét, és a továbbfejlesztett Kopernikusz-szolgáltatások céljaira elősegítsék a helyszíni adatkészleteknek a világűrből származó adatkészletekkel való integrációját. |
| --- | --- |

(55)

A várakozások szerint a Kopernikusz szolgáltatásainak valóra váltása elő fogja segíteni, hogy ezek a szolgáltatások elterjedjenek a felhasználók körében, tekintettel arra, hogy a felhasználók előre tisztában lesznek a szolgáltatások elérhetőségével és fejlődési irányával, továbbá elő fogja mozdítani a tagállamokkal és más felekkel való együttműködést. Ehhez
  az Ügynökségnek
  és a 
  Kopernikusz
  megbízott
  szervezeteinek
   – a változó közszektorbeli elvárások és szakpolitikai igények kielégítése és ezzel együtt a Föld-megfigyelési adatok
  az európai polgárok érdekében történő
  minél szélesebb körű felhasználása érdekében – szorosan együtt kell működniük Európa-szerte a különböző felhasználói közösségekkel a Kopernikusz szolgáltatásai és az általa szolgáltatott információk továbbfejlesztésében. A Bizottságnak és a tagállamoknak együttműködést kell folytatniuk egymással annak érdekében, hogy kialakítsák a Kopernikusz lokális komponensét, és a továbbfejlesztett Kopernikusz-szolgáltatások céljaira elősegítsék a helyszíni adatkészleteknek a világűrből származó adatkészletekkel való integrációját.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

56 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (56a) | A tagállamoknak, a Bizottságnak és a felelős szervezeteknek rendszeres időközönként a Kopernikusz program előnyeiről szóló tájékoztató kampányokat kellene folytatniuk, hozzáférést biztosítva valamennyi lehetséges felhasználó számára a releváns információkhoz és adatokhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(56a)

A tagállamoknak, a Bizottságnak és a felelős szervezeteknek rendszeres időközönként a Kopernikusz program előnyeiről szóló tájékoztató kampányokat kellene folytatniuk, hozzáférést biztosítva valamennyi lehetséges felhasználó számára a releváns információkhoz és adatokhoz.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

57 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (57a) | A Kopernikusz éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatásai – bár még a működést megelőző szakaszban vannak – már jó úton haladnak, mivel a felhasználók száma 2015 és 2016 között megkétszereződött. Valamennyi éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatásnak mielőbb teljes mértékben működőképessé kell válnia, és ezáltal biztosítania kell az éghajlatváltozás enyhítésére és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló hatékony fellépésekhez szükséges folyamatos adatáramlást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(57a)

A Kopernikusz éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatásai – bár még a működést megelőző szakaszban vannak – már jó úton haladnak, mivel a felhasználók száma 2015 és 2016 között megkétszereződött. Valamennyi éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatásnak mielőbb teljes mértékben működőképessé kell válnia, és ezáltal biztosítania kell az éghajlatváltozás enyhítésére és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló hatékony fellépésekhez szükséges folyamatos adatáramlást.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

59 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (59) | Annak elősegítése és megkönnyítése érdekében, hogy a Föld-megfigyelési adatokat és technológiákat a helyi hatóságok, a kis- és középvállalkozások, valamint a tudományos szakemberek és a kutatók egyaránt felhasználják, a felhasználókat célzó intézkedések révén ösztönözni kell a Kopernikusz-adatok terjesztését szolgáló, a nemzeti és a regionális szerveket is magukban foglaló célzott hálózatok kialakítását. Ebből a célból a Bizottságnak és a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy szorosabb kapcsolatokat alakítsanak ki a Kopernikusz, valamint az uniós és a nemzeti szakpolitikák között, és ezáltal ösztönözzék a kereslet bővülését a kereskedelmi alkalmazások és szolgáltatások iránt, lehetővé tegyék a vállalkozások, különösen pedig a kis- és középvállalkozások és az induló vállalkozások számára a Kopernikusz-adatokon és a Kopernikusz-információkon alapuló alkalmazások kifejlesztését, végső soron pedig versenyképes ökoszisztémát alakítsanak ki Európában a Föld-megfigyelési adatok számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(59)

Annak elősegítése és megkönnyítése érdekében, hogy a Föld-megfigyelési adatokat és technológiákat a helyi hatóságok, a kis- és középvállalkozások, valamint a tudományos szakemberek és a kutatók egyaránt felhasználják, a felhasználókat célzó intézkedések révén ösztönözni kell a Kopernikusz-adatok terjesztését szolgáló, a nemzeti és a regionális szerveket is magukban foglaló célzott hálózatok kialakítását. Ebből a célból a Bizottságnak és a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy szorosabb kapcsolatokat alakítsanak ki a Kopernikusz, valamint az uniós és a nemzeti szakpolitikák között, és ezáltal ösztönözzék a kereslet bővülését a kereskedelmi alkalmazások és szolgáltatások iránt, lehetővé tegyék a vállalkozások, különösen pedig a kis- és középvállalkozások és az induló vállalkozások számára a Kopernikusz-adatokon és a Kopernikusz-információkon alapuló alkalmazások kifejlesztését, végső soron pedig versenyképes ökoszisztémát alakítsanak ki Európában a Föld-megfigyelési adatok számára.

| (59) | Annak elősegítése és megkönnyítése érdekében, hogy a Föld-megfigyelési adatokat és technológiákat a helyi
  és regionális
  hatóságok, a kis- és középvállalkozások, valamint a tudományos szakemberek és a kutatók egyaránt felhasználják, a felhasználókat célzó intézkedések révén ösztönözni kell a Kopernikusz-adatok terjesztését szolgáló, a nemzeti és a regionális szerveket is magukban foglaló célzott hálózatok kialakítását. Ebből a célból a Bizottságnak és a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy szorosabb kapcsolatokat alakítsanak ki a Kopernikusz, valamint az uniós és a nemzeti szakpolitikák között, és ezáltal ösztönözzék a kereslet bővülését a kereskedelmi alkalmazások és szolgáltatások iránt, lehetővé tegyék a vállalkozások, különösen pedig a kis- és középvállalkozások és az induló vállalkozások számára a Kopernikusz-adatokon és a Kopernikusz-információkon alapuló alkalmazások kifejlesztését, végső soron pedig versenyképes ökoszisztémát alakítsanak ki Európában a Föld-megfigyelési adatok számára. |
| --- | --- |

(59)

Annak elősegítése és megkönnyítése érdekében, hogy a Föld-megfigyelési adatokat és technológiákat a helyi
  és regionális
  hatóságok, a kis- és középvállalkozások, valamint a tudományos szakemberek és a kutatók egyaránt felhasználják, a felhasználókat célzó intézkedések révén ösztönözni kell a Kopernikusz-adatok terjesztését szolgáló, a nemzeti és a regionális szerveket is magukban foglaló célzott hálózatok kialakítását. Ebből a célból a Bizottságnak és a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy szorosabb kapcsolatokat alakítsanak ki a Kopernikusz, valamint az uniós és a nemzeti szakpolitikák között, és ezáltal ösztönözzék a kereslet bővülését a kereskedelmi alkalmazások és szolgáltatások iránt, lehetővé tegyék a vállalkozások, különösen pedig a kis- és középvállalkozások és az induló vállalkozások számára a Kopernikusz-adatokon és a Kopernikusz-információkon alapuló alkalmazások kifejlesztését, végső soron pedig versenyképes ökoszisztémát alakítsanak ki Európában a Föld-megfigyelési adatok számára.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

59 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (59a) | Tekintettel arra, hogy a műholdképek, amelyek például megbízható és időszerű információkat biztosítanak a növény- és a talajviszonyokról, nagy potenciállal rendelkeznek a fenntartható és hatékony erőforrás-gazdálkodás terén, ezt a szolgáltatást tovább kell fejleszteni a végfelhasználói igények kielégítése és az adatkapcsolat biztosítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(59a)

Tekintettel arra, hogy a műholdképek, amelyek például megbízható és időszerű információkat biztosítanak a növény- és a talajviszonyokról, nagy potenciállal rendelkeznek a fenntartható és hatékony erőforrás-gazdálkodás terén, ezt a szolgáltatást tovább kell fejleszteni a végfelhasználói igények kielégítése és az adatkapcsolat biztosítása érdekében.

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

62 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (62) | Az Európai Parlament és a Tanács többszöri felkérése nyomán az Unió az
  űrmegfigyelést és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követését támogató keret létrehozásáról szóló, 2014. április 16-i
  541/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal keretet hozott létre az űrmegfigyelés és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követése (a továbbiakban: SST) támogatására (24). Az űrszemét ma már komolyan veszélyezteti a világűrrel kapcsolatos tevékenység biztonságát és fenntarthatóságát. Ezért az SST létfontosságú a program komponensei és az azok által az uniós szakpolitikák számára nyújtott támogatás fenntartásához. Azzal, hogy elősegíti az űrszemét képződésének megelőzését, az SST hozzájárul annak biztosításához, hogy a világűrhöz fenntartható és garantált módon lehessen hozzáférni és azt fenntartható és garantált módon lehessen hasznosítani, amihez világszinten is közös érdek fűződik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(62)

Az Európai Parlament és a Tanács többszöri felkérése nyomán az Unió az
  űrmegfigyelést és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követését támogató keret létrehozásáról szóló, 2014. április 16-i
  541/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal keretet hozott létre az űrmegfigyelés és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követése (a továbbiakban: SST) támogatására (24). Az űrszemét ma már komolyan veszélyezteti a világűrrel kapcsolatos tevékenység biztonságát és fenntarthatóságát. Ezért az SST létfontosságú a program komponensei és az azok által az uniós szakpolitikák számára nyújtott támogatás fenntartásához. Azzal, hogy elősegíti az űrszemét képződésének megelőzését, az SST hozzájárul annak biztosításához, hogy a világűrhöz fenntartható és garantált módon lehessen hozzáférni és azt fenntartható és garantált módon lehessen hasznosítani, amihez világszinten is közös érdek fűződik.

| (62) | Az Európai Parlament és a Tanács többszöri felkérése nyomán az Unió az 541/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal (24) keretet hozott létre az űrmegfigyelés és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követése (a továbbiakban: SST) támogatására. Az űrszemét ma már komolyan veszélyezteti a világűrrel kapcsolatos tevékenység biztonságát és fenntarthatóságát. Ezért az SST létfontosságú a program komponensei és az azok által az uniós szakpolitikák számára nyújtott támogatás fenntartásához. Azzal, hogy elősegíti az űrszemét képződésének megelőzését, az SST hozzájárul annak biztosításához, hogy a világűrhöz fenntartható és garantált módon lehessen hozzáférni és azt fenntartható és garantált módon lehessen hasznosítani, amihez világszinten is közös érdek fűződik.
  Az SST célja a Föld körüli pályán mozgó űrszemét „takarítását” célzó projektek előkészítésének elősegítése is. |
| --- | --- |

(62)

Az Európai Parlament és a Tanács többszöri felkérése nyomán az Unió az 541/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal (24) keretet hozott létre az űrmegfigyelés és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követése (a továbbiakban: SST) támogatására. Az űrszemét ma már komolyan veszélyezteti a világűrrel kapcsolatos tevékenység biztonságát és fenntarthatóságát. Ezért az SST létfontosságú a program komponensei és az azok által az uniós szakpolitikák számára nyújtott támogatás fenntartásához. Azzal, hogy elősegíti az űrszemét képződésének megelőzését, az SST hozzájárul annak biztosításához, hogy a világűrhöz fenntartható és garantált módon lehessen hozzáférni és azt fenntartható és garantált módon lehessen hasznosítani, amihez világszinten is közös érdek fűződik.
  Az SST célja a Föld körüli pályán mozgó űrszemét „takarítását” célzó projektek előkészítésének elősegítése is.

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

63 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (63) | Az SST-nek javítania kell az SST-képességek műszaki paramétereit és autonómiáját. Ebből a célból azt kell eredményeznie, hogy az SST-érzékelők hálózata által előállított adatokra támaszkodva létrejöjjön egy autonóm európai jegyzék az űrobjektumokról. Emellett az SST-nek továbbra is támogatnia kell az SST-szolgáltatások megvalósítását és fenntartását. Mivel az SST felhasználó-központú rendszer, megfelelő mechanizmusokat kell kialakítani a felhasználói igények összegyűjtésére, ideértve a biztonsággal kapcsolatos igényeket is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(63)

Az SST-nek javítania kell az SST-képességek műszaki paramétereit és autonómiáját. Ebből a célból azt kell eredményeznie, hogy az SST-érzékelők hálózata által előállított adatokra támaszkodva létrejöjjön egy autonóm európai jegyzék az űrobjektumokról. Emellett az SST-nek továbbra is támogatnia kell az SST-szolgáltatások megvalósítását és fenntartását. Mivel az SST felhasználó-központú rendszer, megfelelő mechanizmusokat kell kialakítani a felhasználói igények összegyűjtésére, ideértve a biztonsággal kapcsolatos igényeket is.

| (63) | Az SST-nek javítania kell az SST-képességek műszaki paramétereit és autonómiáját. Ebből a célból azt kell eredményeznie, hogy az SST-érzékelők hálózata által előállított adatokra támaszkodva létrejöjjön egy autonóm európai jegyzék az űrobjektumokról.
  A jegyzék követhetné az egyéb, űriparral rendelkező nemzetek példáját, és egyes adatait elérhetővé tehetné nem kereskedelmi, illetve kutatási célokra.
  Emellett az SST-nek továbbra is támogatnia kell az SST-szolgáltatások megvalósítását és fenntartását. Mivel az SST felhasználó-központú rendszer, megfelelő mechanizmusokat kell kialakítani a felhasználói igények összegyűjtésére, ideértve a biztonsággal
  , és a releváns információk közintézmények számára és közintézményektől történő, a rendszer hatékonyságának fokozását célzó továbbításával
  kapcsolatos igényeket is. |
| --- | --- |

(63)

Az SST-nek javítania kell az SST-képességek műszaki paramétereit és autonómiáját. Ebből a célból azt kell eredményeznie, hogy az SST-érzékelők hálózata által előállított adatokra támaszkodva létrejöjjön egy autonóm európai jegyzék az űrobjektumokról.
  A jegyzék követhetné az egyéb, űriparral rendelkező nemzetek példáját, és egyes adatait elérhetővé tehetné nem kereskedelmi, illetve kutatási célokra.
  Emellett az SST-nek továbbra is támogatnia kell az SST-szolgáltatások megvalósítását és fenntartását. Mivel az SST felhasználó-központú rendszer, megfelelő mechanizmusokat kell kialakítani a felhasználói igények összegyűjtésére, ideértve a biztonsággal
  , és a releváns információk közintézmények számára és közintézményektől történő, a rendszer hatékonyságának fokozását célzó továbbításával
  kapcsolatos igényeket is.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

67 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (67) | Emellett az SST tevékenységének – a világűrben folytatott tevékenység biztonságának és fenntarthatóságának biztosítása érdekében – ki kell egészítenie a meglévő enyhítő intézkedéseket, köztük az ENSZ Világűrbizottságának (COPUOS) az űrszemét csökkentéséről szóló iránymutatását, a világűrben folytatott tevékenység hosszú távú fenntarthatóságáról szóló iránymutatást és más kezdeményezéseket. Az összeütközések kockázatának csökkentése érdekében az SST-nek emellett törekednie kell a szinergiák kialakítására az űrszemét aktív
  eltávolítását
  és
  semlegesítését célzó kezdeményezésekkel
  . Az SST-nek hozzá kell járulnia a világűr békés célú igénybevételének és megismerésének biztosításához. A világűrben végzett tevékenység intenzívebbé válása kihathat a világűrbeli közlekedés szervezésével kapcsolatos nemzetközi kezdeményezésekre. Az Uniónak figyelemmel kell kísérnie az ilyen irányú fejleményeket, és szükség esetén figyelembe veheti őket a jelenlegi többéves pénzügyi keret félidei értékelésében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(67)

Emellett az SST tevékenységének – a világűrben folytatott tevékenység biztonságának és fenntarthatóságának biztosítása érdekében – ki kell egészítenie a meglévő enyhítő intézkedéseket, köztük az ENSZ Világűrbizottságának (COPUOS) az űrszemét csökkentéséről szóló iránymutatását, a világűrben folytatott tevékenység hosszú távú fenntarthatóságáról szóló iránymutatást és más kezdeményezéseket. Az összeütközések kockázatának csökkentése érdekében az SST-nek emellett törekednie kell a szinergiák kialakítására az űrszemét aktív
  eltávolítását
  és
  semlegesítését célzó kezdeményezésekkel
  . Az SST-nek hozzá kell járulnia a világűr békés célú igénybevételének és megismerésének biztosításához. A világűrben végzett tevékenység intenzívebbé válása kihathat a világűrbeli közlekedés szervezésével kapcsolatos nemzetközi kezdeményezésekre. Az Uniónak figyelemmel kell kísérnie az ilyen irányú fejleményeket, és szükség esetén figyelembe veheti őket a jelenlegi többéves pénzügyi keret félidei értékelésében.

| (67) | Emellett az SST tevékenységének – a világűrben folytatott tevékenység biztonságának és fenntarthatóságának biztosítása érdekében – ki kell egészítenie a meglévő enyhítő intézkedéseket, köztük az ENSZ Világűrbizottságának (COPUOS) az űrszemét csökkentéséről szóló iránymutatását, a világűrben folytatott tevékenység hosszú távú fenntarthatóságáról szóló iránymutatást és más kezdeményezéseket. Az összeütközések kockázatának csökkentése érdekében az SST-nek emellett törekednie kell a szinergiák kialakítására az
  olyan kezdeményezésekkel, amelyek célja az
  űrszemét aktív
  eltávolítására szolgáló technológiai rendszerek kifejlesztésének
  és
  bevezetésének előmozdítása
  . Az SST-nek hozzá kell járulnia a világűr békés célú igénybevételének és megismerésének biztosításához. A világűrben végzett tevékenység intenzívebbé válása kihathat a világűrbeli közlekedés szervezésével kapcsolatos nemzetközi kezdeményezésekre. Az Uniónak figyelemmel kell kísérnie az ilyen irányú fejleményeket, és szükség esetén figyelembe veheti őket a jelenlegi többéves pénzügyi keret félidei értékelésében. |
| --- | --- |

(67)

Emellett az SST tevékenységének – a világűrben folytatott tevékenység biztonságának és fenntarthatóságának biztosítása érdekében – ki kell egészítenie a meglévő enyhítő intézkedéseket, köztük az ENSZ Világűrbizottságának (COPUOS) az űrszemét csökkentéséről szóló iránymutatását, a világűrben folytatott tevékenység hosszú távú fenntarthatóságáról szóló iránymutatást és más kezdeményezéseket. Az összeütközések kockázatának csökkentése érdekében az SST-nek emellett törekednie kell a szinergiák kialakítására az
  olyan kezdeményezésekkel, amelyek célja az
  űrszemét aktív
  eltávolítására szolgáló technológiai rendszerek kifejlesztésének
  és
  bevezetésének előmozdítása
  . Az SST-nek hozzá kell járulnia a világűr békés célú igénybevételének és megismerésének biztosításához. A világűrben végzett tevékenység intenzívebbé válása kihathat a világűrbeli közlekedés szervezésével kapcsolatos nemzetközi kezdeményezésekre. Az Uniónak figyelemmel kell kísérnie az ilyen irányú fejleményeket, és szükség esetén figyelembe veheti őket a jelenlegi többéves pénzügyi keret félidei értékelésében.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

70 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (70) | Az űridőjárás szélsőséges és intenzívebb eseményei veszélyeztethetik a polgárok biztonságát, és zavart idézhetnek elő a világűrbe telepített és a földi infrastruktúra működésében. Ezért a program részeként létre kell hozni egy, az űridőjárással foglalkozó funkciót, amelynek célja az űridőjárással kapcsolatos kockázatok és a kapcsolódó felhasználói igények értékelése, az űridőjárás jelenségeivel kapcsolatos tudatosságnövelés, az űridőjárással összefüggő felhasználó-központú szolgáltatások megvalósításának biztosítása, valamint a tagállami képességek javítása az űrmeteorológiai szolgáltatások területén. A Bizottságnak a felhasználói igények, a kockázatok és a műszaki felkészültség figyelembevételével meg kell határoznia, mely ágazatok élveznek előnyt az űridőjárással kapcsolatos operatív szolgáltatások igénybevételében. Hosszú távon más ágazatok igényei is kielégíthetők lehetnek. A szolgáltatásoknak a felhasználók igényeihez igazodó uniós szintű megvalósítása célzott, koordinált, folyamatos kutatási-fejlesztési tevékenységet igényel az űrmeteorológiai szolgáltatások fejlődésének támogatása területén. Az űrmeteorológiai szolgáltatások megvalósításának a meglévő nemzeti és uniós képességeken kell alapulnia, és lehetővé kell tennie a tagállamok széles körű részvételét, valamint a magánszektornak a folyamatba való bekapcsolódását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(70)

Az űridőjárás szélsőséges és intenzívebb eseményei veszélyeztethetik a polgárok biztonságát, és zavart idézhetnek elő a világűrbe telepített és a földi infrastruktúra működésében. Ezért a program részeként létre kell hozni egy, az űridőjárással foglalkozó funkciót, amelynek célja az űridőjárással kapcsolatos kockázatok és a kapcsolódó felhasználói igények értékelése, az űridőjárás jelenségeivel kapcsolatos tudatosságnövelés, az űridőjárással összefüggő felhasználó-központú szolgáltatások megvalósításának biztosítása, valamint a tagállami képességek javítása az űrmeteorológiai szolgáltatások területén. A Bizottságnak a felhasználói igények, a kockázatok és a műszaki felkészültség figyelembevételével meg kell határoznia, mely ágazatok élveznek előnyt az űridőjárással kapcsolatos operatív szolgáltatások igénybevételében. Hosszú távon más ágazatok igényei is kielégíthetők lehetnek. A szolgáltatásoknak a felhasználók igényeihez igazodó uniós szintű megvalósítása célzott, koordinált, folyamatos kutatási-fejlesztési tevékenységet igényel az űrmeteorológiai szolgáltatások fejlődésének támogatása területén. Az űrmeteorológiai szolgáltatások megvalósításának a meglévő nemzeti és uniós képességeken kell alapulnia, és lehetővé kell tennie a tagállamok széles körű részvételét, valamint a magánszektornak a folyamatba való bekapcsolódását.

| (70) | Az űridőjárás szélsőséges és intenzívebb eseményei veszélyeztethetik a polgárok biztonságát, és zavart idézhetnek elő a világűrbe telepített és a földi infrastruktúra működésében. Ezért a program részeként létre kell hozni egy, az űridőjárással foglalkozó funkciót, amelynek célja az űridőjárással kapcsolatos kockázatok és a kapcsolódó felhasználói igények értékelése, az űridőjárás jelenségeivel kapcsolatos tudatosságnövelés, az űridőjárással összefüggő felhasználó-központú szolgáltatások megvalósításának biztosítása, valamint a tagállami képességek javítása az űrmeteorológiai szolgáltatások területén. A Bizottságnak a felhasználói igények, a kockázatok és a műszaki felkészültség figyelembevételével meg kell határoznia, mely ágazatok élveznek előnyt az űridőjárással kapcsolatos operatív szolgáltatások igénybevételében. Hosszú távon más ágazatok igényei is kielégíthetők lehetnek. A szolgáltatásoknak a felhasználók igényeihez igazodó uniós szintű megvalósítása célzott, koordinált, folyamatos kutatási-fejlesztési tevékenységet igényel az űrmeteorológiai szolgáltatások fejlődésének támogatása területén. Az űrmeteorológiai szolgáltatások megvalósításának a meglévő nemzeti és uniós képességeken kell alapulnia, és lehetővé kell tennie a tagállamok
  , nemzetközi szervezetek
  széles körű részvételét, valamint a magánszektornak a folyamatba való bekapcsolódását. |
| --- | --- |

(70)

Az űridőjárás szélsőséges és intenzívebb eseményei veszélyeztethetik a polgárok biztonságát, és zavart idézhetnek elő a világűrbe telepített és a földi infrastruktúra működésében. Ezért a program részeként létre kell hozni egy, az űridőjárással foglalkozó funkciót, amelynek célja az űridőjárással kapcsolatos kockázatok és a kapcsolódó felhasználói igények értékelése, az űridőjárás jelenségeivel kapcsolatos tudatosságnövelés, az űridőjárással összefüggő felhasználó-központú szolgáltatások megvalósításának biztosítása, valamint a tagállami képességek javítása az űrmeteorológiai szolgáltatások területén. A Bizottságnak a felhasználói igények, a kockázatok és a műszaki felkészültség figyelembevételével meg kell határoznia, mely ágazatok élveznek előnyt az űridőjárással kapcsolatos operatív szolgáltatások igénybevételében. Hosszú távon más ágazatok igényei is kielégíthetők lehetnek. A szolgáltatásoknak a felhasználók igényeihez igazodó uniós szintű megvalósítása célzott, koordinált, folyamatos kutatási-fejlesztési tevékenységet igényel az űrmeteorológiai szolgáltatások fejlődésének támogatása területén. Az űrmeteorológiai szolgáltatások megvalósításának a meglévő nemzeti és uniós képességeken kell alapulnia, és lehetővé kell tennie a tagállamok
  , nemzetközi szervezetek
  széles körű részvételét, valamint a magánszektornak a folyamatba való bekapcsolódását.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

73 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (73) | A Govsatcom hangsúlyos biztonsági vonatkozásokkal rendelkező, felhasználó-központú program. Igénybevételének esetei három fő csoportra tagolhatók: válságkezelés,
  amely a közös biztonság- és védelempolitika hatálya alá tartozó polgári és katonai missziókra és műveletekre, a
  természeti
  katasztrófákra
  és
  az
  ember
  által előidézett katasztrófahelyzetekre
  ,
  a
  humanitárius
  válsághelyzetekre, valamint a
  tengeri
  veszélyhelyzetekre terjedhet ki
  ; térfigyelés, amely a határőrizetre, a határövezetek felügyeletére, a tengeri határőrizetre, a tengerfelügyeletre és az illegális kereskedelem felügyeletére terjedhet ki; kulcsfontosságú infrastruktúra, amely a diplomáciai hálózatokra, a rendőrség által folytatott kommunikációra, a kritikus infrastruktúrára (például energia, közlekedés, gátak) és a világűrbe telepített
  infrastruktúrára
  terjedhet ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(73)

A Govsatcom hangsúlyos biztonsági vonatkozásokkal rendelkező, felhasználó-központú program. Igénybevételének esetei három fő csoportra tagolhatók: válságkezelés,
  amely a közös biztonság- és védelempolitika hatálya alá tartozó polgári és katonai missziókra és műveletekre, a
  természeti
  katasztrófákra
  és
  az
  ember
  által előidézett katasztrófahelyzetekre
  ,
  a
  humanitárius
  válsághelyzetekre, valamint a
  tengeri
  veszélyhelyzetekre terjedhet ki
  ; térfigyelés, amely a határőrizetre, a határövezetek felügyeletére, a tengeri határőrizetre, a tengerfelügyeletre és az illegális kereskedelem felügyeletére terjedhet ki; kulcsfontosságú infrastruktúra, amely a diplomáciai hálózatokra, a rendőrség által folytatott kommunikációra, a kritikus infrastruktúrára (például energia, közlekedés, gátak) és a világűrbe telepített
  infrastruktúrára
  terjedhet ki.

| (73) | A Govsatcom hangsúlyos biztonsági vonatkozásokkal rendelkező, felhasználó-központú program. Igénybevételének esetei három fő csoportra tagolhatók: válságkezelés, természeti és ember
  okozta katasztrófák
  , humanitárius
  válságok és
  tengeri
  vészhelyzetek
  ; térfigyelés, amely a határőrizetre, a határövezetek felügyeletére, a tengeri határőrizetre, a tengerfelügyeletre és az illegális kereskedelem felügyeletére terjedhet ki; kulcsfontosságú infrastruktúra, amely a diplomáciai hálózatokra, a rendőrség által folytatott kommunikációra, a 
  digitális infrastruktúrára (például adatközpontok, szerverek), a
  kritikus infrastruktúrára (például energia, közlekedés,
  vízzárók, így
  gátak) és a világűrbe telepített
  infrastruktúrákra
  terjedhet ki. |
| --- | --- |

(73)

A Govsatcom hangsúlyos biztonsági vonatkozásokkal rendelkező, felhasználó-központú program. Igénybevételének esetei három fő csoportra tagolhatók: válságkezelés, természeti és ember
  okozta katasztrófák
  , humanitárius
  válságok és
  tengeri
  vészhelyzetek
  ; térfigyelés, amely a határőrizetre, a határövezetek felügyeletére, a tengeri határőrizetre, a tengerfelügyeletre és az illegális kereskedelem felügyeletére terjedhet ki; kulcsfontosságú infrastruktúra, amely a diplomáciai hálózatokra, a rendőrség által folytatott kommunikációra, a 
  digitális infrastruktúrára (például adatközpontok, szerverek), a
  kritikus infrastruktúrára (például energia, közlekedés,
  vízzárók, így
  gátak) és a világűrbe telepített
  infrastruktúrákra
  terjedhet ki.

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

78 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (78) | A műholdas kommunikáció igénybevevői számára a legfontosabb üzemi interfész a felhasználói berendezés. Az EU által a Govsatcom kapcsán alkalmazott
  megközelítésből következően
  a 
  legtöbb felhasználó
  a Govsatcom-szolgáltatások igénybevételére a meglévő felhasználói
  berendezéseit használhatja, amennyiben azok uniós technológián alapulnak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(78)

A műholdas kommunikáció igénybevevői számára a legfontosabb üzemi interfész a felhasználói berendezés. Az EU által a Govsatcom kapcsán alkalmazott
  megközelítésből következően
  a 
  legtöbb felhasználó
  a Govsatcom-szolgáltatások igénybevételére a meglévő felhasználói
  berendezéseit használhatja, amennyiben azok uniós technológián alapulnak
  .

| (78) | A műholdas kommunikáció igénybevevői számára a legfontosabb üzemi interfész a felhasználói berendezés. Az EU által a Govsatcom kapcsán alkalmazott
  megközelítésnek lehetővé kell tennie
  a 
  felhasználók számára, hogy
  a Govsatcom-szolgáltatások igénybevételére a meglévő felhasználói
  berendezéseiket használják
  . |
| --- | --- |

(78)

A műholdas kommunikáció igénybevevői számára a legfontosabb üzemi interfész a felhasználói berendezés. Az EU által a Govsatcom kapcsán alkalmazott
  megközelítésnek lehetővé kell tennie
  a 
  felhasználók számára, hogy
  a Govsatcom-szolgáltatások igénybevételére a meglévő felhasználói
  berendezéseiket használják
  .

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

86 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (86) | A programhoz rendelt infrastruktúra további kutatást és innovációt tehet szükségessé, amelynek támogatása a Horizont Európa keretprogram keretei között történhet, és amelynek során törekedni kell az Európai Űrügynökség által e területen folytatott tevékenységgel való koherenciára. A Horizont Európa keretprogrammal fennálló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy a stratégiai kutatás- és innovációtervezési folyamat keretében azonosításra és meghatározásra kerüljenek az űrágazat kutatási és innovációs igényei. A program által térítésmentesen rendelkezésre bocsátott űradatok és szolgáltatások segítségével áttörést jelentő megoldások születhetnek a kutatás és az innováció keretében, ideértve a Horizont Európa keretprogramot is
  , egyebek mellett a fenntartható élelmezés és a fenntartható természeti erőforrások, az éghajlati változások nyomon követése, az intelligens városok, az automatizált járművek, a biztonság és a katasztrófavédelem területén
  . A Horizont Európa keretprogram stratégiai tervezési folyamata azonosítani fogja azokat a kutatási és innovációs tevékenységeket, amelyek igénybe vehetik az Unió tulajdonában lévő infrastruktúrát, ezen belül a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz infrastruktúráját is. A kutatási infrastruktúra, különösen pedig a lokális figyelőhálózatok alapvető elemét fogják képezni a Kopernikusz-szolgáltatásokat megalapozó lokális megfigyelési infrastruktúrának. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(86)

A programhoz rendelt infrastruktúra további kutatást és innovációt tehet szükségessé, amelynek támogatása a Horizont Európa keretprogram keretei között történhet, és amelynek során törekedni kell az Európai Űrügynökség által e területen folytatott tevékenységgel való koherenciára. A Horizont Európa keretprogrammal fennálló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy a stratégiai kutatás- és innovációtervezési folyamat keretében azonosításra és meghatározásra kerüljenek az űrágazat kutatási és innovációs igényei. A program által térítésmentesen rendelkezésre bocsátott űradatok és szolgáltatások segítségével áttörést jelentő megoldások születhetnek a kutatás és az innováció keretében, ideértve a Horizont Európa keretprogramot is
  , egyebek mellett a fenntartható élelmezés és a fenntartható természeti erőforrások, az éghajlati változások nyomon követése, az intelligens városok, az automatizált járművek, a biztonság és a katasztrófavédelem területén
  . A Horizont Európa keretprogram stratégiai tervezési folyamata azonosítani fogja azokat a kutatási és innovációs tevékenységeket, amelyek igénybe vehetik az Unió tulajdonában lévő infrastruktúrát, ezen belül a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz infrastruktúráját is. A kutatási infrastruktúra, különösen pedig a lokális figyelőhálózatok alapvető elemét fogják képezni a Kopernikusz-szolgáltatásokat megalapozó lokális megfigyelési infrastruktúrának.

| (86) | A programhoz rendelt infrastruktúra további kutatást és innovációt tehet szükségessé, amelynek támogatása a Horizont Európa keretprogram keretei között történhet, és amelynek során törekedni kell az Európai Űrügynökség által e területen folytatott tevékenységgel való koherenciára. A Horizont Európa keretprogrammal fennálló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy a stratégiai kutatás- és innovációtervezési folyamat keretében azonosításra és meghatározásra kerüljenek az űrágazat kutatási és innovációs igényei.
  Fontos biztosítani az Horizont Európa révén kifejlesztett megoldások és a program komponenseinek műveletei közötti folytonosságot.
   A program által térítésmentesen rendelkezésre bocsátott űradatok és szolgáltatások segítségével
  a fő európai politikákkal kapcsolatban
  áttörést jelentő megoldások születhetnek a kutatás és az innováció keretében, ideértve a Horizont Európa keretprogramot is. A Horizont Európa keretprogram stratégiai tervezési folyamata azonosítani fogja azokat a kutatási és innovációs tevékenységeket, amelyek igénybe vehetik az Unió tulajdonában lévő infrastruktúrát, ezen belül a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz infrastruktúráját is. A kutatási infrastruktúra, különösen pedig a lokális figyelőhálózatok alapvető elemét fogják képezni a Kopernikusz-szolgáltatásokat megalapozó lokális megfigyelési infrastruktúrának. |
| --- | --- |

(86)

A programhoz rendelt infrastruktúra további kutatást és innovációt tehet szükségessé, amelynek támogatása a Horizont Európa keretprogram keretei között történhet, és amelynek során törekedni kell az Európai Űrügynökség által e területen folytatott tevékenységgel való koherenciára. A Horizont Európa keretprogrammal fennálló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy a stratégiai kutatás- és innovációtervezési folyamat keretében azonosításra és meghatározásra kerüljenek az űrágazat kutatási és innovációs igényei.
  Fontos biztosítani az Horizont Európa révén kifejlesztett megoldások és a program komponenseinek műveletei közötti folytonosságot.
   A program által térítésmentesen rendelkezésre bocsátott űradatok és szolgáltatások segítségével
  a fő európai politikákkal kapcsolatban
  áttörést jelentő megoldások születhetnek a kutatás és az innováció keretében, ideértve a Horizont Európa keretprogramot is. A Horizont Európa keretprogram stratégiai tervezési folyamata azonosítani fogja azokat a kutatási és innovációs tevékenységeket, amelyek igénybe vehetik az Unió tulajdonában lévő infrastruktúrát, ezen belül a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz infrastruktúráját is. A kutatási infrastruktúra, különösen pedig a lokális figyelőhálózatok alapvető elemét fogják képezni a Kopernikusz-szolgáltatásokat megalapozó lokális megfigyelési infrastruktúrának.

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

87 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (87) | A 912/2010/EU rendelet a Galileo és az EGNOS műholdas navigációs programok egyes aspektusaival kapcsolatos igazgatási feladatok ellátására létrehozott egy uniós ügynökséget, az Európai GNSS Ügynökséget. E rendelet rendelkezik különösen arról, hogy az Európai GNSS Ügynökség új feladatokat kap, éspedig nemcsak a Galileo és az EGNOS rendszereivel, hanem a program más komponenseivel összefüggésben is, különösen a biztonsági akkreditáció területén. Ezért az Európai GNSS Ügynökség elnevezését, feladatait és szervezeti felépítését megfelelő módon módosítani kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(87)

A 912/2010/EU rendelet a Galileo és az EGNOS műholdas navigációs programok egyes aspektusaival kapcsolatos igazgatási feladatok ellátására létrehozott egy uniós ügynökséget, az Európai GNSS Ügynökséget. E rendelet rendelkezik különösen arról, hogy az Európai GNSS Ügynökség új feladatokat kap, éspedig nemcsak a Galileo és az EGNOS rendszereivel, hanem a program más komponenseivel összefüggésben is, különösen a biztonsági akkreditáció területén. Ezért az Európai GNSS Ügynökség elnevezését, feladatait és szervezeti felépítését megfelelő módon módosítani kell.

| (87) | A 912/2010/EU rendelet a Galileo és az EGNOS műholdas navigációs programok egyes aspektusaival kapcsolatos igazgatási feladatok ellátására létrehozott egy uniós ügynökséget, az Európai GNSS Ügynökséget. E rendelet rendelkezik különösen arról, hogy az Európai GNSS Ügynökség új feladatokat kap, éspedig nemcsak a Galileo és az EGNOS rendszereivel, hanem a program más komponenseivel összefüggésben is, különösen a biztonsági akkreditáció
  és a kiberbiztonság
  területén. Ezért az Európai GNSS Ügynökség elnevezését, feladatait és szervezeti felépítését megfelelő módon módosítani kell. |
| --- | --- |

(87)

A 912/2010/EU rendelet a Galileo és az EGNOS műholdas navigációs programok egyes aspektusaival kapcsolatos igazgatási feladatok ellátására létrehozott egy uniós ügynökséget, az Európai GNSS Ügynökséget. E rendelet rendelkezik különösen arról, hogy az Európai GNSS Ügynökség új feladatokat kap, éspedig nemcsak a Galileo és az EGNOS rendszereivel, hanem a program más komponenseivel összefüggésben is, különösen a biztonsági akkreditáció
  és a kiberbiztonság
  területén. Ezért az Európai GNSS Ügynökség elnevezését, feladatait és szervezeti felépítését megfelelő módon módosítani kell.

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

88 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (88) | Feladatainak kiterjesztésére való tekintettel, amelyek a jövőben nem csupán a Galileo és az EGNOS rendszereihez kapcsolódnak, az Európai GNSS Ügynökséget át kell alakítani. Ugyanakkor azonban az Ügynökség keretében biztosítani kell az Európai GNSS Ügynökség tevékenységének folytonosságát, ideértve a jogok és a kötelezettségek, a személyi állomány, valamint valamennyi már meghozott döntés érvényessége folytonosságát is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(88)

Feladatainak kiterjesztésére való tekintettel, amelyek a jövőben nem csupán a Galileo és az EGNOS rendszereihez kapcsolódnak, az Európai GNSS Ügynökséget át kell alakítani. Ugyanakkor azonban az Ügynökség keretében biztosítani kell az Európai GNSS Ügynökség tevékenységének folytonosságát, ideértve a jogok és a kötelezettségek, a személyi állomány, valamint valamennyi már meghozott döntés érvényessége folytonosságát is.

| (88) | Feladatainak kiterjesztésére való tekintettel, amelyek a jövőben nem csupán a Galileo és az EGNOS rendszereihez kapcsolódnak, az Európai GNSS Ügynökséget át kell alakítani.
  Az Ügynökség feladatokkal történő megbízása esetén a Bizottságnak a feladatok irányításához és végrehajtásához gondoskodnia kell a megfelelő finanszírozásról, beleértve a megfelelő emberi és pénzügyi erőforrásokat is.
  Ugyanakkor azonban az Ügynökség keretében biztosítani kell az Európai GNSS Ügynökség tevékenységének folytonosságát, ideértve a jogok és a kötelezettségek, a személyi állomány, valamint valamennyi már meghozott döntés érvényessége folytonosságát is. |
| --- | --- |

(88)

Feladatainak kiterjesztésére való tekintettel, amelyek a jövőben nem csupán a Galileo és az EGNOS rendszereihez kapcsolódnak, az Európai GNSS Ügynökséget át kell alakítani.
  Az Ügynökség feladatokkal történő megbízása esetén a Bizottságnak a feladatok irányításához és végrehajtásához gondoskodnia kell a megfelelő finanszírozásról, beleértve a megfelelő emberi és pénzügyi erőforrásokat is.
  Ugyanakkor azonban az Ügynökség keretében biztosítani kell az Európai GNSS Ügynökség tevékenységének folytonosságát, ideértve a jogok és a kötelezettségek, a személyi állomány, valamint valamennyi már meghozott döntés érvényessége folytonosságát is.

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | „az űridőjárás eseményei”: a Nap és a Föld közötti világűrbeli környezet természetes változásai, ideértve egyebek mellett a napkitöréseket, a Napból érkező nagy energiájú részecskéket, a napszelet, valamint azokat a koronakidobódásokat, amelyek a Földre potenciálisan kiható napviharokat (geomágneses viharokat, szoláris sugárviharokat és ionoszféra-zavarokat) okozhatnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2.

„az űridőjárás eseményei”: a Nap és a Föld közötti világűrbeli környezet természetes változásai, ideértve egyebek mellett a napkitöréseket, a Napból érkező nagy energiájú részecskéket, a napszelet, valamint azokat a koronakidobódásokat, amelyek a Földre potenciálisan kiható napviharokat (geomágneses viharokat, szoláris sugárviharokat és ionoszféra-zavarokat) okozhatnak;

| 2. | „az űridőjárás eseményei”: a Nap és a Föld közötti világűrbeli környezet természetes változásai, ideértve egyebek mellett a napkitöréseket, a Napból érkező nagy energiájú részecskéket, a napszelet, valamint azokat a koronakidobódásokat, amelyek a Földre
  vagy a világűrbe telepített infrastruktúrára
  potenciálisan kiható napviharokat (geomágneses viharokat, szoláris sugárviharokat és ionoszféra-zavarokat) okozhatnak; |
| --- | --- |

2.

„az űridőjárás eseményei”: a Nap és a Föld közötti világűrbeli környezet természetes változásai, ideértve egyebek mellett a napkitöréseket, a Napból érkező nagy energiájú részecskéket, a napszelet, valamint azokat a koronakidobódásokat, amelyek a Földre
  vagy a világűrbe telepített infrastruktúrára
  potenciálisan kiható napviharokat (geomágneses viharokat, szoláris sugárviharokat és ionoszféra-zavarokat) okozhatnak;

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5. | „világűr-megfigyelés”, „SSA”:
  olyan holisztikus megközelítés
  a világűrben rejlő legfontosabb kockázati
  tényezőkkel kapcsolatban
  , amely kiterjed a műholdak űrszeméttel való ütközésére, az űridőjárás jelenségeire és a Föld-közeli objektumokra; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

5.

„világűr-megfigyelés”, „SSA”:
  olyan holisztikus megközelítés
  a világűrben rejlő legfontosabb kockázati
  tényezőkkel kapcsolatban
  , amely kiterjed a műholdak űrszeméttel való ütközésére, az űridőjárás jelenségeire és a Föld-közeli objektumokra;

| 5. | „világűr-megfigyelés”, „SSA”: a világűrben rejlő legfontosabb kockázati
  tényezők átfogó ismerete és megértése
  , amely kiterjed a műholdak űrszeméttel való ütközésére, az űridőjárás jelenségeire és a Föld-közeli objektumokra; |
| --- | --- |

5.

„világűr-megfigyelés”, „SSA”: a világűrben rejlő legfontosabb kockázati
  tényezők átfogó ismerete és megértése
  , amely kiterjed a műholdak űrszeméttel való ütközésére, az űridőjárás jelenségeire és a Föld-közeli objektumokra;

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6. | „vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerinti vegyesfinanszírozási eszköz keretében – támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és/vagy finanszírozási eszközöket ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

6.

„vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerinti vegyesfinanszírozási eszköz keretében – támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és/vagy finanszírozási eszközöket ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal;

| 6. | „vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerinti vegyesfinanszírozási eszköz keretében – támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és/vagy finanszírozási eszközöket
  és/vagy költségvetési garanciákat
  ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal; |
| --- | --- |

6.

„vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerinti vegyesfinanszírozási eszköz keretében – támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és/vagy finanszírozási eszközöket
  és/vagy költségvetési garanciákat
  ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal;

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 10 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 10. | „SST-adat”: az „űrmegfigyelés és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követése” (SST) komponens keretében az űrobjektumoknak az SST-érzékelők által rögzített fizikai paraméterei és az űrobjektumok keringési pályájára vonatkozóan az SST-érzékelők által észlelt adatok alapján meghatározott paraméterek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

10.

„SST-adat”: az „űrmegfigyelés és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követése” (SST) komponens keretében az űrobjektumoknak az SST-érzékelők által rögzített fizikai paraméterei és az űrobjektumok keringési pályájára vonatkozóan az SST-érzékelők által észlelt adatok alapján meghatározott paraméterek;

| 10. | „SST-adat”: az „űrmegfigyelés és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követése” (SST) komponens keretében az űrobjektumoknak
  , így az űrszemétnek
  az SST-érzékelők által rögzített fizikai paraméterei és az űrobjektumok keringési pályájára vonatkozóan az SST-érzékelők által észlelt adatok alapján meghatározott paraméterek; |
| --- | --- |

10.

„SST-adat”: az „űrmegfigyelés és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követése” (SST) komponens keretében az űrobjektumoknak
  , így az űrszemétnek
  az SST-érzékelők által rögzített fizikai paraméterei és az űrobjektumok keringési pályájára vonatkozóan az SST-érzékelők által észlelt adatok alapján meghatározott paraméterek;

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 14 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 14a. | „harmadik felektől származó Kopernikusz-információk”: a Kopernikusz-Sentieneleken kívüli forrásból származó olyan információk, amelyeket Kopernikusz-tevékenységek keretében történő felhasználás céljára engedélyeztek és biztosítottak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

14a.

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 23 pont – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a „Kopernikusz-alapfelhasználók”, azaz azok a felhasználók, amelyek élvezik a Kopernikusz-adatok és a Kopernikusz-információk előnyeit, és emellett szerepet játszanak a Kopernikusz fejlődési irányának meghatározásában; a Kopernikusz-alapfelhasználók az Unió azon intézményei és szervei és azok az európai nemzeti és regionális állami és önkormányzati szervek, amelyek közszolgálati feladataik keretében a környezetvédelmi politika, a polgári védelmi politika vagy a biztonságpolitika területén a szakpolitika meghatározásával, végrehajtásával, érvényesítésével vagy nyomon követésével vannak megbízva; | a „Kopernikusz-alapfelhasználók”, azaz azok a felhasználók, amelyek élvezik a Kopernikusz-adatok és a Kopernikusz-információk előnyeit, és emellett szerepet játszanak a Kopernikusz fejlődési irányának meghatározásában; a Kopernikusz-alapfelhasználók az Unió azon intézményei és szervei és azok az európai nemzeti és regionális állami és önkormányzati szervek, amelyek közszolgálati feladataik keretében a környezetvédelmi politika, a polgári védelmi politika vagy a biztonságpolitika
  – és azon belül az infrastruktúra biztonsága –
  területén a szakpolitika meghatározásával, végrehajtásával, érvényesítésével vagy nyomon követésével vannak megbízva; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a „Kopernikusz-alapfelhasználók”, azaz azok a felhasználók, amelyek élvezik a Kopernikusz-adatok és a Kopernikusz-információk előnyeit, és emellett szerepet játszanak a Kopernikusz fejlődési irányának meghatározásában; a Kopernikusz-alapfelhasználók az Unió azon intézményei és szervei és azok az európai nemzeti és regionális állami és önkormányzati szervek, amelyek közszolgálati feladataik keretében a környezetvédelmi politika, a polgári védelmi politika vagy a biztonságpolitika területén a szakpolitika meghatározásával, végrehajtásával, érvényesítésével vagy nyomon követésével vannak megbízva;

a „Kopernikusz-alapfelhasználók”, azaz azok a felhasználók, amelyek élvezik a Kopernikusz-adatok és a Kopernikusz-információk előnyeit, és emellett szerepet játszanak a Kopernikusz fejlődési irányának meghatározásában; a Kopernikusz-alapfelhasználók az Unió azon intézményei és szervei és azok az európai nemzeti és regionális állami és önkormányzati szervek, amelyek közszolgálati feladataik keretében a környezetvédelmi politika, a polgári védelmi politika vagy a biztonságpolitika
  – és azon belül az infrastruktúra biztonsága –
  területén a szakpolitika meghatározásával, végrehajtásával, érvényesítésével vagy nyomon követésével vannak megbízva;

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 23 pont – 2 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | „Kopernikusz-alapszolgáltatások”: az adat- és információfeldolgozási komponensben vagy a szolgáltatási komponensben összpontosuló, a tagállamok és az Unió általános és közös érdekeit szolgáló operatív szolgáltatások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

„Kopernikusz-alapszolgáltatások”: az adat- és információfeldolgozási komponensben vagy a szolgáltatási komponensben összpontosuló, a tagállamok és az Unió általános és közös érdekeit szolgáló operatív szolgáltatások;

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 23 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 23a.„ | űrágazat”:



  az „upstream ágazat” egy operatív űrrendszerhez vezető tevékenységeket és az űrkutatást foglalja magában;




  a „downstream ágazat” a műholdas adatok hasznosításával kapcsolatos tevékenységeket foglalja magában, melyek célja a világűrrel kapcsolatos termékek és szolgáltatások végfelhasználók számára történő kifejlesztése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

23a.„

az „upstream ágazat” egy operatív űrrendszerhez vezető tevékenységeket és az űrkutatást foglalja magában;

a „downstream ágazat” a műholdas adatok hasznosításával kapcsolatos tevékenységeket foglalja magában, melyek célja a világűrrel kapcsolatos termékek és szolgáltatások végfelhasználók számára történő kifejlesztése.

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | egy polgári irányítás alatt álló, önálló, polgári célú globális navigációs műholdrendszer (GNSS), amely műholdak konstellációját, valamint több központot és földi állomások globális hálózatát foglalja magában, és amely – a biztonsági elvárások és előírások
  teljes körű
  integrációja mellett – helymeghatározási, navigációs és időmérési szolgáltatásokat nyújt (a továbbiakban: Galileo); |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

egy polgári irányítás alatt álló, önálló, polgári célú globális navigációs műholdrendszer (GNSS), amely műholdak konstellációját, valamint több központot és földi állomások globális hálózatát foglalja magában, és amely – a biztonsági elvárások és előírások
  teljes körű
  integrációja mellett – helymeghatározási, navigációs és időmérési szolgáltatásokat nyújt (a továbbiakban: Galileo);

| a) | egy polgári irányítás alatt álló, önálló, polgári célú globális navigációs műholdrendszer (GNSS), amely műholdak konstellációját, valamint több központot és földi állomások globális hálózatát foglalja magában, és amely –
  adott esetben
  a biztonsági elvárások és előírások integrációja mellett – helymeghatározási, navigációs és időmérési szolgáltatásokat nyújt (a továbbiakban: Galileo); |
| --- | --- |

a)

egy polgári irányítás alatt álló, önálló, polgári célú globális navigációs műholdrendszer (GNSS), amely műholdak konstellációját, valamint több központot és földi állomások globális hálózatát foglalja magában, és amely –
  adott esetben
  a biztonsági elvárások és előírások integrációja mellett – helymeghatározási, navigációs és időmérési szolgáltatásokat nyújt (a továbbiakban: Galileo);

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | egy geoinformációs adatokat és szolgáltatásokat nyújtó, önálló, felhasználó-központú, polgári irányítás alatt álló Föld-megfigyelési rendszer, amely műholdakból, földi infrastruktúrából, adat- és információfeldolgozási létesítményekből, valamint elosztási infrastruktúrából áll, és a biztonsági elvárásokat és előírásokat
  teljeskörűen
  integrálja (a továbbiakban: Kopernikusz); |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

egy geoinformációs adatokat és szolgáltatásokat nyújtó, önálló, felhasználó-központú, polgári irányítás alatt álló Föld-megfigyelési rendszer, amely műholdakból, földi infrastruktúrából, adat- és információfeldolgozási létesítményekből, valamint elosztási infrastruktúrából áll, és a biztonsági elvárásokat és előírásokat
  teljeskörűen
  integrálja (a továbbiakban: Kopernikusz);

| c) | egy
  ingyenes és nyílt adatokra irányuló politikán alapuló,
  geoinformációs adatokat és szolgáltatásokat nyújtó, önálló, felhasználó-központú, polgári irányítás alatt álló Föld-megfigyelési rendszer, amely műholdakból, földi infrastruktúrából, adat- és információfeldolgozási létesítményekből, valamint elosztási infrastruktúrából áll, és a biztonsági elvárásokat és előírásokat
  teljes körűen
  integrálja (a továbbiakban: Kopernikusz); |
| --- | --- |

c)

egy
  ingyenes és nyílt adatokra irányuló politikán alapuló,
  geoinformációs adatokat és szolgáltatásokat nyújtó, önálló, felhasználó-központú, polgári irányítás alatt álló Föld-megfigyelési rendszer, amely műholdakból, földi infrastruktúrából, adat- és információfeldolgozási létesítményekből, valamint elosztási infrastruktúrából áll, és a biztonsági elvárásokat és előírásokat
  teljes körűen
  integrálja (a továbbiakban: Kopernikusz);

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | űrmegfigyelésre és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követésére szolgáló olyan rendszer, amely a Föld körüli pályán haladó aktív és inaktív űreszközök
  , rakétafokozatok, űrszemét
  és
  űrszeméttörmelék
  megfigyelésével és nyomon követésével kapcsolatban hivatott adatokat, információkat és szolgáltatásokat biztosítani, illetve fejleszteni és ellátni; kiegészítve mindezt az űridőjárási jelenségek megfigyelési paramétereivel és a Földet megközelítő objektumok kockázatának nyomon követésével (a továbbiakban: SST); |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

űrmegfigyelésre és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követésére szolgáló olyan rendszer, amely a Föld körüli pályán haladó aktív és inaktív űreszközök
  , rakétafokozatok, űrszemét
  és
  űrszeméttörmelék
  megfigyelésével és nyomon követésével kapcsolatban hivatott adatokat, információkat és szolgáltatásokat biztosítani, illetve fejleszteni és ellátni; kiegészítve mindezt az űridőjárási jelenségek megfigyelési paramétereivel és a Földet megközelítő objektumok kockázatának nyomon követésével (a továbbiakban: SST);

| d) | űrmegfigyelésre és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követésére szolgáló olyan rendszer, amely a Föld körüli pályán haladó aktív és inaktív űreszközök és
  űrszemét
  megfigyelésével és nyomon követésével kapcsolatban hivatott adatokat, információkat és szolgáltatásokat biztosítani, illetve fejleszteni és ellátni; kiegészítve mindezt az űridőjárási jelenségek megfigyelési paramétereivel és a Földet megközelítő objektumok kockázatának nyomon követésével (a továbbiakban: SST); |
| --- | --- |

d)

űrmegfigyelésre és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követésére szolgáló olyan rendszer, amely a Föld körüli pályán haladó aktív és inaktív űreszközök és
  űrszemét
  megfigyelésével és nyomon követésével kapcsolatban hivatott adatokat, információkat és szolgáltatásokat biztosítani, illetve fejleszteni és ellátni; kiegészítve mindezt az űridőjárási jelenségek megfigyelési paramétereivel és a Földet megközelítő objektumok kockázatának nyomon követésével (a továbbiakban: SST);

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Emellett a program olyan intézkedéseket is magában foglal, amelyek
  hatékony hozzáférést biztosítanak
  a világűrhöz a 
  program számára
  , és
  támogatják az űrszektorban zajló innovációt
  . | Emellett a program olyan intézkedéseket is magában foglal, amelyek
  célja
  a világűrhöz
  való önálló hozzáférés biztosítása,
  a 
  kiberfenyegetések kezelése
  ,
  a versenyképes
  és
  innovatív űrszektor – upstream és downstream – előmozdítása, valamint az űrdiplomácia támogatása
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Emellett a program olyan intézkedéseket is magában foglal, amelyek
  hatékony hozzáférést biztosítanak
  a világűrhöz a 
  program számára
  , és
  támogatják az űrszektorban zajló innovációt
  .

Emellett a program olyan intézkedéseket is magában foglal, amelyek
  célja
  a világűrhöz
  való önálló hozzáférés biztosítása,
  a 
  kiberfenyegetések kezelése
  ,
  a versenyképes
  és
  innovatív űrszektor – upstream és downstream – előmozdítása, valamint az űrdiplomácia támogatása
  .

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A program általános célkitűzései a következők: | (A magyar változatot nem érinti). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A program általános célkitűzései a következők:

(A magyar változatot nem érinti).

(A magyar változatot nem érinti).

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – a pont

4 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | jó minőségű, aktuális és adott esetben biztonságos, űrrel kapcsolatos adatok, információk és szolgáltatások megszakítás nélküli nyújtása, lehetőleg globális szinten, vagy az ehhez való hozzájárulás, a meglévő és az újonnan kialakuló igényeket kielégítve, valamint az Unió politikai prioritásainak, köztük az éghajlatváltozással és a 
  biztonsággal
  és
  védelemmel kapcsolatos prioritások teljesítése
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

jó minőségű, aktuális és adott esetben biztonságos, űrrel kapcsolatos adatok, információk és szolgáltatások megszakítás nélküli nyújtása, lehetőleg globális szinten, vagy az ehhez való hozzájárulás, a meglévő és az újonnan kialakuló igényeket kielégítve, valamint az Unió politikai prioritásainak, köztük az éghajlatváltozással és a 
  biztonsággal
  és
  védelemmel kapcsolatos prioritások teljesítése
  ;

biztonsággal

védelemmel kapcsolatos prioritások teljesítése

| a) | jó minőségű, aktuális és adott esetben biztonságos, űrrel kapcsolatos adatok, információk és szolgáltatások megszakítás nélküli nyújtása, lehetőleg globális szinten, vagy az ehhez való hozzájárulás, a meglévő és az újonnan kialakuló igényeket kielégítve, valamint az Unió politikai prioritásainak, köztük az éghajlatváltozással
  kapcsolatos prioritás teljesítése; továbbá az Unió
  és a 
  tagállamok tényeken alapuló
  és
  független döntéshozatalra való képességének támogatása
  ; |
| --- | --- |

a)

jó minőségű, aktuális és adott esetben biztonságos, űrrel kapcsolatos adatok, információk és szolgáltatások megszakítás nélküli nyújtása, lehetőleg globális szinten, vagy az ehhez való hozzájárulás, a meglévő és az újonnan kialakuló igényeket kielégítve, valamint az Unió politikai prioritásainak, köztük az éghajlatváltozással
  kapcsolatos prioritás teljesítése; továbbá az Unió
  és a 
  tagállamok tényeken alapuló
  és
  független döntéshozatalra való képességének támogatása
  ;

kapcsolatos prioritás teljesítése; továbbá az Unió

tagállamok tényeken alapuló

független döntéshozatalra való képességének támogatása

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b pont

4 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a társadalmi-gazdasági előnyök maximális kiaknázása,
  ideértve
  a program komponensei által biztosított adatok, információk és szolgáltatások lehető legszélesebb körű
  felhasználásának előmozdítását
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a társadalmi-gazdasági előnyök maximális kiaknázása,
  ideértve
  a program komponensei által biztosított adatok, információk és szolgáltatások lehető legszélesebb körű
  felhasználásának előmozdítását
  ;

ideértve

felhasználásának előmozdítását

| b) | a társadalmi-gazdasági előnyök maximális kiaknázása,
  különösen az európai downstream ágazat erősítése révén, lehetővé téve ezáltal az Unión belüli növekedést és munkahelyteremtést, és előmozdítva
  a program komponensei által biztosított adatok, információk és szolgáltatások lehető legszélesebb körű
  felhasználását és az említett szolgáltatások elterjedését az Unión belül és kívül
  ; |
| --- | --- |

b)

a társadalmi-gazdasági előnyök maximális kiaknázása,
  különösen az európai downstream ágazat erősítése révén, lehetővé téve ezáltal az Unión belüli növekedést és munkahelyteremtést, és előmozdítva
  a program komponensei által biztosított adatok, információk és szolgáltatások lehető legszélesebb körű
  felhasználását és az említett szolgáltatások elterjedését az Unión belül és kívül
  ;

különösen az európai downstream ágazat erősítése révén, lehetővé téve ezáltal az Unión belüli növekedést és munkahelyteremtést, és előmozdítva

felhasználását és az említett szolgáltatások elterjedését az Unión belül és kívül

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – c pont

4 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az Unió és tagállamai biztonságának,
  valamint az Unió cselekvési szabadságának és
  stratégiai autonómiájának
  garantálása
  , különösen
  a technológiákat
  és
  a tényeken alapuló döntéshozatalt illetően
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az Unió és tagállamai biztonságának,
  valamint az Unió cselekvési szabadságának és
  stratégiai autonómiájának
  garantálása
  , különösen
  a technológiákat
  és
  a tényeken alapuló döntéshozatalt illetően
  ;

valamint az Unió cselekvési szabadságának és

garantálása

a technológiákat

a tényeken alapuló döntéshozatalt illetően

| c) | az Unió és tagállamai biztonságának,
  így és kiberbiztonságának fokozása, valamint
  stratégiai autonómiájának
  megerősítése
  , különösen
  ipari
  és
  technológiai szempontból
  ; |
| --- | --- |

c)

az Unió és tagállamai biztonságának,
  így és kiberbiztonságának fokozása, valamint
  stratégiai autonómiájának
  megerősítése
  , különösen
  ipari
  és
  technológiai szempontból
  ;

így és kiberbiztonságának fokozása, valamint

megerősítése

ipari

technológiai szempontból

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | az európai ipari és tudományos ökoszisztéma megerősítése az űrágazatban egy olyan koherens keret meghatározása révén, amely egyesíti az európai képzés és szaktudás kiválóságát, a magas szintű tervezési, gyártási képességek fejlesztését, valamint az egyre fokozódó verseny által jellemzett ágazatban szükséges stratégiai jövőképet; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

az európai ipari és tudományos ökoszisztéma megerősítése az űrágazatban egy olyan koherens keret meghatározása révén, amely egyesíti az európai képzés és szaktudás kiválóságát, a magas szintű tervezési, gyártási képességek fejlesztését, valamint az egyre fokozódó verseny által jellemzett ágazatban szükséges stratégiai jövőképet;

az európai ipari és tudományos ökoszisztéma megerősítése az űrágazatban egy olyan koherens keret meghatározása révén, amely egyesíti az európai képzés és szaktudás kiválóságát, a magas szintű tervezési, gyártási képességek fejlesztését, valamint az egyre fokozódó verseny által jellemzett ágazatban szükséges stratégiai jövőképet;

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – d pont

4 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az Unió űrágazatban betöltött vezető szerepének
  támogatása
  a nemzetközi porondon, megerősítve a globális
  kihívásokkal való megküzdésben
  és a globális kezdeményezések támogatásában vállalt szerepét, többek között
  az éghajlatváltozás és
  a fenntartható fejlődés
  területén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

az Unió űrágazatban betöltött vezető szerepének
  támogatása
  a nemzetközi porondon, megerősítve a globális
  kihívásokkal való megküzdésben
  és a globális kezdeményezések támogatásában vállalt szerepét, többek között
  az éghajlatváltozás és
  a fenntartható fejlődés
  területén.

támogatása

kihívásokkal való megküzdésben

az éghajlatváltozás és

területén.

| d) | az Unió űrágazatban betöltött vezető szerepének
  előmozdítása
  a nemzetközi porondon, megerősítve a globális
  kihívások kezelésében
  és a globális kezdeményezések támogatásában vállalt szerepét, többek között a fenntartható fejlődés
  tekintetében; |
| --- | --- |

d)

az Unió űrágazatban betöltött vezető szerepének
  előmozdítása
  a nemzetközi porondon, megerősítve a globális
  kihívások kezelésében
  és a globális kezdeményezések támogatásában vállalt szerepét, többek között a fenntartható fejlődés
  tekintetében;

előmozdítása

kihívások kezelésében

tekintetében;

Módosítás 69

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | erősítse az Unió űrdiplomáciai tevékenységét, és ösztönözze a nemzetközi együttműködést az űr mint az emberiség közös örökségének tudatosítása érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

erősítse az Unió űrdiplomáciai tevékenységét, és ösztönözze a nemzetközi együttműködést az űr mint az emberiség közös örökségének tudatosítása érdekében;

erősítse az Unió űrdiplomáciai tevékenységét, és ösztönözze a nemzetközi együttműködést az űr mint az emberiség közös örökségének tudatosítása érdekében;

Módosítás 70

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – d b pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – d b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | db) | az uniós technológia és ipar előmozdítása, valamint a viszonosság és a tisztességes verseny elvének nemzetközi szinten való érvényre juttatása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

db)

db)

az uniós technológia és ipar előmozdítása, valamint a viszonosság és a tisztességes verseny elvének nemzetközi szinten való érvényre juttatása;

az uniós technológia és ipar előmozdítása, valamint a viszonosság és a tisztességes verseny elvének nemzetközi szinten való érvényre juttatása;

Módosítás 71

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – d c pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – d c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | dc) | az Unió és annak tagállamai biztonságának fokozása számos területen, különösen a szállítás (légiforgalom, ideértve a pilóta nélküli légi járműveket, vasúti szállítás, navigáció, közúti szállítás, önvezető járművek), az infrastruktúra fejlesztése és ellenőrzése, a szárazföld-monitoring és környezetvédelem terén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

dc)

dc)

az Unió és annak tagállamai biztonságának fokozása számos területen, különösen a szállítás (légiforgalom, ideértve a pilóta nélküli légi járműveket, vasúti szállítás, navigáció, közúti szállítás, önvezető járművek), az infrastruktúra fejlesztése és ellenőrzése, a szárazföld-monitoring és környezetvédelem terén.

az Unió és annak tagállamai biztonságának fokozása számos területen, különösen a szállítás (légiforgalom, ideértve a pilóta nélküli légi járműveket, vasúti szállítás, navigáció, közúti szállítás, önvezető járművek), az infrastruktúra fejlesztése és ellenőrzése, a szárazföld-monitoring és környezetvédelem terén.

Módosítás 72

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – a pont

4 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | Galileo és EGNOS: a lehető legkorszerűbb és adott esetben biztonságos helymeghatározási, navigációs és időmeghatározási szolgáltatások nyújtása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

Galileo és EGNOS: a lehető legkorszerűbb és adott esetben biztonságos helymeghatározási, navigációs és időmeghatározási szolgáltatások nyújtása;

| a) | Galileo és EGNOS:
  hosszú távú és folyamatos,
  a lehető legkorszerűbb és adott esetben biztonságos helymeghatározási, navigációs és időmeghatározási szolgáltatások nyújtása; |
| --- | --- |

a)

Galileo és EGNOS:
  hosszú távú és folyamatos,
  a lehető legkorszerűbb és adott esetben biztonságos helymeghatározási, navigációs és időmeghatározási szolgáltatások nyújtása;

hosszú távú és folyamatos,

Módosítás 73

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – b pont

4 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | Kopernikusz: pontos és megbízható Föld-megfigyelési adatok és információk hosszú távon
  és fenntartható módon
  történő biztosítása
  – a környezettel,
  az
  éghajlatváltozással, a mezőgazdasággal
  és
  vidékfejlesztéssel, a polgári védelemmel, a biztonsággal
  és
  védelemmel, csakúgy mint a digitális gazdasággal kapcsolatos uniós és tagállami szakpolitikák
  végrehajtásának és nyomon követésének támogatása érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

Kopernikusz: pontos és megbízható Föld-megfigyelési adatok és információk hosszú távon
  és fenntartható módon
  történő biztosítása
  – a környezettel,
  az
  éghajlatváltozással, a mezőgazdasággal
  és
  vidékfejlesztéssel, a polgári védelemmel, a biztonsággal
  és
  védelemmel, csakúgy mint a digitális gazdasággal kapcsolatos uniós és tagállami szakpolitikák
  végrehajtásának és nyomon követésének támogatása érdekében;

és fenntartható módon

– a környezettel,

éghajlatváltozással, a mezőgazdasággal

vidékfejlesztéssel, a polgári védelemmel, a biztonsággal

védelemmel, csakúgy mint a digitális gazdasággal kapcsolatos uniós és tagállami szakpolitikák

| b) | Kopernikusz: pontos és megbízható Föld-megfigyelési adatok és információk hosszú távon történő biztosítása az
  uniós
  és
  tagállami felhasználóközpontú szakpolitikák
  és
  fellépések
  végrehajtásának és nyomon követésének támogatása érdekében; |
| --- | --- |

b)

Kopernikusz: pontos és megbízható Föld-megfigyelési adatok és információk hosszú távon történő biztosítása az
  uniós
  és
  tagállami felhasználóközpontú szakpolitikák
  és
  fellépések
  végrehajtásának és nyomon követésének támogatása érdekében;

uniós

tagállami felhasználóközpontú szakpolitikák

fellépések

Módosítás 74

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – c pont

4 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a világűr-megfigyelés vonatkozásában: az űrobjektumok megfigyelésére, nyomon követésére és azonosítására irányuló SST-képességek javítása, továbbá az űridőjárás megfigyelése és a tagállamok Föld-közeli objektumokkal kapcsolatos kapacitásainak feltérképezése és hálózatba szervezése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a világűr-megfigyelés vonatkozásában: az űrobjektumok megfigyelésére, nyomon követésére és azonosítására irányuló SST-képességek javítása, továbbá az űridőjárás megfigyelése és a tagállamok Föld-közeli objektumokkal kapcsolatos kapacitásainak feltérképezése és hálózatba szervezése;

| c) | a világűr-megfigyelés vonatkozásában: az űrobjektumok
  és az űrszemét
  megfigyelésére, nyomon követésére és azonosítására irányuló SST-képességek javítása, továbbá az űridőjárás megfigyelése és a tagállamok Föld-közeli objektumokkal kapcsolatos kapacitásainak feltérképezése és hálózatba szervezése; |
| --- | --- |

c)

a világűr-megfigyelés vonatkozásában: az űrobjektumok
  és az űrszemét
  megfigyelésére, nyomon követésére és azonosítására irányuló SST-képességek javítása, továbbá az űridőjárás megfigyelése és a tagállamok Föld-közeli objektumokkal kapcsolatos kapacitásainak feltérképezése és hálózatba szervezése;

és az űrszemét

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – e pont

4 cikk – 2 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | hozzájárulás a
  világűrhöz való önálló, biztonságos és költséghatékony hozzáférés
  képességéhez, amennyiben a program szükségletei igénylik
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

hozzájárulás a
  világűrhöz való önálló, biztonságos és költséghatékony hozzáférés
  képességéhez, amennyiben a program szükségletei igénylik
  ;

hozzájárulás a

képességéhez, amennyiben a program szükségletei igénylik

| e) | a
  világűrhöz való önálló, biztonságos és költséghatékony hozzáférés
  képességének biztosítása
  ; |
| --- | --- |

e)

a
  világűrhöz való önálló, biztonságos és költséghatékony hozzáférés
  képességének biztosítása
  ;

a

képességének biztosítása

Módosítás 76

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – f pont

4 cikk – 2 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | az
  ágazatban már tevékeny vagy aktív szerepvállalásra készülő, az Unióban letelepedett vagy lakhellyel rendelkező jogi
  és
  természetes személyek versenyképességének, vállalkozó kedvének
  ,
  készségeinek, továbbá innovációs képességének támogatása és megerősítése, különös tekintettel
  a 
  kis- és középvállalkozások, valamint az induló vállalkozások helyzetére és szükségleteire
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

az
  ágazatban már tevékeny vagy aktív szerepvállalásra készülő, az Unióban letelepedett vagy lakhellyel rendelkező jogi
  és
  természetes személyek versenyképességének, vállalkozó kedvének
  ,
  készségeinek, továbbá innovációs képességének támogatása és megerősítése, különös tekintettel
  a 
  kis- és középvállalkozások, valamint az induló vállalkozások helyzetére és szükségleteire
  .

ágazatban már tevékeny vagy aktív szerepvállalásra készülő, az Unióban letelepedett vagy lakhellyel rendelkező jogi

természetes személyek versenyképességének, vállalkozó kedvének

készségeinek, továbbá innovációs képességének támogatása és megerősítése, különös tekintettel

kis- és középvállalkozások, valamint az induló vállalkozások helyzetére és szükségleteire

| f) | az
  erős
  és
  versenyképes uniós űrgazdaság kialakításának előmozdítása
  ,
  valamint
  a 
  különféle méretű uniós vállalkozások és valamennyi uniós régió lehetőségeinek maximalizálása
  . |
| --- | --- |

f)

az
  erős
  és
  versenyképes uniós űrgazdaság kialakításának előmozdítása
  ,
  valamint
  a 
  különféle méretű uniós vállalkozások és valamennyi uniós régió lehetőségeinek maximalizálása
  .

erős

versenyképes uniós űrgazdaság kialakításának előmozdítása

valamint

különféle méretű uniós vállalkozások és valamennyi uniós régió lehetőségeinek maximalizálása

Módosítás 77

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

5 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A program
  a következőket
  támogatja: | A program
  — az egyéb uniós és európai űrügynökségi programokkal és finanszírozási rendszerekkel szinergiában –
  támogatja
  a következőket
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A program
  a következőket
  támogatja:

a következőket

A program
  — az egyéb uniós és európai űrügynökségi programokkal és finanszírozási rendszerekkel szinergiában –
  támogatja
  a következőket
  :

— az egyéb uniós és európai űrügynökségi programokkal és finanszírozási rendszerekkel szinergiában –

a következőket

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – a pont

5 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | felbocsátási szolgáltatások nyújtása a 
  program szükségleteinek ellátása
  érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

felbocsátási szolgáltatások nyújtása a 
  program szükségleteinek ellátása
  érdekében;

program szükségleteinek ellátása

| a) | felbocsátási szolgáltatások nyújtása a 
  programhoz, ideértve az együttes felbocsátási szolgáltatásokat az Unió és egyéb szervezetek számára, kérésre és figyelembe véve az Unió alapvető biztonsági érdekeit, összhangban a 25. cikkel, az európai hordozórakéták és iparágak globális piaci versenyképességének fokozása
  érdekében; |
| --- | --- |

a)

felbocsátási szolgáltatások nyújtása a 
  programhoz, ideértve az együttes felbocsátási szolgáltatásokat az Unió és egyéb szervezetek számára, kérésre és figyelembe véve az Unió alapvető biztonsági érdekeit, összhangban a 25. cikkel, az európai hordozórakéták és iparágak globális piaci versenyképességének fokozása
  érdekében;

programhoz, ideértve az együttes felbocsátási szolgáltatásokat az Unió és egyéb szervezetek számára, kérésre és figyelembe véve az Unió alapvető biztonsági érdekeit, összhangban a 25. cikkel, az európai hordozórakéták és iparágak globális piaci versenyképességének fokozása

Módosítás 79

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – b pont

5 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a világűrhöz való önálló, megbízható és költséghatékony hozzáféréssel kapcsolatos tevékenységek
  fejlesztése
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a világűrhöz való önálló, megbízható és költséghatékony hozzáféréssel kapcsolatos tevékenységek
  fejlesztése
  ;

fejlesztése

| b) | a világűrhöz való önálló, megbízható és költséghatékony hozzáféréssel kapcsolatos
  fejlesztési
  tevékenységek
  , beleértve az alternatív felbocsátási technológiákat és innovatív rendszereket vagy szolgáltatásokat, figyelembe véve az Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeit, a 25. cikkben foglaltaknak megfelelően
  ; |
| --- | --- |

b)

a világűrhöz való önálló, megbízható és költséghatékony hozzáféréssel kapcsolatos
  fejlesztési
  tevékenységek
  , beleértve az alternatív felbocsátási technológiákat és innovatív rendszereket vagy szolgáltatásokat, figyelembe véve az Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeit, a 25. cikkben foglaltaknak megfelelően
  ;

fejlesztési

, beleértve az alternatív felbocsátási technológiákat és innovatív rendszereket vagy szolgáltatásokat, figyelembe véve az Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeit, a 25. cikkben foglaltaknak megfelelően

Módosítás 80

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – c pont

5 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a
  földi űrinfrastruktúra
  szükséges kiigazításai
  ,
  amennyiben a program szükségletei ezt igénylik
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a
  földi űrinfrastruktúra
  szükséges kiigazításai
  ,
  amennyiben a program szükségletei ezt igénylik
  .

a

szükséges kiigazításai

amennyiben a program szükségletei ezt igénylik

| c) | amennyiben a program célkitűzéseihez ez szükséges, a
  földi űrinfrastruktúra
  — különösen a meglévő infrastruktúrák
  ,
  rakétakilövő állomások és kutatóközpontok – karbantartásához, kiigazításához és fejlesztéséhez szükséges támogatás
  . |
| --- | --- |

c)

amennyiben a program célkitűzéseihez ez szükséges, a
  földi űrinfrastruktúra
  — különösen a meglévő infrastruktúrák
  ,
  rakétakilövő állomások és kutatóközpontok – karbantartásához, kiigazításához és fejlesztéséhez szükséges támogatás
  .

amennyiben a program célkitűzéseihez ez szükséges, a

— különösen a meglévő infrastruktúrák

rakétakilövő állomások és kutatóközpontok – karbantartásához, kiigazításához és fejlesztéséhez szükséges támogatás

Módosítás 81

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – cím

6 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az uniós űrágazat innovációját támogató fellépések | Az uniós űrágazat innovációját
  és versenyképességét
  támogató fellépések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az uniós űrágazat innovációját támogató fellépések

Az uniós űrágazat innovációját
  és versenyképességét
  támogató fellépések

és versenyképességét

Módosítás 82

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – a pont

6 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az űrtechnológiák, -infrastruktúrák vagy -szolgáltatások lehető legjobb felhasználására irányuló innovációs tevékenységek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az űrtechnológiák, -infrastruktúrák vagy -szolgáltatások lehető legjobb felhasználására irányuló innovációs tevékenységek;

| a) | az űrtechnológiák, -infrastruktúrák vagy -szolgáltatások
  fejlesztésére és
  lehető legjobb felhasználására irányuló innovációs tevékenységek; |
| --- | --- |

a)

az űrtechnológiák, -infrastruktúrák vagy -szolgáltatások
  fejlesztésére és
  lehető legjobb felhasználására irányuló innovációs tevékenységek;

fejlesztésére és

Módosítás 83

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

6 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | megfelelő intézkedések a kutatási és innovációs tevékenységekből származó innovatív megoldások alkalmazásának megkönnyítésére, különösen a más uniós alapokkal – például a Horizont Európával és az InvestEU-val – való szinergiák révén, a program összes komponense downstream ágazatainak fejlesztésének támogatása érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

megfelelő intézkedések a kutatási és innovációs tevékenységekből származó innovatív megoldások alkalmazásának megkönnyítésére, különösen a más uniós alapokkal – például a Horizont Európával és az InvestEU-val – való szinergiák révén, a program összes komponense downstream ágazatainak fejlesztésének támogatása érdekében;

megfelelő intézkedések a kutatási és innovációs tevékenységekből származó innovatív megoldások alkalmazásának megkönnyítésére, különösen a más uniós alapokkal – például a Horizont Európával és az InvestEU-val – való szinergiák révén, a program összes komponense downstream ágazatainak fejlesztésének támogatása érdekében;

Módosítás 84

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – a b pont (új)

6 cikk – 1 bekezdés – a b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | az európai űrágazat megerősítése az exportpiacon; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ab)

ab)

az európai űrágazat megerősítése az exportpiacon;

az európai űrágazat megerősítése az exportpiacon;

Módosítás 85

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – b pont

6 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a világűrrel kapcsolatos innovációs partnerségek létrehozása innovatív termékek vagy szolgáltatások kifejlesztése, majd a létrejött
  áruk
  vagy szolgáltatások beszerzése érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a világűrrel kapcsolatos innovációs partnerségek létrehozása innovatív termékek vagy szolgáltatások kifejlesztése, majd a létrejött
  áruk
  vagy szolgáltatások beszerzése érdekében;

áruk

| b) | a világűrrel kapcsolatos innovációs partnerségek létrehozása innovatív termékek vagy szolgáltatások kifejlesztése, majd a létrejött
  termékek
  vagy szolgáltatások
  – a program igényeit szolgáló –
  beszerzése érdekében; |
| --- | --- |

b)

a világűrrel kapcsolatos innovációs partnerségek létrehozása innovatív termékek vagy szolgáltatások kifejlesztése, majd a létrejött
  termékek
  vagy szolgáltatások
  – a program igényeit szolgáló –
  beszerzése érdekében;

termékek

– a program igényeit szolgáló –

Módosítás 86

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

6 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | adatvezérelt interoperábilis űrmegoldások tervezése, tesztelése, bevezetése és elterjesztése a közszolgáltatások számára, ösztönözve az innovációt és közös kereteket kialakítva a közigazgatások által a polgárok és a vállalkozások számára nyújtott szolgáltatások teljes potenciáljának kihasználása érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

adatvezérelt interoperábilis űrmegoldások tervezése, tesztelése, bevezetése és elterjesztése a közszolgáltatások számára, ösztönözve az innovációt és közös kereteket kialakítva a közigazgatások által a polgárok és a vállalkozások számára nyújtott szolgáltatások teljes potenciáljának kihasználása érdekében;

adatvezérelt interoperábilis űrmegoldások tervezése, tesztelése, bevezetése és elterjesztése a közszolgáltatások számára, ösztönözve az innovációt és közös kereteket kialakítva a közigazgatások által a polgárok és a vállalkozások számára nyújtott szolgáltatások teljes potenciáljának kihasználása érdekében;

Módosítás 87

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – c pont

6 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | vállalkozó kedv, a kezdetektől a növekedési szakaszig a 21. cikknek
  , valamint
  a III. cím I. fejezetének 18. cikkében említett, a finanszírozási eszközökhöz való egyéb hozzáféréssel kapcsolatos
  rendelkezéseknek megfelelően
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

vállalkozó kedv, a kezdetektől a növekedési szakaszig a 21. cikknek
  , valamint
  a III. cím I. fejezetének 18. cikkében említett, a finanszírozási eszközökhöz való egyéb hozzáféréssel kapcsolatos
  rendelkezéseknek megfelelően
  ;

, valamint

rendelkezéseknek megfelelően

| c) | vállalkozó kedv,
  beleértve
  a kezdetektől a növekedési szakaszig
  terjedő időszakot
  a 21. cikknek
  megfelelően,
  a III. cím I. fejezetének 18. cikkében említett, a finanszírozási eszközökhöz való egyéb hozzáféréssel kapcsolatos
  rendelkezésekre támaszkodva
  ; |
| --- | --- |

c)

vállalkozó kedv,
  beleértve
  a kezdetektől a növekedési szakaszig
  terjedő időszakot
  a 21. cikknek
  megfelelően,
  a III. cím I. fejezetének 18. cikkében említett, a finanszírozási eszközökhöz való egyéb hozzáféréssel kapcsolatos
  rendelkezésekre támaszkodva
  ;

beleértve

terjedő időszakot

megfelelően,

rendelkezésekre támaszkodva

Módosítás 88

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – d pont

6 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | vállalkozások közötti együttműködés
  űrtechnológiai központok formájában, amelyek regionális és nemzeti szinten összehozzák az űrtechnológiai és a digitális
  ágazatot
  , továbbá a felhasználókat, valamint támogatást
  nyújtanak
  a polgároknak és a vállalkozásoknak a vállalkozó kedv és a vállalkozói készségek előmozdításához; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

vállalkozások közötti együttműködés
  űrtechnológiai központok formájában, amelyek regionális és nemzeti szinten összehozzák az űrtechnológiai és a digitális
  ágazatot
  , továbbá a felhasználókat, valamint támogatást
  nyújtanak
  a polgároknak és a vállalkozásoknak a vállalkozó kedv és a vállalkozói készségek előmozdításához;

vállalkozások közötti együttműködés

ágazatot

nyújtanak

| d) | együttműködés
  űrtechnológiai központok
  hálózata
  formájában, amelyek
  különösen
  regionális és nemzeti szinten összehozzák az űrtechnológiai és a digitális
  ágazat szereplőit
  , továbbá a felhasználókat, valamint támogatást
  , létesítményeket és szolgáltatásokat biztosítanak
  a polgároknak és a vállalkozásoknak a vállalkozó kedv és a vállalkozói készségek előmozdításához;
  az űrtechnológiai központok és a Digitális Európa programban létrehozott digitális innovációs központok közötti együttműködés előmozdítása; |
| --- | --- |

d)

együttműködés
  űrtechnológiai központok
  hálózata
  formájában, amelyek
  különösen
  regionális és nemzeti szinten összehozzák az űrtechnológiai és a digitális
  ágazat szereplőit
  , továbbá a felhasználókat, valamint támogatást
  , létesítményeket és szolgáltatásokat biztosítanak
  a polgároknak és a vállalkozásoknak a vállalkozó kedv és a vállalkozói készségek előmozdításához;
  az űrtechnológiai központok és a Digitális Európa programban létrehozott digitális innovációs központok közötti együttműködés előmozdítása;

együttműködés

hálózata

különösen

ágazat szereplőit

, létesítményeket és szolgáltatásokat biztosítanak

az űrtechnológiai központok és a Digitális Európa programban létrehozott digitális innovációs központok közötti együttműködés előmozdítása;

Módosítás 89

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

6 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | az „első szerződés” elvén alapuló stratégia lehetséges kialakítása az összes érintett köz- és magánszektorbeli szereplővel az induló űrtechnológiai vállalkozások fejlődésének támogatása céljából; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

az „első szerződés” elvén alapuló stratégia lehetséges kialakítása az összes érintett köz- és magánszektorbeli szereplővel az induló űrtechnológiai vállalkozások fejlődésének támogatása céljából;

az „első szerződés” elvén alapuló stratégia lehetséges kialakítása az összes érintett köz- és magánszektorbeli szereplővel az induló űrtechnológiai vállalkozások fejlődésének támogatása céljából;

Módosítás 90

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – d b pont (új)

6 cikk – 1 bekezdés – d b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | db) | szinergiák a közlekedési ágazat, az űrágazat és a digitális ágazat között az új technológiák (például az elektronikus hívás, a digitális menetíró készülék, a forgalmi felügyelet és irányítás, az autonóm vezetés, a vezető nélküli járművek és a drónok) szélesebb körű használatának előmozdítása, valamint a biztonságos és zökkenőmentes összekapcsoltsággal, a megbízható helymeghatározással, az intermodalitással és az interoperabilitással kapcsolatos szükségletek kielégítése érdekében, ezáltal fokozva a közlekedési szolgáltatások és ipar versenyképességét; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

db)

db)

szinergiák a közlekedési ágazat, az űrágazat és a digitális ágazat között az új technológiák (például az elektronikus hívás, a digitális menetíró készülék, a forgalmi felügyelet és irányítás, az autonóm vezetés, a vezető nélküli járművek és a drónok) szélesebb körű használatának előmozdítása, valamint a biztonságos és zökkenőmentes összekapcsoltsággal, a megbízható helymeghatározással, az intermodalitással és az interoperabilitással kapcsolatos szükségletek kielégítése érdekében, ezáltal fokozva a közlekedési szolgáltatások és ipar versenyképességét;

szinergiák a közlekedési ágazat, az űrágazat és a digitális ágazat között az új technológiák (például az elektronikus hívás, a digitális menetíró készülék, a forgalmi felügyelet és irányítás, az autonóm vezetés, a vezető nélküli járművek és a drónok) szélesebb körű használatának előmozdítása, valamint a biztonságos és zökkenőmentes összekapcsoltsággal, a megbízható helymeghatározással, az intermodalitással és az interoperabilitással kapcsolatos szükségletek kielégítése érdekében, ezáltal fokozva a közlekedési szolgáltatások és ipar versenyképességét;

Módosítás 91

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – e pont

6 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | oktatási és képzési tevékenységek biztosítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

oktatási és képzési tevékenységek biztosítása;

| e) | oktatási és képzési tevékenységek biztosítása
  a fejlett űrtechnológiai készségek kialakítása érdekében
  ; |
| --- | --- |

e)

oktatási és képzési tevékenységek biztosítása
  a fejlett űrtechnológiai készségek kialakítása érdekében
  ;

a fejlett űrtechnológiai készségek kialakítása érdekében

Módosítás 92

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – f pont

6 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | hozzáférés a feldolgozó és vizsgáló létesítményekhez; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

hozzáférés a feldolgozó és vizsgáló létesítményekhez;

| f) | hozzáférés a feldolgozó és vizsgáló létesítményekhez
  a magán- és közszektorbeli szakemberek, egyetemi hallgatók és vállalkozók számára
  ; |
| --- | --- |

f)

hozzáférés a feldolgozó és vizsgáló létesítményekhez
  a magán- és közszektorbeli szakemberek, egyetemi hallgatók és vállalkozók számára
  ;

a magán- és közszektorbeli szakemberek, egyetemi hallgatók és vállalkozók számára

Módosítás 93

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés – c pont

7 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | nem ruház a harmadik országra vagy a nemzetközi szervezetre döntéshozatali jogkört a programra vonatkozóan, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

nem ruház a harmadik országra vagy a nemzetközi szervezetre döntéshozatali jogkört a programra vonatkozóan,

| c) | nem ruház a harmadik országra vagy a nemzetközi szervezetre döntéshozatali jogkört a programra vonatkozóan,
  vagy, adott esetben nem biztosít számukra hozzáférést érzékeny vagy minősített adatokhoz; |
| --- | --- |

c)

nem ruház a harmadik országra vagy a nemzetközi szervezetre döntéshozatali jogkört a programra vonatkozóan,
  vagy, adott esetben nem biztosít számukra hozzáférést érzékeny vagy minősített adatokhoz;

vagy, adott esetben nem biztosít számukra hozzáférést érzékeny vagy minősített adatokhoz;

Módosítás 94

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

7 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | adott esetben valamennyi érintett területen fenntartja az Unió stratégiai és szuverén érdekeit, ideértve az európai technológiai vagy ipari stratégiai önállóságot; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

adott esetben valamennyi érintett területen fenntartja az Unió stratégiai és szuverén érdekeit, ideértve az európai technológiai vagy ipari stratégiai önállóságot;

adott esetben valamennyi érintett területen fenntartja az Unió stratégiai és szuverén érdekeit, ideértve az európai technológiai vagy ipari stratégiai önállóságot;

Módosítás 95

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés

9 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság megteszi az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy
  az (1)
  bekezdésben említett tevékenységekkel kapcsolatos szerződések, megállapodások és egyéb egyezmények tartalmazzanak olyan rendelkezéseket, amelyek meghatározzák a szóban forgó eszközök és javak megfelelő tulajdonjogi rendszerét, valamint a c) pontot illetően az Unió szabadon használhassa a PRS-vevőkészülékeket az 1104/2011/EU határozatnak megfelelően. | (3)   A Bizottság megteszi az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy
  a második
  bekezdésben említett tevékenységekkel kapcsolatos szerződések, megállapodások és egyéb egyezmények tartalmazzanak olyan rendelkezéseket, amelyek meghatározzák a szóban forgó eszközök és javak megfelelő tulajdonjogi
  és használati
  rendszerét, valamint
  hogy
  a c) pontot illetően az Unió szabadon használhassa a PRS-vevőkészülékeket
  és engedélyezhesse azok használatát
  az 1104/2011/EU határozatnak megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A Bizottság megteszi az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy
  az (1)
  bekezdésben említett tevékenységekkel kapcsolatos szerződések, megállapodások és egyéb egyezmények tartalmazzanak olyan rendelkezéseket, amelyek meghatározzák a szóban forgó eszközök és javak megfelelő tulajdonjogi rendszerét, valamint a c) pontot illetően az Unió szabadon használhassa a PRS-vevőkészülékeket az 1104/2011/EU határozatnak megfelelően.

(3)   A Bizottság megteszi az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy
  a második
  bekezdésben említett tevékenységekkel kapcsolatos szerződések, megállapodások és egyéb egyezmények tartalmazzanak olyan rendelkezéseket, amelyek meghatározzák a szóban forgó eszközök és javak megfelelő tulajdonjogi
  és használati
  rendszerét, valamint
  hogy
  a c) pontot illetően az Unió szabadon használhassa a PRS-vevőkészülékeket
  és engedélyezhesse azok használatát
  az 1104/2011/EU határozatnak megfelelően.

Módosítás 96

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A program komponensei által nyújtott szolgáltatások, adatok és információk minőségére, pontosságára, elérhetőségére, megbízhatóságára, sebességére és bármilyen célra való alkalmasságára nem adható sem kifejezett, sem hallgatólagos garancia. E célból a Bizottság megteszi az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy a szóban forgó szolgáltatások, adatok és információk felhasználói megfelelő tájékoztatásban részesüljenek az említett garancia hiányáról. | A program komponensei által nyújtott szolgáltatások, adatok és információk minőségére, pontosságára, elérhetőségére, megbízhatóságára, sebességére és bármilyen célra való alkalmasságára nem adható sem kifejezett, sem hallgatólagos garancia
  , kivéve ha a vonatkozó uniós jogszabályok az érintett szolgáltatások nyújtásához ilyen garanciát írnak elő
  . E célból a Bizottság megteszi az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy a szóban forgó szolgáltatások, adatok és információk felhasználói megfelelő tájékoztatásban részesüljenek az említett garancia hiányáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A program komponensei által nyújtott szolgáltatások, adatok és információk minőségére, pontosságára, elérhetőségére, megbízhatóságára, sebességére és bármilyen célra való alkalmasságára nem adható sem kifejezett, sem hallgatólagos garancia. E célból a Bizottság megteszi az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy a szóban forgó szolgáltatások, adatok és információk felhasználói megfelelő tájékoztatásban részesüljenek az említett garancia hiányáról.

A program komponensei által nyújtott szolgáltatások, adatok és információk minőségére, pontosságára, elérhetőségére, megbízhatóságára, sebességére és bármilyen célra való alkalmasságára nem adható sem kifejezett, sem hallgatólagos garancia
  , kivéve ha a vonatkozó uniós jogszabályok az érintett szolgáltatások nyújtásához ilyen garanciát írnak elő
  . E célból a Bizottság megteszi az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy a szóban forgó szolgáltatások, adatok és információk felhasználói megfelelő tájékoztatásban részesüljenek az említett garancia hiányáról.

, kivéve ha a vonatkozó uniós jogszabályok az érintett szolgáltatások nyújtásához ilyen garanciát írnak elő

Módosítás 97

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

11 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron [16] milliárd EUR. | A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron [16,9 ] milliárd EUR. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron [16] milliárd EUR.

A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron [16,9 ] milliárd EUR.

Módosítás 98

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b pont

11 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | Kopernikusz: [
  5,8
  ] milliárd EUR |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

Kopernikusz: [
  5,8
  ] milliárd EUR

5,8

| b) | Kopernikusz: [
  6
  ] milliárd EUR; |
| --- | --- |

b)

Kopernikusz: [
  6
  ] milliárd EUR;

6

Módosítás 99

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – c pont

11 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | Világűr-megfigyelés/Govsatcom: [0,5 ] milliárd EUR. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

Világűr-megfigyelés/Govsatcom: [0,5 ] milliárd EUR.

| c) | Világűr-megfigyelés/Govsatcom: [1,2 ] milliárd EUR. |
| --- | --- |

c)

Világűr-megfigyelés/Govsatcom: [1,2 ] milliárd EUR.

Módosítás 100

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés

11 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A 3. cikk által előirányzott, több területet érintő tevékenységek a program komponenseinek finanszírozásából részesülnek. | (2)   A 3.
  , 5. és 6.
   cikk által előirányzott, több területet érintő tevékenységek a program komponenseinek finanszírozásából részesülnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A 3. cikk által előirányzott, több területet érintő tevékenységek a program komponenseinek finanszírozásából részesülnek.

(2)   A 3.
  , 5. és 6.
   cikk által előirányzott, több területet érintő tevékenységek a program komponenseinek finanszírozásából részesülnek.

Módosítás 101

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – a pont

14 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | valamennyi tagállamban
  a teljes ellátási láncban elősegítik, hogy az induló vállalkozások, az új belépők, a kis- és középvállalkozások
  és egyéb gazdasági szereplők
  a lehető legnagyobb mértékben és legnyíltabb módon részt vegyenek az eljárásban, ideértve azt az előírást is, hogy az ajánlattevők alkalmazzanak alvállalkozókat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

valamennyi tagállamban
  a teljes ellátási láncban elősegítik, hogy az induló vállalkozások, az új belépők, a kis- és középvállalkozások
  és egyéb gazdasági szereplők
  a lehető legnagyobb mértékben és legnyíltabb módon részt vegyenek az eljárásban, ideértve azt az előírást is, hogy az ajánlattevők alkalmazzanak alvállalkozókat;

valamennyi tagállamban

és egyéb gazdasági szereplők

| a) | az egész Unióban és
  a teljes ellátási láncban elősegítik, hogy
  valamennyi gazdasági szereplő, különösen
  az induló vállalkozások, az új belépők, a kis- és középvállalkozások a lehető legnagyobb mértékben és legnyíltabb módon részt vegyenek az eljárásban, ideértve azt az előírást is, hogy az ajánlattevők alkalmazzanak alvállalkozókat; |
| --- | --- |

a)

az egész Unióban és
  a teljes ellátási láncban elősegítik, hogy
  valamennyi gazdasági szereplő, különösen
  az induló vállalkozások, az új belépők, a kis- és középvállalkozások a lehető legnagyobb mértékben és legnyíltabb módon részt vegyenek az eljárásban, ideértve azt az előírást is, hogy az ajánlattevők alkalmazzanak alvállalkozókat;

az egész Unióban és

valamennyi gazdasági szereplő, különösen

Módosítás 102

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – d pont

14 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | erősítik
  az Unió autonómiáját, különösen technológiai vonatkozásban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

erősítik
  az Unió autonómiáját, különösen technológiai vonatkozásban;

erősítik

| d) | az értéklánc egészében erősítik
  az Unió
  stratégiai
  autonómiáját, különösen
  ipari és
  technológiai vonatkozásban; |
| --- | --- |

d)

az értéklánc egészében erősítik
  az Unió
  stratégiai
  autonómiáját, különösen
  ipari és
  technológiai vonatkozásban;

az értéklánc egészében erősítik

stratégiai

ipari és

Módosítás 103

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

14 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | a teljes iparági beszállítói láncban követni kell a nyílt hozzáférés és a tisztességes verseny elvét, a pályázati kiírásnak átlátható és időszerű információkat kell tartalmaznia, világos tájékoztatást kell nyújtani a közbeszerzési eljárás során alkalmazandó szabályokról, a kiválasztás és odaítélés kritériumairól, továbbá meg kell adni minden olyan információt, amelynek révén minden lehetséges ajánlattevő egyenlő esélyekkel indulhat pályázaton; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

a teljes iparági beszállítói láncban követni kell a nyílt hozzáférés és a tisztességes verseny elvét, a pályázati kiírásnak átlátható és időszerű információkat kell tartalmaznia, világos tájékoztatást kell nyújtani a közbeszerzési eljárás során alkalmazandó szabályokról, a kiválasztás és odaítélés kritériumairól, továbbá meg kell adni minden olyan információt, amelynek révén minden lehetséges ajánlattevő egyenlő esélyekkel indulhat pályázaton;

a teljes iparági beszállítói láncban követni kell a nyílt hozzáférés és a tisztességes verseny elvét, a pályázati kiírásnak átlátható és időszerű információkat kell tartalmaznia, világos tájékoztatást kell nyújtani a közbeszerzési eljárás során alkalmazandó szabályokról, a kiválasztás és odaítélés kritériumairól, továbbá meg kell adni minden olyan információt, amelynek révén minden lehetséges ajánlattevő egyenlő esélyekkel indulhat pályázaton;

Módosítás 104

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés

17 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az új belépők, a kis- és középvállalkozások és az induló vállalkozások ösztönzése, a lehető legszélesebb földrajzi lefedettség biztosítása és ezzel egyidejűleg az Unió stratégiai autonómiájának védelme érdekében az ajánlatkérő szerv
  kérheti
  , hogy az ajánlattevő a szerződés egy részét versenyeztetés keretében adja ki megfelelő szintű alvállalkozásba olyan vállalatoknak, amelyek nem tartoznak az ajánlattevő vállalatcsoportjához. | (1)   Az új belépők,
  különösen
  a kis- és középvállalkozások és az induló vállalkozások ösztönzése, a lehető legszélesebb földrajzi lefedettség biztosítása és ezzel egyidejűleg az Unió stratégiai autonómiájának védelme érdekében az ajánlatkérő szerv
  törekszik annak előírására
  , hogy az ajánlattevő a szerződés egy részét versenyeztetés keretében adja ki megfelelő szintű alvállalkozásba olyan vállalatoknak, amelyek nem tartoznak az ajánlattevő vállalatcsoportjához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az új belépők, a kis- és középvállalkozások és az induló vállalkozások ösztönzése, a lehető legszélesebb földrajzi lefedettség biztosítása és ezzel egyidejűleg az Unió stratégiai autonómiájának védelme érdekében az ajánlatkérő szerv
  kérheti
  , hogy az ajánlattevő a szerződés egy részét versenyeztetés keretében adja ki megfelelő szintű alvállalkozásba olyan vállalatoknak, amelyek nem tartoznak az ajánlattevő vállalatcsoportjához.

(1)   Az új belépők,
  különösen
  a kis- és középvállalkozások és az induló vállalkozások ösztönzése, a lehető legszélesebb földrajzi lefedettség biztosítása és ezzel egyidejűleg az Unió stratégiai autonómiájának védelme érdekében az ajánlatkérő szerv
  törekszik annak előírására
  , hogy az ajánlattevő a szerződés egy részét versenyeztetés keretében adja ki megfelelő szintű alvállalkozásba olyan vállalatoknak, amelyek nem tartoznak az ajánlattevő vállalatcsoportjához.

Módosítás 105

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 2 bekezdés

17 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az ajánlatkérő szerv a 
  szerződés
  alvállalkozásba adandó részét egy minimum- és egy maximumarányt tartalmazó, százalékban kifejezett tartomány formájában adja meg. | (2)   Az ajánlatkérő szerv a 
  szerződésnek az ipar számára, annak bármely szintjén
  alvállalkozásba adandó részét
  az (1) bekezdésnek megfelelően
  egy minimum- és egy maximumarányt tartalmazó, százalékban kifejezett tartomány formájában adja meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az ajánlatkérő szerv a 
  szerződés
  alvállalkozásba adandó részét egy minimum- és egy maximumarányt tartalmazó, százalékban kifejezett tartomány formájában adja meg.

(2)   Az ajánlatkérő szerv a 
  szerződésnek az ipar számára, annak bármely szintjén
  alvállalkozásba adandó részét
  az (1) bekezdésnek megfelelően
  egy minimum- és egy maximumarányt tartalmazó, százalékban kifejezett tartomány formájában adja meg.

Módosítás 106

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 3 bekezdés

17 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az (1) bekezdésnek megfelelő kéréstől való bármely eltérést az ajánlattevőnek meg kell indokolnia. | (3)   Az (1) bekezdésnek megfelelő kéréstől való bármely eltérést az ajánlattevőnek meg kell indokolnia
  , az ajánlatkérő szervnek pedig értékelnie kell
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az (1) bekezdésnek megfelelő kéréstől való bármely eltérést az ajánlattevőnek meg kell indokolnia.

(3)   Az (1) bekezdésnek megfelelő kéréstől való bármely eltérést az ajánlattevőnek meg kell indokolnia
  , az ajánlatkérő szervnek pedig értékelnie kell
  .

Módosítás 107

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 2 bekezdés

19 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Közös pályázati felhívások esetében az ajánlatok kiválasztására és értékelésére közös eljárásokat kell kidolgozni. Az eljárásokban részt kell vennie egy, a felek által kinevezett szakértőkből álló, kiegyensúlyozott összetételű csoportnak is. | Közös pályázati felhívások esetében az ajánlatok kiválasztására és értékelésére közös eljárásokat kell kidolgozni. Az eljárásokban részt kell vennie egy, a felek által kinevezett szakértőkből álló, kiegyensúlyozott összetételű csoportnak is.
  E szakértők nem értékelhetnek olyan ügyeket, illetve nem nyújthatnak tanácsadást vagy segítséget olyan ügyekben, amelyek tekintetében részükről összeférhetetlenség áll fenn. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Közös pályázati felhívások esetében az ajánlatok kiválasztására és értékelésére közös eljárásokat kell kidolgozni. Az eljárásokban részt kell vennie egy, a felek által kinevezett szakértőkből álló, kiegyensúlyozott összetételű csoportnak is.

Közös pályázati felhívások esetében az ajánlatok kiválasztására és értékelésére közös eljárásokat kell kidolgozni. Az eljárásokban részt kell vennie egy, a felek által kinevezett szakértőkből álló, kiegyensúlyozott összetételű csoportnak is.
  E szakértők nem értékelhetnek olyan ügyeket, illetve nem nyújthatnak tanácsadást vagy segítséget olyan ügyekben, amelyek tekintetében részükről összeférhetetlenség áll fenn.

E szakértők nem értékelhetnek olyan ügyeket, illetve nem nyújthatnak tanácsadást vagy segítséget olyan ügyekben, amelyek tekintetében részükről összeférhetetlenség áll fenn.

Módosítás 108

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 1 bekezdés

24 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A költségvetési rendelet [165. cikkének] rendelkezésein túlmenően a Bizottság
  és
  az Ügynökség az Európai Űrügynökséggel vagy a program komponenseinek végrehajtásában részt vevő más nemzetközi szervezetekkel közös közbeszerzési eljárásokat is végezhet. | (1)   A költségvetési rendelet [165. cikkének] rendelkezésein túlmenően a Bizottság
  vagy
  az Ügynökség az Európai Űrügynökséggel vagy a program komponenseinek végrehajtásában részt vevő más nemzetközi szervezetekkel közös közbeszerzési eljárásokat is végezhet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A költségvetési rendelet [165. cikkének] rendelkezésein túlmenően a Bizottság
  és
  az Ügynökség az Európai Űrügynökséggel vagy a program komponenseinek végrehajtásában részt vevő más nemzetközi szervezetekkel közös közbeszerzési eljárásokat is végezhet.

(1)   A költségvetési rendelet [165. cikkének] rendelkezésein túlmenően a Bizottság
  vagy
  az Ügynökség az Európai Űrügynökséggel vagy a program komponenseinek végrehajtásában részt vevő más nemzetközi szervezetekkel közös közbeszerzési eljárásokat is végezhet.

Módosítás 110

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 1 bekezdés – a pont

27 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a program végrehajtásában részt vevő szervezetek, különösen a tagállamok, a Bizottság, az Ügynökség és az Európai Űrügynökség közötti szigorú feladat- és felelősségmegosztás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a program végrehajtásában részt vevő szervezetek, különösen a tagállamok, a Bizottság, az Ügynökség és az Európai Űrügynökség közötti szigorú feladat- és felelősségmegosztás;

| a) | a program végrehajtásában részt vevő szervezetek, különösen a tagállamok, a Bizottság, az Ügynökség és az Európai Űrügynökség közötti szigorú feladat- és felelősségmegosztás
  az egyes szervezetek hatáskörei alapján, az átláthatóság, a hatékonyság és a költséghatékonyság javítása és a tevékenységek közötti átfedések elkerülése céljából
  ; |
| --- | --- |

a)

a program végrehajtásában részt vevő szervezetek, különösen a tagállamok, a Bizottság, az Ügynökség és az Európai Űrügynökség közötti szigorú feladat- és felelősségmegosztás
  az egyes szervezetek hatáskörei alapján, az átláthatóság, a hatékonyság és a költséghatékonyság javítása és a tevékenységek közötti átfedések elkerülése céljából
  ;

az egyes szervezetek hatáskörei alapján, az átláthatóság, a hatékonyság és a költséghatékonyság javítása és a tevékenységek közötti átfedések elkerülése céljából

Módosítás 111

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 1 bekezdés – b pont

27 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a program alapos ellenőrzése, amely arra is kiterjed, hogy a részt vevő szervezetek mindegyike szigorúan betartja-e a költségeket
  és az ütemtervet
  az e rendelet szerinti felelősségi köréhez tartozó területeken; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a program alapos ellenőrzése, amely arra is kiterjed, hogy a részt vevő szervezetek mindegyike szigorúan betartja-e a költségeket
  és az ütemtervet
  az e rendelet szerinti felelősségi köréhez tartozó területeken;

és az ütemtervet

| b) | a program alapos ellenőrzése, amely arra is kiterjed, hogy a részt vevő szervezetek mindegyike szigorúan betartja-e a költségeket
  , illetve hogy milyen műszaki teljesítményt nyújt
  az e rendelet szerinti felelősségi köréhez tartozó területeken; |
| --- | --- |

b)

a program alapos ellenőrzése, amely arra is kiterjed, hogy a részt vevő szervezetek mindegyike szigorúan betartja-e a költségeket
  , illetve hogy milyen műszaki teljesítményt nyújt
  az e rendelet szerinti felelősségi köréhez tartozó területeken;

, illetve hogy milyen műszaki teljesítményt nyújt

Módosítás 112

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 1 bekezdés – d pont

27 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | szisztematikus figyelembevétele annak, hogy a program komponensei által nyújtott szolgáltatások felhasználói mit igényelnek, és e szolgáltatásokkal kapcsolatban milyen tudományos és technológiai fejlemények zajlanak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

szisztematikus figyelembevétele annak, hogy a program komponensei által nyújtott szolgáltatások felhasználói mit igényelnek, és e szolgáltatásokkal kapcsolatban milyen tudományos és technológiai fejlemények zajlanak;

| d) | szisztematikus figyelembevétele annak, hogy a program komponensei által nyújtott szolgáltatások felhasználói mit igényelnek, és e szolgáltatásokkal kapcsolatban milyen tudományos és technológiai fejlemények zajlanak
  , többek között a nemzeti és uniós szintű felhasználói tanácsadó fórumokkal folytatott konzultáció révén; |
| --- | --- |

d)

szisztematikus figyelembevétele annak, hogy a program komponensei által nyújtott szolgáltatások felhasználói mit igényelnek, és e szolgáltatásokkal kapcsolatban milyen tudományos és technológiai fejlemények zajlanak
  , többek között a nemzeti és uniós szintű felhasználói tanácsadó fórumokkal folytatott konzultáció révén;

, többek között a nemzeti és uniós szintű felhasználói tanácsadó fórumokkal folytatott konzultáció révén;

Módosítás 113

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 2 bekezdés

28 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság, illetve a 30. cikkben említett feladatok tekintetében az Ügynökség meghatározott feladatokkal megbízhatja a tagállamokat vagy a 
  nemzeti ügynökségeket, illetve a
  tagállamok
  vagy nemzeti ügynökségek
  csoportját. A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést a program zökkenőmentes működésének biztosítása és használatának előmozdítása érdekében, beleértve a programhoz szükséges frekvenciák védelméhez való hozzájárulást. | (2)   A Bizottság, illetve a 30. cikkben említett feladatok tekintetében az Ügynökség
  az adott esettől függő különmegállapodás alapján
  meghatározott feladatokkal megbízhatja a tagállamokat vagy a tagállamok csoportját. A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést a program zökkenőmentes működésének biztosítása és használatának előmozdítása érdekében, beleértve a programhoz szükséges frekvenciák
  megfelelő szintű
  védelméhez való hozzájárulást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság, illetve a 30. cikkben említett feladatok tekintetében az Ügynökség meghatározott feladatokkal megbízhatja a tagállamokat vagy a 
  nemzeti ügynökségeket, illetve a
  tagállamok
  vagy nemzeti ügynökségek
  csoportját. A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést a program zökkenőmentes működésének biztosítása és használatának előmozdítása érdekében, beleértve a programhoz szükséges frekvenciák védelméhez való hozzájárulást.

(2)   A Bizottság, illetve a 30. cikkben említett feladatok tekintetében az Ügynökség
  az adott esettől függő különmegállapodás alapján
  meghatározott feladatokkal megbízhatja a tagállamokat vagy a tagállamok csoportját. A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést a program zökkenőmentes működésének biztosítása és használatának előmozdítása érdekében, beleértve a programhoz szükséges frekvenciák
  megfelelő szintű
  védelméhez való hozzájárulást.

Módosítás 114

Módosítás 114

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 2 a bekezdés (új)

28 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A tagállamok proaktív és összehangolt konzultációt folytatnak – többek között tanácsadó felhasználói fórumokon – a végfelhasználói közösségekkel, különösen a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A tagállamok proaktív és összehangolt konzultációt folytatnak – többek között tanácsadó felhasználói fórumokon – a végfelhasználói közösségekkel, különösen a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz tekintetében.

Módosítás 115

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 1 bekezdés

29 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A program
  – többek között
  a biztonság
  területén történő – végrehajtásáért
  a Bizottságot terheli általános felelősség. E rendeletnek megfelelően meghatározza a program prioritásait és hosszú távú fejlődési irányát, valamint felügyeli annak végrehajtását a többi uniós szakpolitikákra gyakorolt hatásának kellő figyelembevételével. | (1)   A program
  végrehajtásáért, valamint
  a biztonság
  terén a program 30. cikke alapján az Ügynökségre át nem ruházható programkomponensekért
  a Bizottságot terheli általános felelősség. E rendeletnek megfelelően meghatározza a program prioritásait és hosszú távú fejlődési irányát, valamint felügyeli annak végrehajtását a többi uniós szakpolitikákra gyakorolt hatásának kellő figyelembevételével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A program
  – többek között
  a biztonság
  területén történő – végrehajtásáért
  a Bizottságot terheli általános felelősség. E rendeletnek megfelelően meghatározza a program prioritásait és hosszú távú fejlődési irányát, valamint felügyeli annak végrehajtását a többi uniós szakpolitikákra gyakorolt hatásának kellő figyelembevételével.

(1)   A program
  végrehajtásáért, valamint
  a biztonság
  terén a program 30. cikke alapján az Ügynökségre át nem ruházható programkomponensekért
  a Bizottságot terheli általános felelősség. E rendeletnek megfelelően meghatározza a program prioritásait és hosszú távú fejlődési irányát, valamint felügyeli annak végrehajtását a többi uniós szakpolitikákra gyakorolt hatásának kellő figyelembevételével.

Módosítás 116

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 2 bekezdés

29 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A program azon komponenseinek irányítását, amelyek irányítása nem lett más
  jogalanyra
  bízva, a Bizottság végzi. | (2)   A program azon komponenseinek irányítását, amelyek irányítása nem lett
  a 30., 31. és 32. cikkben említett
  más
  jogalanyokra
  bízva, a Bizottság végzi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A program azon komponenseinek irányítását, amelyek irányítása nem lett más
  jogalanyra
  bízva, a Bizottság végzi.

(2)   A program azon komponenseinek irányítását, amelyek irányítása nem lett
  a 30., 31. és 32. cikkben említett
  más
  jogalanyokra
  bízva, a Bizottság végzi.

Módosítás 117

Módosítás 117

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 3 bekezdés

29 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság gondoskodik a programban részt vevő különféle szervezetek közötti egyértelmű feladatmegosztásról, és koordinálja e szervezetek tevékenységeit. | (3)   A Bizottság gondoskodik a programban részt vevő különféle szervezetek közötti egyértelmű feladatmegosztásról, és koordinálja e szervezetek tevékenységeit
  , valamint biztosítja az Unió érdekeinek teljes körű védelmét, pénzeszközeinek megfelelő kezelését és (különösen a beszerzésekre vonatkozó) jogszabályainak alkalmazását. A Bizottság ezért az Ügynökséggel és az Európai Űrügynökséggel az e két szervezetre bízott, a 31a. cikkben említett feladatokkal kapcsolatos pénzügyi partnerségi keretmegállapodást köt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A Bizottság gondoskodik a programban részt vevő különféle szervezetek közötti egyértelmű feladatmegosztásról, és koordinálja e szervezetek tevékenységeit.

(3)   A Bizottság gondoskodik a programban részt vevő különféle szervezetek közötti egyértelmű feladatmegosztásról, és koordinálja e szervezetek tevékenységeit
  , valamint biztosítja az Unió érdekeinek teljes körű védelmét, pénzeszközeinek megfelelő kezelését és (különösen a beszerzésekre vonatkozó) jogszabályainak alkalmazását. A Bizottság ezért az Ügynökséggel és az Európai Űrügynökséggel az e két szervezetre bízott, a 31a. cikkben említett feladatokkal kapcsolatos pénzügyi partnerségi keretmegállapodást köt.

Módosítás 118

Módosítás 118

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 3 a bekezdés (új)

29 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A Bizottság a 105. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az űrbéli időjárásnak a NEO és GOVSATCOM működtetésére és irányítására gyakorolt hatásaira vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A Bizottság a 105. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az űrbéli időjárásnak a NEO és GOVSATCOM működtetésére és irányítására gyakorolt hatásaira vonatkozóan.

Módosítás 119

Módosítás 119

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

29 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben az a program zökkenőmentes működéséhez és a program komponensei általi zavartalan szolgáltatásnyújtáshoz szükséges, a Bizottság – a felhasználókkal és az összes többi releváns érdekelt féllel való konzultációt követően –
  végrehajtási
  jogi aktusok útján meghatározza a szóban forgó komponensek és az általuk nyújtott szolgáltatások végrehajtásához és továbbfejlesztéséhez
  szükséges
  műszaki és üzemeltetési előírásokat. A 
  műszaki és üzemeltetési előírások
  meghatározása során a Bizottság óvakodik attól, hogy csökkentse az általános biztonság szintjét, és eleget tesz a visszamenőleges kompatibilitás követelményének. | Amennyiben az a program zökkenőmentes működéséhez és a program komponensei általi zavartalan szolgáltatásnyújtáshoz szükséges, a Bizottság – a felhasználókkal és az összes többi releváns érdekelt féllel való konzultációt követően –
  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok útján meghatározza a szóban forgó komponensek és az általuk nyújtott szolgáltatások végrehajtásához és továbbfejlesztéséhez
  magas szintű
  műszaki és üzemeltetési előírásokat
  , többek között a downstream ágazatra vonatkozóan is
  . A 
  magas szintű követelmények
  meghatározása során a Bizottság óvakodik attól, hogy csökkentse az általános biztonság szintjét, és eleget tesz a visszamenőleges kompatibilitás követelményének. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben az a program zökkenőmentes működéséhez és a program komponensei általi zavartalan szolgáltatásnyújtáshoz szükséges, a Bizottság – a felhasználókkal és az összes többi releváns érdekelt féllel való konzultációt követően –
  végrehajtási
  jogi aktusok útján meghatározza a szóban forgó komponensek és az általuk nyújtott szolgáltatások végrehajtásához és továbbfejlesztéséhez
  szükséges
  műszaki és üzemeltetési előírásokat. A 
  műszaki és üzemeltetési előírások
  meghatározása során a Bizottság óvakodik attól, hogy csökkentse az általános biztonság szintjét, és eleget tesz a visszamenőleges kompatibilitás követelményének.

végrehajtási

szükséges

műszaki és üzemeltetési előírások

Amennyiben az a program zökkenőmentes működéséhez és a program komponensei általi zavartalan szolgáltatásnyújtáshoz szükséges, a Bizottság – a felhasználókkal és az összes többi releváns érdekelt féllel való konzultációt követően –
  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok útján meghatározza a szóban forgó komponensek és az általuk nyújtott szolgáltatások végrehajtásához és továbbfejlesztéséhez
  magas szintű
  műszaki és üzemeltetési előírásokat
  , többek között a downstream ágazatra vonatkozóan is
  . A 
  magas szintű követelmények
  meghatározása során a Bizottság óvakodik attól, hogy csökkentse az általános biztonság szintjét, és eleget tesz a visszamenőleges kompatibilitás követelményének.

felhatalmazáson alapuló

magas szintű

, többek között a downstream ágazatra vonatkozóan is

magas szintű követelmények

Módosítás 120

Módosítás 120

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

29 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az említett végrehajtási
  jogi
  aktusokat
  a 
  107
  . 
  cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni
  . | E felhatalmazáson alapuló
  jogi
  aktusok elfogadására
  a 
  21
  . 
  cikknek megfelelően kerül sor
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az említett végrehajtási
  jogi
  aktusokat
  a 
  107
  . 
  cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni
  .

Az említett végrehajtási

aktusokat

107

cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni

E felhatalmazáson alapuló
  jogi
  aktusok elfogadására
  a 
  21
  . 
  cikknek megfelelően kerül sor
  .

E felhatalmazáson alapuló

aktusok elfogadására

21

cikknek megfelelően kerül sor

Módosítás 121

Módosítás 121

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 5 bekezdés

29 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A Bizottság
  mind a köz-
  ,
  mind
  a 
  magánszektorban elősegíti
  és
  biztosítja a program komponensei által nyújtott adatok
  és
  szolgáltatások elterjedését és használatát
  ,
  többek között azáltal
  ,
  hogy támogatja a szóban forgó szolgáltatások megfelelő fejlesztését,
  és
  erősíti a hosszú távú környezet stabilitását
  .
  A program egyes komponenseinek alkalmazásai között szinergiák teremtésére törekszik. Biztosítja
  ,
  hogy
  a program
  és az egyéb uniós fellépések és programok kiegészítsék egymást, összhangban legyenek, valamint szinergiákat és
  a 
  kapcsolódási pontokat hoz létre közöttük. | (5)   A Bizottság
  biztosítja
  ,
  hogy
  a 
  program
  és
  az egyéb uniós fellépések
  és
  programok kiegészítsék egymást
  ,
  összhangban legyenek
  ,
  valamint szinergiákat
  és
  kapcsolódási pontokat hoz létre közöttük
  .
  A Bizottság az Ügynökséggel és adott esetben az Európai Űrügynökséggel, valamint a Kopernikusz program keretében megbízott szervezetekkel szoros együttműködésben támogatást nyújt és hozzájárul a következőkhöz: |
| | — | a program komponensei által nyújtott adatok és szolgáltatások köz- és magánszférában történő terjesztésével és használatával kapcsolatos tevékenységek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A Bizottság
  mind a köz-
  ,
  mind
  a 
  magánszektorban elősegíti
  és
  biztosítja a program komponensei által nyújtott adatok
  és
  szolgáltatások elterjedését és használatát
  ,
  többek között azáltal
  ,
  hogy támogatja a szóban forgó szolgáltatások megfelelő fejlesztését,
  és
  erősíti a hosszú távú környezet stabilitását
  .
  A program egyes komponenseinek alkalmazásai között szinergiák teremtésére törekszik. Biztosítja
  ,
  hogy
  a program
  és az egyéb uniós fellépések és programok kiegészítsék egymást, összhangban legyenek, valamint szinergiákat és
  a 
  kapcsolódási pontokat hoz létre közöttük.

(5)   A Bizottság
  biztosítja
  ,
  hogy
  a 
  program
  és
  az egyéb uniós fellépések
  és
  programok kiegészítsék egymást
  ,
  összhangban legyenek
  ,
  valamint szinergiákat
  és
  kapcsolódási pontokat hoz létre közöttük
  .
  A Bizottság az Ügynökséggel és adott esetben az Európai Űrügynökséggel, valamint a Kopernikusz program keretében megbízott szervezetekkel szoros együttműködésben támogatást nyújt és hozzájárul a következőkhöz:

—

a program komponensei által nyújtott adatok és szolgáltatások köz- és magánszférában történő terjesztésével és használatával kapcsolatos tevékenységek;

a program komponensei által nyújtott adatok és szolgáltatások köz- és magánszférában történő terjesztésével és használatával kapcsolatos tevékenységek;

| — | az alkalmazások közötti szinergiák teremtésével kapcsolatos tevékenységek; |
| --- | --- |

—

az alkalmazások közötti szinergiák teremtésével kapcsolatos tevékenységek;

az alkalmazások közötti szinergiák teremtésével kapcsolatos tevékenységek;

| — | a szóban forgó szolgáltatások megfelelő fejlesztése; |
| --- | --- |

—

a szóban forgó szolgáltatások megfelelő fejlesztése;

a szóban forgó szolgáltatások megfelelő fejlesztése;

| — | a stabil, hosszú távú környezet megerősítése. |
| --- | --- |

—

a stabil, hosszú távú környezet megerősítése.

a stabil, hosszú távú környezet megerősítése.

Módosítás 122

Módosítás 122

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 6 bekezdés

29 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   
  Szükség esetén
  az uniós, nemzeti és nemzetközi szinten az űrágazatban folytatott tevékenységekkel való koordinációról is gondoskodik. Ösztönzi a tagállamok közötti együttműködést, és előmozdítja technológiai képességeik és az űrágazatban zajló fejlesztések konvergenciáját. | (6)   
  Adott esetben az Ügynökséggel és az Európai Űrügynökséggel együttműködve,
  az uniós, nemzeti és nemzetközi szinten az űrágazatban folytatott tevékenységekkel való koordinációról is gondoskodik. Ösztönzi a tagállamok közötti együttműködést, és előmozdítja technológiai képességeik és az űrágazatban zajló fejlesztések konvergenciáját. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   
  Szükség esetén
  az uniós, nemzeti és nemzetközi szinten az űrágazatban folytatott tevékenységekkel való koordinációról is gondoskodik. Ösztönzi a tagállamok közötti együttműködést, és előmozdítja technológiai képességeik és az űrágazatban zajló fejlesztések konvergenciáját.

(6)   
  Adott esetben az Ügynökséggel és az Európai Űrügynökséggel együttműködve,
  az uniós, nemzeti és nemzetközi szinten az űrágazatban folytatott tevékenységekkel való koordinációról is gondoskodik. Ösztönzi a tagállamok közötti együttműködést, és előmozdítja technológiai képességeik és az űrágazatban zajló fejlesztések konvergenciáját.

Módosítás 123

Módosítás 123

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

30 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | elősegíti és biztosítja a program komponensei által nyújtott adatok és szolgáltatások elterjedését és használatát, beleértve a program komponensein alapuló downstream alkalmazások és szolgáltatások kifejlesztését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

elősegíti és biztosítja a program komponensei által nyújtott adatok és szolgáltatások elterjedését és használatát, beleértve a program komponensein alapuló downstream alkalmazások és szolgáltatások kifejlesztését;

elősegíti és biztosítja a program komponensei által nyújtott adatok és szolgáltatások elterjedését és használatát, beleértve a program komponensein alapuló downstream alkalmazások és szolgáltatások kifejlesztését;

Módosítás 124

Módosítás 124

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 1 bekezdés – b b pont (új)

30 cikk – 1 bekezdés – b b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | intézkedéseket vezet be az innovatív uniós űrágazat támogatása érdekében, a 6. cikkel összhangban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

bb)

bb)

intézkedéseket vezet be az innovatív uniós űrágazat támogatása érdekében, a 6. cikkel összhangban;

intézkedéseket vezet be az innovatív uniós űrágazat támogatása érdekében, a 6. cikkel összhangban;

Módosítás 125

Módosítás 125

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 1 bekezdés – b c pont (új)

30 cikk – 1 bekezdés – b c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bc) | támogatja a finanszírozáshoz való hozzáférést a III. cím szerint és az InvestEU keretében biztosított pénzügyi eszközök igénybe vételével, valamint az EBB-vel együttműködve az általa létrehozott, különösen a kkv-kat célzó pénzügyi eszközök révén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

bc)

bc)

támogatja a finanszírozáshoz való hozzáférést a III. cím szerint és az InvestEU keretében biztosított pénzügyi eszközök igénybe vételével, valamint az EBB-vel együttműködve az általa létrehozott, különösen a kkv-kat célzó pénzügyi eszközök révén;

támogatja a finanszírozáshoz való hozzáférést a III. cím szerint és az InvestEU keretében biztosított pénzügyi eszközök igénybe vételével, valamint az EBB-vel együttműködve az általa létrehozott, különösen a kkv-kat célzó pénzügyi eszközök révén;

Módosítás 126

Módosítás 126

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 1 bekezdés – c pont

30 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | kommunikációs és promóciós tevékenységeket, valamint a Galileo és
  az EGNOS
  által nyújtott szolgáltatások kereskedelmi hasznosításával kapcsolatos tevékenységeket folytat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

kommunikációs és promóciós tevékenységeket, valamint a Galileo és
  az EGNOS
  által nyújtott szolgáltatások kereskedelmi hasznosításával kapcsolatos tevékenységeket folytat;

az EGNOS

| c) | kommunikációs és promóciós tevékenységeket, valamint
  különösen
  a Galileo
  , az EGNOS
  és
  a Kopernikusz
  által nyújtott szolgáltatások kereskedelmi hasznosításával kapcsolatos tevékenységeket folytat; |
| --- | --- |

c)

kommunikációs és promóciós tevékenységeket, valamint
  különösen
  a Galileo
  , az EGNOS
  és
  a Kopernikusz
  által nyújtott szolgáltatások kereskedelmi hasznosításával kapcsolatos tevékenységeket folytat;

különösen

, az EGNOS

a Kopernikusz

Módosítás 127

Módosítás 127

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

30 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a Galileóval és az EGNOS-szal kapcsolatban: irányítja a Galileo és az EGNOS programokat, a 43. cikkben foglaltaknak megfelelően; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

a Galileóval és az EGNOS-szal kapcsolatban: irányítja a Galileo és az EGNOS programokat, a 43. cikkben foglaltaknak megfelelően;

a Galileóval és az EGNOS-szal kapcsolatban: irányítja a Galileo és az EGNOS programokat, a 43. cikkben foglaltaknak megfelelően;

Módosítás 128

Módosítás 128

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 1 bekezdés – d pont

30 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | szakértelmével segíti a Bizottságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

szakértelmével segíti a Bizottságot.

| d) | szakértelmével segíti a Bizottságot
  , elkerülve az átfedéseket a 27. és 31. cikkben említett, az európai felügyeleti hatóságra ruházott feladatokkal
  . |
| --- | --- |

d)

szakértelmével segíti a Bizottságot
  , elkerülve az átfedéseket a 27. és 31. cikkben említett, az európai felügyeleti hatóságra ruházott feladatokkal
  .

, elkerülve az átfedéseket a 27. és 31. cikkben említett, az európai felügyeleti hatóságra ruházott feladatokkal

Módosítás 129

Módosítás 129

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 2 bekezdés – a pont

30 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az EGNOS és a Galileo hasznosításának irányítása, amint azt a 43. cikk említi; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a)

az EGNOS és a Galileo hasznosításának irányítása, amint azt a 43. cikk említi;

az EGNOS és a Galileo hasznosításának irányítása, amint azt a 43. cikk említi;

törölve

törölve

Módosítás 130

Módosítás 130

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

30 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottság számára a Horizont Európa program világűrrel kapcsolatos prioritásai tekintetében, és részt vesz e program végrehajtásában; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottság számára a Horizont Európa program világűrrel kapcsolatos prioritásai tekintetében, és részt vesz e program végrehajtásában;

ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottság számára a Horizont Európa program világűrrel kapcsolatos prioritásai tekintetében, és részt vesz e program végrehajtásában;

Módosítás 131

Módosítás 131

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 2 bekezdés – c pont

30 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a program komponensein alapuló downstream alkalmazásokkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos végrehajtási tevékenységek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

c)

a program komponensein alapuló downstream alkalmazásokkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos végrehajtási tevékenységek;

a program komponensein alapuló downstream alkalmazásokkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos végrehajtási tevékenységek;

törölve

törölve

Módosítás 132

Módosítás 132

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 3 bekezdés

30 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság más feladatokkal is megbízhatja az Ügynökséget,
  ideértve a kommunikációt, a promóciót, valamint
  az
  adatok és információs tevékenységek marketingjét
  ,
  csakúgy mint a program Galileón
  és
  EGNOS-on kívüli komponenseinek a felhasználók körében való elterjesztésével kapcsolatos egyéb tevékenységeket
  . | (3)   A Bizottság más feladatokkal is megbízhatja az Ügynökséget,
  elkerülve
  az
  átfedéseket
  , és
  amennyiben ez fokozza a programban kitűzött célok megvalósításának hatékonyságát
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A Bizottság más feladatokkal is megbízhatja az Ügynökséget,
  ideértve a kommunikációt, a promóciót, valamint
  az
  adatok és információs tevékenységek marketingjét
  ,
  csakúgy mint a program Galileón
  és
  EGNOS-on kívüli komponenseinek a felhasználók körében való elterjesztésével kapcsolatos egyéb tevékenységeket
  .

(3)   A Bizottság más feladatokkal is megbízhatja az Ügynökséget,
  elkerülve
  az
  átfedéseket
  , és
  amennyiben ez fokozza a programban kitűzött célok megvalósításának hatékonyságát
  .

Módosítás 133

Módosítás 133

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 3 a bekezdés (új)

30 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Az Ügynökség a nemzeti űrügynökségekkel, a nemzeti űrügynökségek egy csoportjával vagy más szervezetekkel a feladatainak teljesítése érdekében partnerségi megállapodásokat vagy egyéb szerződéseket írhat alá. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Az Ügynökség a nemzeti űrügynökségekkel, a nemzeti űrügynökségek egy csoportjával vagy más szervezetekkel a feladatainak teljesítése érdekében partnerségi megállapodásokat vagy egyéb szerződéseket írhat alá.

Módosítás 134

Módosítás 134

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 4 bekezdés

30 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság a (2) és (3) bekezdésben említett feladatokat a költségvetési rendelet [2. cikke (18) bekezdésének] és [VI. címének] megfelelően hozzájárulási megállapodás keretében bízza az Ügynökségre. | (4)   A Bizottság a (2) és (3) bekezdésben említett feladatokat a költségvetési rendelet [2. cikke (18) bekezdésének] és [VI. címének] megfelelően hozzájárulási megállapodás keretében bízza az Ügynökségre
  , és e feladatokat e rendelet 102. cikkének (6) bekezdésével összhangban felül kell vizsgálni, különösen a Kopernikusz komponenst illetően
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság a (2) és (3) bekezdésben említett feladatokat a költségvetési rendelet [2. cikke (18) bekezdésének] és [VI. címének] megfelelően hozzájárulási megállapodás keretében bízza az Ügynökségre.

(4)   A Bizottság a (2) és (3) bekezdésben említett feladatokat a költségvetési rendelet [2. cikke (18) bekezdésének] és [VI. címének] megfelelően hozzájárulási megállapodás keretében bízza az Ügynökségre
  , és e feladatokat e rendelet 102. cikkének (6) bekezdésével összhangban felül kell vizsgálni, különösen a Kopernikusz komponenst illetően
  .

Módosítás 135

Módosítás 135

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 4 a bekezdés (új)

30 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A Bizottság csak úgy bízhat feladatokat az Ügynökségre, ha gondoskodik az azok irányítását és teljesítését biztosító megfelelő finanszírozásról, ideértve a megfelelő emberi és adminisztratív erőforrásokat is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  A Bizottság csak úgy bízhat feladatokat az Ügynökségre, ha gondoskodik az azok irányítását és teljesítését biztosító megfelelő finanszírozásról, ideértve a megfelelő emberi és adminisztratív erőforrásokat is.

Módosítás 136

Módosítás 136

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 1 bekezdés – a pont

31 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a Kopernikusszal kapcsolatban: a Kopernikusz űrinfrastruktúrájának kialakítása, tervezése és megépítése, ideértve az adott infrastruktúra üzemeltetését is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a Kopernikusszal kapcsolatban: a Kopernikusz űrinfrastruktúrájának kialakítása, tervezése és megépítése, ideértve az adott infrastruktúra üzemeltetését is;

| a) | a Kopernikusszal kapcsolatban: a Kopernikusz űrinfrastruktúrájának
  és földi infrastruktúrájának
  kialakítása, tervezése és megépítése, ideértve az adott infrastruktúra üzemeltetését is; |
| --- | --- |

a)

a Kopernikusszal kapcsolatban: a Kopernikusz űrinfrastruktúrájának
  és földi infrastruktúrájának
  kialakítása, tervezése és megépítése, ideértve az adott infrastruktúra üzemeltetését is;

és földi infrastruktúrájának

Módosítás 137

Módosítás 137

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 1 bekezdés – b pont

31 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a Galileóval és az EGNOS-szal kapcsolatban:
  rendszerfejlesztés
  , a földi szegmens
  kialakítása
  , valamint a műholdak
  tervezése
  és
  kialakítása
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a Galileóval és az EGNOS-szal kapcsolatban:
  rendszerfejlesztés
  , a földi szegmens
  kialakítása
  , valamint a műholdak
  tervezése
  és
  kialakítása
  ;

rendszerfejlesztés

kialakítása

tervezése

kialakítása

| b) | a Galileóval és az EGNOS-szal kapcsolatban:
  az Ügynökség támogatása alapvető feladatainak végrehajtásában. Amennyiben az Ügynökség és az Európai Űrügynökség között kötött egyedi megállapodások úgy rendelkeznek, a rendszerfejlesztéssel
  , a földi szegmens
  kialakításával
  , valamint a műholdak
  tervezésével
  és
  kialakításával, valamint az űrszegmens tervezésével és kialakításával kapcsolatos beszerzési tevékenység az Ügynökség nevében és javára
  ; |
| --- | --- |

b)

a Galileóval és az EGNOS-szal kapcsolatban:
  az Ügynökség támogatása alapvető feladatainak végrehajtásában. Amennyiben az Ügynökség és az Európai Űrügynökség között kötött egyedi megállapodások úgy rendelkeznek, a rendszerfejlesztéssel
  , a földi szegmens
  kialakításával
  , valamint a műholdak
  tervezésével
  és
  kialakításával, valamint az űrszegmens tervezésével és kialakításával kapcsolatos beszerzési tevékenység az Ügynökség nevében és javára
  ;

az Ügynökség támogatása alapvető feladatainak végrehajtásában. Amennyiben az Ügynökség és az Európai Űrügynökség között kötött egyedi megállapodások úgy rendelkeznek, a rendszerfejlesztéssel

kialakításával

tervezésével

kialakításával, valamint az űrszegmens tervezésével és kialakításával kapcsolatos beszerzési tevékenység az Ügynökség nevében és javára

Módosítás 138

Módosítás 138

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 1 bekezdés – c pont

31 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a program valamennyi komponensével kapcsolatban: kutatási-fejlesztési tevékenységek
  az Európai Űrügynökség szakterületén
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a program valamennyi komponensével kapcsolatban: kutatási-fejlesztési tevékenységek
  az Európai Űrügynökség szakterületén
  .

az Európai Űrügynökség szakterületén

| c) | a program valamennyi komponensével kapcsolatban: kutatási-fejlesztési tevékenységek
  a programkomponensek infrastruktúrájával kapcsolatban
  . |
| --- | --- |

c)

a program valamennyi komponensével kapcsolatban: kutatási-fejlesztési tevékenységek
  a programkomponensek infrastruktúrájával kapcsolatban
  .

a programkomponensek infrastruktúrájával kapcsolatban

Módosítás 139

Módosítás 139

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

31 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a tagállamok közötti együttműködés ösztönzése, valamint a konvergencia előmozdítása technológiai felkészültségük és az űrszegmens fejleményei között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

a tagállamok közötti együttműködés ösztönzése, valamint a konvergencia előmozdítása technológiai felkészültségük és az űrszegmens fejleményei között.

a tagállamok közötti együttműködés ösztönzése, valamint a konvergencia előmozdítása technológiai felkészültségük és az űrszegmens fejleményei között.

Módosítás 140

Módosítás 140

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 2 bekezdés

31 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)
     
  A Bizottság a költségvetési rendelet [130. cikkének] megfelelően pénzügyi partnerségi keretmegállapodásokat köt az Ügynökséggel és az Európai Űrügynökséggel. A pénzügyi partnerségi keretmegállapodásban: | törölve |
| — | egyértelműen meg kell határozni az Európai Űrügynökségnek a program tekintetében fennálló felelősségét és kötelezettségeit; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)
     
  A Bizottság a költségvetési rendelet [130. cikkének] megfelelően pénzügyi partnerségi keretmegállapodásokat köt az Ügynökséggel és az Európai Űrügynökséggel. A pénzügyi partnerségi keretmegállapodásban:

törölve

törölve

—

egyértelműen meg kell határozni az Európai Űrügynökségnek a program tekintetében fennálló felelősségét és kötelezettségeit;

egyértelműen meg kell határozni az Európai Űrügynökségnek a program tekintetében fennálló felelősségét és kötelezettségeit;

| — | elő kell írni az Európai Űrügynökség számára, hogy tartsa be az uniós program biztonsági szabályait, különös tekintettel a minősített információk feldolgozására; |
| --- | --- |

—

elő kell írni az Európai Űrügynökség számára, hogy tartsa be az uniós program biztonsági szabályait, különös tekintettel a minősített információk feldolgozására;

elő kell írni az Európai Űrügynökség számára, hogy tartsa be az uniós program biztonsági szabályait, különös tekintettel a minősített információk feldolgozására;

| — | le kell fektetni az Európai Űrügynökségre bízott alapok kezelésének feltételeit, különös tekintettel a közbeszerzésre, az irányítóbizottsági eljárásokra, a teljesítménymutatókkal mért várható eredményekre, a szerződéseknek a költségek, az ütemterv és az eredmények tekintetében hiányos vagy csalárd teljesítése esetén alkalmazandó intézkedésekre, a kommunikációs stratégiára, valamint a tárgyi eszközökkel és immateriális javakkal kapcsolatos tulajdonjogi szabályokra; e feltételeknek összhangban kell lenniük e rendelet III. és V. címével, valamint a költségvetési rendelettel; |
| --- | --- |

—

le kell fektetni az Európai Űrügynökségre bízott alapok kezelésének feltételeit, különös tekintettel a közbeszerzésre, az irányítóbizottsági eljárásokra, a teljesítménymutatókkal mért várható eredményekre, a szerződéseknek a költségek, az ütemterv és az eredmények tekintetében hiányos vagy csalárd teljesítése esetén alkalmazandó intézkedésekre, a kommunikációs stratégiára, valamint a tárgyi eszközökkel és immateriális javakkal kapcsolatos tulajdonjogi szabályokra; e feltételeknek összhangban kell lenniük e rendelet III. és V. címével, valamint a költségvetési rendelettel;

le kell fektetni az Európai Űrügynökségre bízott alapok kezelésének feltételeit, különös tekintettel a közbeszerzésre, az irányítóbizottsági eljárásokra, a teljesítménymutatókkal mért várható eredményekre, a szerződéseknek a költségek, az ütemterv és az eredmények tekintetében hiányos vagy csalárd teljesítése esetén alkalmazandó intézkedésekre, a kommunikációs stratégiára, valamint a tárgyi eszközökkel és immateriális javakkal kapcsolatos tulajdonjogi szabályokra; e feltételeknek összhangban kell lenniük e rendelet III. és V. címével, valamint a költségvetési rendelettel;

| — | elő kell írni, hogy a Bizottság és adott esetben az Ügynökség részt vegyenek az Európai Űrügynökség Tenderértékelő Tanácsának azon ülésein, amelyek a programot érintik; |
| --- | --- |

—

elő kell írni, hogy a Bizottság és adott esetben az Ügynökség részt vegyenek az Európai Űrügynökség Tenderértékelő Tanácsának azon ülésein, amelyek a programot érintik;

elő kell írni, hogy a Bizottság és adott esetben az Ügynökség részt vegyenek az Európai Űrügynökség Tenderértékelő Tanácsának azon ülésein, amelyek a programot érintik;

| — | meg kell állapítani a nyomonkövetési és ellenőrző intézkedéseket, melyek különösen a következőket foglalják magukban: előzetes költségbecslési rendszer, amelyen keresztül a Bizottság vagy adott esetben az Ügynökség rendszeres tájékoztatásban részesül a költségek és az ütemterv alakulásáról; valamint abban ez esetben, ha a költségvetési előirányzat, a teljesítmény és az ütemterv és között eltérés van, az odaítélt költségvetések korlátain belül a tevékenységek megvalósítását biztosító korrigáló intézkedések és az Európai Űrügynökség elleni szankciók, amennyiben az említett eltérés közvetlenül neki tulajdonítható; |
| --- | --- |

—

meg kell állapítani a nyomonkövetési és ellenőrző intézkedéseket, melyek különösen a következőket foglalják magukban: előzetes költségbecslési rendszer, amelyen keresztül a Bizottság vagy adott esetben az Ügynökség rendszeres tájékoztatásban részesül a költségek és az ütemterv alakulásáról; valamint abban ez esetben, ha a költségvetési előirányzat, a teljesítmény és az ütemterv és között eltérés van, az odaítélt költségvetések korlátain belül a tevékenységek megvalósítását biztosító korrigáló intézkedések és az Európai Űrügynökség elleni szankciók, amennyiben az említett eltérés közvetlenül neki tulajdonítható;

meg kell állapítani a nyomonkövetési és ellenőrző intézkedéseket, melyek különösen a következőket foglalják magukban: előzetes költségbecslési rendszer, amelyen keresztül a Bizottság vagy adott esetben az Ügynökség rendszeres tájékoztatásban részesül a költségek és az ütemterv alakulásáról; valamint abban ez esetben, ha a költségvetési előirányzat, a teljesítmény és az ütemterv és között eltérés van, az odaítélt költségvetések korlátain belül a tevékenységek megvalósítását biztosító korrigáló intézkedések és az Európai Űrügynökség elleni szankciók, amennyiben az említett eltérés közvetlenül neki tulajdonítható;

| — | meg kell állapítani az Európai Űrügynökség javadalmazásának elveit, amelynek arányosnak kell lennie az elvégzendő feladatok nehézségi fokával, összhangban kell lennie a piaci árakkal és a feladatok elvégzésében részt vevő egyéb szervezetek, köztük az Unió által felszámított díjakkal, és megállapítása adott esetben teljesítménymutatók alapján is történhet; az említett díjak nem foglalhatnak magukban olyan általános költségeket, amelyek nem függenek össze az Unió által az Európai Űrügynökségre ruházott tevékenységekkel. |
| --- | --- |

—

meg kell állapítani az Európai Űrügynökség javadalmazásának elveit, amelynek arányosnak kell lennie az elvégzendő feladatok nehézségi fokával, összhangban kell lennie a piaci árakkal és a feladatok elvégzésében részt vevő egyéb szervezetek, köztük az Unió által felszámított díjakkal, és megállapítása adott esetben teljesítménymutatók alapján is történhet; az említett díjak nem foglalhatnak magukban olyan általános költségeket, amelyek nem függenek össze az Unió által az Európai Űrügynökségre ruházott tevékenységekkel.

meg kell állapítani az Európai Űrügynökség javadalmazásának elveit, amelynek arányosnak kell lennie az elvégzendő feladatok nehézségi fokával, összhangban kell lennie a piaci árakkal és a feladatok elvégzésében részt vevő egyéb szervezetek, köztük az Unió által felszámított díjakkal, és megállapítása adott esetben teljesítménymutatók alapján is történhet; az említett díjak nem foglalhatnak magukban olyan általános költségeket, amelyek nem függenek össze az Unió által az Európai Űrügynökségre ruházott tevékenységekkel.

Módosítás 141

Módosítás 141

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 3 bekezdés

31 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)
     
  A (2) bekezdésben említett pénzügyi keretpartnerségi megállapodás megkötése attól függ, hogy az Európai Űrügynökségen belül létrehozzák-e azokat a belső struktúrákat és egy olyan működési módszert – különösen a döntéshozatal, az irányítási módszerek és a felelősség tekintetében –, amelyek lehetővé teszik az Unió érdekeinek maximális védelmét és az Unió döntéseinek való megfelelést, beleértve az Európai Űrügynökség által finanszírozott azon tevékenységeket is, amelyek hatással vannak a programra. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)
     
  A (2) bekezdésben említett pénzügyi keretpartnerségi megállapodás megkötése attól függ, hogy az Európai Űrügynökségen belül létrehozzák-e azokat a belső struktúrákat és egy olyan működési módszert – különösen a döntéshozatal, az irányítási módszerek és a felelősség tekintetében –, amelyek lehetővé teszik az Unió érdekeinek maximális védelmét és az Unió döntéseinek való megfelelést, beleértve az Európai Űrügynökség által finanszírozott azon tevékenységeket is, amelyek hatással vannak a programra.

törölve

törölve

Módosítás 142

Módosítás 142

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 4 bekezdés

31 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)
     
  A (4) bekezdésben említett pénzügyi keretpartnerségi megállapodás sérelme nélkül a Bizottság vagy az Ügynökség felkérheti az Európai Űrügynökséget, hogy lássa el őket az e rendelet által rájuk ruházott feladatok elvégzéséhez szükséges műszaki szakértelemmel és információkkal. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)
     
  A (4) bekezdésben említett pénzügyi keretpartnerségi megállapodás sérelme nélkül a Bizottság vagy az Ügynökség felkérheti az Európai Űrügynökséget, hogy lássa el őket az e rendelet által rájuk ruházott feladatok elvégzéséhez szükséges műszaki szakértelemmel és információkkal.

törölve

törölve

Módosítás 143

Módosítás 143

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 a cikk (új)

31 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31a. cikk |
| | A pénzügyi partnerségi keretmegállapodás |
| | (1)
     
  A Bizottság a költségvetési rendelet [130. cikkének] megfelelően pénzügyi partnerségi keretmegállapodást köt az Ügynökséggel és az Európai Űrügynökséggel. A pénzügyi partnerségi keretmegállapodásban: |
| | a) | egyértelműen meg kell határozni a Bizottság, az Ügynökség és az Európai Űrügynökség programmal kapcsolatos szerepét, felelősségeit és kötelezettségeit; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

31a. cikk

31a. cikk

A pénzügyi partnerségi keretmegállapodás

A pénzügyi partnerségi keretmegállapodás

(1)
     
  A Bizottság a költségvetési rendelet [130. cikkének] megfelelően pénzügyi partnerségi keretmegállapodást köt az Ügynökséggel és az Európai Űrügynökséggel. A pénzügyi partnerségi keretmegállapodásban:

a)

a)

egyértelműen meg kell határozni a Bizottság, az Ügynökség és az Európai Űrügynökség programmal kapcsolatos szerepét, felelősségeit és kötelezettségeit;

egyértelműen meg kell határozni a Bizottság, az Ügynökség és az Európai Űrügynökség programmal kapcsolatos szerepét, felelősségeit és kötelezettségeit;

| b) | egyértelműen meg kell határozni a programkomponensek összehangolására, valamint a végrehajtás ellenőrzésére szolgáló eszközöket, figyelembe véve a programkomponensek átfogó összehangolásának megvalósítása során a Bizottságra háruló szerepet és felelősségeket; |
| --- | --- |

b)

b)

egyértelműen meg kell határozni a programkomponensek összehangolására, valamint a végrehajtás ellenőrzésére szolgáló eszközöket, figyelembe véve a programkomponensek átfogó összehangolásának megvalósítása során a Bizottságra háruló szerepet és felelősségeket;

egyértelműen meg kell határozni a programkomponensek összehangolására, valamint a végrehajtás ellenőrzésére szolgáló eszközöket, figyelembe véve a programkomponensek átfogó összehangolásának megvalósítása során a Bizottságra háruló szerepet és felelősségeket;

| c) | elő kell írni az Európai Űrügynökség számára, hogy tartsa be az uniós program biztonsági szabályait, különös tekintettel a minősített információk feldolgozására; |
| --- | --- |

c)

c)

elő kell írni az Európai Űrügynökség számára, hogy tartsa be az uniós program biztonsági szabályait, különös tekintettel a minősített információk feldolgozására;

elő kell írni az Európai Űrügynökség számára, hogy tartsa be az uniós program biztonsági szabályait, különös tekintettel a minősített információk feldolgozására;

| d) | le kell fektetni az Európai Űrügynökségre bízott alapok kezelésének feltételeit, ideértve az Unió részéről és nevében történő beszerzéskor az uniós közbeszerzési szabályok alkalmazását, az irányítóbizottsági eljárásokat, a teljesítménymutatókkal mérhető várható eredményeket, a szerződéseknek a költségek, az ütemterv és az eredmények tekintetében hiányos vagy csalárd teljesítése esetén alkalmazandó intézkedéseket, a kommunikációs stratégiát, valamint a tárgyi eszközökkel és immateriális javakkal kapcsolatos tulajdonjogi szabályokat; e feltételeknek összhangban kell lenniük e rendelet III. és V. címével, valamint a költségvetési rendelettel; |
| --- | --- |

d)

d)

le kell fektetni az Európai Űrügynökségre bízott alapok kezelésének feltételeit, ideértve az Unió részéről és nevében történő beszerzéskor az uniós közbeszerzési szabályok alkalmazását, az irányítóbizottsági eljárásokat, a teljesítménymutatókkal mérhető várható eredményeket, a szerződéseknek a költségek, az ütemterv és az eredmények tekintetében hiányos vagy csalárd teljesítése esetén alkalmazandó intézkedéseket, a kommunikációs stratégiát, valamint a tárgyi eszközökkel és immateriális javakkal kapcsolatos tulajdonjogi szabályokat; e feltételeknek összhangban kell lenniük e rendelet III. és V. címével, valamint a költségvetési rendelettel;

le kell fektetni az Európai Űrügynökségre bízott alapok kezelésének feltételeit, ideértve az Unió részéről és nevében történő beszerzéskor az uniós közbeszerzési szabályok alkalmazását, az irányítóbizottsági eljárásokat, a teljesítménymutatókkal mérhető várható eredményeket, a szerződéseknek a költségek, az ütemterv és az eredmények tekintetében hiányos vagy csalárd teljesítése esetén alkalmazandó intézkedéseket, a kommunikációs stratégiát, valamint a tárgyi eszközökkel és immateriális javakkal kapcsolatos tulajdonjogi szabályokat; e feltételeknek összhangban kell lenniük e rendelet III. és V. címével, valamint a költségvetési rendelettel;

| e) | elő kell írni, hogy a Bizottság és ha szükséges, akkor az Ügynökség is részt vegyen az Európai Űrügynökség Tenderértékelő Tanácsának azon ülésein, amelyek a programot érintik, amennyiben az Európai Űrügynökség az (1a) bekezdés alapján az Unió részéről és nevében végez beszerzést; |
| --- | --- |

e)

e)

elő kell írni, hogy a Bizottság és ha szükséges, akkor az Ügynökség is részt vegyen az Európai Űrügynökség Tenderértékelő Tanácsának azon ülésein, amelyek a programot érintik, amennyiben az Európai Űrügynökség az (1a) bekezdés alapján az Unió részéről és nevében végez beszerzést;

elő kell írni, hogy a Bizottság és ha szükséges, akkor az Ügynökség is részt vegyen az Európai Űrügynökség Tenderértékelő Tanácsának azon ülésein, amelyek a programot érintik, amennyiben az Európai Űrügynökség az (1a) bekezdés alapján az Unió részéről és nevében végez beszerzést;

| f) | meg kell állapítani a nyomonkövetési és ellenőrző intézkedéseket, melyek különösen a következőket foglalják magukban: előzetes költségbecslési rendszer, amelyen keresztül a Bizottság vagy adott esetben az Ügynökség rendszeres tájékoztatásban részesül a költségek és az ütemterv alakulásáról; valamint abban ez esetben, ha a költségvetési előirányzat, a teljesítmény és az ütemterv és között eltérés van, az odaítélt költségvetések korlátain belül a tevékenységek megvalósítását biztosító korrigáló intézkedések és az Európai Űrügynökség elleni szankciók, amennyiben az említett eltérés közvetlenül neki tulajdonítható; |
| --- | --- |

f)

f)

meg kell állapítani a nyomonkövetési és ellenőrző intézkedéseket, melyek különösen a következőket foglalják magukban: előzetes költségbecslési rendszer, amelyen keresztül a Bizottság vagy adott esetben az Ügynökség rendszeres tájékoztatásban részesül a költségek és az ütemterv alakulásáról; valamint abban ez esetben, ha a költségvetési előirányzat, a teljesítmény és az ütemterv és között eltérés van, az odaítélt költségvetések korlátain belül a tevékenységek megvalósítását biztosító korrigáló intézkedések és az Európai Űrügynökség elleni szankciók, amennyiben az említett eltérés közvetlenül neki tulajdonítható;

meg kell állapítani a nyomonkövetési és ellenőrző intézkedéseket, melyek különösen a következőket foglalják magukban: előzetes költségbecslési rendszer, amelyen keresztül a Bizottság vagy adott esetben az Ügynökség rendszeres tájékoztatásban részesül a költségek és az ütemterv alakulásáról; valamint abban ez esetben, ha a költségvetési előirányzat, a teljesítmény és az ütemterv és között eltérés van, az odaítélt költségvetések korlátain belül a tevékenységek megvalósítását biztosító korrigáló intézkedések és az Európai Űrügynökség elleni szankciók, amennyiben az említett eltérés közvetlenül neki tulajdonítható;

| g) | meg kell állapítani az Európai Űrügynökség javadalmazásának elveit, figyelembe véve közintézményi költségmodelljét, amelynek arányosnak kell lennie az elvégzendő feladatok nehézségi fokával, összhangban kell állnia a piaci árakkal és a feladatok elvégzésében részt vevő egyéb szervezetek, köztük az Unió által felszámított díjakkal, és megállapítása adott esetben teljesítménymutatók alapján is történhet; az említett díjak nem foglalhatnak magukban általános költségeket, amelyek nem függenek össze az Unió által az Európai Űrügynökségre ruházott tevékenységekkel. |
| --- | --- |

g)

g)

meg kell állapítani az Európai Űrügynökség javadalmazásának elveit, figyelembe véve közintézményi költségmodelljét, amelynek arányosnak kell lennie az elvégzendő feladatok nehézségi fokával, összhangban kell állnia a piaci árakkal és a feladatok elvégzésében részt vevő egyéb szervezetek, köztük az Unió által felszámított díjakkal, és megállapítása adott esetben teljesítménymutatók alapján is történhet; az említett díjak nem foglalhatnak magukban általános költségeket, amelyek nem függenek össze az Unió által az Európai Űrügynökségre ruházott tevékenységekkel.

meg kell állapítani az Európai Űrügynökség javadalmazásának elveit, figyelembe véve közintézményi költségmodelljét, amelynek arányosnak kell lennie az elvégzendő feladatok nehézségi fokával, összhangban kell állnia a piaci árakkal és a feladatok elvégzésében részt vevő egyéb szervezetek, köztük az Unió által felszámított díjakkal, és megállapítása adott esetben teljesítménymutatók alapján is történhet; az említett díjak nem foglalhatnak magukban általános költségeket, amelyek nem függenek össze az Unió által az Európai Űrügynökségre ruházott tevékenységekkel.

| h) | elő kell írni, hogy az Európai Űrügynökség biztosítsa az Unió érdekeinek és határozatainak teljes körű védelmét, ami azt is maga után vonhatja, hogy az Európai Űrügynökségnek ehhez kell igazítania döntéshozatali és irányítási módszereit és felelősségi rendelkezéseit; |
| --- | --- |

h)

h)

elő kell írni, hogy az Európai Űrügynökség biztosítsa az Unió érdekeinek és határozatainak teljes körű védelmét, ami azt is maga után vonhatja, hogy az Európai Űrügynökségnek ehhez kell igazítania döntéshozatali és irányítási módszereit és felelősségi rendelkezéseit;

elő kell írni, hogy az Európai Űrügynökség biztosítsa az Unió érdekeinek és határozatainak teljes körű védelmét, ami azt is maga után vonhatja, hogy az Európai Űrügynökségnek ehhez kell igazítania döntéshozatali és irányítási módszereit és felelősségi rendelkezéseit;

(2)
     
  A (4) bekezdésben említett pénzügyi partnerségi keretmegállapodás sérelme nélkül a Bizottság vagy az Ügynökség felkérheti az Európai Űrügynökséget, hogy lássa el őket az e rendelet által rájuk ruházott feladatok elvégzéséhez szükséges műszaki szakértelemmel és információkkal. Az ilyen felkérések feltételeiről és végrehajtásukról kölcsönösen meg kell állapodni.

Módosítás 144

Módosítás 144

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

32 cikk – cím

32 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az egyéb szervezetek szerepe | Az
  EUMETSAT és
  egyéb szervezetek szerepe |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az egyéb szervezetek szerepe

Az
  EUMETSAT és
  egyéb szervezetek szerepe

EUMETSAT és

Módosítás 145

Módosítás 145

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

32 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

32 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság hozzájárulási megállapodásokkal a 30. és 31. cikkben említettektől eltérő szervezeteket is megbízhat a 
  program komponenseinek
   – részben vagy egészben történő – végrehajtásával, beleértve a következőket: | (1)   A Bizottság hozzájárulási megállapodásokkal a 30. és 31. cikkben említettektől eltérő szervezeteket is megbízhat a 
  következő feladatok
   – részben vagy egészben történő – végrehajtásával, beleértve a következőket: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság hozzájárulási megállapodásokkal a 30. és 31. cikkben említettektől eltérő szervezeteket is megbízhat a 
  program komponenseinek
   – részben vagy egészben történő – végrehajtásával, beleértve a következőket:

(1)   A Bizottság hozzájárulási megállapodásokkal a 30. és 31. cikkben említettektől eltérő szervezeteket is megbízhat a 
  következő feladatok
   – részben vagy egészben történő – végrehajtásával, beleértve a következőket:

Módosítás 146

Módosítás 146

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

32 cikk – 1 bekezdés – a pont

32 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az EUMETSAT megbízása a Kopernikusz űrinfrastruktúrájának vagy részeinek üzemeltetésével; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az EUMETSAT megbízása a Kopernikusz űrinfrastruktúrájának vagy részeinek üzemeltetésével;

| a) | az EUMETSAT megbízása a Kopernikusz űrinfrastruktúrájának vagy részeinek
  korszerűsítésével és
  üzemeltetésével; |
| --- | --- |

a)

az EUMETSAT megbízása a Kopernikusz űrinfrastruktúrájának vagy részeinek
  korszerűsítésével és
  üzemeltetésével;

korszerűsítésével és

Módosítás 147

Módosítás 147

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

32 cikk – 1 bekezdés – b pont

32 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | megfelelő ügynökségek, szervek vagy szervezetek megbízása a Kopernikusz-szolgáltatások vagy részeinek végrehajtásával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

megfelelő ügynökségek, szervek vagy szervezetek megbízása a Kopernikusz-szolgáltatások vagy részeinek végrehajtásával.

| b) | megfelelő ügynökségek, szervek vagy szervezetek megbízása a Kopernikusz-szolgáltatások vagy részeinek végrehajtásával
  , ezenkívül harmadik felektől származó érdemleges adatok beszerzésének lebonyolításával
  . |
| --- | --- |

b)

megfelelő ügynökségek, szervek vagy szervezetek megbízása a Kopernikusz-szolgáltatások vagy részeinek végrehajtásával
  , ezenkívül harmadik felektől származó érdemleges adatok beszerzésének lebonyolításával
  .

, ezenkívül harmadik felektől származó érdemleges adatok beszerzésének lebonyolításával

Módosítás 148

Módosítás 148

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

32 cikk – 2 a bekezdés (új)

32 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság a program végrehajtásakor figyelembe veszi a Közös Kutatóközpont tudományos és műszaki tanácsait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság a program végrehajtásakor figyelembe veszi a Közös Kutatóközpont tudományos és műszaki tanácsait.

Módosítás 149

Módosítás 149

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

33 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

33 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A program biztonsága a következő elveken alapul: | (A magyar változatot nem érinti.) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A program biztonsága a következő elveken alapul:

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 150

Módosítás 150

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

33 cikk – 1 bekezdés – a pont

33 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a tagállamok biztonsági területén szerzett tapasztalatainak figyelembevétele
  és
  legjobban bevált módszereik kamatoztatása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a tagállamok biztonsági területén szerzett tapasztalatainak figyelembevétele
  és
  legjobban bevált módszereik kamatoztatása;

és

| a) | a tagállamok biztonsági területén szerzett tapasztalatainak figyelembevétele
  , valamint
  legjobban bevált módszereik
  és nemzeti jogszabályaik
  kamatoztatása; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok biztonsági területén szerzett tapasztalatainak figyelembevétele
  , valamint
  legjobban bevált módszereik
  és nemzeti jogszabályaik
  kamatoztatása;

, valamint

és nemzeti jogszabályaik

Módosítás 151

Módosítás 151

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz működése során szerzett tapasztalatok figyelembe vétele; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz működése során szerzett tapasztalatok figyelembe vétele;

a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz működése során szerzett tapasztalatok figyelembe vétele;

Módosítás 152

Módosítás 152

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

34 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság a 
  hatáskörébe
  tartozó területen magas fokú biztonságról
  gondoskodik
  , különösen a következők tekintetében: | A Bizottság
  és az Ügynökség
  a 
  hatásköreikbe
  tartozó területen magas fokú biztonságról
  gondoskodnak
  , különösen a következők tekintetében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság a 
  hatáskörébe
  tartozó területen magas fokú biztonságról
  gondoskodik
  , különösen a következők tekintetében:

hatáskörébe

gondoskodik

A Bizottság
  és az Ügynökség
  a 
  hatásköreikbe
  tartozó területen magas fokú biztonságról
  gondoskodnak
  , különösen a következők tekintetében:

és az Ügynökség

hatásköreikbe

gondoskodnak

Módosítás 153

Módosítás 153

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

34 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság e célból
  gondoskodik arról, hogy
  a 
  program minden komponensére
  vonatkozóan kockázat- és
  fenyegetettségelemzésre kerüljön sor
  . E kockázat- és
  fenyegetettségelemzés
  alapján a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén meghatározza a program egyes komponenseire vonatkozó általános biztonsági követelményeket. Ennek során a Bizottság figyelembe veszi azt is, hogy az említett követelmények milyen hatást gyakorolnak az adott komponens zökkenőmentes működésére, különösen a költségek, a kockázatkezelés és az ütemterv tekintetében, és gondoskodik arról, hogy se az általános biztonsági szint ne csökkenjen, se az adott komponensen alapuló meglévő berendezések működése ne szenvedjen zavart. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. | A Bizottság e célból
  a tagállamokban működő végfelhasználókkal és az adott programkomponens végrehajtását irányító érintett szervezetekkel konzultálva kockázat- és fenyegetettségelemzést végez
  a 
  Kopernikusz, az SST és a GOVSATCOM programkomponensekre
  vonatkozóan
  . Az Ügynökség
  kockázat- és
  fenyegetettségelemzést végez a Galileo és az EGNOS programkomponensekre vonatkozóan
  . E kockázat- és
  fenyegetettségelemzések
  alapján a Bizottság
  a tagállamokban lévő végfelhasználókkal és az adott programkomponens végrehajtását irányító megfelelő szervezetekkel konzultálva,
  végrehajtási jogi aktusok révén meghatározza a program egyes komponenseire vonatkozó általános biztonsági követelményeket. Ennek során a Bizottság figyelembe veszi azt is, hogy az említett követelmények milyen hatást gyakorolnak az adott komponens zökkenőmentes működésére, különösen a költségek, a kockázatkezelés és az ütemterv tekintetében, és gondoskodik arról, hogy se az általános biztonsági szint ne csökkenjen, se az adott komponensen alapuló meglévő berendezések működése ne szenvedjen zavart
  . Minden olyan esetben, amikor egy komponens üzemeltetése veszélyeztetheti az Unió vagy tagállamainak biztonságát, a követendő eljárásokat az általános biztonsági előírások alapján kell meghatározni.
  Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság e célból
  gondoskodik arról, hogy
  a 
  program minden komponensére
  vonatkozóan kockázat- és
  fenyegetettségelemzésre kerüljön sor
  . E kockázat- és
  fenyegetettségelemzés
  alapján a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén meghatározza a program egyes komponenseire vonatkozó általános biztonsági követelményeket. Ennek során a Bizottság figyelembe veszi azt is, hogy az említett követelmények milyen hatást gyakorolnak az adott komponens zökkenőmentes működésére, különösen a költségek, a kockázatkezelés és az ütemterv tekintetében, és gondoskodik arról, hogy se az általános biztonsági szint ne csökkenjen, se az adott komponensen alapuló meglévő berendezések működése ne szenvedjen zavart. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

gondoskodik arról, hogy

program minden komponensére

fenyegetettségelemzésre kerüljön sor

fenyegetettségelemzés

A Bizottság e célból
  a tagállamokban működő végfelhasználókkal és az adott programkomponens végrehajtását irányító érintett szervezetekkel konzultálva kockázat- és fenyegetettségelemzést végez
  a 
  Kopernikusz, az SST és a GOVSATCOM programkomponensekre
  vonatkozóan
  . Az Ügynökség
  kockázat- és
  fenyegetettségelemzést végez a Galileo és az EGNOS programkomponensekre vonatkozóan
  . E kockázat- és
  fenyegetettségelemzések
  alapján a Bizottság
  a tagállamokban lévő végfelhasználókkal és az adott programkomponens végrehajtását irányító megfelelő szervezetekkel konzultálva,
  végrehajtási jogi aktusok révén meghatározza a program egyes komponenseire vonatkozó általános biztonsági követelményeket. Ennek során a Bizottság figyelembe veszi azt is, hogy az említett követelmények milyen hatást gyakorolnak az adott komponens zökkenőmentes működésére, különösen a költségek, a kockázatkezelés és az ütemterv tekintetében, és gondoskodik arról, hogy se az általános biztonsági szint ne csökkenjen, se az adott komponensen alapuló meglévő berendezések működése ne szenvedjen zavart
  . Minden olyan esetben, amikor egy komponens üzemeltetése veszélyeztetheti az Unió vagy tagállamainak biztonságát, a követendő eljárásokat az általános biztonsági előírások alapján kell meghatározni.
  Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

a tagállamokban működő végfelhasználókkal és az adott programkomponens végrehajtását irányító érintett szervezetekkel konzultálva kockázat- és fenyegetettségelemzést végez

Kopernikusz, az SST és a GOVSATCOM programkomponensekre

. Az Ügynökség

fenyegetettségelemzést végez a Galileo és az EGNOS programkomponensekre vonatkozóan

fenyegetettségelemzések

a tagállamokban lévő végfelhasználókkal és az adott programkomponens végrehajtását irányító megfelelő szervezetekkel konzultálva,

. Minden olyan esetben, amikor egy komponens üzemeltetése veszélyeztetheti az Unió vagy tagállamainak biztonságát, a követendő eljárásokat az általános biztonsági előírások alapján kell meghatározni.

Módosítás 154

Módosítás 154

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 2 bekezdés

34 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A
  program egy adott komponensének
  irányításáért felelős
  jogalany felel
  az
  adott komponens
  biztonsággal kapcsolatos irányításáért
  , és e célból kockázat-
  és
  fenyegetettségelemzést készít, valamint elvégez
  minden olyan tevékenységet, amelyre
  az adott
  komponens biztonságának szavatolásához és nyomon követéséhez szükség van, különös tekintettel a műszaki előírások és az üzemeltetési eljárások meghatározására, és figyelemmel
  kíséri
  , hogy azok megfelelnek-e az (1) 
  bekezdésben
  említett általános biztonsági követelményeknek. | (2)   A
  Bizottság felelős a Kopernikusz, az SSA és a GOVSATCOM komponensek biztonsággal kapcsolatos
  irányításáért
  . Az Ügynökség
  felelős
  a Galileo és
  az
  EGNOS komponensek
  biztonsággal kapcsolatos irányításáért
  . A Bizottság
  és
  az Ügynökség e célból elvégeznek
  minden olyan tevékenységet, amelyre
  a felelősségi körükbe tartozó
  komponens biztonságának szavatolásához és nyomon követéséhez szükség van, különös tekintettel a műszaki előírások és az üzemeltetési eljárások meghatározására, és figyelemmel
  kísérik
  , hogy azok megfelelnek-e az (1) 
  bekezdés harmadik albekezdésében
  említett általános biztonsági követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A
  program egy adott komponensének
  irányításáért felelős
  jogalany felel
  az
  adott komponens
  biztonsággal kapcsolatos irányításáért
  , és e célból kockázat-
  és
  fenyegetettségelemzést készít, valamint elvégez
  minden olyan tevékenységet, amelyre
  az adott
  komponens biztonságának szavatolásához és nyomon követéséhez szükség van, különös tekintettel a műszaki előírások és az üzemeltetési eljárások meghatározására, és figyelemmel
  kíséri
  , hogy azok megfelelnek-e az (1) 
  bekezdésben
  említett általános biztonsági követelményeknek.

(2)   A
  Bizottság felelős a Kopernikusz, az SSA és a GOVSATCOM komponensek biztonsággal kapcsolatos
  irányításáért
  . Az Ügynökség
  felelős
  a Galileo és
  az
  EGNOS komponensek
  biztonsággal kapcsolatos irányításáért
  . A Bizottság
  és
  az Ügynökség e célból elvégeznek
  minden olyan tevékenységet, amelyre
  a felelősségi körükbe tartozó
  komponens biztonságának szavatolásához és nyomon követéséhez szükség van, különös tekintettel a műszaki előírások és az üzemeltetési eljárások meghatározására, és figyelemmel
  kísérik
  , hogy azok megfelelnek-e az (1) 
  bekezdés harmadik albekezdésében
  említett általános biztonsági követelményeknek.

Módosítás 155

Módosítás 155

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 3 bekezdés – bevezető rész

34 cikk – 3 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az Ügynökség: | (3)   Az Ügynökség
  továbbá
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az Ügynökség:

(3)   Az Ügynökség
  továbbá
  :

Módosítás 156

Módosítás 156

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 3 bekezdés – d a pont (új)

34 cikk – 3 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | biztosítja a program kiberbiztonságát; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

biztosítja a program kiberbiztonságát;

biztosítja a program kiberbiztonságát;

Módosítás 157

Módosítás 157

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 4 bekezdés – a pont

34 cikk – 4 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a program szerves részét képező
  és a területükön található
  földi infrastruktúra helyi védelmének biztosítása érdekében azokkal az intézkedésekkel legalább egyenértékű intézkedéseket hoznak, amelyekre az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről szóló, 2008. december 8-i 2008/114/EK tanácsi irányelv (29) értelmében vett, európai kritikus infrastruktúrák és a saját nemzeti kritikus infrastruktúráik védelméhez szükség van; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a program szerves részét képező
  és a területükön található
  földi infrastruktúra helyi védelmének biztosítása érdekében azokkal az intézkedésekkel legalább egyenértékű intézkedéseket hoznak, amelyekre az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről szóló, 2008. december 8-i 2008/114/EK tanácsi irányelv (29) értelmében vett, európai kritikus infrastruktúrák és a saját nemzeti kritikus infrastruktúráik védelméhez szükség van;

és a területükön található

29

| a) | a program szerves részét képező földi infrastruktúra helyi védelmének biztosítása érdekében azokkal az intézkedésekkel legalább egyenértékű intézkedéseket hoznak, amelyekre az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről szóló, 2008. december 8-i 2008/114/EK tanácsi irányelv (29) értelmében vett, európai kritikus infrastruktúrák és a saját nemzeti kritikus infrastruktúráik védelméhez szükség van; |
| --- | --- |

a)

a program szerves részét képező földi infrastruktúra helyi védelmének biztosítása érdekében azokkal az intézkedésekkel legalább egyenértékű intézkedéseket hoznak, amelyekre az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről szóló, 2008. december 8-i 2008/114/EK tanácsi irányelv (29) értelmében vett, európai kritikus infrastruktúrák és a saját nemzeti kritikus infrastruktúráik védelméhez szükség van;

29

Módosítás 158

Módosítás 158

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 5 bekezdés

34 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A programban részt vevő szervezetek minden szükséges intézkedést meghoznak a program biztonsága érdekében. | (5)   A programban részt vevő szervezetek minden szükséges intézkedést meghoznak a program biztonsága érdekében
  , többek között a kockázatelemzésben azonosított problémák tekintetében is
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A programban részt vevő szervezetek minden szükséges intézkedést meghoznak a program biztonsága érdekében.

(5)   A programban részt vevő szervezetek minden szükséges intézkedést meghoznak a program biztonsága érdekében
  , többek között a kockázatelemzésben azonosított problémák tekintetében is
  .

Módosítás 159

Módosítás 159

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk – 2 bekezdés

38 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az Európai Űrügynökség egy képviselője meghívást kap a Biztonsági Akkreditációs Tanács ülésein megfigyelői minőségben való részvételre.
  Kivételes esetben
  uniós ügynökségek, harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek képviselői is meghívást kaphatnak arra, hogy megfigyelői minőségben részt vegyenek ezeken az üléseken
  az e harmadik országokat vagy nemzetközi szervezeteket közvetlenül érintő kérdésekben
  , különösen akkor, ha a tulajdonukat képező vagy a területükön létrehozott infrastruktúráról van szó. A harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek képviselői részvételének szabályait és annak feltételeit megfelelő megállapodásokban kell rögzíteni, és azoknak meg kell felelniük a Biztonsági Akkreditációs Tanács eljárási szabályzatának. | (2)   Az Európai Űrügynökség egy képviselője meghívást kap a Biztonsági Akkreditációs Tanács ülésein megfigyelői minőségben való részvételre. Uniós ügynökségek, harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek képviselői is meghívást kaphatnak arra, hogy megfigyelői minőségben részt vegyenek ezeken az üléseken, különösen akkor, ha a tulajdonukat képező vagy a területükön létrehozott infrastruktúráról van szó. A harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek képviselői részvételének szabályait és annak feltételeit
  ezért
  megfelelő megállapodásokban kell rögzíteni, és azoknak meg kell felelniük a Biztonsági Akkreditációs Tanács eljárási szabályzatának. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az Európai Űrügynökség egy képviselője meghívást kap a Biztonsági Akkreditációs Tanács ülésein megfigyelői minőségben való részvételre.
  Kivételes esetben
  uniós ügynökségek, harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek képviselői is meghívást kaphatnak arra, hogy megfigyelői minőségben részt vegyenek ezeken az üléseken
  az e harmadik országokat vagy nemzetközi szervezeteket közvetlenül érintő kérdésekben
  , különösen akkor, ha a tulajdonukat képező vagy a területükön létrehozott infrastruktúráról van szó. A harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek képviselői részvételének szabályait és annak feltételeit megfelelő megállapodásokban kell rögzíteni, és azoknak meg kell felelniük a Biztonsági Akkreditációs Tanács eljárási szabályzatának.

(2)   Az Európai Űrügynökség egy képviselője meghívást kap a Biztonsági Akkreditációs Tanács ülésein megfigyelői minőségben való részvételre. Uniós ügynökségek, harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek képviselői is meghívást kaphatnak arra, hogy megfigyelői minőségben részt vegyenek ezeken az üléseken, különösen akkor, ha a tulajdonukat képező vagy a területükön létrehozott infrastruktúráról van szó. A harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek képviselői részvételének szabályait és annak feltételeit
  ezért
  megfelelő megállapodásokban kell rögzíteni, és azoknak meg kell felelniük a Biztonsági Akkreditációs Tanács eljárási szabályzatának.

Módosítás 160

Módosítás 160

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – b pont

43 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a földi infrastruktúra – különösen a hálózatok, létesítmények és támogató eszközök – irányítása, karbantartása, folyamatos tökéletesítése, fejlesztése és védelme, ideértve a 
  korszerűsítéseket
  és az
  elavulás kezelését
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a földi infrastruktúra – különösen a hálózatok, létesítmények és támogató eszközök – irányítása, karbantartása, folyamatos tökéletesítése, fejlesztése és védelme, ideértve a 
  korszerűsítéseket
  és az
  elavulás kezelését
  ;

korszerűsítéseket

elavulás kezelését

| b) | a földi infrastruktúra – különösen a hálózatok, létesítmények és támogató eszközök – irányítása, karbantartása, folyamatos tökéletesítése, fejlesztése és védelme, ideértve
  az Unió területén kívüli, de
  a 
  tagállamok Európában fekvő területek Galileo és EGNOS általi teljes lefedettségének biztosításához szükséges földi infrastruktúrát is
  ; |
| --- | --- |

b)

a földi infrastruktúra – különösen a hálózatok, létesítmények és támogató eszközök – irányítása, karbantartása, folyamatos tökéletesítése, fejlesztése és védelme, ideértve
  az Unió területén kívüli, de
  a 
  tagállamok Európában fekvő területek Galileo és EGNOS általi teljes lefedettségének biztosításához szükséges földi infrastruktúrát is
  ;

az Unió területén kívüli, de

tagállamok Európában fekvő területek Galileo és EGNOS általi teljes lefedettségének biztosításához szükséges földi infrastruktúrát is

Módosítás 161

Módosítás 161

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – c pont

43 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a rendszerek jövőbeli generációinak kifejlesztése, valamint a Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatások továbbfejlesztése, az Unió pénzügyi tervével kapcsolatos jövőbeli finanszírozási határozatok sérelme nélkül; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a rendszerek jövőbeli generációinak kifejlesztése, valamint a Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatások továbbfejlesztése, az Unió pénzügyi tervével kapcsolatos jövőbeli finanszírozási határozatok sérelme nélkül;

| c) | a rendszerek jövőbeli generációinak kifejlesztése, valamint a Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatások továbbfejlesztése, az Unió pénzügyi tervével kapcsolatos jövőbeli finanszírozási határozatok sérelme nélkül
  , a releváns érdekelt felek igényeinek figyelembevételével
  ; |
| --- | --- |

c)

a rendszerek jövőbeli generációinak kifejlesztése, valamint a Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatások továbbfejlesztése, az Unió pénzügyi tervével kapcsolatos jövőbeli finanszírozási határozatok sérelme nélkül
  , a releváns érdekelt felek igényeinek figyelembevételével
  ;

, a releváns érdekelt felek igényeinek figyelembevételével

Módosítás 162

Módosítás 162

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

43 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | támogatja az alapvető technológiai elemek, például a Galileo-jeleket használó lapkakészletek és vevőkészülékek kialakítását és fejlesztését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

támogatja az alapvető technológiai elemek, például a Galileo-jeleket használó lapkakészletek és vevőkészülékek kialakítását és fejlesztését;

támogatja az alapvető technológiai elemek, például a Galileo-jeleket használó lapkakészletek és vevőkészülékek kialakítását és fejlesztését;

Módosítás 163

Módosítás 163

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – c b pont (új)

43 cikk – 1 bekezdés – c b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cb) | támogatja a Galileo és EGNOS downstream alkalmazásokat, valamint az EGNOS és Galileo szolgáltatásait egyaránt felhasználó integrált downstream alkalmazásokat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

cb)

cb)

támogatja a Galileo és EGNOS downstream alkalmazásokat, valamint az EGNOS és Galileo szolgáltatásait egyaránt felhasználó integrált downstream alkalmazásokat;

támogatja a Galileo és EGNOS downstream alkalmazásokat, valamint az EGNOS és Galileo szolgáltatásait egyaránt felhasználó integrált downstream alkalmazásokat;

Módosítás 164

Módosítás 164

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – e pont

43 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatások rendelkezésre bocsátása és e szolgáltatások piacának fejlesztése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatások rendelkezésre bocsátása és e szolgáltatások piacának fejlesztése;

| e) | a Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatások rendelkezésre bocsátása és e szolgáltatások piacának fejlesztése
  , különösen a 4. cikk (1) bekezdésében említett társadalmi-gazdasági előnyök maximális kiaknázása érdekében
  ; |
| --- | --- |

e)

a Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatások rendelkezésre bocsátása és e szolgáltatások piacának fejlesztése
  , különösen a 4. cikk (1) bekezdésében említett társadalmi-gazdasági előnyök maximális kiaknázása érdekében
  ;

, különösen a 4. cikk (1) bekezdésében említett társadalmi-gazdasági előnyök maximális kiaknázása érdekében

Módosítás 165

Módosítás 165

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

45 cikk – 1 bekezdés – c pont

45 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | életbiztonsági (safety-of-life – SoL) szolgáltatás: mentes a közvetlen használati díjaktól, helymeghatározási és
  szinkronizációs
  adatokat nyújt nagy fokú folytonosság, rendelkezésre állás és
  pontosság
  mellett, beleértve egy integritásüzenetet is, amely figyelmezteti a felhasználókat, amennyiben a Galileo és más, a lefedett területen e szolgáltatás által pontosított GNSS-rendszerekben meghibásodásra vagy az ezek által kibocsátott jelekben a tűréshatár túllépésére kerül sor, elsősorban olyan felhasználók részére, akik számára a biztonság alapvetően fontos, különösen a polgári repülés ágazatában és a léginavigációs szolgáltatások céljára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

életbiztonsági (safety-of-life – SoL) szolgáltatás: mentes a közvetlen használati díjaktól, helymeghatározási és
  szinkronizációs
  adatokat nyújt nagy fokú folytonosság, rendelkezésre állás és
  pontosság
  mellett, beleértve egy integritásüzenetet is, amely figyelmezteti a felhasználókat, amennyiben a Galileo és más, a lefedett területen e szolgáltatás által pontosított GNSS-rendszerekben meghibásodásra vagy az ezek által kibocsátott jelekben a tűréshatár túllépésére kerül sor, elsősorban olyan felhasználók részére, akik számára a biztonság alapvetően fontos, különösen a polgári repülés ágazatában és a léginavigációs szolgáltatások céljára.

szinkronizációs

pontosság

| c) | életbiztonsági (safety-of-life – SoL) szolgáltatás: mentes a közvetlen használati díjaktól, helymeghatározási és
  időszinkronizációs
  adatokat nyújt nagy fokú folytonosság, rendelkezésre állás
  , pontosság
  és
  integritás
  mellett
  . Ezt a szolgáltatást az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségről szóló rendelettel összhangban, a repülésbiztonsági követelmények teljesülésének biztosítása céljával nyújtják
  , beleértve egy integritásüzenetet is, amely figyelmezteti a felhasználókat, amennyiben a Galileo és más, a lefedett területen e szolgáltatás által pontosított GNSS-rendszerekben meghibásodásra vagy az ezek által kibocsátott jelekben a tűréshatár túllépésére kerül sor, elsősorban olyan felhasználók részére, akik számára a biztonság alapvetően fontos, különösen a polgári repülés ágazatában és a léginavigációs szolgáltatások céljára. |
| --- | --- |

c)

életbiztonsági (safety-of-life – SoL) szolgáltatás: mentes a közvetlen használati díjaktól, helymeghatározási és
  időszinkronizációs
  adatokat nyújt nagy fokú folytonosság, rendelkezésre állás
  , pontosság
  és
  integritás
  mellett
  . Ezt a szolgáltatást az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségről szóló rendelettel összhangban, a repülésbiztonsági követelmények teljesülésének biztosítása céljával nyújtják
  , beleértve egy integritásüzenetet is, amely figyelmezteti a felhasználókat, amennyiben a Galileo és más, a lefedett területen e szolgáltatás által pontosított GNSS-rendszerekben meghibásodásra vagy az ezek által kibocsátott jelekben a tűréshatár túllépésére kerül sor, elsősorban olyan felhasználók részére, akik számára a biztonság alapvetően fontos, különösen a polgári repülés ágazatában és a léginavigációs szolgáltatások céljára.

időszinkronizációs

, pontosság

integritás

. Ezt a szolgáltatást az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségről szóló rendelettel összhangban, a repülésbiztonsági követelmények teljesülésének biztosítása céljával nyújtják

Módosítás 166

Módosítás 166

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

45 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

45 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az (1) bekezdésben említett szolgáltatásokat elsősorban a tagállamok földrajzilag Európában található területein biztosítják. | Az (1) bekezdésben említett szolgáltatásokat elsősorban a tagállamok földrajzilag Európában található területein biztosítják
  azzal a céllal, hogy 2023 végére a kontinentális területek, 2025 végére pedig valamennyi terület lefedettsége biztosított legyen
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az (1) bekezdésben említett szolgáltatásokat elsősorban a tagállamok földrajzilag Európában található területein biztosítják.

Az (1) bekezdésben említett szolgáltatásokat elsősorban a tagállamok földrajzilag Európában található területein biztosítják
  azzal a céllal, hogy 2023 végére a kontinentális területek, 2025 végére pedig valamennyi terület lefedettsége biztosított legyen
  .

azzal a céllal, hogy 2023 végére a kontinentális területek, 2025 végére pedig valamennyi terület lefedettsége biztosított legyen

Módosítás 167

Módosítás 167

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

45 cikk – 3 bekezdés

45 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az ezzel kapcsolatos költségek – ideértve az ezekre a régiókra jellemző, kapcsolódó üzemeltetési költségeket – a 11. cikkben említett költségvetésből nem fedezhetők. A földrajzi lefedettség kiterjesztése nem késleltetheti az (1) bekezdésben említett szolgáltatások nyújtását a tagállamok földrajzilag Európában található területein. | (3)   Az ezzel kapcsolatos költségek – ideértve az ezekre a régiókra jellemző, kapcsolódó üzemeltetési költségeket – a 11. cikkben említett költségvetésből nem fedezhetők
  , de a Bizottság fontolóra partnerségi programok és megállapodások kihasználását, valamint adott esetben az e területeket támogató egyedi pénzügyi eszközök kialakítását
  . A földrajzi lefedettség kiterjesztése nem késleltetheti az (1) bekezdésben említett szolgáltatások nyújtását a tagállamok földrajzilag Európában található területein. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az ezzel kapcsolatos költségek – ideértve az ezekre a régiókra jellemző, kapcsolódó üzemeltetési költségeket – a 11. cikkben említett költségvetésből nem fedezhetők. A földrajzi lefedettség kiterjesztése nem késleltetheti az (1) bekezdésben említett szolgáltatások nyújtását a tagállamok földrajzilag Európában található területein.

(3)   Az ezzel kapcsolatos költségek – ideértve az ezekre a régiókra jellemző, kapcsolódó üzemeltetési költségeket – a 11. cikkben említett költségvetésből nem fedezhetők
  , de a Bizottság fontolóra partnerségi programok és megállapodások kihasználását, valamint adott esetben az e területeket támogató egyedi pénzügyi eszközök kialakítását
  . A földrajzi lefedettség kiterjesztése nem késleltetheti az (1) bekezdésben említett szolgáltatások nyújtását a tagállamok földrajzilag Európában található területein.

Módosítás 168

Módosítás 168

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

47 cikk – cím

47 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Kompatibilitás és
  interoperabilitás | Kompatibilitás
  , interoperabilitás
  és
  szabványosítás |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Kompatibilitás és
  interoperabilitás

interoperabilitás

Kompatibilitás
  , interoperabilitás
  és
  szabványosítás

, interoperabilitás

szabványosítás

Módosítás 169

Módosítás 169

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

47 cikk – 2 bekezdés

47 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.   A Galileónak és az EGNOS-nak, valamint az általuk nyújtott szolgáltatásoknak
  kompatibilisnek és interoperábilisnak kell lenniük
  más műholdas rádiónavigációs rendszerekkel és a hagyományos rádiónavigációs eszközökkel, amennyiben a szükséges kompatibilitási és interoperabilitási követelményeket nemzetközi megállapodások írják elő. | (2)
     A Galileónak és az EGNOS-nak, valamint az általuk nyújtott szolgáltatásoknak
  egymással kölcsönösen kompatibilisnek, valamint
  más műholdas rádiónavigációs rendszerekkel és a hagyományos rádiónavigációs eszközökkel
  interoperábilisnak kell lenniük
  , amennyiben a szükséges kompatibilitási és interoperabilitási követelményeket nemzetközi megállapodások írják elő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.   A Galileónak és az EGNOS-nak, valamint az általuk nyújtott szolgáltatásoknak
  kompatibilisnek és interoperábilisnak kell lenniük
  más műholdas rádiónavigációs rendszerekkel és a hagyományos rádiónavigációs eszközökkel, amennyiben a szükséges kompatibilitási és interoperabilitási követelményeket nemzetközi megállapodások írják elő.

(2)
     A Galileónak és az EGNOS-nak, valamint az általuk nyújtott szolgáltatásoknak
  egymással kölcsönösen kompatibilisnek, valamint
  más műholdas rádiónavigációs rendszerekkel és a hagyományos rádiónavigációs eszközökkel
  interoperábilisnak kell lenniük
  , amennyiben a szükséges kompatibilitási és interoperabilitási követelményeket nemzetközi megállapodások írják elő.

Módosítás 170

Módosítás 170

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

47 cikk – 2 a bekezdés (új)

47 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Galileo-nak és az EGNOS-nak törekednie kell arra, hogy megfeleljen a nemzetközi szabványoknak és tanúsításoknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A Galileo-nak és az EGNOS-nak törekednie kell arra, hogy megfeleljen a nemzetközi szabványoknak és tanúsításoknak.

Módosítás 171

Módosítás 171

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

48 cikk – 1 bekezdés

48 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Kopernikusz végrehajtására előzetes
  uniós beruházások
  felhasználásával kerül sor, adott esetben a tagállamok nemzeti vagy regionális kapacitásaira építve és az összehasonlítható adatok és információk kereskedelmi szolgáltatóinak kapacitását, valamint a verseny és a piaci fejlődés előmozdításának szükségességét is figyelembe véve. | (1)   A Kopernikusz végrehajtására
  az Unió, az Európai Űrügynökség és az EUMETSAT
  előzetes
  beruházásainak
  felhasználásával kerül sor, adott esetben a tagállamok nemzeti vagy regionális kapacitásaira építve és az összehasonlítható adatok és információk kereskedelmi szolgáltatóinak kapacitását, valamint a verseny és a piaci fejlődés előmozdításának szükségességét is figyelembe véve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Kopernikusz végrehajtására előzetes
  uniós beruházások
  felhasználásával kerül sor, adott esetben a tagállamok nemzeti vagy regionális kapacitásaira építve és az összehasonlítható adatok és információk kereskedelmi szolgáltatóinak kapacitását, valamint a verseny és a piaci fejlődés előmozdításának szükségességét is figyelembe véve.

(1)   A Kopernikusz végrehajtására
  az Unió, az Európai Űrügynökség és az EUMETSAT
  előzetes
  beruházásainak
  felhasználásával kerül sor, adott esetben a tagállamok nemzeti vagy regionális kapacitásaira építve és az összehasonlítható adatok és információk kereskedelmi szolgáltatóinak kapacitását, valamint a verseny és a piaci fejlődés előmozdításának szükségességét is figyelembe véve.

Módosítás 172

Módosítás 172

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

48 cikk – 2 bekezdés

48 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.
     A Kopernikusz
  a
  teljes körű, ingyenes és nyílt adatpolitika
  szellemében
  szolgáltat adatokat és információkat. | (2)
     A Kopernikusz teljes körű, ingyenes és nyílt adatpolitika
  alapján
  szolgáltat adatokat és információkat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.
     A Kopernikusz
  a
  teljes körű, ingyenes és nyílt adatpolitika
  szellemében
  szolgáltat adatokat és információkat.

(2)
     A Kopernikusz teljes körű, ingyenes és nyílt adatpolitika
  alapján
  szolgáltat adatokat és információkat.

Módosítás 173

Módosítás 173

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

48 cikk – 3 bekezdés – a pont – 1 franciabekezdés

48 cikk – 3 bekezdés – a pont – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | a
  Kopernikusz-Sentinelek
  kifejlesztése és üzemeltetése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

a
  Kopernikusz-Sentinelek
  kifejlesztése és üzemeltetése;

Kopernikusz-Sentinelek

| — | a
  Kopernikusz-Sentinel műholdak
  kifejlesztése és üzemeltetése; |
| --- | --- |

—

a
  Kopernikusz-Sentinel műholdak
  kifejlesztése és üzemeltetése;

Kopernikusz-Sentinel műholdak

Módosítás 174

Módosítás 174

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

48 cikk – 3 bekezdés – c pont

48 cikk – 3 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | adathozzáférési és -elosztási komponens, amely a Kopernikusz-adatok és -információk keresését, megtekintését, hozzáférhetőségét, terjesztését és hasznosítását biztosító infrastruktúrát és szolgáltatásokat foglal magában; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

adathozzáférési és -elosztási komponens, amely a Kopernikusz-adatok és -információk keresését, megtekintését, hozzáférhetőségét, terjesztését és hasznosítását biztosító infrastruktúrát és szolgáltatásokat foglal magában;

| c) | adathozzáférési és -elosztási komponens, amely a Kopernikusz-adatok és -információk keresését, megtekintését,
  hosszú távú archiválását,
  hozzáférhetőségét, terjesztését és hasznosítását biztosító infrastruktúrát és szolgáltatásokat foglal magában
  , felhasználóbarát módon
  ; |
| --- | --- |

c)

adathozzáférési és -elosztási komponens, amely a Kopernikusz-adatok és -információk keresését, megtekintését,
  hosszú távú archiválását,
  hozzáférhetőségét, terjesztését és hasznosítását biztosító infrastruktúrát és szolgáltatásokat foglal magában
  , felhasználóbarát módon
  ;

hosszú távú archiválását,

, felhasználóbarát módon

Módosítás 175

Módosítás 175

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

48 cikk – 3 bekezdés – d pont

48 cikk – 3 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a 29. cikk (5) bekezdése szerint a felhasználók körében való elterjesztéssel és a piacfejlesztéssel kapcsolatos komponens, amely az arra irányuló releváns tevékenységeket, erőforrásokat és szolgáltatásokat foglalja magában, melyek célja, hogy a 4. cikk (1) bekezdésében említett társadalmi-gazdasági előnyök maximális kiaknázása érdekében minden szinten előmozdítsák a Kopernikuszt, valamint annak adatait és szolgáltatásait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a 29. cikk (5) bekezdése szerint a felhasználók körében való elterjesztéssel és a piacfejlesztéssel kapcsolatos komponens, amely az arra irányuló releváns tevékenységeket, erőforrásokat és szolgáltatásokat foglalja magában, melyek célja, hogy a 4. cikk (1) bekezdésében említett társadalmi-gazdasági előnyök maximális kiaknázása érdekében minden szinten előmozdítsák a Kopernikuszt, valamint annak adatait és szolgáltatásait.

| d) | a 29. cikk (5) bekezdése szerint a felhasználók körében való elterjesztéssel
  , a kapacitásépítéssel
  és a piacfejlesztéssel kapcsolatos komponens, amely az arra irányuló releváns tevékenységeket, erőforrásokat és szolgáltatásokat foglalja magában, melyek célja, hogy a 4. cikk (1) bekezdésében említett társadalmi-gazdasági előnyök maximális kiaknázása érdekében minden szinten előmozdítsák a Kopernikuszt, valamint annak adatait és szolgáltatásait. |
| --- | --- |

d)

a 29. cikk (5) bekezdése szerint a felhasználók körében való elterjesztéssel
  , a kapacitásépítéssel
  és a piacfejlesztéssel kapcsolatos komponens, amely az arra irányuló releváns tevékenységeket, erőforrásokat és szolgáltatásokat foglalja magában, melyek célja, hogy a 4. cikk (1) bekezdésében említett társadalmi-gazdasági előnyök maximális kiaknázása érdekében minden szinten előmozdítsák a Kopernikuszt, valamint annak adatait és szolgáltatásait.

, a kapacitásépítéssel

Módosítás 176

Módosítás 176

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

48 cikk – 4 bekezdés

48 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Kopernikusz előmozdítja a megfigyelési rendszerek és a kapcsolódó adatcsere nemzetközi koordinációját, hogy erősödjön globális dimenziója és kiegészítő jellege, miközben tiszteletben tartja a meglévő nemzetközi megállapodásokat és koordinálási eljárásokat. | (4)   A Kopernikusz előmozdítja a megfigyelési rendszerek és a kapcsolódó adatcsere nemzetközi koordinációját, hogy erősödjön globális dimenziója és kiegészítő jellege, miközben tiszteletben tartja a meglévő
  és a jövőbeni
  nemzetközi megállapodásokat és koordinálási eljárásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Kopernikusz előmozdítja a megfigyelési rendszerek és a kapcsolódó adatcsere nemzetközi koordinációját, hogy erősödjön globális dimenziója és kiegészítő jellege, miközben tiszteletben tartja a meglévő nemzetközi megállapodásokat és koordinálási eljárásokat.

(4)   A Kopernikusz előmozdítja a megfigyelési rendszerek és a kapcsolódó adatcsere nemzetközi koordinációját, hogy erősödjön globális dimenziója és kiegészítő jellege, miközben tiszteletben tartja a meglévő
  és a jövőbeni
  nemzetközi megállapodásokat és koordinálási eljárásokat.

Módosítás 177

Módosítás 177

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – cím

49 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Adatbeszerzés | Támogatható intézkedések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Adatbeszerzés

Adatbeszerzés

Támogatható intézkedések

Támogatható intézkedések

Módosítás 178

Módosítás 178

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – a pont

49 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a már meglévő Sentinel programok folytonosságának fenntartására, valamint a megfigyelés körének kibővítése érdekében további Sentinelek kifejlesztésére, felbocsátására, fenntartására és üzemeltetésére irányuló intézkedések,
  a következő prioritásokkal
  : az emberi eredetű CO2 és egyéb üvegházhatású gázok kibocsátásának nyomon követését szolgáló megfigyelési kapacitások, a sarkköri lefedettség és innovatív környezetvédelmi alkalmazások lehetővé tétele a mezőgazdaságban, az erdőgazdálkodásban és a vízgazdálkodásban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a már meglévő Sentinel programok folytonosságának fenntartására, valamint a megfigyelés körének kibővítése érdekében további Sentinelek kifejlesztésére, felbocsátására, fenntartására és üzemeltetésére irányuló intézkedések,
  a következő prioritásokkal
  : az emberi eredetű CO2 és egyéb üvegházhatású gázok kibocsátásának nyomon követését szolgáló megfigyelési kapacitások, a sarkköri lefedettség és innovatív környezetvédelmi alkalmazások lehetővé tétele a mezőgazdaságban, az erdőgazdálkodásban és a vízgazdálkodásban;

a következő prioritásokkal

2

| a) | a már meglévő Sentinel programok folytonosságának fenntartására, valamint a megfigyelés körének kibővítése érdekében további Sentinelek kifejlesztésére, felbocsátására, fenntartására és üzemeltetésére irányuló intézkedések,
  többek között
  : az emberi eredetű CO2 és egyéb üvegházhatású gázok kibocsátásának nyomon követését szolgáló megfigyelési kapacitások, a sarkköri lefedettség és innovatív környezetvédelmi alkalmazások lehetővé tétele a mezőgazdaságban, az erdőgazdálkodásban és a vízgazdálkodásban; |
| --- | --- |

a)

a már meglévő Sentinel programok folytonosságának fenntartására, valamint a megfigyelés körének kibővítése érdekében további Sentinelek kifejlesztésére, felbocsátására, fenntartására és üzemeltetésére irányuló intézkedések,
  többek között
  : az emberi eredetű CO2 és egyéb üvegházhatású gázok kibocsátásának nyomon követését szolgáló megfigyelési kapacitások, a sarkköri lefedettség és innovatív környezetvédelmi alkalmazások lehetővé tétele a mezőgazdaságban, az erdőgazdálkodásban és a vízgazdálkodásban;

többek között

2

Módosítás 179

Módosítás 179

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – b pont

49 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a harmadik felektől származó azon adatokhoz való hozzáférést biztosító intézkedések, amelyekre Kopernikusz-szolgáltatások létrehozásához van szükség,
  vagy amelyeket uniós intézmények
  , ügynökségek
  és decentralizált szolgálatok kívánnak felhasználni
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a harmadik felektől származó azon adatokhoz való hozzáférést biztosító intézkedések, amelyekre Kopernikusz-szolgáltatások létrehozásához van szükség,
  vagy amelyeket uniós intézmények
  , ügynökségek
  és decentralizált szolgálatok kívánnak felhasználni
  ;

vagy amelyeket uniós intézmények

és decentralizált szolgálatok kívánnak felhasználni

| b) | a harmadik felektől származó azon adatokhoz való hozzáférést biztosító intézkedések, amelyekre Kopernikusz-szolgáltatások létrehozásához
  vagy az alapfelhasználók általi használathoz
  van szükség,
  prioritást adva a tagállamok állami szervei
  ,
  például nemzeti
  ügynökségek
  által szolgáltatott és/vagy finanszírozott adatoknak
  ; |
| --- | --- |

b)

a harmadik felektől származó azon adatokhoz való hozzáférést biztosító intézkedések, amelyekre Kopernikusz-szolgáltatások létrehozásához
  vagy az alapfelhasználók általi használathoz
  van szükség,
  prioritást adva a tagállamok állami szervei
  ,
  például nemzeti
  ügynökségek
  által szolgáltatott és/vagy finanszírozott adatoknak
  ;

vagy az alapfelhasználók általi használathoz

prioritást adva a tagállamok állami szervei

például nemzeti

által szolgáltatott és/vagy finanszírozott adatoknak

Módosítás 180

Módosítás 180

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | támogatja a Kopernikusz vonatkozó downstream alkalmazásainak és szolgáltatásainak kifejlesztését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

támogatja a Kopernikusz vonatkozó downstream alkalmazásainak és szolgáltatásainak kifejlesztését;

támogatja a Kopernikusz vonatkozó downstream alkalmazásainak és szolgáltatásainak kifejlesztését;

Módosítás 181

Módosítás 181

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

50 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

50 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Kopernikusz a következő
  szolgáltatások
  támogatására szolgáló intézkedéseket foglal magában: | A Kopernikusz a következő
  alapszolgáltatások
  támogatására szolgáló intézkedéseket foglal magában: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Kopernikusz a következő
  szolgáltatások
  támogatására szolgáló intézkedéseket foglal magában:

szolgáltatások

A Kopernikusz a következő
  alapszolgáltatások
  támogatására szolgáló intézkedéseket foglal magában:

alapszolgáltatások

Módosítás 182

Módosítás 182

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

50 cikk – 1 bekezdés – a pont – 3 franciabekezdés

50 cikk – 1 bekezdés – a pont – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | szárazföld-monitoring
  a felszínborításra, a földhasználatra és a földhasználat megváltozására, a 
  városi területekre
  , a szárazföldi víz mennyiségére és minőségére, az erdőkre, a mezőgazdaságra és egyéb természeti erőforrásokra, a biológiai sokféleségre és a krioszférára vonatkozó információk szolgáltatása érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

szárazföld-monitoring
  a felszínborításra, a földhasználatra és a földhasználat megváltozására, a 
  városi területekre
  , a szárazföldi víz mennyiségére és minőségére, az erdőkre, a mezőgazdaságra és egyéb természeti erőforrásokra, a biológiai sokféleségre és a krioszférára vonatkozó információk szolgáltatása érdekében;

szárazföld-monitoring

városi területekre

| — | szárazföld- és mezőgazdaságiterület-monitoring
  a felszínborításra, a földhasználatra és a földhasználat megváltozására, a 
  talajminőségre, az elsivatagosodásra, a kulturális örökségnek minősített helyszínekre
  , a szárazföldi víz mennyiségére és minőségére, az erdőkre
  – különös tekintettel az erdőirtásra –
  , a mezőgazdaságra és egyéb természeti erőforrásokra, a biológiai sokféleségre és a krioszférára vonatkozó információk szolgáltatása érdekében;
  a tagállamok felhasználhatják majd a mezőgazdasági területeknek a felszínborítás fokára és a mezőgazdasági hasznosításra vonatkozó monitoringjából származó információkat és adatokat, így tovább csökkenthetik a mezőgazdasági támogatások odaítélésével kapcsolatos adminisztratív kiadásaikat; |
| --- | --- |

—

szárazföld- és mezőgazdaságiterület-monitoring
  a felszínborításra, a földhasználatra és a földhasználat megváltozására, a 
  talajminőségre, az elsivatagosodásra, a kulturális örökségnek minősített helyszínekre
  , a szárazföldi víz mennyiségére és minőségére, az erdőkre
  – különös tekintettel az erdőirtásra –
  , a mezőgazdaságra és egyéb természeti erőforrásokra, a biológiai sokféleségre és a krioszférára vonatkozó információk szolgáltatása érdekében;
  a tagállamok felhasználhatják majd a mezőgazdasági területeknek a felszínborítás fokára és a mezőgazdasági hasznosításra vonatkozó monitoringjából származó információkat és adatokat, így tovább csökkenthetik a mezőgazdasági támogatások odaítélésével kapcsolatos adminisztratív kiadásaikat;

szárazföld- és mezőgazdaságiterület-monitoring

talajminőségre, az elsivatagosodásra, a kulturális örökségnek minősített helyszínekre

– különös tekintettel az erdőirtásra –

a tagállamok felhasználhatják majd a mezőgazdasági területeknek a felszínborítás fokára és a mezőgazdasági hasznosításra vonatkozó monitoringjából származó információkat és adatokat, így tovább csökkenthetik a mezőgazdasági támogatások odaítélésével kapcsolatos adminisztratív kiadásaikat;

Módosítás 183

Módosítás 183

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

50 cikk – 1 bekezdés – a pont – 4 a franciabekezdés (új)

50 cikk – 1 bekezdés – a pont – 4 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | az öntözést igénylő mezőgazdasági területek feltérképezése, a betakarítással kapcsolatos rendelkezések és a talajpusztulás, valamint jobb élelmiszerminőség és -biztonság garantálása, a környezet védelme mellett; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

az öntözést igénylő mezőgazdasági területek feltérképezése, a betakarítással kapcsolatos rendelkezések és a talajpusztulás, valamint jobb élelmiszerminőség és -biztonság garantálása, a környezet védelme mellett;

az öntözést igénylő mezőgazdasági területek feltérképezése, a betakarítással kapcsolatos rendelkezések és a talajpusztulás, valamint jobb élelmiszerminőség és -biztonság garantálása, a környezet védelme mellett;

Módosítás 184

Módosítás 184

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

50 cikk – 1 bekezdés – a pont – 4 b franciabekezdés (új)

50 cikk – 1 bekezdés – a pont – 4 b franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | a halászathoz kötődő tevékenységek nyomon követése, a környezet védelme mellett biztosítva az élelmiszer-minőség és -biztonság javulását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

a halászathoz kötődő tevékenységek nyomon követése, a környezet védelme mellett biztosítva az élelmiszer-minőség és -biztonság javulását;

a halászathoz kötődő tevékenységek nyomon követése, a környezet védelme mellett biztosítva az élelmiszer-minőség és -biztonság javulását;

Módosítás 185

Módosítás 185

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

50 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

50 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | Monitoring támogatás az uniós szakpolitikák végrehajtásához; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

Monitoring támogatás az uniós szakpolitikák végrehajtásához;

Monitoring támogatás az uniós szakpolitikák végrehajtásához;

Módosítás 186

Módosítás 186

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

53 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

53 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az SST komponens a következő tevékenységeket támogatja: | Az SST-program célja, hogy az Uniót fokozatosan felvértezze önálló SST-képességekkel. |
| | Az SST komponens a következő tevékenységeket támogatja: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az SST komponens a következő tevékenységeket támogatja:

Az SST-program célja, hogy az Uniót fokozatosan felvértezze önálló SST-képességekkel.

Az SST-program célja, hogy az Uniót fokozatosan felvértezze önálló SST-képességekkel.

Az SST komponens a következő tevékenységeket támogatja:

Módosítás 187

Módosítás 187

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

53 cikk – 1 bekezdés – a pont

53 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a tagállamok földi és/vagy világűrbe telepített érzékelőiből álló hálózat létrehozása, fejlesztése és üzemeltetése, ideértve az Európai Űrügynökség által vagy nemzeti szinten működtetett uniós érzékelőket is, az objektumok feltérképezése és nyomon követése, valamint az űrobjektumok olyan európai jegyzékének létrehozása céljából, amely figyelembe veszi az 55. cikkben említett felhasználók igényeit; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a tagállamok földi és/vagy világűrbe telepített érzékelőiből álló hálózat létrehozása, fejlesztése és üzemeltetése, ideértve az Európai Űrügynökség által vagy nemzeti szinten működtetett uniós érzékelőket is, az objektumok feltérképezése és nyomon követése, valamint az űrobjektumok olyan európai jegyzékének létrehozása céljából, amely figyelembe veszi az 55. cikkben említett felhasználók igényeit;

| a) | a tagállamok
  vagy az Unió
  földi és/vagy világűrbe telepített érzékelőiből álló hálózat létrehozása, fejlesztése és üzemeltetése, ideértve az Európai Űrügynökség által vagy nemzeti szinten működtetett uniós érzékelőket is, az objektumok feltérképezése és nyomon követése, valamint az űrobjektumok olyan európai jegyzékének létrehozása céljából, amely figyelembe veszi az 55. cikkben említett felhasználók igényeit; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok
  vagy az Unió
  földi és/vagy világűrbe telepített érzékelőiből álló hálózat létrehozása, fejlesztése és üzemeltetése, ideértve az Európai Űrügynökség által vagy nemzeti szinten működtetett uniós érzékelőket is, az objektumok feltérképezése és nyomon követése, valamint az űrobjektumok olyan európai jegyzékének létrehozása céljából, amely figyelembe veszi az 55. cikkben említett felhasználók igényeit;

vagy az Unió

Módosítás 188

Módosítás 188

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

56 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

56 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Azok a tagállamok, amelyek részt kívánnak venni az 54. cikkben említett SST-szolgáltatások nyújtásában, együttes javaslatot nyújtanak be a Bizottsághoz, amelyben igazolják a következő feltételek teljesülését: | Azok a tagállamok, amelyek részt kívánnak venni az 54. cikkben említett SST-szolgáltatások nyújtásában,
  egyetlen vagy
  együttes javaslatot nyújtanak be a Bizottsághoz, amelyben igazolják a következő feltételek teljesülését: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Azok a tagállamok, amelyek részt kívánnak venni az 54. cikkben említett SST-szolgáltatások nyújtásában, együttes javaslatot nyújtanak be a Bizottsághoz, amelyben igazolják a következő feltételek teljesülését:

Azok a tagállamok, amelyek részt kívánnak venni az 54. cikkben említett SST-szolgáltatások nyújtásában,
  egyetlen vagy
  együttes javaslatot nyújtanak be a Bizottsághoz, amelyben igazolják a következő feltételek teljesülését:

egyetlen vagy

Módosítás 189

Módosítás 189

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

57 cikk – 8 bekezdés

57 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   A Bizottság
  végrehajtási jogi aktusok útján részletes szabályokat
  fogad el a tagállamok SST-ben való részvétele szervezeti keretének
  működéséről
  . Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. | (8)   A Bizottság
  a 105. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
  fogad el a tagállamok SST-ben való részvétele szervezeti keretének
  működésére vonatkozó különös rendelkezések ás részletes szabályok tekintetében
  . Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8)   A Bizottság
  végrehajtási jogi aktusok útján részletes szabályokat
  fogad el a tagállamok SST-ben való részvétele szervezeti keretének
  működéséről
  . Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

(8)   A Bizottság
  a 105. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
  fogad el a tagállamok SST-ben való részvétele szervezeti keretének
  működésére vonatkozó különös rendelkezések ás részletes szabályok tekintetében
  . Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

Módosítás 190

Módosítás 190

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

58 a cikk (új)

58 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 58a. cikk




  Az SST-kínálat és -kereslet nyomon követése




  A Bizottság 2024. december 31. előtt értékeli az SST komponens végrehajtását, különösen a földi és világűrbe telepített érzékelőkapacitásokkal kapcsolatos felhasználói igények alakulása tekintetében, és befejezi a 53. cikk (1a) bekezdésében előírt európai katalógus elkészítését.




  Az értékelés során különösen meg kell vizsgálni, hogy szükséges-e a világűrbe telepített és földi infrastruktúra bővítése.




  Az értékelést szükség esetén az SST komponensen belüli további, világűrbe telepítendő és földi infrastruktúra kifejlesztésére irányuló javaslatnak kell kísérnie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

58a. cikk

Az SST-kínálat és -kereslet nyomon követése

A Bizottság 2024. december 31. előtt értékeli az SST komponens végrehajtását, különösen a földi és világűrbe telepített érzékelőkapacitásokkal kapcsolatos felhasználói igények alakulása tekintetében, és befejezi a 53. cikk (1a) bekezdésében előírt európai katalógus elkészítését.

Az értékelés során különösen meg kell vizsgálni, hogy szükséges-e a világűrbe telepített és földi infrastruktúra bővítése.

Az értékelést szükség esetén az SST komponensen belüli további, világűrbe telepítendő és földi infrastruktúra kifejlesztésére irányuló javaslatnak kell kísérnie.

Módosítás 191

Módosítás 191

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

60 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a földközeli objektumok európai katalógusának létrehozása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

a földközeli objektumok európai katalógusának létrehozása;

a földközeli objektumok európai katalógusának létrehozása;

Módosítás 192

Módosítás 192

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

61 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

61 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Govsatcom komponens keretében a műholdas kommunikációs kapacitások és szolgáltatások uniós szinten összevonásra kerülnek, az ilyen kapacitásokból és szolgáltatásokból közös uniós eszköztárat alakítanak ki. Ez a komponens a következőkre
  terjed
  ki: | A Govsatcom komponens keretében a műholdas kommunikációs kapacitások és szolgáltatások
  megfelelő biztonsági követelmények mellett
  uniós szinten összevonásra kerülnek, az ilyen kapacitásokból és szolgáltatásokból közös uniós eszköztárat alakítanak ki. Ez a komponens a következőkre
  terjedhet
  ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Govsatcom komponens keretében a műholdas kommunikációs kapacitások és szolgáltatások uniós szinten összevonásra kerülnek, az ilyen kapacitásokból és szolgáltatásokból közös uniós eszköztárat alakítanak ki. Ez a komponens a következőkre
  terjed
  ki:

terjed

A Govsatcom komponens keretében a műholdas kommunikációs kapacitások és szolgáltatások
  megfelelő biztonsági követelmények mellett
  uniós szinten összevonásra kerülnek, az ilyen kapacitásokból és szolgáltatásokból közös uniós eszköztárat alakítanak ki. Ez a komponens a következőkre
  terjedhet
  ki:

megfelelő biztonsági követelmények mellett

terjedhet

Módosítás 193

Módosítás 193

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

61 cikk – 1 bekezdés – a pont

61 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a földi szegmenst alkotó infrastruktúra fejlesztése, kiépítése és üzemeltetése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a földi szegmenst alkotó infrastruktúra fejlesztése, kiépítése és üzemeltetése;

| a) | a földi szegmenst
  és az űrszegmenst
  alkotó infrastruktúra fejlesztése, kiépítése és üzemeltetése; |
| --- | --- |

a)

a földi szegmenst
  és az űrszegmenst
  alkotó infrastruktúra fejlesztése, kiépítése és üzemeltetése;

és az űrszegmenst

Módosítás 194

Módosítás 194

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

62 cikk – 3 bekezdés

62 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a Govsatcom keretében nyújtott szolgáltatások szolgáltatásportfólióját, amely a műholdas kommunikációs kapacitások és szolgáltatások, valamint azok attribútumai kategóriáinak listáját tartalmazza, beleértve a földrajzi lefedettséget, a frekvenciát, a sávszélességet, a felhasználói berendezéseket és a biztonsági elemeket. Ezeknek az intézkedéseknek az (1) bekezdésben említett működési és biztonsági követelményeken kell alapulniuk, és a felhasználók számára uniós szinten nyújtott szolgáltatásoknak elsőbbséget kell biztosítaniuk. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. | (3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a Govsatcom keretében nyújtott szolgáltatások szolgáltatásportfólióját, amely a műholdas kommunikációs kapacitások és szolgáltatások, valamint azok attribútumai kategóriáinak listáját tartalmazza, beleértve a földrajzi lefedettséget, a frekvenciát, a sávszélességet, a felhasználói berendezéseket és a biztonsági elemeket. Ezeknek az intézkedéseknek az (1) bekezdésben említett működési és biztonsági követelményeken kell alapulniuk. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a Govsatcom keretében nyújtott szolgáltatások szolgáltatásportfólióját, amely a műholdas kommunikációs kapacitások és szolgáltatások, valamint azok attribútumai kategóriáinak listáját tartalmazza, beleértve a földrajzi lefedettséget, a frekvenciát, a sávszélességet, a felhasználói berendezéseket és a biztonsági elemeket. Ezeknek az intézkedéseknek az (1) bekezdésben említett működési és biztonsági követelményeken kell alapulniuk, és a felhasználók számára uniós szinten nyújtott szolgáltatásoknak elsőbbséget kell biztosítaniuk. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a Govsatcom keretében nyújtott szolgáltatások szolgáltatásportfólióját, amely a műholdas kommunikációs kapacitások és szolgáltatások, valamint azok attribútumai kategóriáinak listáját tartalmazza, beleértve a földrajzi lefedettséget, a frekvenciát, a sávszélességet, a felhasználói berendezéseket és a biztonsági elemeket. Ezeknek az intézkedéseknek az (1) bekezdésben említett működési és biztonsági követelményeken kell alapulniuk. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

Módosítás 195

Módosítás 195

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

62 cikk – 3 a bekezdés (új)

62 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A belső piaci verseny torzulásának elkerülése érdekében a (3) bekezdésben említett szolgáltatási portfólió keretében figyelembe kell venni a jelenleg elérhető kereskedelmi szolgáltatásokat is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A belső piaci verseny torzulásának elkerülése érdekében a (3) bekezdésben említett szolgáltatási portfólió keretében figyelembe kell venni a jelenleg elérhető kereskedelmi szolgáltatásokat is.

Módosítás 196

Módosítás 196

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

63 cikk – 1 bekezdés – b pont

63 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | azok a jogi személyek, amelyeket műholdas kapacitások vagy szolgáltatások nyújtására megfelelően akkreditáltak a 36. cikkben említett biztonsági akkreditációs eljárás szerint
  , a 34. cikk (1) bekezdésében említett, a Govsatcom komponensre vonatkozó különleges biztonsági követelmények alapján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

azok a jogi személyek, amelyeket műholdas kapacitások vagy szolgáltatások nyújtására megfelelően akkreditáltak a 36. cikkben említett biztonsági akkreditációs eljárás szerint
  , a 34. cikk (1) bekezdésében említett, a Govsatcom komponensre vonatkozó különleges biztonsági követelmények alapján.

, a 34. cikk (1) bekezdésében említett, a Govsatcom komponensre vonatkozó különleges biztonsági követelmények alapján.

| b) | azok a jogi személyek, amelyeket műholdas kapacitások vagy szolgáltatások nyújtására megfelelően akkreditáltak a 36. cikkben említett biztonsági akkreditációs eljárás szerint; |
| --- | --- |

b)

azok a jogi személyek, amelyeket műholdas kapacitások vagy szolgáltatások nyújtására megfelelően akkreditáltak a 36. cikkben említett biztonsági akkreditációs eljárás szerint;

Módosítás 197

Módosítás 197

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

63 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

63 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | Az e komponens keretében műholdas kommunikációs kapacitásokat és szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatóknak meg kell felelniük a GOVSATCOM komponensre vonatkozó, a 34. cikk (1) bekezdéssel összhangban meghatározott egyedi biztonsági követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

Az e komponens keretében műholdas kommunikációs kapacitásokat és szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatóknak meg kell felelniük a GOVSATCOM komponensre vonatkozó, a 34. cikk (1) bekezdéssel összhangban meghatározott egyedi biztonsági követelményeknek.

Az e komponens keretében műholdas kommunikációs kapacitásokat és szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatóknak meg kell felelniük a GOVSATCOM komponensre vonatkozó, a 34. cikk (1) bekezdéssel összhangban meghatározott egyedi biztonsági követelményeknek.

Módosítás 198

Módosítás 198

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

65 cikk – 1 bekezdés

65 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A közös műholdas kommunikációs kapacitások, szolgáltatások és felhasználói berendezések Govsatcom-résztvevők közötti megosztását és az idevágó elsőbbségi szabályokat a felhasználók uniós és tagállami szintű biztonsági kockázatainak elemzése alapján kell megállapítani.
  A megosztás és az elsőbbségi szabályok az uniós szintű felhasználókat részesítik előnyben. | (1)   A közös műholdas kommunikációs kapacitások, szolgáltatások és felhasználói berendezések Govsatcom-résztvevők közötti megosztását és az idevágó elsőbbségi szabályokat a felhasználók uniós és tagállami szintű biztonsági kockázatainak elemzése alapján kell megállapítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A közös műholdas kommunikációs kapacitások, szolgáltatások és felhasználói berendezések Govsatcom-résztvevők közötti megosztását és az idevágó elsőbbségi szabályokat a felhasználók uniós és tagállami szintű biztonsági kockázatainak elemzése alapján kell megállapítani.
  A megosztás és az elsőbbségi szabályok az uniós szintű felhasználókat részesítik előnyben.

(1)   A közös műholdas kommunikációs kapacitások, szolgáltatások és felhasználói berendezések Govsatcom-résztvevők közötti megosztását és az idevágó elsőbbségi szabályokat a felhasználók uniós és tagállami szintű biztonsági kockázatainak elemzése alapján kell megállapítani.

Módosítás 199

Módosítás 199

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

66 cikk – 1 a bekezdés (új)

66 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A belső piaci verseny torzulásának elkerülése érdekében a GOVSATCOM központoknak figyelembe kell venniük a már elérhető kereskedelmi szolgáltatásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A belső piaci verseny torzulásának elkerülése érdekében a GOVSATCOM központoknak figyelembe kell venniük a már elérhető kereskedelmi szolgáltatásokat.

Módosítás 200

Módosítás 200

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

69 cikk – 1 bekezdés

69 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság 2024 végéig értékeli a Govsatcom komponens végrehajtását, különösen a műholdas kommunikációs kapacitásokkal kapcsolatos felhasználói igények alakulása tekintetében. Az értékelésnek különösen arra kell kiterjednie, hogy van-e igény további űrinfrastruktúrára. Az értékelést szükség esetén a Govsatcom komponensen belüli további űrinfrastruktúra kifejlesztésére irányuló javaslatnak kell kísérnie. | A Bizottság
  az illetékes testületekkel együttműködve
  2024 végéig értékeli a Govsatcom komponens végrehajtását, különösen a műholdas kommunikációs kapacitásokkal kapcsolatos felhasználói igények alakulása tekintetében. Az értékelésnek különösen arra kell kiterjednie, hogy van-e igény további űrinfrastruktúrára. Az értékelést szükség esetén a Govsatcom komponensen belüli további űrinfrastruktúra kifejlesztésére irányuló javaslatnak kell kísérnie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság 2024 végéig értékeli a Govsatcom komponens végrehajtását, különösen a műholdas kommunikációs kapacitásokkal kapcsolatos felhasználói igények alakulása tekintetében. Az értékelésnek különösen arra kell kiterjednie, hogy van-e igény további űrinfrastruktúrára. Az értékelést szükség esetén a Govsatcom komponensen belüli további űrinfrastruktúra kifejlesztésére irányuló javaslatnak kell kísérnie.

A Bizottság
  az illetékes testületekkel együttműködve
  2024 végéig értékeli a Govsatcom komponens végrehajtását, különösen a műholdas kommunikációs kapacitásokkal kapcsolatos felhasználói igények alakulása tekintetében. Az értékelésnek különösen arra kell kiterjednie, hogy van-e igény további űrinfrastruktúrára. Az értékelést szükség esetén a Govsatcom komponensen belüli további űrinfrastruktúra kifejlesztésére irányuló javaslatnak kell kísérnie.

az illetékes testületekkel együttműködve

Módosítás 201

Módosítás 201

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

71 cikk – 1 bekezdés

71 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Ügynökség székhelye Prága (Cseh Köztársaság). | Az Ügynökség székhelye Prága (Cseh Köztársaság).
  A program szükségletei szerint a 79. cikk (2) bekezdésének megfelelően az Ügynökség helyi irodákat állíthat fel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Ügynökség székhelye Prága (Cseh Köztársaság).

Az Ügynökség székhelye Prága (Cseh Köztársaság).
  A program szükségletei szerint a 79. cikk (2) bekezdésének megfelelően az Ügynökség helyi irodákat állíthat fel.

A program szükségletei szerint a 79. cikk (2) bekezdésének megfelelően az Ügynökség helyi irodákat állíthat fel.

Módosítás 202

Módosítás 202

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

73 cikk – 4 bekezdés

73 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Az Igazgatótanács tagjait és póttagjait az Ügynökség alapvető feladatai terén meglévő tudásuk alapján kell kinevezni, a megfelelő vezetői, igazgatási és költségvetési készségeik figyelembevételével. Az Igazgatótanács tevékenységei folytonosságának biztosítása érdekében az Európai Parlament, a Bizottság és a tagállamok törekednek képviselőik Igazgatótanácson belüli cserélődésének korlátozására. Valamennyi félnek törekednie kell a férfi és női képviselők kiegyensúlyozott arányára az Igazgatótanácsban. | (4)   Az Igazgatótanács tagjait és póttagjait az Ügynökség alapvető feladatai terén meglévő tudásuk alapján kell kinevezni, a megfelelő vezetői, igazgatási és költségvetési készségeik figyelembevételével. Az Igazgatótanács tevékenységei folytonosságának biztosítása érdekében az Európai Parlament, a Bizottság és a tagállamok törekednek képviselőik Igazgatótanácson belüli cserélődésének korlátozására. Valamennyi félnek törekednie kell a férfi és női képviselők kiegyensúlyozott arányára az Igazgatótanácsban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Az Igazgatótanács tagjait és póttagjait az Ügynökség alapvető feladatai terén meglévő tudásuk alapján kell kinevezni, a megfelelő vezetői, igazgatási és költségvetési készségeik figyelembevételével. Az Igazgatótanács tevékenységei folytonosságának biztosítása érdekében az Európai Parlament, a Bizottság és a tagállamok törekednek képviselőik Igazgatótanácson belüli cserélődésének korlátozására. Valamennyi félnek törekednie kell a férfi és női képviselők kiegyensúlyozott arányára az Igazgatótanácsban.

(4)   Az Igazgatótanács tagjait és póttagjait az Ügynökség alapvető feladatai terén meglévő tudásuk alapján kell kinevezni, a megfelelő vezetői, igazgatási és költségvetési készségeik figyelembevételével. Az Igazgatótanács tevékenységei folytonosságának biztosítása érdekében az Európai Parlament, a Bizottság és a tagállamok törekednek képviselőik Igazgatótanácson belüli cserélődésének korlátozására. Valamennyi félnek törekednie kell a férfi és női képviselők kiegyensúlyozott arányára az Igazgatótanácsban.

Módosítás 203

Módosítás 203

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

73 cikk – 5 bekezdés

73 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az Igazgatótanács tagjainak és póttagjainak megbízatása négy évre szól, és
  egyszer
  megújítható. | (5)   Az Igazgatótanács tagjainak és póttagjainak megbízatása négy évre szól, és megújítható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Az Igazgatótanács tagjainak és póttagjainak megbízatása négy évre szól, és
  egyszer
  megújítható.

(5)   Az Igazgatótanács tagjainak és póttagjainak megbízatása négy évre szól, és megújítható.

Módosítás 204

Módosítás 204

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

75 cikk – 3 bekezdés

75 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az Igazgatótanács évente két rendes ülést tart. Az Igazgatótanács az elnök kezdeményezésére vagy tagjai egyharmadának kérésére is összeül. | (3)   Az Igazgatótanács évente
  legalább
  két rendes ülést tart. Az Igazgatótanács az elnök kezdeményezésére vagy tagjai egyharmadának kérésére is összeül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az Igazgatótanács évente két rendes ülést tart. Az Igazgatótanács az elnök kezdeményezésére vagy tagjai egyharmadának kérésére is összeül.

(3)   Az Igazgatótanács évente
  legalább
  két rendes ülést tart. Az Igazgatótanács az elnök kezdeményezésére vagy tagjai egyharmadának kérésére is összeül.

Módosítás 205

Módosítás 205

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

75 cikk – 5 bekezdés

75 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   [A program bármely olyan komponense esetében, amely érzékeny nemzeti infrastruktúra használatát igényli,
  csak az ilyen infrastruktúrával rendelkező
  tagállamok képviselői, valamint a Bizottság képviselője
  vehet
  részt az Igazgatótanács ülésein és tanácskozásain,
  és
  csak
  ők szavazhatnak
  . Abban az esetben, ha az Igazgatótanács elnöke nem az ilyen infrastruktúrával rendelkező tagállamok valamelyikének képviselője, akkor az ilyen infrastruktúrával rendelkező tagállamok képviselői helyettesítik.] | (5)   [A program bármely olyan komponense esetében, amely érzékeny nemzeti infrastruktúra használatát igényli, a tagállamok képviselői, valamint a Bizottság képviselője részt
  vehetnek
  az Igazgatótanács ülésein és tanácskozásain,
  a szavazásban azonban
  csak
  az ilyen infrastruktúrával rendelkező tagállamok képviselői vehetnek részt
  . Abban az esetben, ha az Igazgatótanács elnöke nem az ilyen infrastruktúrával rendelkező tagállamok valamelyikének képviselője, akkor az ilyen infrastruktúrával rendelkező tagállamok képviselői helyettesítik.] |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   [A program bármely olyan komponense esetében, amely érzékeny nemzeti infrastruktúra használatát igényli,
  csak az ilyen infrastruktúrával rendelkező
  tagállamok képviselői, valamint a Bizottság képviselője
  vehet
  részt az Igazgatótanács ülésein és tanácskozásain,
  és
  csak
  ők szavazhatnak
  . Abban az esetben, ha az Igazgatótanács elnöke nem az ilyen infrastruktúrával rendelkező tagállamok valamelyikének képviselője, akkor az ilyen infrastruktúrával rendelkező tagállamok képviselői helyettesítik.]

(5)   [A program bármely olyan komponense esetében, amely érzékeny nemzeti infrastruktúra használatát igényli, a tagállamok képviselői, valamint a Bizottság képviselője részt
  vehetnek
  az Igazgatótanács ülésein és tanácskozásain,
  a szavazásban azonban
  csak
  az ilyen infrastruktúrával rendelkező tagállamok képviselői vehetnek részt
  . Abban az esetben, ha az Igazgatótanács elnöke nem az ilyen infrastruktúrával rendelkező tagállamok valamelyikének képviselője, akkor az ilyen infrastruktúrával rendelkező tagállamok képviselői helyettesítik.]

Módosítás 206

Módosítás 206

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

77 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

77 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | legkésőbb az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. cikkében meghatározott többéves pénzügyi keret első évének június 30-áig – a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a 80. cikk a) pontjának megfelelően kidolgozott rész változatlan formában való beillesztését és a Bizottság véleményének kézhezvételét követően – elfogadja az Ügynökségnek az e többéves pénzügyi keret időszakára vonatkozó többéves munkaprogramját. A többéves munkaprogramról az Európai Parlamenttel konzultálni kell; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

legkésőbb az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. cikkében meghatározott többéves pénzügyi keret első évének június 30-áig – a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a 80. cikk a) pontjának megfelelően kidolgozott rész változatlan formában való beillesztését és a Bizottság véleményének kézhezvételét követően – elfogadja az Ügynökségnek az e többéves pénzügyi keret időszakára vonatkozó többéves munkaprogramját. A többéves munkaprogramról az Európai Parlamenttel konzultálni kell;

legkésőbb az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. cikkében meghatározott többéves pénzügyi keret első évének június 30-áig – a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a 80. cikk a) pontjának megfelelően kidolgozott rész változatlan formában való beillesztését és a Bizottság véleményének kézhezvételét követően – elfogadja az Ügynökségnek az e többéves pénzügyi keret időszakára vonatkozó többéves munkaprogramját. A többéves munkaprogramról az Európai Parlamenttel konzultálni kell;

Módosítás 207

Módosítás 207

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

77 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

77 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | az iparági szerződésekre vonatkozó átláthatósági szabályokat fogad el, és azokról rendszeres tájékoztatást kap az ügyvezető igazgatótól; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

az iparági szerződésekre vonatkozó átláthatósági szabályokat fogad el, és azokról rendszeres tájékoztatást kap az ügyvezető igazgatótól;

az iparági szerződésekre vonatkozó átláthatósági szabályokat fogad el, és azokról rendszeres tájékoztatást kap az ügyvezető igazgatótól;

Módosítás 208

Módosítás 208

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

79 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

79 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | betartja az iparági szerződésekre vonatkozó átláthatósági szabályokat, és tájékoztatja az Igazgatótanácsot; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

betartja az iparági szerződésekre vonatkozó átláthatósági szabályokat, és tájékoztatja az Igazgatótanácsot;

betartja az iparági szerződésekre vonatkozó átláthatósági szabályokat, és tájékoztatja az Igazgatótanácsot;

Módosítás 209

Módosítás 209

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

79 cikk – 2 bekezdés

79 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az ügyvezető igazgató dönt arról, hogy az Ügynökség feladatainak hatékony és eredményes végrehajtása céljából szükséges-e egy vagy több munkatársat egy vagy több tagállamba kihelyezni. A helyi irodára vonatkozó döntést megelőzően az ügyvezető igazgató megszerzi
  a Bizottság,
  az Igazgatótanács és az érintett tagállam(ok) előzetes jóváhagyását. Az idevágó határozatban oly módon kell megállapítani a helyi iroda által ellátandó tevékenységek körét, hogy megelőzhetők legyenek a szükségtelen költségek és az Ügynökségen belüli igazgatási feladatkörök közötti indokolatlan átfedések. Az érintett tagállammal (tagállamokkal) székhely-megállapodás megkötésére lehet szükség. | (2)   Az ügyvezető igazgató dönt arról, hogy az Ügynökség feladatainak hatékony és eredményes végrehajtása céljából szükséges-e egy vagy több munkatársat egy vagy több tagállamba kihelyezni. A helyi irodára vonatkozó döntést megelőzően az ügyvezető igazgató megszerzi az Igazgatótanács és az érintett tagállam(ok) előzetes jóváhagyását. Az idevágó határozatban oly módon kell megállapítani a helyi iroda által ellátandó tevékenységek körét, hogy megelőzhetők legyenek a szükségtelen költségek és az Ügynökségen belüli igazgatási feladatkörök közötti indokolatlan átfedések. Az érintett tagállammal (tagállamokkal) székhely-megállapodás megkötésére lehet szükség.
  Amennyiben lehetséges, az emberi erőforrásokra és a költségvetésre gyakorolt hatást be kell építeni az éves munkaprogramba, és e projektet minden esetben, a 84. cikk (11) bekezdésének megfelelően be kell jelenteni a költségvetési hatóságnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az ügyvezető igazgató dönt arról, hogy az Ügynökség feladatainak hatékony és eredményes végrehajtása céljából szükséges-e egy vagy több munkatársat egy vagy több tagállamba kihelyezni. A helyi irodára vonatkozó döntést megelőzően az ügyvezető igazgató megszerzi
  a Bizottság,
  az Igazgatótanács és az érintett tagállam(ok) előzetes jóváhagyását. Az idevágó határozatban oly módon kell megállapítani a helyi iroda által ellátandó tevékenységek körét, hogy megelőzhetők legyenek a szükségtelen költségek és az Ügynökségen belüli igazgatási feladatkörök közötti indokolatlan átfedések. Az érintett tagállammal (tagállamokkal) székhely-megállapodás megkötésére lehet szükség.

(2)   Az ügyvezető igazgató dönt arról, hogy az Ügynökség feladatainak hatékony és eredményes végrehajtása céljából szükséges-e egy vagy több munkatársat egy vagy több tagállamba kihelyezni. A helyi irodára vonatkozó döntést megelőzően az ügyvezető igazgató megszerzi az Igazgatótanács és az érintett tagállam(ok) előzetes jóváhagyását. Az idevágó határozatban oly módon kell megállapítani a helyi iroda által ellátandó tevékenységek körét, hogy megelőzhetők legyenek a szükségtelen költségek és az Ügynökségen belüli igazgatási feladatkörök közötti indokolatlan átfedések. Az érintett tagállammal (tagállamokkal) székhely-megállapodás megkötésére lehet szükség.
  Amennyiben lehetséges, az emberi erőforrásokra és a költségvetésre gyakorolt hatást be kell építeni az éves munkaprogramba, és e projektet minden esetben, a 84. cikk (11) bekezdésének megfelelően be kell jelenteni a költségvetési hatóságnak.

Módosítás 210

Módosítás 210

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

88 cikk – 3 a bekezdés (új)

88 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Az Ügynökség személyzetének javadalmazását az Ügynökség saját forrásaiból fizetik, amennyiben pedig ez az Ügynökségre átruházott feladatok teljesítéséhez szükséges, úgy a Bizottság által átruházott költségvetés felhasználásával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Az Ügynökség személyzetének javadalmazását az Ügynökség saját forrásaiból fizetik, amennyiben pedig ez az Ügynökségre átruházott feladatok teljesítéséhez szükséges, úgy a Bizottság által átruházott költségvetés felhasználásával.

Módosítás 211

Módosítás 211

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

89 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

89 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az ügyvezető igazgatót az Igazgatótanács nevezi ki érdemei, dokumentált igazgatási és vezetői készségei, valamint az érintett területen szerzett szakértelme és tapasztalata alapján egy, az Európai Unió Hivatalos Lapjában vagy másutt közzétett pályázati felhívást követően megrendezett nyílt és átlátható versenyvizsga eredményei alapján a Bizottság által javasolt
  jelöltek
  közül. | Az ügyvezető igazgatót az Igazgatótanács nevezi ki érdemei, dokumentált igazgatási és vezetői készségei, valamint az érintett területen szerzett szakértelme és tapasztalata alapján egy, az Európai Unió Hivatalos Lapjában vagy másutt közzétett pályázati felhívást követően megrendezett nyílt és átlátható versenyvizsga eredményei alapján a Bizottság által javasolt
  legalább három jelölt
  közül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az ügyvezető igazgatót az Igazgatótanács nevezi ki érdemei, dokumentált igazgatási és vezetői készségei, valamint az érintett területen szerzett szakértelme és tapasztalata alapján egy, az Európai Unió Hivatalos Lapjában vagy másutt közzétett pályázati felhívást követően megrendezett nyílt és átlátható versenyvizsga eredményei alapján a Bizottság által javasolt
  jelöltek
  közül.

jelöltek

Az ügyvezető igazgatót az Igazgatótanács nevezi ki érdemei, dokumentált igazgatási és vezetői készségei, valamint az érintett területen szerzett szakértelme és tapasztalata alapján egy, az Európai Unió Hivatalos Lapjában vagy másutt közzétett pályázati felhívást követően megrendezett nyílt és átlátható versenyvizsga eredményei alapján a Bizottság által javasolt
  legalább három jelölt
  közül.

legalább három jelölt

Módosítás 212

Módosítás 212

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

89 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

89 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Igazgatótanács – a Bizottság javaslata alapján és az első albekezdésben említett értékelés figyelembevételével – az ügyvezető igazgató hivatali idejét egy alkalommal legfeljebb
  négy
  évre meghosszabbíthatja. | Az Igazgatótanács – a Bizottság javaslata alapján és az első albekezdésben említett értékelés figyelembevételével – az ügyvezető igazgató hivatali idejét egy alkalommal legfeljebb
  öt
  évre meghosszabbíthatja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Igazgatótanács – a Bizottság javaslata alapján és az első albekezdésben említett értékelés figyelembevételével – az ügyvezető igazgató hivatali idejét egy alkalommal legfeljebb
  négy
  évre meghosszabbíthatja.

négy

Az Igazgatótanács – a Bizottság javaslata alapján és az első albekezdésben említett értékelés figyelembevételével – az ügyvezető igazgató hivatali idejét egy alkalommal legfeljebb
  öt
  évre meghosszabbíthatja.

öt

Módosítás 213

Módosítás 213

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

92 cikk – cím

92 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Székhely-megállapodás
  és működési feltételek | A székhelyekre és a helyi irodákra vonatkozó megállapodás, valamint
  működési feltételek |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Székhely-megállapodás
  és működési feltételek

Székhely-megállapodás

A székhelyekre és a helyi irodákra vonatkozó megállapodás, valamint
  működési feltételek

A székhelyekre és a helyi irodákra vonatkozó megállapodás, valamint

Módosítás 214

Módosítás 214

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

92 cikk – 1 bekezdés

92 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az Ügynökség fogadó tagállambeli elhelyezéséhez szükséges rendelkezéseket, a fogadó
  tagállam
  által rendelkezésre bocsátandó létesítményekre vonatkozóan szükséges rendelkezéseket, továbbá az ügyvezető igazgatóra, az Igazgatótanács tagjaira, valamint az Ügynökség személyi állományára és családtagjaikra a fogadó tagállamban alkalmazandó konkrét szabályokat az Ügynökség és a 
  fogadó
  tagállam által – az Igazgatótanács jóváhagyásának megszerzése után – megkötött
  székhely-megállapodás
  rögzíti. | (1)   Az Ügynökség fogadó tagállambeli elhelyezéséhez szükséges rendelkezéseket, a fogadó
  tagállamok
  által rendelkezésre bocsátandó létesítményekre vonatkozóan szükséges rendelkezéseket, továbbá az ügyvezető igazgatóra, az Igazgatótanács tagjaira, valamint az Ügynökség személyi állományára és családtagjaikra a fogadó tagállamban alkalmazandó konkrét szabályokat az Ügynökség és a 
  székhelyeknek és a helyi infrastruktúrának helyet adó
  tagállam által – az Igazgatótanács jóváhagyásának megszerzése után – megkötött
  , a székhelyekre és a helyi irodákra vonatkozó megállapodás
  rögzíti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az Ügynökség fogadó tagállambeli elhelyezéséhez szükséges rendelkezéseket, a fogadó
  tagállam
  által rendelkezésre bocsátandó létesítményekre vonatkozóan szükséges rendelkezéseket, továbbá az ügyvezető igazgatóra, az Igazgatótanács tagjaira, valamint az Ügynökség személyi állományára és családtagjaikra a fogadó tagállamban alkalmazandó konkrét szabályokat az Ügynökség és a 
  fogadó
  tagállam által – az Igazgatótanács jóváhagyásának megszerzése után – megkötött
  székhely-megállapodás
  rögzíti.

(1)   Az Ügynökség fogadó tagállambeli elhelyezéséhez szükséges rendelkezéseket, a fogadó
  tagállamok
  által rendelkezésre bocsátandó létesítményekre vonatkozóan szükséges rendelkezéseket, továbbá az ügyvezető igazgatóra, az Igazgatótanács tagjaira, valamint az Ügynökség személyi állományára és családtagjaikra a fogadó tagállamban alkalmazandó konkrét szabályokat az Ügynökség és a 
  székhelyeknek és a helyi infrastruktúrának helyet adó
  tagállam által – az Igazgatótanács jóváhagyásának megszerzése után – megkötött
  , a székhelyekre és a helyi irodákra vonatkozó megállapodás
  rögzíti.

Módosítás 215

Módosítás 215

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

98 cikk – 1 bekezdés

98 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az Ügynökség nyitott azon harmadik országok részvételére, amelyek ebből a célból megállapodást kötöttek az Unióval. | (1)   Az Ügynökség nyitott azon harmadik országok
  és nemzetközi szervezetek
  részvételére, amelyek ebből a célból megállapodást kötöttek az Unióval. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az Ügynökség nyitott azon harmadik országok részvételére, amelyek ebből a célból megállapodást kötöttek az Unióval.

(1)   Az Ügynökség nyitott azon harmadik országok
  és nemzetközi szervezetek
  részvételére, amelyek ebből a célból megállapodást kötöttek az Unióval.

Módosítás 216

Módosítás 216

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

101 cikk – 1 a bekezdés (új)

101 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | A Bizottság módszertant határoz meg olyan minőségügyi mutatók kidolgozására, amelyek biztosítják a 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott általános célkitűzések elérése tekintetében tett előrehaladás pontos értékelését. A Bizottság e módszertan alapján legkésőbb 2021. január 1-jéig kiegészíti a mellékletet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)

(1a)

A Bizottság módszertant határoz meg olyan minőségügyi mutatók kidolgozására, amelyek biztosítják a 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott általános célkitűzések elérése tekintetében tett előrehaladás pontos értékelését. A Bizottság e módszertan alapján legkésőbb 2021. január 1-jéig kiegészíti a mellékletet.

Módosítás 217

Módosítás 217

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

102 cikk – 2 bekezdés

102 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A program időközi értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb a program végrehajtásának kezdetét követő négy évvel kell elvégezni. | (2)   A program időközi értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb a program végrehajtásának kezdetét követő három évvel kell elvégezni.
  Az értékelés egyik külön fejezetének a program irányításáról kell szólnia, tájékoztatást nyújtva arról, hogy szükség van-e a program különböző szereplőire ruházott feladatok és hatáskörök módosítására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A program időközi értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb a program végrehajtásának kezdetét követő négy évvel kell elvégezni.

(2)   A program időközi értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb a program végrehajtásának kezdetét követő három évvel kell elvégezni.
  Az értékelés egyik külön fejezetének a program irányításáról kell szólnia, tájékoztatást nyújtva arról, hogy szükség van-e a program különböző szereplőire ruházott feladatok és hatáskörök módosítására.

Módosítás 218

Módosítás 218

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

102 cikk – 4 bekezdés

102 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával. | (4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával
  , és adott esetben az értékelés kíséretében új jogalkotási javaslatot terjeszthet elő
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.

(4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával
  , és adott esetben az értékelés kíséretében új jogalkotási javaslatot terjeszthet elő
  .

Módosítás 219

Módosítás 219

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

102 cikk – 6 bekezdés – 1 albekezdés

102 cikk – 6 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság 2024. június 30-ig, majd azt követően
  ötévente
  értékeli az Ügynökség teljesítményét célkitűzései, megbízatása, feladatai és helyszíne fényében, a Bizottság iránymutatásaival összhangban. Az
  értékelésben ki
  kell
  térni arra, hogy szükség van-e az Ügynökség megbízatásának esetleges módosítására
  , és
  arra, hogy az milyen
  pénzügyi
  következményekkel járna
  . Az értékelésben ki kell térni az Ügynökség összeférhetetlenségi politikájára, valamint a Biztonsági Akkreditációs Tanács függetlenségére és önállóságára is. | A Bizottság 2024. június 30-ig, majd azt követően
  háromévente
  értékeli az Ügynökség teljesítményét célkitűzései, megbízatása, feladatai és helyszíne fényében, a Bizottság iránymutatásaival összhangban. Az
  értékelés során foglalkozni
  kell
  különösen az Ügynökség megbízatásának adott esetben szükségesnek mutatkozó módosításával – különösen további feladatokkal a 30. cikknek megfelelően történő kiegészítésének lehetőségével –
  és
  az ilyen jellegű módosítások
  pénzügyi
  következményeivel
  . Az értékelésben ki kell térni az Ügynökség összeférhetetlenségi politikájára, valamint a Biztonsági Akkreditációs Tanács függetlenségére és önállóságára is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság 2024. június 30-ig, majd azt követően
  ötévente
  értékeli az Ügynökség teljesítményét célkitűzései, megbízatása, feladatai és helyszíne fényében, a Bizottság iránymutatásaival összhangban. Az
  értékelésben ki
  kell
  térni arra, hogy szükség van-e az Ügynökség megbízatásának esetleges módosítására
  , és
  arra, hogy az milyen
  pénzügyi
  következményekkel járna
  . Az értékelésben ki kell térni az Ügynökség összeférhetetlenségi politikájára, valamint a Biztonsági Akkreditációs Tanács függetlenségére és önállóságára is.

ötévente

értékelésben ki

térni arra, hogy szükség van-e az Ügynökség megbízatásának esetleges módosítására

arra, hogy az milyen

következményekkel járna

A Bizottság 2024. június 30-ig, majd azt követően
  háromévente
  értékeli az Ügynökség teljesítményét célkitűzései, megbízatása, feladatai és helyszíne fényében, a Bizottság iránymutatásaival összhangban. Az
  értékelés során foglalkozni
  kell
  különösen az Ügynökség megbízatásának adott esetben szükségesnek mutatkozó módosításával – különösen további feladatokkal a 30. cikknek megfelelően történő kiegészítésének lehetőségével –
  és
  az ilyen jellegű módosítások
  pénzügyi
  következményeivel
  . Az értékelésben ki kell térni az Ügynökség összeférhetetlenségi politikájára, valamint a Biztonsági Akkreditációs Tanács függetlenségére és önállóságára is.

háromévente

értékelés során foglalkozni

különösen az Ügynökség megbízatásának adott esetben szükségesnek mutatkozó módosításával – különösen további feladatokkal a 30. cikknek megfelelően történő kiegészítésének lehetőségével –

az ilyen jellegű módosítások

következményeivel

Módosítás 220

Módosítás 220

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

105 cikk – 2 bekezdés

105 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottságnak az 52. és a 101. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása 2028. december 31-ig érvényes
  és meghatározatlan időszakra szól
  . | (2)   A Bizottságnak az 52. és a 101. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása
  a
  2028. december 31-ig érvényes. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottságnak az 52. és a 101. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása 2028. december 31-ig érvényes
  és meghatározatlan időszakra szól
  .

(2)   A Bizottságnak az 52. és a 101. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása
  a
  2028. december 31-ig érvényes.

Módosítás 221

Módosítás 221

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

107 cikk – 1 bekezdés

107 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül. | (1)   A Bizottságot egy bizottság segíti
  , amely a program egyes fő komponenseire (Galileo és EGNOS, Kopernikusz, SSA, GOVSATCOM) szabott összetételben/albizottságokban ülésezik
  . Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti
  , amely a program egyes fő komponenseire (Galileo és EGNOS, Kopernikusz, SSA, GOVSATCOM) szabott összetételben/albizottságokban ülésezik
  . Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

Módosítás 222

Módosítás 222

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

107 cikk – 3 a bekezdés (új)

107 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Az Unió által kötött nemzetközi megállapodások a bizottság eljárási szabályzatában meghatározott feltételek teljesülése esetén rendelkezhetnek úgy, hogy az Unió biztonságára tekintettel harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek képviselői is részt vehetnek a bizottság munkájában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Az Unió által kötött nemzetközi megállapodások a bizottság eljárási szabályzatában meghatározott feltételek teljesülése esetén rendelkezhetnek úgy, hogy az Unió biztonságára tekintettel harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek képviselői is részt vehetnek a bizottság munkájában.

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0405/2018).

1

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 243/2012/EU határozata (2012. március 14.) egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról (HL L 81., 2012.3.21., 7. o.).

15

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 243/2012/EU határozata (2012. március 14.) egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról (HL L 81., 2012.3.21., 7. o.).

15

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (2018. július 4.) a polgári légi közlekedés területén alkalmazandó közös szabályokról és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének létrehozásáról és a 2111/2005/EK, az 1008/2008/EK, a 996/2010/EU, a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2014/30/EU és a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 552/2004/EK és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 3922/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (2018. július 4.) a polgári légi közlekedés területén alkalmazandó közös szabályokról és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének létrehozásáról és a 2111/2005/EK, az 1008/2008/EK, a 996/2010/EU, a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2014/30/EU és a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 552/2004/EK és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 3922/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.).

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 377/2014/EU rendelete (2014. április 3.) a Kopernikusz program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 122., 2014.4.24., 44. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 911/2010/EU rendelete (2010. szeptember 22.) az európai Föld-megfigyelési programról (GMES) és annak kezdeti működéséről (2011–2013) (HL L 276., 2010.10.20., 1. o.). A Bizottság közleménye:

18

(19)  „Mesterséges intelligencia Európa számára” (COM(2018)0237); a Bizottság közleménye: „A közös európai adattér kialakítása felé” (COM(2018)0232); javaslat: a Tanács rendelete az Európai Nagy Teljesítményű Számítástechnika Közös Vállalkozás létrehozásáról (COM(2018)0008).

19

(20)  A Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete.

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/2/EK irányelve (2007. március 14.) az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról.

21

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 377/2014/EU rendelete (2014. április 3.) a Kopernikusz program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 122., 2014.4.24., 44. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 911/2010/EU rendelete (2010. szeptember 22.) az európai Föld-megfigyelési programról (GMES) és annak kezdeti működéséről (2011–2013) (HL L 276., 2010.10.20., 1. o.). A Bizottság közleménye:

18

(19)  „Mesterséges intelligencia Európa számára” (COM(2018)0237); a Bizottság közleménye: „A közös európai adattér kialakítása felé” (COM(2018)0232); javaslat: a Tanács rendelete az Európai Nagy Teljesítményű Számítástechnika Közös Vállalkozás létrehozásáról (COM(2018)0008).

19

(20)  A Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete.

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/2/EK irányelve (2007. március 14.) az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról.

21

(24)  HL L 158., 2014.5.27, 227. o.

24

(24)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 541/2014/EU határozata (2014. április 16.) az űrmegfigyelést és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követését támogató keret létrehozásáról (

  HL L 158., 2014.5.27., 227. o.).

24

Az Európai Parlament és a Tanács 541/2014/EU határozata (2014. április 16.) az űrmegfigyelést és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követését támogató keret létrehozásáról (

(29)  HL L 345., 2008.12.23., 75. o.

29

(29)  HL L 345., 2008.12.23., 75. o.

29

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/775 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/775

---

P8_TA(2018)0521

A Digitális Európa programnak a 2021–2027 közötti időszakra történő létrehozása ***I

Az Európai Parlament 2018. december 13-án elfogadott módosításai a Digitális Európa programnak a 2021–2027 közötti időszakra történő létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 388/45)

Módosítás 1

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

3 a bevezető hivatkozás (új)

| Jogalkotási állásfoglalás-tervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | tekintettel a pénzügyi technológiáról (FinTech) – a technológiának a pénzügyi szektor jövőjére gyakorolt hatásáról szóló 2017. május 17-i európai parlamenti állásfoglalásra, |

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

Módosítás

—

tekintettel a pénzügyi technológiáról (FinTech) – a technológiának a pénzügyi szektor jövőjére gyakorolt hatásáról szóló 2017. május 17-i európai parlamenti állásfoglalásra,

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A [a hivatkozást naprakésszé kell tenni adott esetben a TOT-okra vonatkozó új döntés szerint: A / /EU tanácsi határozat (53) 88. cikke] alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT-ok) letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A [a hivatkozást naprakésszé kell tenni adott esetben a TOT-okra vonatkozó új döntés szerint: A / /EU tanácsi határozat (53) 88. cikke] alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT-ok) letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik.

| (4) | A [a hivatkozást naprakésszé kell tenni adott esetben a TOT-okra vonatkozó új döntés szerint: A / /EU tanácsi határozat (53) 88. cikke] alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT-ok) letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik.
  A tengerentúli országok vagy területek részvételéből eredő korlátokat figyelembe kell venni a program végrehajtása során, a programban való tényleges részvételüket pedig nyomon kell követni és rendszeresen értékelni kell. |
| --- | --- |

(4)

A [a hivatkozást naprakésszé kell tenni adott esetben a TOT-okra vonatkozó új döntés szerint: A / /EU tanácsi határozat (53) 88. cikke] alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT-ok) letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik.
  A tengerentúli országok vagy területek részvételéből eredő korlátokat figyelembe kell venni a program végrehajtása során, a programban való tényleges részvételüket pedig nyomon kell követni és rendszeresen értékelni kell.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A jobb jogalkotásról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (54) (22) és (23) bekezdése értelmében e programot meghatározott nyomon követésre vonatkozó követelmények alapján begyűjtött információk alapján kell értékelni, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és adminisztratív terheket, főként a tagállamokra
  nehezedőeket
  . Adott esetben e 
  követelmények
  mérhető mutatókat is magukban
  foglalhatnak
  , amelyek alapján
  adatok gyűjthetők
  a 
  jogszabály
  tényleges
  hatásáról
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A jobb jogalkotásról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (54) (22) és (23) bekezdése értelmében e programot meghatározott nyomon követésre vonatkozó követelmények alapján begyűjtött információk alapján kell értékelni, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és adminisztratív terheket, főként a tagállamokra
  nehezedőeket
  . Adott esetben e 
  követelmények
  mérhető mutatókat is magukban
  foglalhatnak
  , amelyek alapján
  adatok gyűjthetők
  a 
  jogszabály
  tényleges
  hatásáról
  .

| (5) | A jobb jogalkotásról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (54) (22) és (23) bekezdése értelmében e programot meghatározott nyomon követésre vonatkozó követelmények alapján begyűjtött
  , a meglévő szükségletekkel összefüggő és (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (54a)

  megfelelő
  információk alapján kell értékelni, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és
  a kedvezményezettekre háruló
  adminisztratív terheket, főként a tagállamokra
  és a kkv-kra nehezedőket
  . Adott esetben e 
  követelményeknek
  mérhető
  kvantitatív és kvalitatív
  mutatókat is magukban
  kell foglalniuk
  , amelyek alapján
  értékelni lehet
  a 
  programnak a helyszínen kifejtett
  tényleges
  hatását
  . |
| --- | --- |

(5)

A jobb jogalkotásról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (54) (22) és (23) bekezdése értelmében e programot meghatározott nyomon követésre vonatkozó követelmények alapján begyűjtött
  , a meglévő szükségletekkel összefüggő és (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (54a)

  megfelelő
  információk alapján kell értékelni, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és
  a kedvezményezettekre háruló
  adminisztratív terheket, főként a tagállamokra
  és a kkv-kra nehezedőket
  . Adott esetben e 
  követelményeknek
  mérhető
  kvantitatív és kvalitatív
  mutatókat is magukban
  kell foglalniuk
  , amelyek alapján
  értékelni lehet
  a 
  programnak a helyszínen kifejtett
  tényleges
  hatását
  .

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | A programnak a lehető legnagyobb mértékű átláthatóságot, elszámoltathatóságot és demokratikus ellenőrzést kell biztosítania az uniós költségvetés támogatásával létrehozott innovatív pénzügyi eszközöket és mechanizmusokat illetően, különös tekintettel ezeknek az uniós célkitűzések eléréséhez való hozzájárulására, mind az eredeti várakozások, mind az elért végeredmények vonatkozásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

A programnak a lehető legnagyobb mértékű átláthatóságot, elszámoltathatóságot és demokratikus ellenőrzést kell biztosítania az uniós költségvetés támogatásával létrehozott innovatív pénzügyi eszközöket és mechanizmusokat illetően, különös tekintettel ezeknek az uniós célkitűzések eléréséhez való hozzájárulására, mind az eredeti várakozások, mind az elért végeredmények vonatkozásában.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A 2017 szeptemberében rendezett tallinni digitális csúcstalálkozó (55) és az Európai Tanács 2017. október 19-i következtetései (56) jelezték, hogy Európának be kell fektetnie gazdaságaink digitalizálásába és a szakemberhiány leküzdésébe ahhoz, hogy megőrizze és javítsa versenyképességét, életminőségünket és a társadalmi szerkezetet. Az Európai Tanács arra a következtetésre jutott, hogy a digitális átalakulás hatalmas lehetőségeket tartogat az innováció, a növekedés és a foglalkoztatás tekintetében, hozzájárul globális versenyképességünkhöz és növeli kreatív és kulturális sokszínűségünket. Ahhoz, hogy ezeket a lehetőségeket meg tudjuk ragadni,
  egyes,
  a digitális átalakulásból fakadó kihívásokra közösen kell megoldást találnunk,
  illetve meg kell vizsgálnunk mindazokat a szakpolitikákat
  , amelyekre a digitális átalakulás
  hatással van
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A 2017 szeptemberében rendezett tallinni digitális csúcstalálkozó (55) és az Európai Tanács 2017. október 19-i következtetései (56) jelezték, hogy Európának be kell fektetnie gazdaságaink digitalizálásába és a szakemberhiány leküzdésébe ahhoz, hogy megőrizze és javítsa versenyképességét, életminőségünket és a társadalmi szerkezetet. Az Európai Tanács arra a következtetésre jutott, hogy a digitális átalakulás hatalmas lehetőségeket tartogat az innováció, a növekedés és a foglalkoztatás tekintetében, hozzájárul globális versenyképességünkhöz és növeli kreatív és kulturális sokszínűségünket. Ahhoz, hogy ezeket a lehetőségeket meg tudjuk ragadni,
  egyes,
  a digitális átalakulásból fakadó kihívásokra közösen kell megoldást találnunk,
  illetve meg kell vizsgálnunk mindazokat a szakpolitikákat
  , amelyekre a digitális átalakulás
  hatással van
  .

| (6) | A 2017 szeptemberében rendezett tallinni digitális csúcstalálkozó (55) és az Európai Tanács 2017. október 19-i következtetései (56) jelezték, hogy Európának be kell fektetnie gazdaságaink
  hatékony
  digitalizálásába és a szakemberhiány leküzdésébe ahhoz, hogy megőrizze és javítsa versenyképességét
  és az innovációt
  ,
  az
  életminőségünket és a társadalmi szerkezetet. Az Európai Tanács arra a következtetésre jutott, hogy a digitális átalakulás hatalmas lehetőségeket tartogat az innováció, a növekedés és a foglalkoztatás tekintetében, hozzájárul globális versenyképességünkhöz és növeli kreatív és kulturális sokszínűségünket. Ahhoz, hogy ezeket a lehetőségeket meg tudjuk ragadni, a digitális átalakulásból fakadó kihívásokra közösen kell megoldást találnunk,
  többek között biztosítva azokat az alapvető elemeket
  , amelyekre
  az új technológiák támaszkodnak, hatékony és könnyen végrehajtható jogi szabályozást alakítva ki, felülvizsgálva
  a digitális átalakulás
  hatásainak kitett szakpolitikákat, valamint olyan környezetet kialakítva, amely ösztöni az innovációt, és ahol teljes körűen védik a felhasználók érdekeit. Optimális esetben az – európai szintű erőfeszítések eredményeként létrejött – program pénzügyi keretét jelentős magánforrásokból származó finanszírozással és tagállami hozzájárulással kell növelni. |
| --- | --- |

(6)

A 2017 szeptemberében rendezett tallinni digitális csúcstalálkozó (55) és az Európai Tanács 2017. október 19-i következtetései (56) jelezték, hogy Európának be kell fektetnie gazdaságaink
  hatékony
  digitalizálásába és a szakemberhiány leküzdésébe ahhoz, hogy megőrizze és javítsa versenyképességét
  és az innovációt
  ,
  az
  életminőségünket és a társadalmi szerkezetet. Az Európai Tanács arra a következtetésre jutott, hogy a digitális átalakulás hatalmas lehetőségeket tartogat az innováció, a növekedés és a foglalkoztatás tekintetében, hozzájárul globális versenyképességünkhöz és növeli kreatív és kulturális sokszínűségünket. Ahhoz, hogy ezeket a lehetőségeket meg tudjuk ragadni, a digitális átalakulásból fakadó kihívásokra közösen kell megoldást találnunk,
  többek között biztosítva azokat az alapvető elemeket
  , amelyekre
  az új technológiák támaszkodnak, hatékony és könnyen végrehajtható jogi szabályozást alakítva ki, felülvizsgálva
  a digitális átalakulás
  hatásainak kitett szakpolitikákat, valamint olyan környezetet kialakítva, amely ösztöni az innovációt, és ahol teljes körűen védik a felhasználók érdekeit. Optimális esetben az – európai szintű erőfeszítések eredményeként létrejött – program pénzügyi keretét jelentős magánforrásokból származó finanszírozással és tagállami hozzájárulással kell növelni.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | Az európai társadalom és az európai gazdaság jövője erősen fog függni egy harmonizált és következetes rádióspektrum-politikától és az 5G infrastruktúrától, amely tekintetében egy, a nagyon nagy kapacitású hálózatokkal kapcsolatos infrastrukturális célkitűzést kell majd követni annak érdekében, hogy színvonalas és gyorsabb kommunikációs szolgáltatást lehessen nyújtani; ez a jelen program helyes végrehajtásának előfeltétele. E tekintetben a program számára előnyös lesz az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és különösen a Wif4EU kezdeményezés helyes végrehajtása, amelynek célja, hogy az uniós közterületeken előmozdítsa az összekapcsoltságot a polgárok számára; e két program együttesen maximalizálni fogja az eredményeket és segít majd teljesíteni az arra irányuló uniós célokat, hogy Unió-szerte biztosított legyen a megbízható és konzisztens nagy sebességű hálózati lefedettség. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

Az európai társadalom és az európai gazdaság jövője erősen fog függni egy harmonizált és következetes rádióspektrum-politikától és az 5G infrastruktúrától, amely tekintetében egy, a nagyon nagy kapacitású hálózatokkal kapcsolatos infrastrukturális célkitűzést kell majd követni annak érdekében, hogy színvonalas és gyorsabb kommunikációs szolgáltatást lehessen nyújtani; ez a jelen program helyes végrehajtásának előfeltétele. E tekintetben a program számára előnyös lesz az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és különösen a Wif4EU kezdeményezés helyes végrehajtása, amelynek célja, hogy az uniós közterületeken előmozdítsa az összekapcsoltságot a polgárok számára; e két program együttesen maximalizálni fogja az eredményeket és segít majd teljesíteni az arra irányuló uniós célokat, hogy Unió-szerte biztosított legyen a megbízható és konzisztens nagy sebességű hálózati lefedettség.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Az Európai Tanács különösen azt a következtetést vonta le, hogy az Uniónak sürgősen foglalkoznia kell az új tendenciákkal: ebbe beletartoznak az olyan kérdések, mint a 
  mesterséges intelligencia
  és a 
  megosztott könyvelési technológiák (pl. blokklánc
  )
  , ugyanakkor biztosítani kell az
  adatvédelem, a digitális jogok és az etikai követelmények magas szintjét is. Az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy 2018 elejéig terjesszen elő javaslatot a mesterséges intelligencia európai megközelítésére vonatkozóan, és felszólította a Bizottságot, hogy nyújtsa be a keretfeltételek megerősítéséhez szükséges kezdeményezéseket annak céljából, hogy az EU kockázatalapú radikális innovációk révén új piacokat tárhasson fel és megerősíthesse iparának vezető szerepét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Az Európai Tanács különösen azt a következtetést vonta le, hogy az Uniónak sürgősen foglalkoznia kell az új tendenciákkal: ebbe beletartoznak az olyan kérdések, mint a 
  mesterséges intelligencia
  és a 
  megosztott könyvelési technológiák (pl. blokklánc
  )
  , ugyanakkor biztosítani kell az
  adatvédelem, a digitális jogok és az etikai követelmények magas szintjét is. Az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy 2018 elejéig terjesszen elő javaslatot a mesterséges intelligencia európai megközelítésére vonatkozóan, és felszólította a Bizottságot, hogy nyújtsa be a keretfeltételek megerősítéséhez szükséges kezdeményezéseket annak céljából, hogy az EU kockázatalapú radikális innovációk révén új piacokat tárhasson fel és megerősíthesse iparának vezető szerepét.

| (7) | Az Európai Tanács különösen azt a következtetést vonta le, hogy az Uniónak sürgősen foglalkoznia kell az új tendenciákkal: ebbe beletartoznak az olyan kérdések, mint a 
  digitális szakadék
  és a 
  mesterséges intelligencia, ugyanakkor biztosítva az (EU
  )
  2016/679 rendeletnek teljes mértékben megfelelő
  adatvédelem, a digitális
  jogok, az alapvető
  jogok és az etikai követelmények magas szintjét is. Az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy 2018 elejéig terjesszen elő javaslatot a mesterséges intelligencia európai megközelítésére vonatkozóan, és felszólította a Bizottságot, hogy nyújtsa be a keretfeltételek megerősítéséhez szükséges kezdeményezéseket annak céljából, hogy az EU kockázatalapú radikális innovációk révén új piacokat tárhasson fel és megerősíthesse iparának vezető szerepét. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Tanács különösen azt a következtetést vonta le, hogy az Uniónak sürgősen foglalkoznia kell az új tendenciákkal: ebbe beletartoznak az olyan kérdések, mint a 
  digitális szakadék
  és a 
  mesterséges intelligencia, ugyanakkor biztosítva az (EU
  )
  2016/679 rendeletnek teljes mértékben megfelelő
  adatvédelem, a digitális
  jogok, az alapvető
  jogok és az etikai követelmények magas szintjét is. Az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy 2018 elejéig terjesszen elő javaslatot a mesterséges intelligencia európai megközelítésére vonatkozóan, és felszólította a Bizottságot, hogy nyújtsa be a keretfeltételek megerősítéséhez szükséges kezdeményezéseket annak céljából, hogy az EU kockázatalapú radikális innovációk révén új piacokat tárhasson fel és megerősíthesse iparának vezető szerepét.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | 2018. április 10-én a tagállamok együttműködési megállapodások aláírásával fejezték ki támogatásukat és együttműködési szándékukat a mesterséges intelligenciára és a megosztott könyvelési technológiákra (pl. blokklánc) épülő infrastrukturális szolgáltatásokra vonatkozó kezdeményezések kapcsán. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

2018. április 10-én a tagállamok együttműködési megállapodások aláírásával fejezték ki támogatásukat és együttműködési szándékukat a mesterséges intelligenciára és a megosztott könyvelési technológiákra (pl. blokklánc) épülő infrastrukturális szolgáltatásokra vonatkozó kezdeményezések kapcsán.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

7 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7b) | E program sikeres végrehajtásához a tendenciák követésénél többre van szükség. Az autonóm digitális társadalom elősegítése érdekében az Uniónak elkötelezettnek kell lennie a magánélet védelmét lehetővé tevő technológiák (például a kriptográfia és a decentralizált alkalmazások), valamint az időtálló infrastruktúrába (száloptikás hálózat) történő beruházások növelése mellett. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7b)

E program sikeres végrehajtásához a tendenciák követésénél többre van szükség. Az autonóm digitális társadalom elősegítése érdekében az Uniónak elkötelezettnek kell lennie a magánélet védelmét lehetővé tevő technológiák (például a kriptográfia és a decentralizált alkalmazások), valamint az időtálló infrastruktúrába (száloptikás hálózat) történő beruházások növelése mellett.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

7 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7c) | Európának döntő beruházásokat kell megvalósítania a jövője érdekében, és stratégiai digitális kapacitásokat kell kiépítenie, hogy élvezhesse a digitális forradalom előnyeit. Jelentős költségvetést (legalább 9,2  milliárd eurót) kell biztosítani uniós szinten erre a célra, amelyet nagy arányú nemzeti és regionális szintű beruházásoknak kell kiegészíteniük, azaz következetes és kiegészítő jellegű kapcsolatot kell biztosítani a strukturális és kohéziós alapokkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7c)

Európának döntő beruházásokat kell megvalósítania a jövője érdekében, és stratégiai digitális kapacitásokat kell kiépítenie, hogy élvezhesse a digitális forradalom előnyeit. Jelentős költségvetést (legalább 9,2  milliárd eurót) kell biztosítani uniós szinten erre a célra, amelyet nagy arányú nemzeti és regionális szintű beruházásoknak kell kiegészíteniük, azaz következetes és kiegészítő jellegű kapcsolatot kell biztosítani a strukturális és kohéziós alapokkal.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A Bizottság közleménye „Az Európai Unió új, korszerű többéves pénzügyi kerete a 2020 utáni prioritások megvalósításának hatékony szolgálatában” (57) a jövőbeli pénzügyi keretek lehetőségei között többek között felvázol egy programot Európa digitális átalakulására,
  melynek eredményeként „az
  intelligens növekedés
  hatékony folyamatai jönnek létre
  olyan területeken, mint a 
  csúcsminőségű
  adatinfrastruktúra,
  az összekapcsolhatóság
  és a kiberbiztonság”. Célja Európa vezető szerepének biztosítása a szuper-számítástechnika, a következő generációs internet, a mesterséges intelligencia, a robotika és a nagy adathalmazok terén. Megerősítené az európai ipar és a 
  kereskedelmi
  vállalkozások versenyhelyzetét a digitalizált gazdaság egészében és jelentős hatással lenne az Unióban tapasztalható szakemberhiány leküzdésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A Bizottság közleménye „Az Európai Unió új, korszerű többéves pénzügyi kerete a 2020 utáni prioritások megvalósításának hatékony szolgálatában” (57) a jövőbeli pénzügyi keretek lehetőségei között többek között felvázol egy programot Európa digitális átalakulására,
  melynek eredményeként „az
  intelligens növekedés
  hatékony folyamatai jönnek létre
  olyan területeken, mint a 
  csúcsminőségű
  adatinfrastruktúra,
  az összekapcsolhatóság
  és a kiberbiztonság”. Célja Európa vezető szerepének biztosítása a szuper-számítástechnika, a következő generációs internet, a mesterséges intelligencia, a robotika és a nagy adathalmazok terén. Megerősítené az európai ipar és a 
  kereskedelmi
  vállalkozások versenyhelyzetét a digitalizált gazdaság egészében és jelentős hatással lenne az Unióban tapasztalható szakemberhiány leküzdésére.

| (8) | A Bizottság közleménye „Az Európai Unió új, korszerű többéves pénzügyi kerete a 2020 utáni prioritások megvalósításának hatékony szolgálatában” (57) a jövőbeli pénzügyi keretek lehetőségei között többek között felvázol egy programot Európa digitális átalakulására,
  amely „erőteljes előrelépést jelentene az
  intelligens növekedés
  irányába az
  olyan területeken, mint a 
  magas színvonalú
  adatinfrastruktúra,
  a konnektivitás
  és a kiberbiztonság”
  , valamint a közigazgatás digitalizálása
  . Célja Európa vezető szerepének biztosítása a szuper-számítástechnika, a következő generációs internet, a mesterséges intelligencia, a robotika és a nagy adathalmazok terén. Megerősítené az európai ipar és a vállalkozások versenyhelyzetét a digitalizált gazdaság egészében és jelentős hatással lenne az Unióban tapasztalható szakemberhiány
  áthidalására és
  leküzdésére
  , biztosítva, hogy az európai polgárok rendelkezzenek a digitális átalakulással való szembenézéshez szükséges készségekkel, kompetenciákkal és tudással
  . |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság közleménye „Az Európai Unió új, korszerű többéves pénzügyi kerete a 2020 utáni prioritások megvalósításának hatékony szolgálatában” (57) a jövőbeli pénzügyi keretek lehetőségei között többek között felvázol egy programot Európa digitális átalakulására,
  amely „erőteljes előrelépést jelentene az
  intelligens növekedés
  irányába az
  olyan területeken, mint a 
  magas színvonalú
  adatinfrastruktúra,
  a konnektivitás
  és a kiberbiztonság”
  , valamint a közigazgatás digitalizálása
  . Célja Európa vezető szerepének biztosítása a szuper-számítástechnika, a következő generációs internet, a mesterséges intelligencia, a robotika és a nagy adathalmazok terén. Megerősítené az európai ipar és a vállalkozások versenyhelyzetét a digitalizált gazdaság egészében és jelentős hatással lenne az Unióban tapasztalható szakemberhiány
  áthidalására és
  leküzdésére
  , biztosítva, hogy az európai polgárok rendelkezzenek a digitális átalakulással való szembenézéshez szükséges készségekkel, kompetenciákkal és tudással
  .

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | mivel az Unió stratégiai digitális képességeinek fejlesztésében mutatkozó késedelmekre és az ezek orvoslására irányuló erőfeszítésekre való tekintettel a program törekvéseivel arányos, legalább 9,2  milliárd eurós költségvetést kellene biztosítani, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

mivel az Unió stratégiai digitális képességeinek fejlesztésében mutatkozó késedelmekre és az ezek orvoslására irányuló erőfeszítésekre való tekintettel a program törekvéseivel arányos, legalább 9,2  milliárd eurós költségvetést kellene biztosítani,

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Az „Egy közös európai adattér felé” című közlemény (57) azzal a kulcsfontosságú lépésként elfogadandó új intézkedéssel foglalkozik, amely az uniós közös adattér – azaz egy egységes digitális terület létrehozására irányul, amelynek nagysága lehetővé teszi új, adatokon alapuló termékek és szolgáltatások kifejlesztését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Az „Egy közös európai adattér felé” című közlemény (57) azzal a kulcsfontosságú lépésként elfogadandó új intézkedéssel foglalkozik, amely az uniós közös adattér – azaz egy egységes digitális terület létrehozására irányul, amelynek nagysága lehetővé teszi új, adatokon alapuló termékek és szolgáltatások kifejlesztését.

| (9) | Az „Egy közös európai adattér felé” című közlemény (57) azzal a kulcsfontosságú lépésként elfogadandó új intézkedéssel foglalkozik, amely az uniós közös adattér – azaz egy egységes digitális terület létrehozására irányul, amelynek nagysága lehetővé teszi új, adatokon alapuló termékek és szolgáltatások kifejlesztését
  és innovációját
  . |
| --- | --- |

(9)

Az „Egy közös európai adattér felé” című közlemény (57) azzal a kulcsfontosságú lépésként elfogadandó új intézkedéssel foglalkozik, amely az uniós közös adattér – azaz egy egységes digitális terület létrehozására irányul, amelynek nagysága lehetővé teszi új, adatokon alapuló termékek és szolgáltatások kifejlesztését
  és innovációját
  .

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | Az Európai Bizottság által 2017-ben útjára indított Újgenerációs Internet kezdeményezés egyben a program végrehajtásának alapjául is fog szolgálni, hiszen célja a jobb szolgáltatásokat nyújtó, intelligensebb és nyitottabb internet megteremtése, amely nagyobb beleszólást és részvételt biztosít, valamint foglalkozik a különféle kutatási területeken elért eredményekből fakadó technológiai lehetőségekkel, amelyek az új hálózati architektúráktól és szoftveralapú infrastruktúráktól a szolgáltatásokra és alkalmazásokra vonatkozó új elképzelésekig terjednek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

Az Európai Bizottság által 2017-ben útjára indított Újgenerációs Internet kezdeményezés egyben a program végrehajtásának alapjául is fog szolgálni, hiszen célja a jobb szolgáltatásokat nyújtó, intelligensebb és nyitottabb internet megteremtése, amely nagyobb beleszólást és részvételt biztosít, valamint foglalkozik a különféle kutatási területeken elért eredményekből fakadó technológiai lehetőségekkel, amelyek az új hálózati architektúráktól és szoftveralapú infrastruktúráktól a szolgáltatásokra és alkalmazásokra vonatkozó új elképzelésekig terjednek.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A program általános célkitűzése, hogy az Unió egészében támogassa az ipar digitális átalakulását és az üzleti vállalkozások és polgárok érdekében elősegítse az innovációs, kutatási és technológiafejlesztési szakpolitikák ipari felhasználhatóságának jobb kiaknázását
  . A program öt, kulcsfontosságú szakpolitikai területnek megfelelő egyedi célkitűzés köré szerveződik, nevezetesen: nagy teljesítményű számítástechnika, kiberbiztonság, mesterséges intelligencia, korszerű digitális készségek és a digitális kapacitások telepítése, legjobb felhasználása és interoperabilitása. Mindezen területeken a program célja
  az
  uniós, tagállami és regionális szakpolitikák jobb összehangolása, valamint a magánszférabeli és ágazati erőforrások egyesítése a beruházások növelése
  és
  szorosabb szinergiák kialakítása céljából
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A program általános célkitűzése, hogy az Unió egészében támogassa az ipar digitális átalakulását és az üzleti vállalkozások és polgárok érdekében elősegítse az innovációs, kutatási és technológiafejlesztési szakpolitikák ipari felhasználhatóságának jobb kiaknázását
  . A program öt, kulcsfontosságú szakpolitikai területnek megfelelő egyedi célkitűzés köré szerveződik, nevezetesen: nagy teljesítményű számítástechnika, kiberbiztonság, mesterséges intelligencia, korszerű digitális készségek és a digitális kapacitások telepítése, legjobb felhasználása és interoperabilitása. Mindezen területeken a program célja
  az
  uniós, tagállami és regionális szakpolitikák jobb összehangolása, valamint a magánszférabeli és ágazati erőforrások egyesítése a beruházások növelése
  és
  szorosabb szinergiák kialakítása céljából
  .

| (10) | A program általános célkitűzése, hogy az Unió egészében támogassa az ipar digitális átalakulását, és az üzleti vállalkozások
  , különösen a kkv-k
  és polgárok érdekében elősegítse az innovációs, kutatási és technológiafejlesztési szakpolitikák ipari felhasználhatóságának jobb kiaknázását,
  valamint hogy korszerűsítsen konkrét közérdekű ágazatokat. Ezen túlmenően
  a 
  programnak erősítenie kell
  az
  Unió versenyképességét
  és
  gazdaságának ellenálló képességét
  . |
| --- | --- |

(10)

A program általános célkitűzése, hogy az Unió egészében támogassa az ipar digitális átalakulását, és az üzleti vállalkozások
  , különösen a kkv-k
  és polgárok érdekében elősegítse az innovációs, kutatási és technológiafejlesztési szakpolitikák ipari felhasználhatóságának jobb kiaknázását,
  valamint hogy korszerűsítsen konkrét közérdekű ágazatokat. Ezen túlmenően
  a 
  programnak erősítenie kell
  az
  Unió versenyképességét
  és
  gazdaságának ellenálló képességét
  .

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | Prioritást biztosító módon kell támogatni azokat a kkv-ket, amelyek fel akarják használni termelési folyamataikban a digitális átalakulást. A digitális ágazatban folyó kutatás és innováció lehetővé teszi a kkv-k számára, hogy az erőforrások hatékony felhasználásával hozzájáruljanak az európai gazdaság növekedéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

Prioritást biztosító módon kell támogatni azokat a kkv-ket, amelyek fel akarják használni termelési folyamataikban a digitális átalakulást. A digitális ágazatban folyó kutatás és innováció lehetővé teszi a kkv-k számára, hogy az erőforrások hatékony felhasználásával hozzájáruljanak az európai gazdaság növekedéséhez.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

10 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10b) | A program öt kulcsfontosságú szakpolitikai területet tükröző egyedi célkitűzés köré szerveződik, nevezetesen: a) nagy teljesítményű számítástechnika, b) mesterséges intelligencia és megosztott könyvelési technológiák, c) kiberbiztonság, d) korszerű digitális készségek, valamint e) a digitális kapacitások telepítése, legjobb felhasználása és az interoperabilitás. Mindezen területeken a program célja az uniós, tagállami és regionális szakpolitikák jobb összehangolása, valamint a magánszférabeli és ágazati erőforrások egyesítése a beruházások növelése és szorosabb szinergiák kialakítása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10b)

A program öt kulcsfontosságú szakpolitikai területet tükröző egyedi célkitűzés köré szerveződik, nevezetesen: a) nagy teljesítményű számítástechnika, b) mesterséges intelligencia és megosztott könyvelési technológiák, c) kiberbiztonság, d) korszerű digitális készségek, valamint e) a digitális kapacitások telepítése, legjobb felhasználása és az interoperabilitás. Mindezen területeken a program célja az uniós, tagállami és regionális szakpolitikák jobb összehangolása, valamint a magánszférabeli és ágazati erőforrások egyesítése a beruházások növelése és szorosabb szinergiák kialakítása céljából.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

10 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10c) | A digitális átalakulás általános célkitűzése mellett a programnak hozzá kell járulnia a hosszú távú stratégiai biztonsági célkitűzések biztosításához is az Unión belüli kapacitások és képességek kiépítése révén, elsőbbséget biztosítva azoknak az intézkedéseknek, amelyek növelik a stratégiai potenciált és korlátozzák a harmadik országbeli szállítóktól és termékektől való függést, ezáltal biztosítva az Unió gazdasági és innovációs versenyképességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10c)

A digitális átalakulás általános célkitűzése mellett a programnak hozzá kell járulnia a hosszú távú stratégiai biztonsági célkitűzések biztosításához is az Unión belüli kapacitások és képességek kiépítése révén, elsőbbséget biztosítva azoknak az intézkedéseknek, amelyek növelik a stratégiai potenciált és korlátozzák a harmadik országbeli szállítóktól és termékektől való függést, ezáltal biztosítva az Unió gazdasági és innovációs versenyképességét.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A program végrehajtása során központi szerepet játszanak
  a
  digitális innovációs központok, melyek feladata a fejlett digitális technológiák széles körű elterjesztése a vállalkozások, állami szervek és a tudományos élet körében.
  A
  digitális innovációs központok hálózatának a lehető legnagyobb földrajzi lefedettséget kell elérnie Európában (59).
  A
  digitális innovációs központok első csoportja a tagállamok javaslatai alapján kerül kiválasztásra, azután pedig a hálózat bővítése nyílt versenyeljárásban történik.
  A
  digitális innovációs központok a legújabb digitális kapacitásokhoz, így a nagy teljesítményű számítógépekhez (HPC), mesterséges intelligenciához, kiberbiztonsághoz, valamint más innovatív technológiákhoz, például a kulcsfontosságú alaptechnológiákhoz való hozzáférési pontokként működnek, melyek a 
  fablabekben
  és városi
  laboratóriumokban
  (city lab) is
  elérhetők
  . Emellett egyablakos
  hozzáférési pontként
  is működnek a tesztelt és validált technológiákhoz és támogatják a 
  nyitott
  innovációt. Emellett a korszerű digitális készségek területén is támogatást nyújtanak.
  A
  digitális innovációs központok hálózatának
  emellett
  támogatnia kell a legkülső régiók részvételét a digitális egységes piacban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A program végrehajtása során központi szerepet játszanak
  a
  digitális innovációs központok, melyek feladata a fejlett digitális technológiák széles körű elterjesztése a vállalkozások, állami szervek és a tudományos élet körében.
  A
  digitális innovációs központok hálózatának a lehető legnagyobb földrajzi lefedettséget kell elérnie Európában (59).
  A
  digitális innovációs központok első csoportja a tagállamok javaslatai alapján kerül kiválasztásra, azután pedig a hálózat bővítése nyílt versenyeljárásban történik.
  A
  digitális innovációs központok a legújabb digitális kapacitásokhoz, így a nagy teljesítményű számítógépekhez (HPC), mesterséges intelligenciához, kiberbiztonsághoz, valamint más innovatív technológiákhoz, például a kulcsfontosságú alaptechnológiákhoz való hozzáférési pontokként működnek, melyek a 
  fablabekben
  és városi
  laboratóriumokban
  (city lab) is
  elérhetők
  . Emellett egyablakos
  hozzáférési pontként
  is működnek a tesztelt és validált technológiákhoz és támogatják a 
  nyitott
  innovációt. Emellett a korszerű digitális készségek területén is támogatást nyújtanak.
  A
  digitális innovációs központok hálózatának
  emellett
  támogatnia kell a legkülső régiók részvételét a digitális egységes piacban.

| (11) | A program végrehajtása során központi szerepet játszanak
  az európai
  digitális innovációs központok, melyek feladata a fejlett digitális technológiák széles körű elterjesztése a vállalkozások,
  többek között a kkv-k, az
  állami szervek és a tudományos élet körében.
  Az európai
  digitális innovációs központok hálózatának a lehető legnagyobb földrajzi lefedettséget kell elérnie Európában (59).
  Az európai
  digitális innovációs központok első csoportja a tagállamok javaslatai alapján kerül kiválasztásra, azután pedig a hálózat bővítése nyílt
  és átlátható
  versenyeljárásban történik.
  Az európai
  digitális innovációs központok a legújabb digitális kapacitásokhoz, így a nagy teljesítményű számítógépekhez (HPC), mesterséges intelligenciához, kiberbiztonsághoz, valamint más innovatív technológiákhoz, például a kulcsfontosságú alaptechnológiákhoz való hozzáférési pontokként működnek, melyek a 
  fabrikációs műhelyekben (fab lab)
  és városi
  műhelyekben
  (city lab) is
  elérhetőek
  . Emellett egyablakos
  ügyintézőhelyként
  is működnek a tesztelt és validált technológiákhoz
  való hozzáférés tekintetében,
  és támogatják a 
  nyílt
  innovációt. Emellett a korszerű digitális készségek területén is támogatást nyújtanak.
  Az európai
  digitális innovációs központok hálózatának
  ezenkívül
  támogatnia kell a legkülső régiók részvételét a digitális egységes piacban
  , és a tengerentúli országokban és területeken támogatnia kell a digitális átállást
  . |
| --- | --- |

(11)

A program végrehajtása során központi szerepet játszanak
  az európai
  digitális innovációs központok, melyek feladata a fejlett digitális technológiák széles körű elterjesztése a vállalkozások,
  többek között a kkv-k, az
  állami szervek és a tudományos élet körében.
  Az európai
  digitális innovációs központok hálózatának a lehető legnagyobb földrajzi lefedettséget kell elérnie Európában (59).
  Az európai
  digitális innovációs központok első csoportja a tagállamok javaslatai alapján kerül kiválasztásra, azután pedig a hálózat bővítése nyílt
  és átlátható
  versenyeljárásban történik.
  Az európai
  digitális innovációs központok a legújabb digitális kapacitásokhoz, így a nagy teljesítményű számítógépekhez (HPC), mesterséges intelligenciához, kiberbiztonsághoz, valamint más innovatív technológiákhoz, például a kulcsfontosságú alaptechnológiákhoz való hozzáférési pontokként működnek, melyek a 
  fabrikációs műhelyekben (fab lab)
  és városi
  műhelyekben
  (city lab) is
  elérhetőek
  . Emellett egyablakos
  ügyintézőhelyként
  is működnek a tesztelt és validált technológiákhoz
  való hozzáférés tekintetében,
  és támogatják a 
  nyílt
  innovációt. Emellett a korszerű digitális készségek területén is támogatást nyújtanak.
  Az európai
  digitális innovációs központok hálózatának
  ezenkívül
  támogatnia kell a legkülső régiók részvételét a digitális egységes piacban
  , és a tengerentúli országokban és területeken támogatnia kell a digitális átállást
  .

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | Annak érdekében, hogy szinergiák jöjjenek létre az e program keretében megvalósuló beruházások és az Unió kutatásra és fejlesztésre irányuló beruházásai, különösen az Európai horizont program beruházásai között, az európai digitális innovációs központoknak olyan platformként kell működniük, amely összehozza az egyik oldalon az új technológiai megoldásokat igénylő iparágakat, vállalkozásokat és adminisztrációt azokkal a vállalatokkal, többek között induló innovatív vállalkozásokkal és kkv-kkel, amelyek a másik oldalon piacérett megoldásokkal rendelkeznek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

Annak érdekében, hogy szinergiák jöjjenek létre az e program keretében megvalósuló beruházások és az Unió kutatásra és fejlesztésre irányuló beruházásai, különösen az Európai horizont program beruházásai között, az európai digitális innovációs központoknak olyan platformként kell működniük, amely összehozza az egyik oldalon az új technológiai megoldásokat igénylő iparágakat, vállalkozásokat és adminisztrációt azokkal a vállalatokkal, többek között induló innovatív vállalkozásokkal és kkv-kkel, amelyek a másik oldalon piacérett megoldásokkal rendelkeznek.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

11 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11b) | A program keretében a tervezés, fejlesztés és beszerzés az Unió közép- és hosszú távú kapacitásainak és versenyképességének fokozása céljából történik. Prioritásként kell kezelni azon intézkedéseket, amelyek növelik az Unió stratégiai potenciálját és versenyképességét, annak érdekében, hogy korlátozzák a harmadik országbeli szállítóktól és termékektől való függőséget. A program egyedi célkitűzéseiben a harmadik országok részvételének ezért attól kell függenie, hogy ezek az országok hogyan járulnak hozzá az Unió céljaihoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11b)

A program keretében a tervezés, fejlesztés és beszerzés az Unió közép- és hosszú távú kapacitásainak és versenyképességének fokozása céljából történik. Prioritásként kell kezelni azon intézkedéseket, amelyek növelik az Unió stratégiai potenciálját és versenyképességét, annak érdekében, hogy korlátozzák a harmadik országbeli szállítóktól és termékektől való függőséget. A program egyedi célkitűzéseiben a harmadik országok részvételének ezért attól kell függenie, hogy ezek az országok hogyan járulnak hozzá az Unió céljaihoz.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | A programot az alapvető digitális kapacitások és
  azok széles körű felhasználásának
  megerősítését szolgáló projektek révén kell megvalósítani.
  Ebben szerepelni
  kell a tagállamokkal és
  szükség esetén
  a magánszektorral közösen megvalósított
  beruházásoknak is
  . Ehhez szükség van különösen arra, hogy a közbeszerzésben kritikus tömeget biztosítsunk, így jobb ár/érték arányt érjünk el és garantálhassuk, hogy az európai beszállítók a technológiai fejlődés
  élvonalában maradjanak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

A programot az alapvető digitális kapacitások és
  azok széles körű felhasználásának
  megerősítését szolgáló projektek révén kell megvalósítani.
  Ebben szerepelni
  kell a tagállamokkal és
  szükség esetén
  a magánszektorral közösen megvalósított
  beruházásoknak is
  . Ehhez szükség van különösen arra, hogy a közbeszerzésben kritikus tömeget biztosítsunk, így jobb ár/érték arányt érjünk el és garantálhassuk, hogy az európai beszállítók a technológiai fejlődés
  élvonalában maradjanak
  .

| (12) | A programot az alapvető digitális kapacitások és
  az Unió stratégiai autonómiájának
  megerősítését szolgáló projektek révén kell megvalósítani.
  Ennek érdekében a programnak legalább 9,2  milliárd eurós uniós költségvetést
  kell
  biztosítania, amely
  a tagállamokkal és
  /vagy
  a magánszektorral közösen megvalósított
  beruházásokkal egészül ki
  . Ehhez szükség van különösen arra, hogy a közbeszerzésben kritikus tömeget biztosítsunk, így jobb ár/érték arányt érjünk el és garantálhassuk, hogy az európai beszállítók a technológiai fejlődés
  élvonalába érjenek
  . |
| --- | --- |

(12)

A programot az alapvető digitális kapacitások és
  az Unió stratégiai autonómiájának
  megerősítését szolgáló projektek révén kell megvalósítani.
  Ennek érdekében a programnak legalább 9,2  milliárd eurós uniós költségvetést
  kell
  biztosítania, amely
  a tagállamokkal és
  /vagy
  a magánszektorral közösen megvalósított
  beruházásokkal egészül ki
  . Ehhez szükség van különösen arra, hogy a közbeszerzésben kritikus tömeget biztosítsunk, így jobb ár/érték arányt érjünk el és garantálhassuk, hogy az európai beszállítók a technológiai fejlődés
  élvonalába érjenek
  .

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | A program intézkedéseit a piaci hiányosságok és az optimálistól elmaradó befektetési helyzetek arányos mértékű kezelésére kell felhasználni, és a fellépések nem kétszerezhetik meg és nem szoríthatják ki a magánfinanszírozást, valamint
  nem torzíthatják a versenyt a belső piacon
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

A program intézkedéseit a piaci hiányosságok és az optimálistól elmaradó befektetési helyzetek arányos mértékű kezelésére kell felhasználni, és a fellépések nem kétszerezhetik meg és nem szoríthatják ki a magánfinanszírozást, valamint
  nem torzíthatják a versenyt a belső piacon
  .

| (14) | A program intézkedéseit
  az Unió digitális bázisának megerősítésére és kiszélesítésére, a fő társadalmi kihívások kezelésére, az Unió digitális iparági kompetenciáinak további növelésére, valamint
  a piaci hiányosságok és az optimálistól elmaradó befektetési helyzetek arányos mértékű kezelésére kell felhasználni, és a fellépések nem kétszerezhetik meg és nem szoríthatják ki a magánfinanszírozást, valamint
  egyértelmű európai hozzáadott értékkel kell rendelkezniük
  . |
| --- | --- |

(14)

A program intézkedéseit
  az Unió digitális bázisának megerősítésére és kiszélesítésére, a fő társadalmi kihívások kezelésére, az Unió digitális iparági kompetenciáinak további növelésére, valamint
  a piaci hiányosságok és az optimálistól elmaradó befektetési helyzetek arányos mértékű kezelésére kell felhasználni, és a fellépések nem kétszerezhetik meg és nem szoríthatják ki a magánfinanszírozást, valamint
  egyértelmű európai hozzáadott értékkel kell rendelkezniük
  .

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Annak érdekében, hogy a program élettartama alatt maximális rugalmasságot biztosítsunk és szinergiákat fejlesszünk ki a komponensek között, minden egyedi célkitűzés megvalósításához felhasználható a költségvetési rendelet szerint rendelkezésre álló valamennyi eszköz. Az alkalmazandó végrehajtási mechanizmusok a közvetlen irányítás és közvetett irányítás, amikor az uniós finanszírozást más finanszírozási forrásokkal kell párosítani, vagy amikor a végrehajtáshoz közösen irányított struktúrák létrehozására van szükség. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Annak érdekében, hogy a program élettartama alatt maximális rugalmasságot biztosítsunk és szinergiákat fejlesszünk ki a komponensek között, minden egyedi célkitűzés megvalósításához felhasználható a költségvetési rendelet szerint rendelkezésre álló valamennyi eszköz. Az alkalmazandó végrehajtási mechanizmusok a közvetlen irányítás és közvetett irányítás, amikor az uniós finanszírozást más finanszírozási forrásokkal kell párosítani, vagy amikor a végrehajtáshoz közösen irányított struktúrák létrehozására van szükség.

| (15) | Annak érdekében, hogy a program élettartama alatt maximális rugalmasságot biztosítsunk és szinergiákat fejlesszünk ki a komponensek között, minden egyedi célkitűzés megvalósításához felhasználható a költségvetési rendelet szerint rendelkezésre álló valamennyi eszköz. Az alkalmazandó végrehajtási mechanizmusok a közvetlen irányítás és közvetett irányítás, amikor az uniós finanszírozást más finanszírozási forrásokkal kell párosítani, vagy amikor a végrehajtáshoz közösen irányított struktúrák létrehozására van szükség.
  Közvetett irányítás esetén a Bizottság feladata annak garantálása, hogy a program közvetlen irányítása során elvárt minőségi és biztonsági szabványok érvényesüljenek és azokat tiszteletben tartsák. |
| --- | --- |

(15)

Annak érdekében, hogy a program élettartama alatt maximális rugalmasságot biztosítsunk és szinergiákat fejlesszünk ki a komponensek között, minden egyedi célkitűzés megvalósításához felhasználható a költségvetési rendelet szerint rendelkezésre álló valamennyi eszköz. Az alkalmazandó végrehajtási mechanizmusok a közvetlen irányítás és közvetett irányítás, amikor az uniós finanszírozást más finanszírozási forrásokkal kell párosítani, vagy amikor a végrehajtáshoz közösen irányított struktúrák létrehozására van szükség.
  Közvetett irányítás esetén a Bizottság feladata annak garantálása, hogy a program közvetlen irányítása során elvárt minőségi és biztonsági szabványok érvényesüljenek és azokat tiszteletben tartsák.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A nagy teljesítményű számítástechnikának és a kapcsolódó uniós adatfeldolgozási kapacitásoknak biztosítaniuk kell, hogy a nagy teljesítményű számítástechnikát szélesebb körben használja az ipar és általában a közérdekű területek, annak érdekében, hogy kihasználhatók legyenek a szuperszámítógépek által a társadalom számára kínált egyedi lehetőségek az egészségügy, a környezetvédelem és a biztonság, valamint az ipari vállalatok, nevezetesen a kis- és középvállalkozások versenyképessége terén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A nagy teljesítményű számítástechnikának és a kapcsolódó uniós adatfeldolgozási kapacitásoknak biztosítaniuk kell, hogy a nagy teljesítményű számítástechnikát szélesebb körben használja az ipar és általában a közérdekű területek, annak érdekében, hogy kihasználhatók legyenek a szuperszámítógépek által a társadalom számára kínált egyedi lehetőségek az egészségügy, a környezetvédelem és a biztonság, valamint az ipari vállalatok, nevezetesen a kis- és középvállalkozások versenyképessége terén.

| (16) | A nagy teljesítményű számítástechnikának és a kapcsolódó uniós adatfeldolgozási
  és -tárolási
  kapacitásoknak biztosítaniuk kell, hogy a nagy teljesítményű számítástechnikát szélesebb körben használja az ipar és általában a közérdekű területek, annak érdekében, hogy kihasználhatók legyenek a szuperszámítógépek által a társadalom számára kínált egyedi lehetőségek az egészségügy, a környezetvédelem és a biztonság, valamint az ipari vállalatok, nevezetesen a kis- és középvállalkozások versenyképessége terén.
  Az Uniónak világszínvonalú szuperszámítógépeket kell beszereznie, biztosítania kell ellátórendszerét, valamint szimulációs, vizualizációs és prototipizálási szolgáltatásokat kell bevezetnie, továbbá biztosítania kell a HPC-rendszert, az uniós értékekkel és elvekkel összhangban. |
| --- | --- |

(16)

A nagy teljesítményű számítástechnikának és a kapcsolódó uniós adatfeldolgozási
  és -tárolási
  kapacitásoknak biztosítaniuk kell, hogy a nagy teljesítményű számítástechnikát szélesebb körben használja az ipar és általában a közérdekű területek, annak érdekében, hogy kihasználhatók legyenek a szuperszámítógépek által a társadalom számára kínált egyedi lehetőségek az egészségügy, a környezetvédelem és a biztonság, valamint az ipari vállalatok, nevezetesen a kis- és középvállalkozások versenyképessége terén.
  Az Uniónak világszínvonalú szuperszámítógépeket kell beszereznie, biztosítania kell ellátórendszerét, valamint szimulációs, vizualizációs és prototipizálási szolgáltatásokat kell bevezetnie, továbbá biztosítania kell a HPC-rendszert, az uniós értékekkel és elvekkel összhangban.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | Az Unió beavatkozását ezen a területen támogatásáról biztosította a Tanács (60) és az Európai Parlament (61) is. Emellett 2017-ben kilenc tagállam
  írta alá
  az EuroHPC Nyilatkozatot (62), egy kormányok közötti megállapodást, melynek keretében a kormányok vállalják, hogy
  a
  Bizottsággal együttműködve
  hoznak létre
  és
  telepítenek
  legmodernebb
  HPC
  és adatinfrastruktúrákat Európában, és ezek az egész Unióban
  elérhetők
  a tudományos világ, állami és magán partnerek számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

Az Unió beavatkozását ezen a területen támogatásáról biztosította a Tanács (60) és az Európai Parlament (61) is. Emellett 2017-ben kilenc tagállam
  írta alá
  az EuroHPC Nyilatkozatot (62), egy kormányok közötti megállapodást, melynek keretében a kormányok vállalják, hogy
  a
  Bizottsággal együttműködve
  hoznak létre
  és
  telepítenek
  legmodernebb
  HPC
  és adatinfrastruktúrákat Európában, és ezek az egész Unióban
  elérhetők
  a tudományos világ, állami és magán partnerek számára.

| (17) | Az Unió beavatkozását ezen a területen támogatásáról biztosította a Tanács (60) és az Európai Parlament (61) is. Emellett 2017-ben kilenc tagállam
  aláírta
  az EuroHPC Nyilatkozatot (62), egy kormányok közötti megállapodást, melynek keretében a kormányok vállalják, hogy
  az Európai
  Bizottsággal együttműködve
  kiépítik
  és
  telepítik a
  legmodernebb
  HPC-
  és adatinfrastruktúrákat Európában, és ezek az egész Unióban
  elérhetőek lesznek
  a tudományos világ,
  az
  állami és
  a
  magán partnerek számára
  , továbbá növelik az uniós hozzáadott értéket
  . |
| --- | --- |

(17)

Az Unió beavatkozását ezen a területen támogatásáról biztosította a Tanács (60) és az Európai Parlament (61) is. Emellett 2017-ben kilenc tagállam
  aláírta
  az EuroHPC Nyilatkozatot (62), egy kormányok közötti megállapodást, melynek keretében a kormányok vállalják, hogy
  az Európai
  Bizottsággal együttműködve
  kiépítik
  és
  telepítik a
  legmodernebb
  HPC-
  és adatinfrastruktúrákat Európában, és ezek az egész Unióban
  elérhetőek lesznek
  a tudományos világ,
  az
  állami és
  a
  magán partnerek számára
  , továbbá növelik az uniós hozzáadott értéket
  .

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | A nagy teljesítményű számítástechnikára vonatkozó egyedi célkitűzés megvalósítására egy közös vállalkozás tekinthető a legalkalmasabb végrehajtási mechanizmusnak, amelynek feladata különösen a nemzeti és európai uniós stratégiák, valamint a nagy teljesítményű számítástechnikai infrastruktúra és a kutatás-fejlesztés terén végzett beruházások koordinálása, az állami és magánforrások egyesítése, valamint az Unió gazdasági és stratégiai érdekeinek védelme (63). Továbbá, a tagállamokban lévő nagy teljesítményű számítástechnikai kompetenciaközpontok nagy teljesítményű számítástechnikai szolgáltatásokat kínálnak
  a
  vállalkozások, egyetemek és közigazgatási szervek számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

A nagy teljesítményű számítástechnikára vonatkozó egyedi célkitűzés megvalósítására egy közös vállalkozás tekinthető a legalkalmasabb végrehajtási mechanizmusnak, amelynek feladata különösen a nemzeti és európai uniós stratégiák, valamint a nagy teljesítményű számítástechnikai infrastruktúra és a kutatás-fejlesztés terén végzett beruházások koordinálása, az állami és magánforrások egyesítése, valamint az Unió gazdasági és stratégiai érdekeinek védelme (63). Továbbá, a tagállamokban lévő nagy teljesítményű számítástechnikai kompetenciaközpontok nagy teljesítményű számítástechnikai szolgáltatásokat kínálnak
  a
  vállalkozások, egyetemek és közigazgatási szervek számára.

| (18) | A nagy teljesítményű számítástechnikára vonatkozó egyedi célkitűzés megvalósítására egy közös vállalkozás tekinthető a legalkalmasabb végrehajtási mechanizmusnak, amelynek feladata különösen a nemzeti és európai uniós stratégiák, valamint a nagy teljesítményű számítástechnikai infrastruktúra és a kutatás-fejlesztés terén végzett beruházások koordinálása, az állami és magánforrások egyesítése, valamint az Unió gazdasági és stratégiai érdekeinek védelme (63). Továbbá, a tagállamokban lévő nagy teljesítményű számítástechnikai kompetenciaközpontok nagy teljesítményű számítástechnikai szolgáltatásokat kínálnak
  az Unióban letelepedett
  vállalkozások
  – ideértve a kkv-kat és az induló innovatív vállalkozásokat is –
  , egyetemek és közigazgatási szervek számára. |
| --- | --- |

(18)

A nagy teljesítményű számítástechnikára vonatkozó egyedi célkitűzés megvalósítására egy közös vállalkozás tekinthető a legalkalmasabb végrehajtási mechanizmusnak, amelynek feladata különösen a nemzeti és európai uniós stratégiák, valamint a nagy teljesítményű számítástechnikai infrastruktúra és a kutatás-fejlesztés terén végzett beruházások koordinálása, az állami és magánforrások egyesítése, valamint az Unió gazdasági és stratégiai érdekeinek védelme (63). Továbbá, a tagállamokban lévő nagy teljesítményű számítástechnikai kompetenciaközpontok nagy teljesítményű számítástechnikai szolgáltatásokat kínálnak
  az Unióban letelepedett
  vállalkozások
  – ideértve a kkv-kat és az induló innovatív vállalkozásokat is –
  , egyetemek és közigazgatási szervek számára.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | A mesterséges intelligenciához kapcsolódó kapacitások fejlesztése alapvető hajtóereje az ipar és a közszféra digitális átalakulásának. Egyre önállóbb robotokat használnak a gyárakban, mélytengeri alkalmazásokban, otthonokban, városokban és kórházakban. A kereskedelmi mesterségesintelligencia-platformok a tesztfázisból továbbléptek és valódi alkalmazásokká váltak az egészségügyben és környezetvédelemben; minden jelentős autógyártó önvezető autókat fejleszt, és a gépi tanulási technikák valamennyi fontos webes platform és nagy adathalmazokon alapuló alkalmazás központi elemévé váltak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

A mesterséges intelligenciához kapcsolódó kapacitások fejlesztése alapvető hajtóereje az ipar és a közszféra digitális átalakulásának. Egyre önállóbb robotokat használnak a gyárakban, mélytengeri alkalmazásokban, otthonokban, városokban és kórházakban. A kereskedelmi mesterségesintelligencia-platformok a tesztfázisból továbbléptek és valódi alkalmazásokká váltak az egészségügyben és környezetvédelemben; minden jelentős autógyártó önvezető autókat fejleszt, és a gépi tanulási technikák valamennyi fontos webes platform és nagy adathalmazokon alapuló alkalmazás központi elemévé váltak.

| (19) | A mesterséges intelligenciához kapcsolódó kapacitások fejlesztése alapvető hajtóereje az ipar és a közszféra digitális átalakulásának. Egyre önállóbb robotokat használnak a gyárakban, mélytengeri alkalmazásokban, otthonokban, városokban és kórházakban. A kereskedelmi mesterségesintelligencia-platformok a tesztfázisból továbbléptek és valódi alkalmazásokká váltak az egészségügyben és környezetvédelemben; minden jelentős autógyártó önvezető autókat fejleszt, és a gépi tanulási technikák valamennyi fontos webes platform és nagy adathalmazokon alapuló alkalmazás központi elemévé váltak.
  Az ezen új technológiák Európán belüli előmozdításához szükséges legjobb keretfeltételek megteremtése érdekében az Uniónak ki kell egészíteni szakpolitikai döntéshozatali folyamatát az innováció elvével. |
| --- | --- |

(19)

A mesterséges intelligenciához kapcsolódó kapacitások fejlesztése alapvető hajtóereje az ipar és a közszféra digitális átalakulásának. Egyre önállóbb robotokat használnak a gyárakban, mélytengeri alkalmazásokban, otthonokban, városokban és kórházakban. A kereskedelmi mesterségesintelligencia-platformok a tesztfázisból továbbléptek és valódi alkalmazásokká váltak az egészségügyben és környezetvédelemben; minden jelentős autógyártó önvezető autókat fejleszt, és a gépi tanulási technikák valamennyi fontos webes platform és nagy adathalmazokon alapuló alkalmazás központi elemévé váltak.
  Az ezen új technológiák Európán belüli előmozdításához szükséges legjobb keretfeltételek megteremtése érdekében az Uniónak ki kell egészíteni szakpolitikai döntéshozatali folyamatát az innováció elvével.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

19 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19a) | Az európai ipar digitalizációjára vonatkozó, 2017. június 1-jei állásfoglalásában az Európai Parlament rámutatott a nyelvi korlátok iparra és annak digitalizálójára gyakorolt hatására. Ezzel összefüggésben a mesterséges intelligencián alapuló nagyszabású nyelvi technológiák – például a gépi fordítás, a beszédfelismerés, a nagy adathalmazokon alapuló szövegelemzés, a párbeszédrendszerek és a kérdésmegválaszoló rendszerek – kifejlesztése elengedhetetlen a nyelvi sokszínűség megőrzéséhez, az inkluzivitás biztosításához, valamint az emberek közötti és az emberek és gépek közötti kommunikáció elősegítéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19a)

Az európai ipar digitalizációjára vonatkozó, 2017. június 1-jei állásfoglalásában az Európai Parlament rámutatott a nyelvi korlátok iparra és annak digitalizálójára gyakorolt hatására. Ezzel összefüggésben a mesterséges intelligencián alapuló nagyszabású nyelvi technológiák – például a gépi fordítás, a beszédfelismerés, a nagy adathalmazokon alapuló szövegelemzés, a párbeszédrendszerek és a kérdésmegválaszoló rendszerek – kifejlesztése elengedhetetlen a nyelvi sokszínűség megőrzéséhez, az inkluzivitás biztosításához, valamint az emberek közötti és az emberek és gépek közötti kommunikáció elősegítéséhez.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

19 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19b) | Az önállóan tanuló robotok és a mesterséges intelligencia egyre gyorsabb fejlődése, valamint azon képességük, hogy másodpercek alatt megsokszorozzák a tudást és tananyagot, nehézzé teszi annak megjóslását, hogy fejlődésük a program 2027-es megszűnésekor milyen szakaszban lesz. Következésképp a Bizottságnak különös figyelmet kell fordítania erre a gyorsan fejlődő digitális trendre, és adott esetben a munkaprogram célkitűzéseit gyorsan ki kell igazítania a fejlődésnek megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19b)

Az önállóan tanuló robotok és a mesterséges intelligencia egyre gyorsabb fejlődése, valamint azon képességük, hogy másodpercek alatt megsokszorozzák a tudást és tananyagot, nehézzé teszi annak megjóslását, hogy fejlődésük a program 2027-es megszűnésekor milyen szakaszban lesz. Következésképp a Bizottságnak különös figyelmet kell fordítania erre a gyorsan fejlődő digitális trendre, és adott esetben a munkaprogram célkitűzéseit gyorsan ki kell igazítania a fejlődésnek megfelelően.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

19 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19c) | Figyelemmel az európai ipar növekvő keresletére a mesterséges intelligenciát alkalmazó robotikai megoldások iránt, és annak fontosságára, hogy ne alakuljon ki jelentős beruházási hiány ezen a területen, a program mesterséges intelligenciára vonatkozó célkitűzéseinek ki kell terjedniük a mesterséges intelligencia által vezérelt robotikára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19c)

Figyelemmel az európai ipar növekvő keresletére a mesterséges intelligenciát alkalmazó robotikai megoldások iránt, és annak fontosságára, hogy ne alakuljon ki jelentős beruházási hiány ezen a területen, a program mesterséges intelligenciára vonatkozó célkitűzéseinek ki kell terjedniük a mesterséges intelligencia által vezérelt robotikára.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

19 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19d) | A mesterséges intelligencián alapuló termékeknek és szolgáltatásoknak felhasználóbarátnak, alapértelmezés szerint jogszerűeknek kell lenniük, valamint több választási lehetőséget és több információt kell nyújtaniuk a fogyasztók számára, különösen a termékek vagy szolgáltatások minőségéről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19d)

A mesterséges intelligencián alapuló termékeknek és szolgáltatásoknak felhasználóbarátnak, alapértelmezés szerint jogszerűeknek kell lenniük, valamint több választási lehetőséget és több információt kell nyújtaniuk a fogyasztók számára, különösen a termékek vagy szolgáltatások minőségéről.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | A széles körű adathalmazok, tesztelési és kísérleti létesítmények rendelkezésre állása nagy jelentőséggel bír a mesterséges intelligencia fejlesztésében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

A széles körű adathalmazok, tesztelési és kísérleti létesítmények rendelkezésre állása nagy jelentőséggel bír a mesterséges intelligencia fejlesztésében.

| (20) | A széles körű adathalmazok, tesztelési és kísérleti létesítmények rendelkezésre állása
  , amelyek a belső piac biztosításához szükségesek, ahol mesterséges intelligenciát használnak, valamint a szöveg- és adatbányászathoz való hozzáférés
  nagy jelentőséggel bír a mesterséges intelligencia
  , többek között a nyelvi technológiák
  fejlesztésében. |
| --- | --- |

(20)

A széles körű adathalmazok, tesztelési és kísérleti létesítmények rendelkezésre állása
  , amelyek a belső piac biztosításához szükségesek, ahol mesterséges intelligenciát használnak, valamint a szöveg- és adatbányászathoz való hozzáférés
  nagy jelentőséggel bír a mesterséges intelligencia
  , többek között a nyelvi technológiák
  fejlesztésében.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

20 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (20a) | 2018. április 25-én a Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy európai megközelítést javasol a mesterséges intelligenciára vonatkozó iránymutatások tervezetének kidolgozására, a mesterséges intelligenciával foglalkozó szövetséghez tartozó érdekelt felekkel, valamint egy szakértői csoporttal való együttműködésben, a mesterséges intelligencián alapuló európai alkalmazások és vállalkozások erősítése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20a)

2018. április 25-én a Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy európai megközelítést javasol a mesterséges intelligenciára vonatkozó iránymutatások tervezetének kidolgozására, a mesterséges intelligenciával foglalkozó szövetséghez tartozó érdekelt felekkel, valamint egy szakértői csoporttal való együttműködésben, a mesterséges intelligencián alapuló európai alkalmazások és vállalkozások erősítése érdekében.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | Az európai ipar digitalizációjáról szóló 2017. június 1-jei állásfoglalásában (64) az Európai Parlament kiemelte a közös európai kiberbiztonsági megközelítés
  jelentőségét
  , elismerte a tudatosság növelésének szükségességét
  és
  a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képességet az üzleti vezetők és a nemzeti és európai ipari biztonság szakpolitikai
  döntéshozóinak
  alapvető feladatának nyilvánította. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

Az európai ipar digitalizációjáról szóló 2017. június 1-jei állásfoglalásában (64) az Európai Parlament kiemelte a közös európai kiberbiztonsági megközelítés
  jelentőségét
  , elismerte a tudatosság növelésének szükségességét
  és
  a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képességet az üzleti vezetők és a nemzeti és európai ipari biztonság szakpolitikai
  döntéshozóinak
  alapvető feladatának nyilvánította.

| (21) | Az európai ipar digitalizációjáról szóló 2017. június 1-jei állásfoglalásában (64) az Európai Parlament kiemelte a közös európai kiberbiztonsági megközelítés
  fontosságát
  , elismerte a tudatosság növelésének szükségességét
  , továbbá
  a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képességet
  , valamint az alapértelmezett és beépített biztonság és adatvédelem megvalósítását
  az üzleti vezetők és a nemzeti és európai ipari biztonság szakpolitikai
  döntéshozói
  alapvető feladatának nyilvánította. |
| --- | --- |

(21)

Az európai ipar digitalizációjáról szóló 2017. június 1-jei állásfoglalásában (64) az Európai Parlament kiemelte a közös európai kiberbiztonsági megközelítés
  fontosságát
  , elismerte a tudatosság növelésének szükségességét
  , továbbá
  a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képességet
  , valamint az alapértelmezett és beépített biztonság és adatvédelem megvalósítását
  az üzleti vezetők és a nemzeti és európai ipari biztonság szakpolitikai
  döntéshozói
  alapvető feladatának nyilvánította.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | A kiberbiztonság az Unió egésze számára kihívás, amelyet nem lehet továbbra is kizárólag szétaprózott nemzeti kezdeményezések révén kezelni. Európa kiberbiztonsági kapacitásait meg kell erősíteni annak érdekében, hogy Európát felruházzuk a 
  polgárai
  és
  vállalkozásai
  kibertámadások elleni védelméhez szükséges kapacitásokkal. Emellett a fogyasztókat is védeni kell, amikor olyan hálózatba kapcsolt termékeket használnak, melyek feltörhetők és biztonságukat veszélyeztethetik. Ezt a tagállamokkal és a magánszektorral közösen kell elérni Európa kiberbiztonsági kapacitásait megerősítő projektek kidolgozása és összehangolása révén, valamint azáltal, hogy biztosítjuk a legújabb kiberbiztonsági megoldások széles körű elterjedését a gazdaságban és a kritikus tömeg és a kiválóság biztosítására egyesítjük a területen meglévő kompetenciákat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

A kiberbiztonság az Unió egésze számára kihívás, amelyet nem lehet továbbra is kizárólag szétaprózott nemzeti kezdeményezések révén kezelni. Európa kiberbiztonsági kapacitásait meg kell erősíteni annak érdekében, hogy Európát felruházzuk a 
  polgárai
  és
  vállalkozásai
  kibertámadások elleni védelméhez szükséges kapacitásokkal. Emellett a fogyasztókat is védeni kell, amikor olyan hálózatba kapcsolt termékeket használnak, melyek feltörhetők és biztonságukat veszélyeztethetik. Ezt a tagállamokkal és a magánszektorral közösen kell elérni Európa kiberbiztonsági kapacitásait megerősítő projektek kidolgozása és összehangolása révén, valamint azáltal, hogy biztosítjuk a legújabb kiberbiztonsági megoldások széles körű elterjedését a gazdaságban és a kritikus tömeg és a kiválóság biztosítására egyesítjük a területen meglévő kompetenciákat.

| (22) | A kiberbiztonság az Unió egésze számára kihívás, amelyet nem lehet továbbra is kizárólag szétaprózott nemzeti kezdeményezések révén kezelni. Európa kiberbiztonsági kapacitásait meg kell erősíteni annak érdekében, hogy Európát felruházzuk a 
  polgárok, a közigazgatások
  és
  a vállalkozások
  kibertámadások elleni védelméhez szükséges kapacitásokkal. Emellett a fogyasztókat is védeni kell, amikor olyan hálózatba kapcsolt termékeket használnak, melyek feltörhetők és biztonságukat veszélyeztethetik. Ezt a tagállamokkal és a magánszektorral közösen kell elérni Európa kiberbiztonsági kapacitásait megerősítő projektek kidolgozása és összehangolása révén, valamint azáltal, hogy biztosítjuk a legújabb kiberbiztonsági megoldások széles körű elterjedését a gazdaságban és a kritikus tömeg és a kiválóság biztosítására egyesítjük a területen meglévő kompetenciákat. |
| --- | --- |

(22)

A kiberbiztonság az Unió egésze számára kihívás, amelyet nem lehet továbbra is kizárólag szétaprózott nemzeti kezdeményezések révén kezelni. Európa kiberbiztonsági kapacitásait meg kell erősíteni annak érdekében, hogy Európát felruházzuk a 
  polgárok, a közigazgatások
  és
  a vállalkozások
  kibertámadások elleni védelméhez szükséges kapacitásokkal. Emellett a fogyasztókat is védeni kell, amikor olyan hálózatba kapcsolt termékeket használnak, melyek feltörhetők és biztonságukat veszélyeztethetik. Ezt a tagállamokkal és a magánszektorral közösen kell elérni Európa kiberbiztonsági kapacitásait megerősítő projektek kidolgozása és összehangolása révén, valamint azáltal, hogy biztosítjuk a legújabb kiberbiztonsági megoldások széles körű elterjedését a gazdaságban és a kritikus tömeg és a kiválóság biztosítására egyesítjük a területen meglévő kompetenciákat.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | 2017 szeptemberében a Bizottság egy kezdeményezéscsomagot (65) terjesztett elő, amelyben egy
  egységes
  uniós kiberbiztonsági megközelítést vázolt fel azzal a céllal, hogy megerősítse Európa kibertámadások és fenyegetések kezelésére alkalmas kapacitásait és a terület technológiai és ipari kapacitásait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

2017 szeptemberében a Bizottság egy kezdeményezéscsomagot (65) terjesztett elő, amelyben egy
  egységes
  uniós kiberbiztonsági megközelítést vázolt fel azzal a céllal, hogy megerősítse Európa kibertámadások és fenyegetések kezelésére alkalmas kapacitásait és a terület technológiai és ipari kapacitásait.

| (23) | 2017 szeptemberében a Bizottság egy kezdeményezéscsomagot (65) terjesztett elő, amelyben egy
  átfogó
  uniós kiberbiztonsági megközelítést vázolt fel azzal a céllal, hogy megerősítse Európa kibertámadások és fenyegetések kezelésére alkalmas kapacitásait
  , a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képességet,
  és a terület technológiai és ipari kapacitásait. |
| --- | --- |

(23)

2017 szeptemberében a Bizottság egy kezdeményezéscsomagot (65) terjesztett elő, amelyben egy
  átfogó
  uniós kiberbiztonsági megközelítést vázolt fel azzal a céllal, hogy megerősítse Európa kibertámadások és fenyegetések kezelésére alkalmas kapacitásait
  , a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képességet,
  és a terület technológiai és ipari kapacitásait.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

23 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23a) | Főszabályként a kiberbiztonsági megoldásoknak alapvető tervezési paraméterként védelmi és biztonsági előírásokat kell tartalmazniuk a rendelkezésre álló, legmodernebb technológiáknak és a „beépített biztonság”, valamint az „alapértelmezett biztonság” elveinek megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23a)

Főszabályként a kiberbiztonsági megoldásoknak alapvető tervezési paraméterként védelmi és biztonsági előírásokat kell tartalmazniuk a rendelkezésre álló, legmodernebb technológiáknak és a „beépített biztonság”, valamint az „alapértelmezett biztonság” elveinek megfelelően.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | Ez elengedhetetlen a digitális egységes piac működéséhez. A kiberbiztonsági technológiák, mint a digitális azonosító, a kriptográfia vagy a behatolásérzékelés, valamint ezek alkalmazása olyan területeken,
  min
  a pénzügyek, az ipar 4.0, az energetika, a közlekedés, az egészségügy vagy az e-kormányzat, alapvető szerepet játszanak a polgárok, a közigazgatási szervek és a vállalkozások online tevékenységének és tranzakcióinak biztonságában és a bizalom fenntartásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

Ez elengedhetetlen a digitális egységes piac működéséhez. A kiberbiztonsági technológiák, mint a digitális azonosító, a kriptográfia vagy a behatolásérzékelés, valamint ezek alkalmazása olyan területeken,
  min
  a pénzügyek, az ipar 4.0, az energetika, a közlekedés, az egészségügy vagy az e-kormányzat, alapvető szerepet játszanak a polgárok, a közigazgatási szervek és a vállalkozások online tevékenységének és tranzakcióinak biztonságában és a bizalom fenntartásában.

| (24) | Ez elengedhetetlen a digitális egységes piac működéséhez. A kiberbiztonsági technológiák, mint
  például a megosztott könyvelési technológiák,
  a digitális azonosító, a kriptográfia
  , a titkosítás
  vagy a behatolásérzékelés, valamint ezek alkalmazása olyan területeken,
  mint
  a pénzügyek, az ipar 4.0,
  a logisztika,
  az energetika, a közlekedés, az
  idegenforgalom, az
  egészségügy vagy az e-kormányzat, alapvető szerepet játszanak a polgárok, a közigazgatási szervek és a vállalkozások
  – többek között az 5G platformokon kifejtett –
  online tevékenységének és tranzakcióinak biztonságában
  , átláthatóságában
  és a bizalom fenntartásában. |
| --- | --- |

(24)

Ez elengedhetetlen a digitális egységes piac működéséhez. A kiberbiztonsági technológiák, mint
  például a megosztott könyvelési technológiák,
  a digitális azonosító, a kriptográfia
  , a titkosítás
  vagy a behatolásérzékelés, valamint ezek alkalmazása olyan területeken,
  mint
  a pénzügyek, az ipar 4.0,
  a logisztika,
  az energetika, a közlekedés, az
  idegenforgalom, az
  egészségügy vagy az e-kormányzat, alapvető szerepet játszanak a polgárok, a közigazgatási szervek és a vállalkozások
  – többek között az 5G platformokon kifejtett –
  online tevékenységének és tranzakcióinak biztonságában
  , átláthatóságában
  és a bizalom fenntartásában.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | 2017. október 19-i következtetéseiben az Európai Tanács hangsúlyozta, hogy a digitális Európa sikeres létrehozásához az Unióban szükség van különösen olyan munkaerőpiacokra, képzési és oktatási rendszerekre, amelyek felkészültek a digitális korszakra, és be kell fektetni a digitális
  készségekbe
  azért, hogy minden európai polgár tudatosságát és felkészültségét
  növeljük
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

2017. október 19-i következtetéseiben az Európai Tanács hangsúlyozta, hogy a digitális Európa sikeres létrehozásához az Unióban szükség van különösen olyan munkaerőpiacokra, képzési és oktatási rendszerekre, amelyek felkészültek a digitális korszakra, és be kell fektetni a digitális
  készségekbe
  azért, hogy minden európai polgár tudatosságát és felkészültségét
  növeljük
  .

| (25) | 2017. október 19-i következtetéseiben az Európai Tanács hangsúlyozta, hogy a Digitális Európa sikeres létrehozásához az Unióban szükség van különösen olyan munkaerőpiacokra,
  valamint
  képzési és oktatási rendszerekre, amelyek felkészültek a digitális korszakra, és be kell fektetni a digitális
  készségek fejlesztésébe és a digitális jártasság javításába
  azért, hogy
  növeljük
  minden európai polgár tudatosságát és felkészültségét
  , egy integrált megközelítés révén
  . |
| --- | --- |

(25)

2017. október 19-i következtetéseiben az Európai Tanács hangsúlyozta, hogy a Digitális Európa sikeres létrehozásához az Unióban szükség van különösen olyan munkaerőpiacokra,
  valamint
  képzési és oktatási rendszerekre, amelyek felkészültek a digitális korszakra, és be kell fektetni a digitális
  készségek fejlesztésébe és a digitális jártasság javításába
  azért, hogy
  növeljük
  minden európai polgár tudatosságát és felkészültségét
  , egy integrált megközelítés révén
  .

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

26 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (26a) | Figyelembe véve a holisztikus megközelítés szükségességét, a programnak tekintetbe kell vennie a befogadás, a képesítés, a képzés és a specializáció azon területeit is, amelyek a haladó digitális kompetenciák mellett a hozzáadott érték létrehozásának meghatározó forrásai a tudásalapú társadalomban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26a)

Figyelembe véve a holisztikus megközelítés szükségességét, a programnak tekintetbe kell vennie a befogadás, a képesítés, a képzés és a specializáció azon területeit is, amelyek a haladó digitális kompetenciák mellett a hozzáadott érték létrehozásának meghatározó forrásai a tudásalapú társadalomban.

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (27) | Az európai ipar digitalizációjára vonatkozó, 2017. június 1-jei állásfoglalásában (67) az Európai Parlament leszögezte, hogy az oktatás, képzés és egész életen át tartó tanulás a társadalmi kohézió alapkövét képezi a digitális társadalomban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27)

Az európai ipar digitalizációjára vonatkozó, 2017. június 1-jei állásfoglalásában (67) az Európai Parlament leszögezte, hogy az oktatás, képzés és egész életen át tartó tanulás a társadalmi kohézió alapkövét képezi a digitális társadalomban.

| (27) | Az európai ipar digitalizációjára vonatkozó, 2017. június 1-jei állásfoglalásában (67) az Európai Parlament leszögezte, hogy az oktatás, képzés és egész életen át tartó tanulás a társadalmi kohézió alapkövét képezi a digitális társadalomban.
  Ezenkívül kérte, hogy a nemi dimenzió kerüljön bele valamennyi digitális kezdeményezésbe, és hangsúlyozta az IKT-ágazaton belül a nemek között tapasztalható jelentős különbségek kezelésének szükségességét, mivel ez alapvetően fontos Európa hosszú távú növekedése és jóléte szempontjából; |
| --- | --- |

(27)

Az európai ipar digitalizációjára vonatkozó, 2017. június 1-jei állásfoglalásában (67) az Európai Parlament leszögezte, hogy az oktatás, képzés és egész életen át tartó tanulás a társadalmi kohézió alapkövét képezi a digitális társadalomban.
  Ezenkívül kérte, hogy a nemi dimenzió kerüljön bele valamennyi digitális kezdeményezésbe, és hangsúlyozta az IKT-ágazaton belül a nemek között tapasztalható jelentős különbségek kezelésének szükségességét, mivel ez alapvetően fontos Európa hosszú távú növekedése és jóléte szempontjából;

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

27 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (27a) | A nemek közötti egyenlőségről és a nők jogainak erősítéséről a digitális korban című 2016. április 28-i állásfoglalásában az Európai Parlament hangsúlyozta annak szükségességét, hogy az IKT használatáról a nemek tekintetében alábontott adatokat kell gyűjteni, valamint célokat, mutatókat és referenciamutatókat kell kidolgozni a nők IKT-hoz való hozzáférése fejlődésének nyomon követése és a helyes gyakorlatok vállalkozások körében történő előmozdítása érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27a)

A nemek közötti egyenlőségről és a nők jogainak erősítéséről a digitális korban című 2016. április 28-i állásfoglalásában az Európai Parlament hangsúlyozta annak szükségességét, hogy az IKT használatáról a nemek tekintetében alábontott adatokat kell gyűjteni, valamint célokat, mutatókat és referenciamutatókat kell kidolgozni a nők IKT-hoz való hozzáférése fejlődésének nyomon követése és a helyes gyakorlatok vállalkozások körében történő előmozdítása érdekében;

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

27 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (27b) | A digitális egységes piaci intézkedéscsomag megvalósítása felé című 2016. január 19-i állásfoglalásában az Európai Parlament teljes mértékben támogatta és ösztönözte a nők digitális vállalkozási kultúráját, valamint az információs társadalomba való beilleszkedésüket és abban való részvételüket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27b)

A digitális egységes piaci intézkedéscsomag megvalósítása felé című 2016. január 19-i állásfoglalásában az Európai Parlament teljes mértékben támogatta és ösztönözte a nők digitális vállalkozási kultúráját, valamint az információs társadalomba való beilleszkedésüket és abban való részvételüket.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | Az e program által finanszírozott korszerű digitális technológiák, például a nagy teljesítményű számítástechnika, kiberbiztonság és mesterséges intelligencia már elég kiforrottak ahhoz, hogy a kutatási szakaszból továbblépjenek az uniós szintű telepítés, bevezetés és bővítés szakaszába. Ahogy e technológiák bevezetése, ugyanúgy a készségek fejlesztése is uniós választ igényel. Szükséges a korszerű digitális készségek terén elérhető képzési lehetőségek bővítése, növelése és elérhetővé tétele az egész Unióban. Ha ez nem történik meg, az hátráltathatja a fejlett digitális technológiák zökkenőmentes bevezetését és alááshatja az uniós gazdaság általános versenyképességét. Az e program keretében támogatott intézkedések kiegészítik az ESZA, az ERFA és a Horizont Európa programok keretében támogatott intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

Az e program által finanszírozott korszerű digitális technológiák, például a nagy teljesítményű számítástechnika, kiberbiztonság és mesterséges intelligencia már elég kiforrottak ahhoz, hogy a kutatási szakaszból továbblépjenek az uniós szintű telepítés, bevezetés és bővítés szakaszába. Ahogy e technológiák bevezetése, ugyanúgy a készségek fejlesztése is uniós választ igényel. Szükséges a korszerű digitális készségek terén elérhető képzési lehetőségek bővítése, növelése és elérhetővé tétele az egész Unióban. Ha ez nem történik meg, az hátráltathatja a fejlett digitális technológiák zökkenőmentes bevezetését és alááshatja az uniós gazdaság általános versenyképességét. Az e program keretében támogatott intézkedések kiegészítik az ESZA, az ERFA és a Horizont Európa programok keretében támogatott intézkedéseket.

| (28) | Az e program által finanszírozott korszerű digitális technológiák, például a nagy teljesítményű számítástechnika,
  a
  kiberbiztonság
  , a felhőalapú számítástechnika, az adatvédelem
  és
  az információkezelés, valamint a
  mesterséges intelligencia már elég kiforrottak ahhoz, hogy a kutatási szakaszból továbblépjenek az uniós szintű telepítés, bevezetés és bővítés szakaszába. Ahogy e technológiák bevezetése, ugyanúgy a készségek fejlesztése is uniós választ igényel. Szükséges a korszerű digitális készségek terén elérhető
  tanulási és
  képzési lehetőségek bővítése, növelése és elérhetővé tétele az egész Unióban. Ha ez nem történik meg, az hátráltathatja a fejlett digitális technológiák zökkenőmentes bevezetését és alááshatja az uniós gazdaság általános versenyképességét. Az e program keretében támogatott intézkedések kiegészítik az ESZA, az ERFA
  , az Erasmus
  és a Horizont Európa programok keretében támogatott intézkedéseket. |
| --- | --- |

(28)

Az e program által finanszírozott korszerű digitális technológiák, például a nagy teljesítményű számítástechnika,
  a
  kiberbiztonság
  , a felhőalapú számítástechnika, az adatvédelem
  és
  az információkezelés, valamint a
  mesterséges intelligencia már elég kiforrottak ahhoz, hogy a kutatási szakaszból továbblépjenek az uniós szintű telepítés, bevezetés és bővítés szakaszába. Ahogy e technológiák bevezetése, ugyanúgy a készségek fejlesztése is uniós választ igényel. Szükséges a korszerű digitális készségek terén elérhető
  tanulási és
  képzési lehetőségek bővítése, növelése és elérhetővé tétele az egész Unióban. Ha ez nem történik meg, az hátráltathatja a fejlett digitális technológiák zökkenőmentes bevezetését és alááshatja az uniós gazdaság általános versenyképességét. Az e program keretében támogatott intézkedések kiegészítik az ESZA, az ERFA
  , az Erasmus
  és a Horizont Európa programok keretében támogatott intézkedéseket.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | A közigazgatás és közszolgáltatások digitális eszközökkel történő modernizálása kulcsfontosságú a 
  vállalkozások
  és
  polgárok
  adminisztratív terheinek csökkentéséhez, azáltal, hogy az állami hatóságokkal történő érintkezésüket gyorsabbá, kényelmesebbé és olcsóbbá teszi, valamint javítja a polgároknak és üzleti vállalkozásoknak nyújtott szolgáltatások hatékonyságát és minőségét. Mivel több közérdekű szolgáltatás már most is európai dimenzióval rendelkezik, ezek uniós szintű végrehajtásához és telepítéséhez adott támogatás biztosítja, hogy a polgárok és üzleti vállalkozások Európa-szerte kihasználhassák a minőségi digitális szolgáltatásokhoz való hozzáférés előnyeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

A közigazgatás és közszolgáltatások digitális eszközökkel történő modernizálása kulcsfontosságú a 
  vállalkozások
  és
  polgárok
  adminisztratív terheinek csökkentéséhez, azáltal, hogy az állami hatóságokkal történő érintkezésüket gyorsabbá, kényelmesebbé és olcsóbbá teszi, valamint javítja a polgároknak és üzleti vállalkozásoknak nyújtott szolgáltatások hatékonyságát és minőségét. Mivel több közérdekű szolgáltatás már most is európai dimenzióval rendelkezik, ezek uniós szintű végrehajtásához és telepítéséhez adott támogatás biztosítja, hogy a polgárok és üzleti vállalkozások Európa-szerte kihasználhassák a minőségi digitális szolgáltatásokhoz való hozzáférés előnyeit.

| (29) | A közigazgatás és közszolgáltatások digitális eszközökkel történő modernizálása kulcsfontosságú a 
  polgárok
  és
  a vállalkozások
  adminisztratív terheinek csökkentéséhez, azáltal, hogy az állami hatóságokkal történő érintkezésüket gyorsabbá, kényelmesebbé és olcsóbbá teszi, valamint javítja a polgároknak és üzleti vállalkozásoknak nyújtott szolgáltatások hatékonyságát
  , átláthatóságát
  és minőségét
  , egyszersmind fokozva a közkiadások hatékonyságát is
  . Mivel több közérdekű szolgáltatás már most is európai dimenzióval rendelkezik,
  az
  ezek uniós szintű végrehajtásához és telepítéséhez adott támogatás biztosítja, hogy a polgárok és üzleti vállalkozások Európa-szerte kihasználhassák a minőségi
  , többnyelvű
  digitális szolgáltatásokhoz való hozzáférés előnyeit.
  Fontos továbbá, hogy e szolgáltatások a fogyatékossággal élő személyek számára is hozzáférhetők legyenek. |
| --- | --- |

(29)

A közigazgatás és közszolgáltatások digitális eszközökkel történő modernizálása kulcsfontosságú a 
  polgárok
  és
  a vállalkozások
  adminisztratív terheinek csökkentéséhez, azáltal, hogy az állami hatóságokkal történő érintkezésüket gyorsabbá, kényelmesebbé és olcsóbbá teszi, valamint javítja a polgároknak és üzleti vállalkozásoknak nyújtott szolgáltatások hatékonyságát
  , átláthatóságát
  és minőségét
  , egyszersmind fokozva a közkiadások hatékonyságát is
  . Mivel több közérdekű szolgáltatás már most is európai dimenzióval rendelkezik,
  az
  ezek uniós szintű végrehajtásához és telepítéséhez adott támogatás biztosítja, hogy a polgárok és üzleti vállalkozások Európa-szerte kihasználhassák a minőségi
  , többnyelvű
  digitális szolgáltatásokhoz való hozzáférés előnyeit.
  Fontos továbbá, hogy e szolgáltatások a fogyatékossággal élő személyek számára is hozzáférhetők legyenek.

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

29 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (29a) | A digitalizáció megkönnyítheti és javíthatja az akadálymentes hozzáférést mindenki számára, ideértve az időseket, a csökkent mozgásképességű vagy fogyatékossággal élő személyeket, valamint a távoli vagy vidéki területeken élőket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29a)

A digitalizáció megkönnyítheti és javíthatja az akadálymentes hozzáférést mindenki számára, ideértve az időseket, a csökkent mozgásképességű vagy fogyatékossággal élő személyeket, valamint a távoli vagy vidéki területeken élőket.

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

30 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (30) | Az olyan közérdekű területeken végrehajtott digitális átalakulás, mint az egészségügy (68), a mobilitás, az igazságügy, a Föld/környezetvédelmi megfigyelések, az oktatás és a kultúra, szükségessé teszi a digitális szolgáltatási infrastruktúrák továbbépítését és bővítését, ami lehetővé teszi a határokon átnyúló biztonságos
  adatcserét
  és ösztönzi a nemzeti fejlesztéseket. Az e rendelet szerinti koordináció a legalkalmasabb eszköz a szinergiákban rejlő lehetőségek kihasználására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30)

Az olyan közérdekű területeken végrehajtott digitális átalakulás, mint az egészségügy (68), a mobilitás, az igazságügy, a Föld/környezetvédelmi megfigyelések, az oktatás és a kultúra, szükségessé teszi a digitális szolgáltatási infrastruktúrák továbbépítését és bővítését, ami lehetővé teszi a határokon átnyúló biztonságos
  adatcserét
  és ösztönzi a nemzeti fejlesztéseket. Az e rendelet szerinti koordináció a legalkalmasabb eszköz a szinergiákban rejlő lehetőségek kihasználására.

| (30) | Az olyan közérdekű területeken végrehajtott digitális átalakulás, mint az egészségügy (68), a mobilitás, az igazságügy, a Föld/környezetvédelmi megfigyelések,
  a biztonság, a szén-dioxid-kibocsátások csökkentése, az energiainfrastruktúra,
  az oktatás és
  képzés, valamint
  a kultúra, szükségessé teszi a digitális szolgáltatási infrastruktúrák továbbépítését
  , fejlesztését
  és bővítését, ami lehetővé teszi a határokon átnyúló
  és több nyelven történő
  biztonságos
  adat- és információcserét
  és ösztönzi a nemzeti fejlesztéseket. Az e rendelet szerinti koordináció a legalkalmasabb eszköz a szinergiákban rejlő lehetőségek kihasználására
  és a kiegészítő jelleg biztosítására. A digitális átalakulásnak mindazonáltal figyelembe kell vennie, hogy egyes polgárok – különböző okok miatt – nem vesznek részt benne, és támogatni kell azokat a hálózatokat, amelyek továbbra is tájékoztatják ezeket a polgárokat, és elősegítik, hogy továbbra is jogaik teljes birtokában legyenek és valamennyi társadalmi és állampolgári kötelességüket teljesíteni tudják. |
| --- | --- |

(30)

Az olyan közérdekű területeken végrehajtott digitális átalakulás, mint az egészségügy (68), a mobilitás, az igazságügy, a Föld/környezetvédelmi megfigyelések,
  a biztonság, a szén-dioxid-kibocsátások csökkentése, az energiainfrastruktúra,
  az oktatás és
  képzés, valamint
  a kultúra, szükségessé teszi a digitális szolgáltatási infrastruktúrák továbbépítését
  , fejlesztését
  és bővítését, ami lehetővé teszi a határokon átnyúló
  és több nyelven történő
  biztonságos
  adat- és információcserét
  és ösztönzi a nemzeti fejlesztéseket. Az e rendelet szerinti koordináció a legalkalmasabb eszköz a szinergiákban rejlő lehetőségek kihasználására
  és a kiegészítő jelleg biztosítására. A digitális átalakulásnak mindazonáltal figyelembe kell vennie, hogy egyes polgárok – különböző okok miatt – nem vesznek részt benne, és támogatni kell azokat a hálózatokat, amelyek továbbra is tájékoztatják ezeket a polgárokat, és elősegítik, hogy továbbra is jogaik teljes birtokában legyenek és valamennyi társadalmi és állampolgári kötelességüket teljesíteni tudják.

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

30 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (30a) | Az ebben az ágazatban végrehajtott digitális átalakulásnak minden körülmények között lehetővé kell tennie az európai polgárok számára, hogy határokon átnyúló módon és biztonságosan hozzáférhessenek személyes adataikhoz, használhassák és kezelhessék azokat, függetlenül attól, hogy fizikailag hol vannak a polgárok, illetve az adatok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30a)

Az ebben az ágazatban végrehajtott digitális átalakulásnak minden körülmények között lehetővé kell tennie az európai polgárok számára, hogy határokon átnyúló módon és biztonságosan hozzáférhessenek személyes adataikhoz, használhassák és kezelhessék azokat, függetlenül attól, hogy fizikailag hol vannak a polgárok, illetve az adatok.

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

30 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (30b) | A fejlett technológiáknak a közérdeket szolgáló területeken, például az oktatásban történő bevezetése és az ezekhez való hozzáférés biztosítása szintén olyan szakképzést igényel, amellyel megszerezhetők az e technológiák használatához szükséges készségek. Ezért a 8. sz. egyedi célkitűzéshez tartozó céloknak az olyan képzési programokra is ki kell terjedniük, amelyek a fejlett technológiák felhasználóinak szólnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30b)

A fejlett technológiáknak a közérdeket szolgáló területeken, például az oktatásban történő bevezetése és az ezekhez való hozzáférés biztosítása szintén olyan szakképzést igényel, amellyel megszerezhetők az e technológiák használatához szükséges készségek. Ezért a 8. sz. egyedi célkitűzéshez tartozó céloknak az olyan képzési programokra is ki kell terjedniük, amelyek a fejlett technológiák felhasználóinak szólnak.

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

32 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (32) | Az európai közigazgatások modernizálása a digitális egységes piac sikeres megvalósításához szükséges egyik fő prioritás. A stratégia félidős értékelése kiemelte, hogy szükség van a közigazgatások átalakulásának erősítésére és biztosítani kell a polgárok egyszerű,
  bizalmat ébresztő
  és
  zökkenőmentes
  hozzáférését a közszolgáltatásokhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32)

Az európai közigazgatások modernizálása a digitális egységes piac sikeres megvalósításához szükséges egyik fő prioritás. A stratégia félidős értékelése kiemelte, hogy szükség van a közigazgatások átalakulásának erősítésére és biztosítani kell a polgárok egyszerű,
  bizalmat ébresztő
  és
  zökkenőmentes
  hozzáférését a közszolgáltatásokhoz.

| (32) | Az európai közigazgatások modernizálása a digitális egységes piac sikeres megvalósításához szükséges egyik fő prioritás. A stratégia félidős értékelése kiemelte, hogy szükség van a közigazgatások átalakulásának erősítésére és biztosítani kell a polgárok egyszerű,
  megbízható, biztonságos, zökkenőmentes
  és
  inkluzív
  hozzáférését a közszolgáltatásokhoz. |
| --- | --- |

(32)

Az európai közigazgatások modernizálása a digitális egységes piac sikeres megvalósításához szükséges egyik fő prioritás. A stratégia félidős értékelése kiemelte, hogy szükség van a közigazgatások átalakulásának erősítésére és biztosítani kell a polgárok egyszerű,
  megbízható, biztonságos, zökkenőmentes
  és
  inkluzív
  hozzáférését a közszolgáltatásokhoz.

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

33 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (33) | A Bizottság 2017. évi éves növekedési jelentése (69) rámutat, hogy az európai közigazgatások működésének színvonala közvetlen hatást gyakorol a gazdasági környezetre, és ezáltal fontos szerepe van a termelékenység, a versenyképesség, a gazdasági együttműködés, a növekedés és a 
  foglalkoztatás
  előmozdításában. A hatékony és átlátható közigazgatás, valamint a hatékony igazságügyi rendszer megléte nélkülözhetetlen a gazdasági növekedés fellendítéséhez és a minőségi szolgáltatásnyújtáshoz a vállalkozások és a polgárok számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33)

A Bizottság 2017. évi éves növekedési jelentése (69) rámutat, hogy az európai közigazgatások működésének színvonala közvetlen hatást gyakorol a gazdasági környezetre, és ezáltal fontos szerepe van a termelékenység, a versenyképesség, a gazdasági együttműködés, a növekedés és a 
  foglalkoztatás
  előmozdításában. A hatékony és átlátható közigazgatás, valamint a hatékony igazságügyi rendszer megléte nélkülözhetetlen a gazdasági növekedés fellendítéséhez és a minőségi szolgáltatásnyújtáshoz a vállalkozások és a polgárok számára.

| (33) | A Bizottság 2017. évi éves növekedési jelentése (69) rámutat, hogy az európai közigazgatások működésének színvonala közvetlen hatást gyakorol a gazdasági környezetre, és ezáltal fontos szerepe van a termelékenység, a versenyképesség, a gazdasági együttműködés, a 
  fenntartható
  növekedés
  , a foglalkoztatás
  és a 
  magas színvonalú munkavégzés
  előmozdításában. A hatékony és átlátható közigazgatás, valamint a hatékony igazságügyi rendszer megléte nélkülözhetetlen a gazdasági növekedés fellendítéséhez és a minőségi szolgáltatásnyújtáshoz a vállalkozások és a polgárok számára. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság 2017. évi éves növekedési jelentése (69) rámutat, hogy az európai közigazgatások működésének színvonala közvetlen hatást gyakorol a gazdasági környezetre, és ezáltal fontos szerepe van a termelékenység, a versenyképesség, a gazdasági együttműködés, a 
  fenntartható
  növekedés
  , a foglalkoztatás
  és a 
  magas színvonalú munkavégzés
  előmozdításában. A hatékony és átlátható közigazgatás, valamint a hatékony igazságügyi rendszer megléte nélkülözhetetlen a gazdasági növekedés fellendítéséhez és a minőségi szolgáltatásnyújtáshoz a vállalkozások és a polgárok számára.

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

34 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (34) | Az európai közszolgáltatások interoperabilitása az igazgatás minden szintjét érinti: az uniós, nemzeti, regionális és helyi szinteket egyaránt. A működőképes egységes piac előtt álló akadályok lebontásán túl az interoperabilitás elősegíti a szakpolitikák sikeres megvalósítását és komoly lehetőségeket kínál a határokon átnyúló elektronikus akadályok felszámolására, tovább erősítve egyrészt új, uniós szintű közös közszolgáltatások létrejöttét, másrészt a meglévők megszilárdítását. Az európai szolgáltatások széttöredezettségének megszüntetése, az alapvető szabadságjogok és az operatív kölcsönös elismerés unión belüli biztosítása érdekében az interoperabilitás holisztikus, ágazatközi és határokon átnyúló megközelítését a leghatékonyabb
  és
  a végfelhasználók igényeire legjobban válaszoló módon kell támogatni. Ez azt feltételezi, hogy az interoperabilitást átfogóan kell értelmezni, a műszaki szinttől a jogi szintig és a terület valamennyi szakpolitikai elemére kiterjedően. Ennek megfelelően a tevékenységek köre túlmutat a megoldások szokásos életciklusán és beletartozik minden beavatkozási elem, amely általánosságban támogatja a folyamatos interoperabilitás szükséges keretfeltételeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(34)

Az európai közszolgáltatások interoperabilitása az igazgatás minden szintjét érinti: az uniós, nemzeti, regionális és helyi szinteket egyaránt. A működőképes egységes piac előtt álló akadályok lebontásán túl az interoperabilitás elősegíti a szakpolitikák sikeres megvalósítását és komoly lehetőségeket kínál a határokon átnyúló elektronikus akadályok felszámolására, tovább erősítve egyrészt új, uniós szintű közös közszolgáltatások létrejöttét, másrészt a meglévők megszilárdítását. Az európai szolgáltatások széttöredezettségének megszüntetése, az alapvető szabadságjogok és az operatív kölcsönös elismerés unión belüli biztosítása érdekében az interoperabilitás holisztikus, ágazatközi és határokon átnyúló megközelítését a leghatékonyabb
  és
  a végfelhasználók igényeire legjobban válaszoló módon kell támogatni. Ez azt feltételezi, hogy az interoperabilitást átfogóan kell értelmezni, a műszaki szinttől a jogi szintig és a terület valamennyi szakpolitikai elemére kiterjedően. Ennek megfelelően a tevékenységek köre túlmutat a megoldások szokásos életciklusán és beletartozik minden beavatkozási elem, amely általánosságban támogatja a folyamatos interoperabilitás szükséges keretfeltételeit.

| (34) | Az európai közszolgáltatások interoperabilitása az igazgatás minden szintjét érinti: az uniós, nemzeti, regionális és helyi szinteket egyaránt. A működőképes egységes piac előtt álló akadályok lebontásán túl az interoperabilitás elősegíti a 
  határokon átnyúló együttműködést, a közös előírások összehangolását és a
  szakpolitikák sikeres megvalósítását, és komoly lehetőségeket kínál a határokon átnyúló elektronikus
  és nyelvi
  akadályok felszámolására, valamint
  a bürokrácia visszaszorítására,
  tovább erősítve egyrészt
  az
  új, uniós szintű közös közszolgáltatások létrejöttét, másrészt a meglévők megszilárdítását
  és fejlesztését, megelőzve a szükségtelen kettős tárolást
  . Az európai szolgáltatások széttöredezettségének megszüntetése, az alapvető szabadságjogok és az operatív kölcsönös elismerés unión belüli biztosítása érdekében az interoperabilitás holisztikus,
  technológiasemleges,
  ágazatközi és határokon átnyúló megközelítését a leghatékonyabb, a végfelhasználók igényeire legjobban válaszoló módon kell támogatni
  , biztosítva a magas szintű adatvédelmet
  . Ez azt feltételezi, hogy az interoperabilitást átfogóan kell értelmezni, a műszaki szinttől a jogi szintig és a terület valamennyi szakpolitikai elemére kiterjedően. Ennek megfelelően a tevékenységek köre túlmutat a megoldások szokásos életciklusán és beletartozik minden beavatkozási elem, amely általánosságban támogatja a folyamatos interoperabilitás szükséges keretfeltételeit. |
| --- | --- |

(34)

Az európai közszolgáltatások interoperabilitása az igazgatás minden szintjét érinti: az uniós, nemzeti, regionális és helyi szinteket egyaránt. A működőképes egységes piac előtt álló akadályok lebontásán túl az interoperabilitás elősegíti a 
  határokon átnyúló együttműködést, a közös előírások összehangolását és a
  szakpolitikák sikeres megvalósítását, és komoly lehetőségeket kínál a határokon átnyúló elektronikus
  és nyelvi
  akadályok felszámolására, valamint
  a bürokrácia visszaszorítására,
  tovább erősítve egyrészt
  az
  új, uniós szintű közös közszolgáltatások létrejöttét, másrészt a meglévők megszilárdítását
  és fejlesztését, megelőzve a szükségtelen kettős tárolást
  . Az európai szolgáltatások széttöredezettségének megszüntetése, az alapvető szabadságjogok és az operatív kölcsönös elismerés unión belüli biztosítása érdekében az interoperabilitás holisztikus,
  technológiasemleges,
  ágazatközi és határokon átnyúló megközelítését a leghatékonyabb, a végfelhasználók igényeire legjobban válaszoló módon kell támogatni
  , biztosítva a magas szintű adatvédelmet
  . Ez azt feltételezi, hogy az interoperabilitást átfogóan kell értelmezni, a műszaki szinttől a jogi szintig és a terület valamennyi szakpolitikai elemére kiterjedően. Ennek megfelelően a tevékenységek köre túlmutat a megoldások szokásos életciklusán és beletartozik minden beavatkozási elem, amely általánosságban támogatja a folyamatos interoperabilitás szükséges keretfeltételeit.

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

34 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (34a) | 2017. október 6-án az uniós tagállamok miniszterei Tallinnban kijelentették, hogy az európai digitális stratégiának az együttműködésen és az interoperabilitáson kell alapulnia, ideértve a nyílt engedélyek és a nyílt szabványok politikáját is. A programnak ezért ösztönöznie kell a nyílt forráskódú megoldásokat az újrafelhasználás lehetővé tétele, a bizalom növelése és az átláthatóság biztosítása érdekében. Ez pozitív hatással lesz a finanszírozott projektek fenntarthatóságára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(34a)

2017. október 6-án az uniós tagállamok miniszterei Tallinnban kijelentették, hogy az európai digitális stratégiának az együttműködésen és az interoperabilitáson kell alapulnia, ideértve a nyílt engedélyek és a nyílt szabványok politikáját is. A programnak ezért ösztönöznie kell a nyílt forráskódú megoldásokat az újrafelhasználás lehetővé tétele, a bizalom növelése és az átláthatóság biztosítása érdekében. Ez pozitív hatással lesz a finanszírozott projektek fenntarthatóságára.

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

37 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (37) | 2016 áprilisában a Bizottság elfogadta az Európai Ipar Digitalizálása kezdeményezést annak érdekében, hogy „Európában minden vállalkozás, legyen nagy vagy kicsi, helyezkedjen el bárhol és működjön bármely ágazatban, teljes mértékben ki tudja használni a digitális innovációk előnyeit” (37). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(37)

2016 áprilisában a Bizottság elfogadta az Európai Ipar Digitalizálása kezdeményezést annak érdekében, hogy „Európában minden vállalkozás, legyen nagy vagy kicsi, helyezkedjen el bárhol és működjön bármely ágazatban, teljes mértékben ki tudja használni a digitális innovációk előnyeit” (37).

| (37) | 2016 áprilisában a Bizottság elfogadta az Európai Ipar Digitalizálása kezdeményezést annak érdekében, hogy „Európában minden vállalkozás, legyen nagy vagy kicsi, helyezkedjen el bárhol és működjön bármely ágazatban, teljes mértékben ki tudja használni a digitális innovációk előnyeit”
  . Ez különös jelentőséggel bír a kulturális és kreatív ágazatokban működő kis- és középvállalkozások számára. |
| --- | --- |

(37)

2016 áprilisában a Bizottság elfogadta az Európai Ipar Digitalizálása kezdeményezést annak érdekében, hogy „Európában minden vállalkozás, legyen nagy vagy kicsi, helyezkedjen el bárhol és működjön bármely ágazatban, teljes mértékben ki tudja használni a digitális innovációk előnyeit”
  . Ez különös jelentőséggel bír a kulturális és kreatív ágazatokban működő kis- és középvállalkozások számára.

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

39 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (39) | A kitűzött célok eléréséhez szükség lehet az egymást kiegészítő technológiák lehetőségeinek kiaknázására a hálózati és számítástechnikai területeken, amint
  az
  az európai ipar digitalizálásáról szóló közlemény (73) leszögezi,
  és a
  „a világszínvonalú hálózati és felhőalapú infrastruktúra elérhetősége” az ipar digitalizálásának elengedhetetlen
  feltételének minősül
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(39)

A kitűzött célok eléréséhez szükség lehet az egymást kiegészítő technológiák lehetőségeinek kiaknázására a hálózati és számítástechnikai területeken, amint
  az
  az európai ipar digitalizálásáról szóló közlemény (73) leszögezi,
  és a
  „a világszínvonalú hálózati és felhőalapú infrastruktúra elérhetősége” az ipar digitalizálásának elengedhetetlen
  feltételének minősül
  .

| (39) | A kitűzött célok eléréséhez szükség lehet az egymást kiegészítő technológiák lehetőségeinek kiaknázására a hálózati és számítástechnikai területeken, amint
  azt
  az európai ipar digitalizálásáról szóló közlemény (73) leszögezi,
  amely elismeri, hogy
  „a világszínvonalú hálózati és felhőalapú infrastruktúra elérhetősége” az ipar digitalizálásának elengedhetetlen
  összetevője
  . |
| --- | --- |

(39)

A kitűzött célok eléréséhez szükség lehet az egymást kiegészítő technológiák lehetőségeinek kiaknázására a hálózati és számítástechnikai területeken, amint
  azt
  az európai ipar digitalizálásáról szóló közlemény (73) leszögezi,
  amely elismeri, hogy
  „a világszínvonalú hálózati és felhőalapú infrastruktúra elérhetősége” az ipar digitalizálásának elengedhetetlen
  összetevője
  .

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

40 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (40) | A 2018 májusától alkalmazandó általános adatvédelmi
  rendelet a tagállamok jogrendjében közvetlenül alkalmazandó egységes szabályrendszer meghatározása révén garantálja a személyes adatok szabad áramlását a tagállamok között és megerősíti a magánszemélyek bizalmát és biztonságát, amelyek a tényleges digitális egységes piac elengedhetetlen elemei. Ezért az e program keretében végrehajtott
  fellépéseknek
  ,
  ha
  személyes adatok feldolgozásával
  járnak
  , támogatniuk kell az
  adatvédelmi
  rendelet
  alkalmazását például
  a 
  mesterséges intelligencia
  és a 
  blokklánc-technológia területén
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40)

A 2018 májusától alkalmazandó általános adatvédelmi
  rendelet a tagállamok jogrendjében közvetlenül alkalmazandó egységes szabályrendszer meghatározása révén garantálja a személyes adatok szabad áramlását a tagállamok között és megerősíti a magánszemélyek bizalmát és biztonságát, amelyek a tényleges digitális egységes piac elengedhetetlen elemei. Ezért az e program keretében végrehajtott
  fellépéseknek
  ,
  ha
  személyes adatok feldolgozásával
  járnak
  , támogatniuk kell az
  adatvédelmi
  rendelet
  alkalmazását például
  a 
  mesterséges intelligencia
  és a 
  blokklánc-technológia területén
  .

| (40) | Az (EU) 2016/679
  rendelet a tagállamok jogrendjében közvetlenül alkalmazandó egységes szabályrendszer meghatározása révén garantálja a személyes adatok szabad áramlását a tagállamok között és megerősíti a magánszemélyek bizalmát és biztonságát, amelyek a tényleges digitális egységes piac elengedhetetlen elemei. Ezért az e program keretében végrehajtott
  valamennyi fellépésnek
  ,
  amennyiben
  személyes adatok feldolgozásával
  jár
  ,
  teljes mértékben be kell tartania az említett rendeletet. A fellépéseknek
  támogatniuk kell
  különösen
  az
  olyan digitális technológiák fejlesztését, amelyek megfelelnek a beépített adatvédelemre vonatkozóan az említett
  rendelet
  által kötelezően előírt követelményeknek, és amennyiben
  a 
  feldolgozás elektronikus hírközlési adatokat tartalmaz, megfelelően be kell tartani a 2002/58/EK európai parlamenti
  és
  tanácsi irányelvet

   (1a). |
| --- | --- |

(40)

Az (EU) 2016/679
  rendelet a tagállamok jogrendjében közvetlenül alkalmazandó egységes szabályrendszer meghatározása révén garantálja a személyes adatok szabad áramlását a tagállamok között és megerősíti a magánszemélyek bizalmát és biztonságát, amelyek a tényleges digitális egységes piac elengedhetetlen elemei. Ezért az e program keretében végrehajtott
  valamennyi fellépésnek
  ,
  amennyiben
  személyes adatok feldolgozásával
  jár
  ,
  teljes mértékben be kell tartania az említett rendeletet. A fellépéseknek
  támogatniuk kell
  különösen
  az
  olyan digitális technológiák fejlesztését, amelyek megfelelnek a beépített adatvédelemre vonatkozóan az említett
  rendelet
  által kötelezően előírt követelményeknek, és amennyiben
  a 
  feldolgozás elektronikus hírközlési adatokat tartalmaz, megfelelően be kell tartani a 2002/58/EK európai parlamenti
  és
  tanácsi irányelvet

   (1a).

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

41 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (41) | A programot a szellemi tulajdonjogok
  végelmének
  és
  érvényesítésének
  nemzetközi és uniós kereteinek teljes körű tiszteletben tartásával kell végrehajtani. A szellemi tulajdon hatékony védelme kulcsszerepet játszik az innovációban, tehát szükséges a program
  hatékony
  végrehajtásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(41)

A programot a szellemi tulajdonjogok
  végelmének
  és
  érvényesítésének
  nemzetközi és uniós kereteinek teljes körű tiszteletben tartásával kell végrehajtani. A szellemi tulajdon hatékony védelme kulcsszerepet játszik az innovációban, tehát szükséges a program
  hatékony
  végrehajtásához.

| (41) | A programot a szellemi tulajdonjogok
  védelme
  és
  érvényesítése
  nemzetközi és uniós kereteinek teljes körű tiszteletben tartásával kell végrehajtani. A szellemi tulajdon hatékony védelme kulcsszerepet játszik az innovációban
  és az európai hozzáadott érték megőrzésében
  , tehát szükséges a program
  eredményes
  végrehajtásához. |
| --- | --- |

(41)

A programot a szellemi tulajdonjogok
  védelme
  és
  érvényesítése
  nemzetközi és uniós kereteinek teljes körű tiszteletben tartásával kell végrehajtani. A szellemi tulajdon hatékony védelme kulcsszerepet játszik az innovációban
  és az európai hozzáadott érték megőrzésében
  , tehát szükséges a program
  eredményes
  végrehajtásához.

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

42 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (42) | Az
  e programot végrehajtó
  szerveknek be kell tartaniuk az uniós intézményekre vonatkozó rendelkezéseket
  ,
  valamint az információk – különösen a nem minősített bizalmas adatok és
  az
  EU-minősített adatok – kezelésére vonatkozó nemzeti jogszabályokat is
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42)

Az
  e programot végrehajtó
  szerveknek be kell tartaniuk az uniós intézményekre vonatkozó rendelkezéseket
  ,
  valamint az információk – különösen a nem minősített bizalmas adatok és
  az
  EU-minősített adatok – kezelésére vonatkozó nemzeti jogszabályokat is
  .

| (42) | Amennyiben az
  e programot végrehajtó
  szervek nem minősített érzékeny adatokat vagy EU-minősített adatokat kezelnek
  ,
  be kell tartaniuk
  az
  alkalmazandó uniós vagy nemzeti jogszabályokban rögzített adatkezelési rendelkezéseket
  . |
| --- | --- |

(42)

Amennyiben az
  e programot végrehajtó
  szervek nem minősített érzékeny adatokat vagy EU-minősített adatokat kezelnek
  ,
  be kell tartaniuk
  az
  alkalmazandó uniós vagy nemzeti jogszabályokban rögzített adatkezelési rendelkezéseket
  .

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

43 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (43) | A klímaváltozás elleni küzdelem fontosságának
  jelzésére
  , az Uniónak a Párizsi Megállapodás és az ENSZ fenntartható fejlesztési
  céljai iránti elkötelezettségével
  összhangban ez a program hozzájárul
  a főbb éghajlat-politikai intézkedésekhez
  és
  ahhoz
  , hogy összességében az uniós költségvetési kiadások
  legalább
  25 %-a járuljon hozzá az éghajlat-politikai célkitűzések teljesítéséhez (74). A 
  vonatkozó
  fellépések a program előkészítése és végrehajtása során
  kerülnek meghatározásra
  és a 
  megfelelő
  értékelések és felülvizsgálatok keretében
  ismételt megvizsgálásra
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(43)

A klímaváltozás elleni küzdelem fontosságának
  jelzésére
  , az Uniónak a Párizsi Megállapodás és az ENSZ fenntartható fejlesztési
  céljai iránti elkötelezettségével
  összhangban ez a program hozzájárul
  a főbb éghajlat-politikai intézkedésekhez
  és
  ahhoz
  , hogy összességében az uniós költségvetési kiadások
  legalább
  25 %-a járuljon hozzá az éghajlat-politikai célkitűzések teljesítéséhez (74). A 
  vonatkozó
  fellépések a program előkészítése és végrehajtása során
  kerülnek meghatározásra
  és a 
  megfelelő
  értékelések és felülvizsgálatok keretében
  ismételt megvizsgálásra
  .

| (43) | A klímaváltozás elleni küzdelem fontosságának
  megfelelően
  , az Uniónak a Párizsi Megállapodás és az ENSZ fenntartható fejlesztési
  céljainak végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségeivel
  összhangban ez a program hozzájárul
  az éghajlat-politikai intézkedések általános érvényesítéséhez
  és
  elősegíti
  , hogy összességében az uniós költségvetési kiadások 25 %-a járuljon hozzá az éghajlat-politikai célkitűzések teljesítéséhez (74). A 
  megfelelő
  fellépések
  meghatározása
  a program előkészítése és végrehajtása során
  történik,
  és a 
  vonatkozó
  értékelések és felülvizsgálatok keretében
  újraértékelik őket az említett kötelezettségvállalásoknak való teljes mértékű megfelelés biztosítása érdekében
  . |
| --- | --- |

(43)

A klímaváltozás elleni küzdelem fontosságának
  megfelelően
  , az Uniónak a Párizsi Megállapodás és az ENSZ fenntartható fejlesztési
  céljainak végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségeivel
  összhangban ez a program hozzájárul
  az éghajlat-politikai intézkedések általános érvényesítéséhez
  és
  elősegíti
  , hogy összességében az uniós költségvetési kiadások 25 %-a járuljon hozzá az éghajlat-politikai célkitűzések teljesítéséhez (74). A 
  megfelelő
  fellépések
  meghatározása
  a program előkészítése és végrehajtása során
  történik,
  és a 
  vonatkozó
  értékelések és felülvizsgálatok keretében
  újraértékelik őket az említett kötelezettségvállalásoknak való teljes mértékű megfelelés biztosítása érdekében
  .

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

44 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (44) | E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni a munkaprogramok elfogadására, annak érdekében, hogy a program célkitűzései az Unió és a tagállamok prioritásaival összhangban teljesüljenek, ugyanakkor az Unió és a tagállamok közös fellépésének következetessége, átláthatósága és folyamatossága ne csorbuljon. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet

   (75)

  4. cikkében hivatkozott tanácsadói eljárással összhangban kell gyakorolni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(44)

E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni a munkaprogramok elfogadására, annak érdekében, hogy a program célkitűzései az Unió és a tagállamok prioritásaival összhangban teljesüljenek, ugyanakkor az Unió és a tagállamok közös fellépésének következetessége, átláthatósága és folyamatossága ne csorbuljon. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet

   (75)

  4. cikkében hivatkozott tanácsadói eljárással összhangban kell gyakorolni.

törölve

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

45 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (45) | A munkaprogramokat
  elméletben
  ,
  általában kétévente
  ,
  többéves munkaprogramként
  vagy, amennyiben a program végrehajtásához kapcsolódó igények ezt indokolják,
  éves munkaprogramkén
  kell elfogadni. Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és a végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek elérni a tevékenységek egyedi célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen a kontrollok költségeit, az adminisztratív terheket és meg nem felelés várható kockázatát. Ennek részét képezi az egyösszegű átalányok, átalánydíjak és egységköltségek, valamint a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében hivatkozott költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazásának a mérlegelése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(45)

A munkaprogramokat
  elméletben
  ,
  általában kétévente
  ,
  többéves munkaprogramként
  vagy, amennyiben a program végrehajtásához kapcsolódó igények ezt indokolják,
  éves munkaprogramkén
  kell elfogadni. Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és a végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek elérni a tevékenységek egyedi célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen a kontrollok költségeit, az adminisztratív terheket és meg nem felelés várható kockázatát. Ennek részét képezi az egyösszegű átalányok, átalánydíjak és egységköltségek, valamint a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében hivatkozott költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazásának a mérlegelése.

| (45) | A munkaprogramokat
  úgy kell elfogadni
  ,
  hogy az Unió és a tagállamok prioritásaival összhangban teljesüljenek a program célkitűzései
  ,
  ugyanakkor az Unió és a tagállamok közös fellépésének következetessége, átláthatósága és folyamatossága ne csorbuljon. A munkaprogramokat elvben kétévente
  vagy, amennyiben a program végrehajtásához kapcsolódó igények ezt indokolják,
  évente
  kell elfogadni. Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és a végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek elérni a tevékenységek egyedi célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen a kontrollok költségeit, az adminisztratív terheket és
  a
  meg nem felelés várható kockázatát. Ennek részét képezi az egyösszegű átalányok, átalánydíjak és egységköltségek, valamint a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében hivatkozott költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazásának a mérlegelése. |
| --- | --- |

(45)

A munkaprogramokat
  úgy kell elfogadni
  ,
  hogy az Unió és a tagállamok prioritásaival összhangban teljesüljenek a program célkitűzései
  ,
  ugyanakkor az Unió és a tagállamok közös fellépésének következetessége, átláthatósága és folyamatossága ne csorbuljon. A munkaprogramokat elvben kétévente
  vagy, amennyiben a program végrehajtásához kapcsolódó igények ezt indokolják,
  évente
  kell elfogadni. Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és a végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek elérni a tevékenységek egyedi célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen a kontrollok költségeit, az adminisztratív terheket és
  a
  meg nem felelés várható kockázatát. Ennek részét képezi az egyösszegű átalányok, átalánydíjak és egységköltségek, valamint a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében hivatkozott költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazásának a mérlegelése.

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

46 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (46) | a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290.
  cikkének megfelelően
  jogi aktusokat fogadjon el a II. melléklet módosítására vonatkozóan a mutatók felülvizsgálata és/vagy kiegészítése céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(46)

a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290.
  cikkének megfelelően
  jogi aktusokat fogadjon el a II. melléklet módosítására vonatkozóan a mutatók felülvizsgálata és/vagy kiegészítése céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (46) | A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290.
  cikkével összhangban
  jogi aktusokat fogadjon el
  az I. és
  a II. melléklet módosítására vonatkozóan a mutatók felülvizsgálata és/vagy kiegészítése céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290.
  cikkével összhangban
  jogi aktusokat fogadjon el
  az I. és
  a II. melléklet módosítására vonatkozóan a mutatók felülvizsgálata és/vagy kiegészítése céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

46 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (46a) | A Digitális Európa program hosszú távú finanszírozásának biztosítása, fenntartása és fejlesztése érdekében egyértelmű közös uniós szabályokra van szükség, amelyek a beruházások és az innováció előmozdítása, valamint a megfizethetőség megőrzése érdekében jövőorientáltak és serkentik a versenyt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(46a)

A Digitális Európa program hosszú távú finanszírozásának biztosítása, fenntartása és fejlesztése érdekében egyértelmű közös uniós szabályokra van szükség, amelyek a beruházások és az innováció előmozdítása, valamint a megfizethetőség megőrzése érdekében jövőorientáltak és serkentik a versenyt.

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

47 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (47) | Ez a rendelet
  tiszteletben
  tartja
  az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat és szem előtt
  tartja
  az abban rögzített elveket, nevezetesen a [8], [11], [16], [21], [35], [38] és [47] cikkekben foglalt személyes adatok védelméhez való jogot, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának jogát, a vállalkozás szabadságát, a megkülönböztetés tilalmát, az egészségügyet, fogyasztóvédelmet
  és
  a hatékony jogorvoslathoz
  való jogot
  és a tisztességes tárgyaláshoz való jogot. A 
  tagállamoknak e jogok és elvek tiszteletben tartásával kell alkalmazniuk ezt
  a 
  rendeletet
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(47)

Ez a rendelet
  tiszteletben
  tartja
  az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat és szem előtt
  tartja
  az abban rögzített elveket, nevezetesen a [8], [11], [16], [21], [35], [38] és [47] cikkekben foglalt személyes adatok védelméhez való jogot, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának jogát, a vállalkozás szabadságát, a megkülönböztetés tilalmát, az egészségügyet, fogyasztóvédelmet
  és
  a hatékony jogorvoslathoz
  való jogot
  és a tisztességes tárgyaláshoz való jogot. A 
  tagállamoknak e jogok és elvek tiszteletben tartásával kell alkalmazniuk ezt
  a 
  rendeletet
  .

| (47) | A program hatálya alá tartozó intézkedéseknek
  tiszteletben
  kell tartaniuk a különösen
  az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat és szem előtt
  kell tartaniuk
  az abban rögzített elveket, nevezetesen a [8], [11], [16], [21], [
  22], [
  35], [38]
  , [41]
  és [47] cikkekben foglalt
  , a
  személyes adatok védelméhez való jogot, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának jogát, a vállalkozás szabadságát, a megkülönböztetés tilalmát,
  a nyelvi sokszínűséget és az uniós nyelvek bármelyikén történő kommunikációhoz való jogot,
  az egészségügyet,
  a
  fogyasztóvédelmet
  , valamint
  a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes tárgyaláshoz való jogot.
  Ezen intézkedéseknek összhangban kell lenniük
  a 
  jogszabályi kötelezettségekkel – ideértve a nemzetközi jogi kötelezettségeket is –, a vonatkozó európai bizottsági határozatokkal, valamint az etikai elvekkel, amelyek
  a 
  kutatási integritás bárminemű megsértésének elkerülését is magukban foglalják
  . |
| --- | --- |

(47)

A program hatálya alá tartozó intézkedéseknek
  tiszteletben
  kell tartaniuk a különösen
  az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat és szem előtt
  kell tartaniuk
  az abban rögzített elveket, nevezetesen a [8], [11], [16], [21], [
  22], [
  35], [38]
  , [41]
  és [47] cikkekben foglalt
  , a
  személyes adatok védelméhez való jogot, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának jogát, a vállalkozás szabadságát, a megkülönböztetés tilalmát,
  a nyelvi sokszínűséget és az uniós nyelvek bármelyikén történő kommunikációhoz való jogot,
  az egészségügyet,
  a
  fogyasztóvédelmet
  , valamint
  a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes tárgyaláshoz való jogot.
  Ezen intézkedéseknek összhangban kell lenniük
  a 
  jogszabályi kötelezettségekkel – ideértve a nemzetközi jogi kötelezettségeket is –, a vonatkozó európai bizottsági határozatokkal, valamint az etikai elvekkel, amelyek
  a 
  kutatási integritás bárminemű megsértésének elkerülését is magukban foglalják
  .

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

47 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (47a) | Az Európai Bizottság 2018. áprilisi közleményében (1a) kötelezettséget vállalt arra, hogy keretrendszert hoz létre az érdekelt felek és a szakértők számára annak érdekében, hogy a tudomány és az új technológiák etikai kérdéseit vizsgáló európai csoporttal együttműködésben kidolgozzák a mesterséges intelligenciára vonatkozó iránymutatások tervezetét.
  Az Európai Bizottság támogatni fogja a nemzeti és uniós szintű fogyasztói szervezeteket és adatvédelmi felügyeleti hatóságokat, hogy az Európai Fogyasztói Tanácsadó Csoport és az Európai Adatvédelmi Testület bevonásával elősegítsék a mesterséges intelligencián alapuló alkalmazások megértését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(47a)

Az Európai Bizottság 2018. áprilisi közleményében (1a) kötelezettséget vállalt arra, hogy keretrendszert hoz létre az érdekelt felek és a szakértők számára annak érdekében, hogy a tudomány és az új technológiák etikai kérdéseit vizsgáló európai csoporttal együttműködésben kidolgozzák a mesterséges intelligenciára vonatkozó iránymutatások tervezetét.
  Az Európai Bizottság támogatni fogja a nemzeti és uniós szintű fogyasztói szervezeteket és adatvédelmi felügyeleti hatóságokat, hogy az Európai Fogyasztói Tanácsadó Csoport és az Európai Adatvédelmi Testület bevonásával elősegítsék a mesterséges intelligencián alapuló alkalmazások megértését.

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

48 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (48) | Azok a harmadik országok, melyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai, részt vehetnek az uniós programokban az EGT-megállapodás meghatározott együttműködés keretében, amennyiben a megállapodás alapján hozott határozat rendelkezik a programok végrehajtásáról. E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia az engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Számvevőszék számára a hatáskörük hiánytalan gyakorlásához szükséges jogok és hozzáférés biztosításáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(48)

Azok a harmadik országok, melyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai, részt vehetnek az uniós programokban az EGT-megállapodás meghatározott együttműködés keretében, amennyiben a megállapodás alapján hozott határozat rendelkezik a programok végrehajtásáról. E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia az engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Számvevőszék számára a hatáskörük hiánytalan gyakorlásához szükséges jogok és hozzáférés biztosításáról.

törölve

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a rendelet létrehozza a Digitális Európa programot (a továbbiakban: a program). | Ez a rendelet létrehozza a Digitális Európa programot (a továbbiakban: a program)
  , amelyet a 2021. január 1. és 2027. december 31. közötti időszakra vonatkozóan kell végrehajtani
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez a rendelet létrehozza a Digitális Európa programot (a továbbiakban: a program).

Ez a rendelet létrehozza a Digitális Európa programot (a továbbiakban: a program)
  , amelyet a 2021. január 1. és 2027. december 31. közötti időszakra vonatkozóan kell végrehajtani
  .

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | „Digitális
  innovációs központ”: a program keretében feladatok elvégzésére kijelölt vagy nyílt versenyeljárásban kiválasztott jogi személy, amely az ipar digitális átalakulásának elősegítése érdekében különösen a technológiai szakértelemhez és a kísérleti létesítményekhez – mint például a berendezések és szoftvereszközök – biztosít hozzáférést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

„Digitális
  innovációs központ”: a program keretében feladatok elvégzésére kijelölt vagy nyílt versenyeljárásban kiválasztott jogi személy, amely az ipar digitális átalakulásának elősegítése érdekében különösen a technológiai szakértelemhez és a kísérleti létesítményekhez – mint például a berendezések és szoftvereszközök – biztosít hozzáférést.

| e) | „Európai digitális
  innovációs központ”: a program keretében feladatok elvégzésére kijelölt vagy nyílt
  és átlátható
  versenyeljárásban kiválasztott
  , meglévő vagy új
  jogi személy
  vagy jogi személyek alkotta konzorcium
  , amely az ipar digitális átalakulásának elősegítése érdekében különösen a technológiai szakértelemhez és a kísérleti létesítményekhez – mint például a berendezések és szoftvereszközök – biztosít hozzáférést
  , és megkönnyíti a finanszírozáshoz való hozzáférést. Az európai digitális innovációs központoknak nyitottaknak kell lenniük minden vállalkozás előtt, azok formájától és méretétől függetlenül, különösen a kkv-k, a felfutóban lévő innovatív vállalkozások és a közigazgatási szervek előtt az Unió egészében.



  Az európai digitális innovációs központok egyablakos ügyintézőhelyként működnek, ahol a vállalkozások – különösen a kkv-k, az induló innovatív vállalkozások és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok – segítséget kaphatnak vállalkozásuk, termelési folyamataik, termékeik és szolgáltatásaik digitális technológia révén történő tökéletesítéséhez, ami hozzáadott értéket eredményezhet. A központok Unió-szerte létrehoznak egy decentralizált hálózatot, amely támogatást nyújt a vállalkozásoknak ahhoz, hogy biztosítani tudják, hogy munkavállalóik készségei megfeleljenek a rendelkezésre álló digitális technológiák kezeléséhez szükséges szaktudásnak. A központok koordinációt folytatnak az oktatási szolgáltatókkal is annak érdekében, hogy támogassák a hallgatók képzését és a munkavállalók munkahelyi képzését. |
| --- | --- |

e)

„Európai digitális
  innovációs központ”: a program keretében feladatok elvégzésére kijelölt vagy nyílt
  és átlátható
  versenyeljárásban kiválasztott
  , meglévő vagy új
  jogi személy
  vagy jogi személyek alkotta konzorcium
  , amely az ipar digitális átalakulásának elősegítése érdekében különösen a technológiai szakértelemhez és a kísérleti létesítményekhez – mint például a berendezések és szoftvereszközök – biztosít hozzáférést
  , és megkönnyíti a finanszírozáshoz való hozzáférést. Az európai digitális innovációs központoknak nyitottaknak kell lenniük minden vállalkozás előtt, azok formájától és méretétől függetlenül, különösen a kkv-k, a felfutóban lévő innovatív vállalkozások és a közigazgatási szervek előtt az Unió egészében.

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fa) | „médiaműveltség”: azoknak az analitikai készségeknek az összessége, amelyek szükségesek a digitális világban való eligazodáshoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

fa)

„médiaműveltség”: azoknak az analitikai készségeknek az összessége, amelyek szükségesek a digitális világban való eligazodáshoz.

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – f b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fb) | „Európai partnerség”: olyan kezdeményezés, amelynek keretében az Unió magán és/vagy közszektorbeli partnerekkel (például ipari szereplőkkel, kutatószervezetekkel, helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű, közfeladatot ellátó szervekkel, illetve civil társadalmi szervezetekkel, köztük alapítványokkal és kkv-k érdekképviseleti szervezeteivel) együtt vállalja a digitális innovációval és a technológiai telepítéssel kapcsolatos tevékenységek – többek között a piaci bevezetéshez, valamint a jogszabályokban vagy a szakpolitikákban való megjelenéshez kapcsolódó tevékenységek – fejlesztésének és végrehajtásának közös támogatását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

fb)

„Európai partnerség”: olyan kezdeményezés, amelynek keretében az Unió magán és/vagy közszektorbeli partnerekkel (például ipari szereplőkkel, kutatószervezetekkel, helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű, közfeladatot ellátó szervekkel, illetve civil társadalmi szervezetekkel, köztük alapítványokkal és kkv-k érdekképviseleti szervezeteivel) együtt vállalja a digitális innovációval és a technológiai telepítéssel kapcsolatos tevékenységek – többek között a piaci bevezetéshez, valamint a jogszabályokban vagy a szakpolitikákban való megjelenéshez kapcsolódó tevékenységek – fejlesztésének és végrehajtásának közös támogatását;

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – f c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fc) | „kis- és középvállalkozás” vagy „kkv”: a 2003/361/EK európai bizottsági ajánlás mellékletének 2. cikkében meghatározottak szerinti kis- és középvállalkozás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

fc)

„kis- és középvállalkozás” vagy „kkv”: a 2003/361/EK európai bizottsági ajánlás mellékletének 2. cikkében meghatározottak szerinti kis- és középvállalkozás;

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – f d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fd) | „konzorcium”: együttműködő vállalkozások olyan csoportja, amely az e program szerinti valamely tevékenység céljára jött létre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

fd)

„konzorcium”: együttműködő vállalkozások olyan csoportja, amely az e program szerinti valamely tevékenység céljára jött létre.

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A program általános célkitűzése a következő: az európai gazdaság és társadalom digitális átalakulásának támogatása és az ebből fakadó előnyök eljuttatása az európai polgárokhoz és vállalkozásokhoz. A program: | (1)   A program általános célkitűzése a következő: az európai gazdaság
  , ipar
  és társadalom digitális átalakulásának támogatása és
  felgyorsítása, és
  az ebből fakadó előnyök eljuttatása az európai polgárokhoz
  , a közigazgatási szervekhez
  és
  a
  vállalkozásokhoz
  , valamint az Európai Unió stratégiai autonómiájának és kohéziójának megszilárdítása, továbbá a versenyképesség biztosítása és a digitális szakadék csökkentése
  . A program: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A program általános célkitűzése a következő: az európai gazdaság és társadalom digitális átalakulásának támogatása és az ebből fakadó előnyök eljuttatása az európai polgárokhoz és vállalkozásokhoz. A program:

(1)   A program általános célkitűzése a következő: az európai gazdaság
  , ipar
  és társadalom digitális átalakulásának támogatása és
  felgyorsítása, és
  az ebből fakadó előnyök eljuttatása az európai polgárokhoz
  , a közigazgatási szervekhez
  és
  a
  vállalkozásokhoz
  , valamint az Európai Unió stratégiai autonómiájának és kohéziójának megszilárdítása, továbbá a versenyképesség biztosítása és a digitális szakadék csökkentése
  . A program:

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – b pont

3 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | növeli hozzáférhetőségüket és elterjedtségüket a közérdekű területeken és a 
  magánszektorban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

növeli hozzáférhetőségüket és elterjedtségüket a közérdekű területeken és a 
  magánszektorban.

magánszektorban.

| b) | növeli hozzáférhetőségüket és elterjedtségüket a 
  magánszektorban és a
  közérdekű területeken
  , támogatva a digitális átalakulást
  és
  biztosítva
  a 
  technológiákhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

b)

növeli hozzáférhetőségüket és elterjedtségüket a 
  magánszektorban és a
  közérdekű területeken
  , támogatva a digitális átalakulást
  és
  biztosítva
  a 
  technológiákhoz való hozzáférést;

magánszektorban és a

, támogatva a digitális átalakulást

biztosítva

technológiákhoz való hozzáférést;

Módosítás 76

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – a pont

4 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | integrált
  , világszínvonalú, exaszintű (77) szuperszámítógépes és adat-infrastruktúra tel epítése, uniós szintű összehangolása és működtetése az Unióban, amely állami és magánfelhasználók számára, valamint állami
  finanszírozású
  kutatások céljaira
  nem kereskedelmi alapon
  lesz hozzáférhető; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

integrált
  , világszínvonalú, exaszintű (77) szuperszámítógépes és adat-infrastruktúra tel epítése, uniós szintű összehangolása és működtetése az Unióban, amely állami és magánfelhasználók számára, valamint állami
  finanszírozású
  kutatások céljaira
  nem kereskedelmi alapon
  lesz hozzáférhető;

integrált

77

finanszírozású

nem kereskedelmi alapon

| a) | interoperábilis
  , világszínvonalú, exaszintű (77) szuperszámítógépes és adat-infrastruktúra telepítése, uniós szintű összehangolása és működtetése az Unióban, amely állami és magánfelhasználók számára, valamint állami
  és magánfinanszírozású
  kutatások céljaira lesz hozzáférhető; |
| --- | --- |

a)

interoperábilis
  , világszínvonalú, exaszintű (77) szuperszámítógépes és adat-infrastruktúra telepítése, uniós szintű összehangolása és működtetése az Unióban, amely állami és magánfelhasználók számára, valamint állami
  és magánfinanszírozású
  kutatások céljaira lesz hozzáférhető;

interoperábilis

77

és magánfinanszírozású

Módosítás 77

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b pont

4 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | kutatás és innováció révén előálló, felhasználásra kész/működőképes technológiák telepítése annak érdekében, hogy Uniós szinten integrált nagy teljesítményű számítógépes ökoszisztéma jöjjön létre, amely lefedi a tudományos és ipari értéklánc valamennyi szegmensét, beleértve a hardvert, a szoftvert, az alkalmazásokat, a szolgáltatásokat, az összekapcsolásokat és a digitális készségeket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

kutatás és innováció révén előálló, felhasználásra kész/működőképes technológiák telepítése annak érdekében, hogy Uniós szinten integrált nagy teljesítményű számítógépes ökoszisztéma jöjjön létre, amely lefedi a tudományos és ipari értéklánc valamennyi szegmensét, beleértve a hardvert, a szoftvert, az alkalmazásokat, a szolgáltatásokat, az összekapcsolásokat és a digitális készségeket;

| b) | kutatás és innováció révén előálló, felhasználásra kész/működőképes technológiák telepítése annak érdekében, hogy Uniós szinten integrált nagy teljesítményű számítógépes ökoszisztéma jöjjön létre, amely lefedi a tudományos és ipari értéklánc valamennyi szegmensét, beleértve a hardvert, a szoftvert, az alkalmazásokat, a szolgáltatásokat, az összekapcsolásokat és a digitális készségeket
  , és amely ugyanakkor garantálja az adatok nagy fokú biztonságát és védelmét
  ; |
| --- | --- |

b)

kutatás és innováció révén előálló, felhasználásra kész/működőképes technológiák telepítése annak érdekében, hogy Uniós szinten integrált nagy teljesítményű számítógépes ökoszisztéma jöjjön létre, amely lefedi a tudományos és ipari értéklánc valamennyi szegmensét, beleértve a hardvert, a szoftvert, az alkalmazásokat, a szolgáltatásokat, az összekapcsolásokat és a digitális készségeket
  , és amely ugyanakkor garantálja az adatok nagy fokú biztonságát és védelmét
  ;

, és amely ugyanakkor garantálja az adatok nagy fokú biztonságát és védelmét

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – c pont

4 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az exa utáni szintű (78) infrastruktúra telepítése és működtetése, ideértve a kvantum-számítástechnikai technológiákkal való integrációt, valamint a számítástechnika számára
  új kutatási infrastruktúrák kifejlesztése
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az exa utáni szintű (78) infrastruktúra telepítése és működtetése, ideértve a kvantum-számítástechnikai technológiákkal való integrációt, valamint a számítástechnika számára
  új kutatási infrastruktúrák kifejlesztése
  .

78

új kutatási infrastruktúrák kifejlesztése

| c) | az exa utáni szintű (78) infrastruktúra telepítése és működtetése, ideértve a kvantum-számítástechnikai technológiákkal való integrációt, valamint
  új kutatási infrastruktúrák kifejlesztése;
  a számítástechnika számára
  az ilyen telepítéshez szükséges hardverek és szoftverek unióbeli fejlesztések ösztönzése
  . |
| --- | --- |

c)

az exa utáni szintű (78) infrastruktúra telepítése és működtetése, ideértve a kvantum-számítástechnikai technológiákkal való integrációt, valamint
  új kutatási infrastruktúrák kifejlesztése;
  a számítástechnika számára
  az ilyen telepítéshez szükséges hardverek és szoftverek unióbeli fejlesztések ösztönzése
  .

78

új kutatási infrastruktúrák kifejlesztése;

az ilyen telepítéshez szükséges hardverek és szoftverek unióbeli fejlesztések ösztönzése

Módosítás 79

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az 1. sz. egyedi célkitűzés szerinti intézkedéseket elsősorban az Európai Bizottság által javasolt és a Miniszterek Tanácsa által 2018. június 25-én jóváhagyott közös vállalkozáson keresztül kell végrehajtani, az (EU) .../... európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (1a)

  összhangban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az 1. sz. egyedi célkitűzés szerinti intézkedéseket elsősorban az Európai Bizottság által javasolt és a Miniszterek Tanácsa által 2018. június 25-én jóváhagyott közös vállalkozáson keresztül kell végrehajtani, az (EU) .../... európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (1a)

  összhangban.

Módosítás 80

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – a pont

5 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a mesterséges intelligencia alapvető kapacitásainak, többek között az adatvédelmi jogszabályokkal összhangban lévő adatforrásoknak és algoritmuskönyvtáraknak a kiépítése és megerősítése az Unióban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a mesterséges intelligencia alapvető kapacitásainak, többek között az adatvédelmi jogszabályokkal összhangban lévő adatforrásoknak és algoritmuskönyvtáraknak a kiépítése és megerősítése az Unióban;

| a) | a mesterséges intelligencia alapvető kapacitásainak, többek között az adatvédelmi jogszabályokkal összhangban lévő adatforrásoknak és algoritmuskönyvtáraknak a kiépítése és megerősítése az Unióban
  . Az adatvédelmi jogszabályoknak megfelelően a mesterséges intelligencián alapuló megoldásoknak és rendelkezésre bocsátott forrásoknak be kell tartaniuk a beépített adatvédelem és -biztonság elvét
  ;
  valamint garantálniuk kell, hogy továbbra is az emberek állnak majd a mesterséges intelligencia fejlesztésének és telepítésének középpontjában, |
| --- | --- |

a)

a mesterséges intelligencia alapvető kapacitásainak, többek között az adatvédelmi jogszabályokkal összhangban lévő adatforrásoknak és algoritmuskönyvtáraknak a kiépítése és megerősítése az Unióban
  . Az adatvédelmi jogszabályoknak megfelelően a mesterséges intelligencián alapuló megoldásoknak és rendelkezésre bocsátott forrásoknak be kell tartaniuk a beépített adatvédelem és -biztonság elvét
  ;
  valamint garantálniuk kell, hogy továbbra is az emberek állnak majd a mesterséges intelligencia fejlesztésének és telepítésének középpontjában,

. Az adatvédelmi jogszabályoknak megfelelően a mesterséges intelligencián alapuló megoldásoknak és rendelkezésre bocsátott forrásoknak be kell tartaniuk a beépített adatvédelem és -biztonság elvét

valamint garantálniuk kell, hogy továbbra is az emberek állnak majd a mesterséges intelligencia fejlesztésének és telepítésének középpontjában,

Módosítás 81

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – b pont

5 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az ilyen kapacitásokhoz hozzáférés biztosítása valamennyi üzleti vállalkozás és közigazgatási
  szerv
  számára; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az ilyen kapacitásokhoz hozzáférés biztosítása valamennyi üzleti vállalkozás és közigazgatási
  szerv
  számára;

szerv

| b) | az ilyen kapacitásokhoz hozzáférés biztosítása valamennyi üzleti vállalkozás
  , különösen a kkv-k
  és
  az induló innovatív vállalkozások, valamint a
  közigazgatási
  szervek, többek között a nonprofit szervezetek, a kutatóintézetek és az egyetemek
  számára, |
| --- | --- |

b)

az ilyen kapacitásokhoz hozzáférés biztosítása valamennyi üzleti vállalkozás
  , különösen a kkv-k
  és
  az induló innovatív vállalkozások, valamint a
  közigazgatási
  szervek, többek között a nonprofit szervezetek, a kutatóintézetek és az egyetemek
  számára,

, különösen a kkv-k

az induló innovatív vállalkozások, valamint a

szervek, többek között a nonprofit szervezetek, a kutatóintézetek és az egyetemek

Módosítás 82

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

5 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | az ipari alkalmazások és a termelési rendszerek fejlesztése és megerősítése, a technológiák értékláncokba való integrálásának elősegítése, innovatív üzleti modellek kifejlesztése, valamint az innováció és az ipari felhasználás között eltelt idő lerövidítése; továbbá a mesterséges intelligencián alapuló megoldások bevezetésének előmozdítása a közérdekű területeken és a társadalomban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

az ipari alkalmazások és a termelési rendszerek fejlesztése és megerősítése, a technológiák értékláncokba való integrálásának elősegítése, innovatív üzleti modellek kifejlesztése, valamint az innováció és az ipari felhasználás között eltelt idő lerövidítése; továbbá a mesterséges intelligencián alapuló megoldások bevezetésének előmozdítása a közérdekű területeken és a társadalomban;

az ipari alkalmazások és a termelési rendszerek fejlesztése és megerősítése, a technológiák értékláncokba való integrálásának elősegítése, innovatív üzleti modellek kifejlesztése, valamint az innováció és az ipari felhasználás között eltelt idő lerövidítése; továbbá a mesterséges intelligencián alapuló megoldások bevezetésének előmozdítása a közérdekű területeken és a társadalomban;

Módosítás 83

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 a bekezdés (új)

5 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A mesterséges intelligenciára vonatkozó ezen egyedi célkitűzés szerinti intézkedéseket kizárólag az Európai Bizottság vagy egy végrehajtó ügynökség közvetlen irányításával, költség-haszon elemzés alapján kell végrehajtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A mesterséges intelligenciára vonatkozó ezen egyedi célkitűzés szerinti intézkedéseket kizárólag az Európai Bizottság vagy egy végrehajtó ügynökség közvetlen irányításával, költség-haszon elemzés alapján kell végrehajtani.

A mesterséges intelligenciára vonatkozó ezen egyedi célkitűzés szerinti intézkedéseket kizárólag az Európai Bizottság vagy egy végrehajtó ügynökség közvetlen irányításával, költség-haszon elemzés alapján kell végrehajtani.

Módosítás 84

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 b bekezdés (új)

5 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A 2. egyedi célkitűzés keretében végrehajtott intézkedéseknek összhangban kell állniuk az etikai alapelvekkel és a vonatkozó nemzeti, uniós és nemzetközi szabályozással, ideértve az Európai Unió Alapjogi Chartáját, valamint az emberi jogok európai egyezményét és annak kiegészítő jegyzőkönyveit is. A Bizottság a mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoport ajánlásainak figyelembevételével részletezni fogja a 2. egyedi célkitűzéshez kapcsolódóan megfogalmazott munkaprogramok etikai kérdéseire vonatkozó feltételeket. A felhívások vagy támogatási megállapodások tartalmazni fogják a munkaprogramokban megfogalmazottak szerinti vonatkozó feltételeket. Az egyes intézkedések értékelése során el fogják végezni az egyes projektek etikai felülvizsgálatát, és azok az intézkedések, amelyek etikailag nem elfogadhatóak vagy nem felelnek meg a megállapodás szerinti feltételeknek, nem lesznek jogosultak támogatásra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 2. egyedi célkitűzés keretében végrehajtott intézkedéseknek összhangban kell állniuk az etikai alapelvekkel és a vonatkozó nemzeti, uniós és nemzetközi szabályozással, ideértve az Európai Unió Alapjogi Chartáját, valamint az emberi jogok európai egyezményét és annak kiegészítő jegyzőkönyveit is. A Bizottság a mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoport ajánlásainak figyelembevételével részletezni fogja a 2. egyedi célkitűzéshez kapcsolódóan megfogalmazott munkaprogramok etikai kérdéseire vonatkozó feltételeket. A felhívások vagy támogatási megállapodások tartalmazni fogják a munkaprogramokban megfogalmazottak szerinti vonatkozó feltételeket. Az egyes intézkedések értékelése során el fogják végezni az egyes projektek etikai felülvizsgálatát, és azok az intézkedések, amelyek etikailag nem elfogadhatóak vagy nem felelnek meg a megállapodás szerinti feltételeknek, nem lesznek jogosultak támogatásra.

A 2. egyedi célkitűzés keretében végrehajtott intézkedéseknek összhangban kell állniuk az etikai alapelvekkel és a vonatkozó nemzeti, uniós és nemzetközi szabályozással, ideértve az Európai Unió Alapjogi Chartáját, valamint az emberi jogok európai egyezményét és annak kiegészítő jegyzőkönyveit is. A Bizottság a mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoport ajánlásainak figyelembevételével részletezni fogja a 2. egyedi célkitűzéshez kapcsolódóan megfogalmazott munkaprogramok etikai kérdéseire vonatkozó feltételeket. A felhívások vagy támogatási megállapodások tartalmazni fogják a munkaprogramokban megfogalmazottak szerinti vonatkozó feltételeket. Az egyes intézkedések értékelése során el fogják végezni az egyes projektek etikai felülvizsgálatát, és azok az intézkedések, amelyek etikailag nem elfogadhatóak vagy nem felelnek meg a megállapodás szerinti feltételeknek, nem lesznek jogosultak támogatásra.

Módosítás 85

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – a pont

6 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a tagállamokkal együtt a fejlett kiberbiztonsági berendezések, eszközök és adatinfrastruktúrák beszerzésének támogatása az adatvédelmi jogszabályok teljes körű tiszteletben tartásával; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a tagállamokkal együtt a fejlett kiberbiztonsági berendezések, eszközök és adatinfrastruktúrák beszerzésének támogatása az adatvédelmi jogszabályok teljes körű tiszteletben tartásával;

| a) | a tagállamokkal együtt a fejlett kiberbiztonsági berendezések, eszközök és adatinfrastruktúrák beszerzésének támogatása az
  európai szinten megvalósítandó egységesen magas szintű kiberbiztonság elérése érdekében, az
  adatvédelmi jogszabályok
  és az alapvető jogok
  teljes körű tiszteletben tartásával
  , az Európai Unió stratégiai autonómiájának biztosítása mellett. |
| --- | --- |

a)

a tagállamokkal együtt a fejlett kiberbiztonsági berendezések, eszközök és adatinfrastruktúrák beszerzésének támogatása az
  európai szinten megvalósítandó egységesen magas szintű kiberbiztonság elérése érdekében, az
  adatvédelmi jogszabályok
  és az alapvető jogok
  teljes körű tiszteletben tartásával
  , az Európai Unió stratégiai autonómiájának biztosítása mellett.

európai szinten megvalósítandó egységesen magas szintű kiberbiztonság elérése érdekében, az

és az alapvető jogok

, az Európai Unió stratégiai autonómiájának biztosítása mellett.

Módosítás 86

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – b pont

6 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a kiberbiztonsághoz kapcsolódó európai ismeretek, kapacitások és készségek legjobb felhasználásának támogatása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a kiberbiztonsághoz kapcsolódó európai ismeretek, kapacitások és készségek legjobb felhasználásának támogatása;

| b) | a kiberbiztonsághoz kapcsolódó európai ismeretek, kapacitások és készségek legjobb felhasználásának
  és fokozásának
  támogatása;
  valamint a legjobb gyakorlatok megosztása és elterjesztése; |
| --- | --- |

b)

a kiberbiztonsághoz kapcsolódó európai ismeretek, kapacitások és készségek legjobb felhasználásának
  és fokozásának
  támogatása;
  valamint a legjobb gyakorlatok megosztása és elterjesztése;

és fokozásának

valamint a legjobb gyakorlatok megosztása és elterjesztése;

Módosítás 87

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – c pont

6 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a legújabb kiberbiztonsági megoldások széles körű bevezetésének támogatása a gazdaságban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a legújabb kiberbiztonsági megoldások széles körű bevezetésének támogatása a gazdaságban;

| c) | a legújabb kiberbiztonsági megoldások széles körű bevezetésének támogatása a gazdaságban;
  különös figyelmet fordítva a közszolgáltatásokra és az alapvető gazdasági szereplőkre, például a kkv-kra; |
| --- | --- |

c)

a legújabb kiberbiztonsági megoldások széles körű bevezetésének támogatása a gazdaságban;
  különös figyelmet fordítva a közszolgáltatásokra és az alapvető gazdasági szereplőkre, például a kkv-kra;

különös figyelmet fordítva a közszolgáltatásokra és az alapvető gazdasági szereplőkre, például a kkv-kra;

Módosítás 88

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – d pont

6 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a tagállamok és a magánszektor megerősítése annak érdekében, hogy megfeleljenek a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (79). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a tagállamok és a magánszektor megerősítése annak érdekében, hogy megfeleljenek a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (79).

79

| d) | a tagállamok és a magánszektor
  képességeinek
  megerősítése annak
  elősegítése
  érdekében, hogy megfeleljenek a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (79)

  , többek között a szervezeteken belüli kiberbiztonsági kultúra fejlesztését célzó intézkedések révén
  . |
| --- | --- |

d)

a tagállamok és a magánszektor
  képességeinek
  megerősítése annak
  elősegítése
  érdekében, hogy megfeleljenek a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (79)

  , többek között a szervezeteken belüli kiberbiztonsági kultúra fejlesztését célzó intézkedések révén
  .

képességeinek

elősegítése

79

, többek között a szervezeteken belüli kiberbiztonsági kultúra fejlesztését célzó intézkedések révén

Módosítás 89

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

6 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | a kibertámadásokkal szembeni reziliencia erősítése, a kockázattudatosság és az alapvető biztonsági folyamatok ismeretének növelése a felhasználók, különösen a közigazgatási szervek, a kkv-k és az induló innovatív vállalkozások körében, annak biztosítása, hogy a vállalkozások megfeleljenek az alapvető biztonsági követelményeknek például az adatok és a kommunikáció végponttól végpontig terjedő titkosítása és a szoftverfrissítések tekintetében, valamint az alapvető biztonsági folyamatokkal és a kiberhigiéniával kapcsolatos, a beépített és alapértelmezett biztonságra vonatkozó ismeretek használatának ösztönzése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

a kibertámadásokkal szembeni reziliencia erősítése, a kockázattudatosság és az alapvető biztonsági folyamatok ismeretének növelése a felhasználók, különösen a közigazgatási szervek, a kkv-k és az induló innovatív vállalkozások körében, annak biztosítása, hogy a vállalkozások megfeleljenek az alapvető biztonsági követelményeknek például az adatok és a kommunikáció végponttól végpontig terjedő titkosítása és a szoftverfrissítések tekintetében, valamint az alapvető biztonsági folyamatokkal és a kiberhigiéniával kapcsolatos, a beépített és alapértelmezett biztonságra vonatkozó ismeretek használatának ösztönzése;

a kibertámadásokkal szembeni reziliencia erősítése, a kockázattudatosság és az alapvető biztonsági folyamatok ismeretének növelése a felhasználók, különösen a közigazgatási szervek, a kkv-k és az induló innovatív vállalkozások körében, annak biztosítása, hogy a vállalkozások megfeleljenek az alapvető biztonsági követelményeknek például az adatok és a kommunikáció végponttól végpontig terjedő titkosítása és a szoftverfrissítések tekintetében, valamint az alapvető biztonsági folyamatokkal és a kiberhigiéniával kapcsolatos, a beépített és alapértelmezett biztonságra vonatkozó ismeretek használatának ösztönzése;

Módosítás 90

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 a bekezdés (új)

6 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A kiberbiztonságra és bizalomra vonatkozó 3. egyedi célkitűzés szerinti intézkedéseket elsősorban az Európai Kiberbiztonsági Ipari, Technológiai és Kutatási Kompetenciaközponton és a Kiberbiztonsági Kompetenciahálózaton keresztül kell végrehajtani az [(EU) .../... európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (1a)

  ] megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A kiberbiztonságra és bizalomra vonatkozó 3. egyedi célkitűzés szerinti intézkedéseket elsősorban az Európai Kiberbiztonsági Ipari, Technológiai és Kutatási Kompetenciaközponton és a Kiberbiztonsági Kompetenciahálózaton keresztül kell végrehajtani az [(EU) .../... európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (1a)

  ] megfelelően.

A kiberbiztonságra és bizalomra vonatkozó 3. egyedi célkitűzés szerinti intézkedéseket elsősorban az Európai Kiberbiztonsági Ipari, Technológiai és Kutatási Kompetenciaközponton és a Kiberbiztonsági Kompetenciahálózaton keresztül kell végrehajtani az [(EU) .../... európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

1a

] megfelelően.

Módosítás 91

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

7 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Unió pénzügyi beavatkozása
  az
  4. sz. egyedi célkitűzés alapján. A „korszerű digitális készségek” támogatást biztosít a korszerű digitális készségek fejlesztéséhez a program keretében támogatott területeken, ezzel hozzájárul az
  Európában
  rendelkezésre álló tehetség bővítéséhez és előmozdítja a szakmai hozzáértés bővülését, különösen a nagy teljesítményű számítástechnika, nagy adathalmazok elemzése, a kiberbiztonság, a megosztott
  főkönyvi
  technológiák, a robotika
  és
  a mesterséges intelligencia területén. A pénzügyi beavatkozás célja a következő működési célkitűzések megvalósítása: | Az Unió pénzügyi beavatkozása
  a
  4. sz. egyedi célkitűzés alapján. A „Korszerű digitális készségek” támogatást biztosít a korszerű digitális készségek fejlesztéséhez a program keretében támogatott területeken, ezzel hozzájárul az
  Unióban
  rendelkezésre álló tehetség bővítéséhez és
  a digitális szakadék csökkentéséhez, és
  előmozdítja a szakmai hozzáértés bővülését,
  a nemek szempontjából kiegyensúlyozott módon,
  különösen a nagy teljesítményű számítástechnika,
  a
  nagy adathalmazok elemzése, a kiberbiztonság, a megosztott
  könyvelési
  technológiák, a robotika, a mesterséges intelligencia
  , a felhőalapú számítástechnika, a kommunikációs rendszerek és hálózatok és az adatvédelmi kompetenciák
  területén.
  A digitális technológiák és alkalmazások terén a munkaerőpiac és a szakosodás ösztönzése és javítása érdekében
  a pénzügyi beavatkozás célja a következő működési célkitűzések megvalósítása: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Unió pénzügyi beavatkozása
  az
  4. sz. egyedi célkitűzés alapján. A „korszerű digitális készségek” támogatást biztosít a korszerű digitális készségek fejlesztéséhez a program keretében támogatott területeken, ezzel hozzájárul az
  Európában
  rendelkezésre álló tehetség bővítéséhez és előmozdítja a szakmai hozzáértés bővülését, különösen a nagy teljesítményű számítástechnika, nagy adathalmazok elemzése, a kiberbiztonság, a megosztott
  főkönyvi
  technológiák, a robotika
  és
  a mesterséges intelligencia területén. A pénzügyi beavatkozás célja a következő működési célkitűzések megvalósítása:

az

Európában

főkönyvi

és

Az Unió pénzügyi beavatkozása
  a
  4. sz. egyedi célkitűzés alapján. A „Korszerű digitális készségek” támogatást biztosít a korszerű digitális készségek fejlesztéséhez a program keretében támogatott területeken, ezzel hozzájárul az
  Unióban
  rendelkezésre álló tehetség bővítéséhez és
  a digitális szakadék csökkentéséhez, és
  előmozdítja a szakmai hozzáértés bővülését,
  a nemek szempontjából kiegyensúlyozott módon,
  különösen a nagy teljesítményű számítástechnika,
  a
  nagy adathalmazok elemzése, a kiberbiztonság, a megosztott
  könyvelési
  technológiák, a robotika, a mesterséges intelligencia
  , a felhőalapú számítástechnika, a kommunikációs rendszerek és hálózatok és az adatvédelmi kompetenciák
  területén.
  A digitális technológiák és alkalmazások terén a munkaerőpiac és a szakosodás ösztönzése és javítása érdekében
  a pénzügyi beavatkozás célja a következő működési célkitűzések megvalósítása:

a

Unióban

a digitális szakadék csökkentéséhez, és

a nemek szempontjából kiegyensúlyozott módon,

a

könyvelési

, a felhőalapú számítástechnika, a kommunikációs rendszerek és hálózatok és az adatvédelmi kompetenciák

A digitális technológiák és alkalmazások terén a munkaerőpiac és a szakosodás ösztönzése és javítása érdekében

Módosítás 92

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – a pont

7 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | hosszú
  távú képzések
  és tanfolyamok
  tervezésének és megtartásának támogatása diákok, informatikai szakemberek és munkavállalók számára; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

hosszú
  távú képzések
  és tanfolyamok
  tervezésének és megtartásának támogatása diákok, informatikai szakemberek és munkavállalók számára;

hosszú

és tanfolyamok

| a) | magas színvonalú hosszú
  távú képzések
  – többek között vegyes tanulás –
  tervezésének és megtartásának támogatása diákok,
  tanárok, oktatók,
  informatikai szakemberek
  , kutatók
  és munkavállalók
  – többek között köztisztviselők és közalkalmazottak –
  számára
  , iskolákkal, egyetemekkel és kutatóközpontokkal együttműködve
  ; |
| --- | --- |

a)

magas színvonalú hosszú
  távú képzések
  – többek között vegyes tanulás –
  tervezésének és megtartásának támogatása diákok,
  tanárok, oktatók,
  informatikai szakemberek
  , kutatók
  és munkavállalók
  – többek között köztisztviselők és közalkalmazottak –
  számára
  , iskolákkal, egyetemekkel és kutatóközpontokkal együttműködve
  ;

magas színvonalú hosszú

– többek között vegyes tanulás –

tanárok, oktatók,

, kutatók

– többek között köztisztviselők és közalkalmazottak –

, iskolákkal, egyetemekkel és kutatóközpontokkal együttműködve

Módosítás 93

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – b pont

7 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | rövid
  távú képzések és tanfolyamok tervezésének és megtartásának támogatása vállalkozók,
  üzleti vezetők
  és munkavállalók számára; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

rövid
  távú képzések és tanfolyamok tervezésének és megtartásának támogatása vállalkozók,
  üzleti vezetők
  és munkavállalók számára;

rövid

üzleti vezetők

| b) | magas színvonalú rövid
  távú képzések és tanfolyamok
  – többek között vegyes tanulás –
  tervezésének és megtartásának támogatása
  , a
  vállalkozók, a 
  kisvállalkozások és az induló innovatív vállalkozások vezetői
  , a munkavállalók
  – többek között köztisztviselők és közalkalmazottak – és az önfoglalkoztatók
  számára; |
| --- | --- |

b)

magas színvonalú rövid
  távú képzések és tanfolyamok
  – többek között vegyes tanulás –
  tervezésének és megtartásának támogatása
  , a
  vállalkozók, a 
  kisvállalkozások és az induló innovatív vállalkozások vezetői
  , a munkavállalók
  – többek között köztisztviselők és közalkalmazottak – és az önfoglalkoztatók
  számára;

magas színvonalú rövid

– többek között vegyes tanulás –

, a

kisvállalkozások és az induló innovatív vállalkozások vezetői

– többek között köztisztviselők és közalkalmazottak – és az önfoglalkoztatók

Módosítás 94

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – c pont

7 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | munkahelyi
  gyakorlati képzés és szakmai gyakorlatok támogatása diákok, fiatal vállalkozók és diplomások számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

munkahelyi
  gyakorlati képzés és szakmai gyakorlatok támogatása diákok, fiatal vállalkozók és diplomások számára.

munkahelyi

| c) | magas színvonalú munkahelyi
  gyakorlati képzés
  – többek között vegyes tanulás –
  és szakmai gyakorlatok támogatása diákok, fiatal vállalkozók és diplomások számára. |
| --- | --- |

c)

magas színvonalú munkahelyi
  gyakorlati képzés
  – többek között vegyes tanulás –
  és szakmai gyakorlatok támogatása diákok, fiatal vállalkozók és diplomások számára.

magas színvonalú munkahelyi

– többek között vegyes tanulás –

Módosítás 95

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 a bekezdés (új)

7 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A korszerű digitális készségekre vonatkozó 4. sz. egyedi célkitűzés szerinti intézkedéseket elsősorban az Európai Bizottság közvetlen irányításával kell végrehajtani. Az európai digitális innovációs központok közvetítő szerepet tölthetnek be a képzési lehetőségek, a vállalatoknak nyújtandó tanácsadás és a tekintetben, hogy kapcsolatot tartanak a megfelelő kompetenciaközpontokkal annak érdekében, hogy biztosítsák a lehető legszélesebb körű földrajzi lefedettséget Unió-szerte. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A korszerű digitális készségekre vonatkozó 4. sz. egyedi célkitűzés szerinti intézkedéseket elsősorban az Európai Bizottság közvetlen irányításával kell végrehajtani. Az európai digitális innovációs központok közvetítő szerepet tölthetnek be a képzési lehetőségek, a vállalatoknak nyújtandó tanácsadás és a tekintetben, hogy kapcsolatot tartanak a megfelelő kompetenciaközpontokkal annak érdekében, hogy biztosítsák a lehető legszélesebb körű földrajzi lefedettséget Unió-szerte.

A korszerű digitális készségekre vonatkozó 4. sz. egyedi célkitűzés szerinti intézkedéseket elsősorban az Európai Bizottság közvetlen irányításával kell végrehajtani. Az európai digitális innovációs központok közvetítő szerepet tölthetnek be a képzési lehetőségek, a vállalatoknak nyújtandó tanácsadás és a tekintetben, hogy kapcsolatot tartanak a megfelelő kompetenciaközpontokkal annak érdekében, hogy biztosítsák a lehető legszélesebb körű földrajzi lefedettséget Unió-szerte.

Módosítás 96

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

8 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Unió pénzügyi beavatkozása az 5. sz. egyedi célkitűzés alapján. A telepítés, a digitális kapacitások legjobb felhasználása és interoperabilitás az alábbi operatív célkitűzések elérését szolgálja: | Az Unió pénzügyi beavatkozása az 5. sz. egyedi célkitűzés alapján. A Telepítés, a digitális kapacitások legjobb felhasználása és
  az
  interoperabilitás az alábbi operatív célkitűzések elérését szolgálja
  , kiegészítve a digitális infrastruktúrára vonatkozó intézkedéseket, a digitális szakadék csökkentése érdekében
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Unió pénzügyi beavatkozása az 5. sz. egyedi célkitűzés alapján. A telepítés, a digitális kapacitások legjobb felhasználása és interoperabilitás az alábbi operatív célkitűzések elérését szolgálja:

Az Unió pénzügyi beavatkozása az 5. sz. egyedi célkitűzés alapján. A Telepítés, a digitális kapacitások legjobb felhasználása és
  az
  interoperabilitás az alábbi operatív célkitűzések elérését szolgálja
  , kiegészítve a digitális infrastruktúrára vonatkozó intézkedéseket, a digitális szakadék csökkentése érdekében
  :

az

, kiegészítve a digitális infrastruktúrára vonatkozó intézkedéseket, a digitális szakadék csökkentése érdekében

Módosítás 97

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – a pont

8 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | annak biztosítása, hogy a közszféra és a közérdekű területek, mint például az egészségügy és a gondozás, az oktatás, az igazságszolgáltatás, a közlekedés, az energia, a kulturális és kreatív ágazatok, a legmodernebb digitális technológiákat tudják telepíteni és
  elérni,
  különösen a nagy teljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia és a kiberbiztonság terén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

annak biztosítása, hogy a közszféra és a közérdekű területek, mint például az egészségügy és a gondozás, az oktatás, az igazságszolgáltatás, a közlekedés, az energia, a kulturális és kreatív ágazatok, a legmodernebb digitális technológiákat tudják telepíteni és
  elérni,
  különösen a nagy teljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia és a kiberbiztonság terén;

elérni,

| a) | annak biztosítása, hogy a közszféra és a közérdekű területek – mint például az egészségügy és a gondozás, az oktatás, az igazságszolgáltatás, a közlekedés,
  a kommunikáció,
  az energia, a 
  környezetvédelem, a
  kulturális és kreatív ágazatok –,
  valamint az Unióban letelepedett vállalkozások
  a legmodernebb digitális technológiákat
  hatékonyan
  tudják telepíteni
  , elérni,
  és
  hogy az ilyen technológiák használatához szükséges készségeket képzések révén meg tudják szerezni
  különösen a nagy teljesítményű számítástechnika
  , a nyelvtechnológia
  , a mesterséges intelligencia és a kiberbiztonság terén; |
| --- | --- |

a)

annak biztosítása, hogy a közszféra és a közérdekű területek – mint például az egészségügy és a gondozás, az oktatás, az igazságszolgáltatás, a közlekedés,
  a kommunikáció,
  az energia, a 
  környezetvédelem, a
  kulturális és kreatív ágazatok –,
  valamint az Unióban letelepedett vállalkozások
  a legmodernebb digitális technológiákat
  hatékonyan
  tudják telepíteni
  , elérni,
  és
  hogy az ilyen technológiák használatához szükséges készségeket képzések révén meg tudják szerezni
  különösen a nagy teljesítményű számítástechnika
  , a nyelvtechnológia
  , a mesterséges intelligencia és a kiberbiztonság terén;

a kommunikáció,

környezetvédelem, a

valamint az Unióban letelepedett vállalkozások

hatékonyan

, elérni,

hogy az ilyen technológiák használatához szükséges készségeket képzések révén meg tudják szerezni

, a nyelvtechnológia

Módosítás 98

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – b pont

8 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | nemzeti és regionális fellépésekkel egymást kiegészítve transzeurópai interoperábilis digitális szolgáltatási infrastruktúrák (ideértve a kapcsolódó szolgáltatásokat) telepítése, működtetése és fenntartása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

nemzeti és regionális fellépésekkel egymást kiegészítve transzeurópai interoperábilis digitális szolgáltatási infrastruktúrák (ideértve a kapcsolódó szolgáltatásokat) telepítése, működtetése és fenntartása;

| b) | nemzeti és regionális fellépésekkel egymást kiegészítve
  a legmodernebb
  transzeurópai interoperábilis digitális szolgáltatási infrastruktúrák (ideértve a kapcsolódó szolgáltatásokat
  is
  ) telepítése, működtetése és fenntartása
  az Unió egészében
  ; |
| --- | --- |

b)

nemzeti és regionális fellépésekkel egymást kiegészítve
  a legmodernebb
  transzeurópai interoperábilis digitális szolgáltatási infrastruktúrák (ideértve a kapcsolódó szolgáltatásokat
  is
  ) telepítése, működtetése és fenntartása
  az Unió egészében
  ;

a legmodernebb

is

az Unió egészében

Módosítás 99

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – c pont

8 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | megoldások és keretek európai közigazgatások, üzleti vállalkozások és polgárok általi kifejlesztésének, aktualizálásának és felhasználásának támogatása, ideértve az interoperabilitási megoldások és keretek újbóli felhasználását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

megoldások és keretek európai közigazgatások, üzleti vállalkozások és polgárok általi kifejlesztésének, aktualizálásának és felhasználásának támogatása, ideértve az interoperabilitási megoldások és keretek újbóli felhasználását;

| c) | megoldások és keretek európai közigazgatások, üzleti vállalkozások és polgárok általi kifejlesztésének, aktualizálásának és felhasználásának támogatása, ideértve
  a nyílt forráskódú megoldások felhasználását és
  az interoperabilitási megoldások és keretek újbóli felhasználását; |
| --- | --- |

c)

megoldások és keretek európai közigazgatások, üzleti vállalkozások és polgárok általi kifejlesztésének, aktualizálásának és felhasználásának támogatása, ideértve
  a nyílt forráskódú megoldások felhasználását és
  az interoperabilitási megoldások és keretek újbóli felhasználását;

a nyílt forráskódú megoldások felhasználását és

Módosítás 100

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – d pont

8 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | hozzáférés nyújtása közigazgatási szervek számára a digitális technológiák teszteléséhez
  és
  kísérleti üzemeltetéséhez, ideértve ezek határokon átnyúló felhasználását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

hozzáférés nyújtása közigazgatási szervek számára a digitális technológiák teszteléséhez
  és
  kísérleti üzemeltetéséhez, ideértve ezek határokon átnyúló felhasználását;

és

| d) | hozzáférés nyújtása közigazgatási szervek számára a digitális technológiák teszteléséhez, kísérleti üzemeltetéséhez
  és kiterjesztéséhez
  , ideértve ezek határokon átnyúló felhasználását
  is
  ; |
| --- | --- |

d)

hozzáférés nyújtása közigazgatási szervek számára a digitális technológiák teszteléséhez, kísérleti üzemeltetéséhez
  és kiterjesztéséhez
  , ideértve ezek határokon átnyúló felhasználását
  is
  ;

és kiterjesztéséhez

is

Módosítás 101

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – e pont

8 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a fejlett digitális és kapcsolódó technológiák, ideértve különösen a nagy teljesítményű számítástechnikát, a mesterséges intelligenciát, a kiberbiztonságot és a jövőben megjelenő technológiákat, elterjedésének támogatása az uniós vállalkozások,
  nevezetesen
  KKV-k körében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a fejlett digitális és kapcsolódó technológiák, ideértve különösen a nagy teljesítményű számítástechnikát, a mesterséges intelligenciát, a kiberbiztonságot és a jövőben megjelenő technológiákat, elterjedésének támogatása az uniós vállalkozások,
  nevezetesen
  KKV-k körében;

nevezetesen

| e) | a fejlett digitális és kapcsolódó technológiák – ideértve különösen a nagy teljesítményű számítástechnikát, a mesterséges intelligenciát, a 
  megosztott könyvelési technológiákat, a
  kiberbiztonságot
  , az adatvédelmet, a felhőalapú számítástechnikát
  és
  az információkezelést, valamint
  a jövőben megjelenő technológiákat –, elterjedésének támogatása az uniós vállalkozások,
  többek között a
  kkv-k 
  és az induló innovatív vállalkozások
  körében; |
| --- | --- |

e)

a fejlett digitális és kapcsolódó technológiák – ideértve különösen a nagy teljesítményű számítástechnikát, a mesterséges intelligenciát, a 
  megosztott könyvelési technológiákat, a
  kiberbiztonságot
  , az adatvédelmet, a felhőalapú számítástechnikát
  és
  az információkezelést, valamint
  a jövőben megjelenő technológiákat –, elterjedésének támogatása az uniós vállalkozások,
  többek között a
  kkv-k 
  és az induló innovatív vállalkozások
  körében;

megosztott könyvelési technológiákat, a

, az adatvédelmet, a felhőalapú számítástechnikát

az információkezelést, valamint

többek között a

és az induló innovatív vállalkozások

Módosítás 102

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – f pont

8 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | interoperábilis digitális szolgáltatások tervezésének, tesztelésének, végrehajtásának és telepítésének támogatása az adatvezérelt újrahasznosítható megoldási platformok révén nyújtott uniós szintű közszolgáltatások terén, az innováció előmozdítása és közös keretek létrehozása annak érdekében, hogy az európai polgárok és üzleti vállalkozások számára a közigazgatási szolgáltatások teljes potenciálja rendelkezésre álljon; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

interoperábilis digitális szolgáltatások tervezésének, tesztelésének, végrehajtásának és telepítésének támogatása az adatvezérelt újrahasznosítható megoldási platformok révén nyújtott uniós szintű közszolgáltatások terén, az innováció előmozdítása és közös keretek létrehozása annak érdekében, hogy az európai polgárok és üzleti vállalkozások számára a közigazgatási szolgáltatások teljes potenciálja rendelkezésre álljon;

| f) | interoperábilis digitális szolgáltatások tervezésének,
  karbantartásának,
  tesztelésének, végrehajtásának és telepítésének támogatása az adatvezérelt újrahasznosítható megoldási platformok révén nyújtott uniós szintű közszolgáltatások terén, az innováció előmozdítása és közös keretek létrehozása annak érdekében, hogy az európai polgárok és üzleti vállalkozások számára a közigazgatási szolgáltatások teljes potenciálja rendelkezésre álljon; |
| --- | --- |

f)

interoperábilis digitális szolgáltatások tervezésének,
  karbantartásának,
  tesztelésének, végrehajtásának és telepítésének támogatása az adatvezérelt újrahasznosítható megoldási platformok révén nyújtott uniós szintű közszolgáltatások terén, az innováció előmozdítása és közös keretek létrehozása annak érdekében, hogy az európai polgárok és üzleti vállalkozások számára a közigazgatási szolgáltatások teljes potenciálja rendelkezésre álljon;

karbantartásának,

Módosítás 103

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – g pont

8 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | az Unió szintjén folyamatos kapacitás biztosítása a gyorsan változó digitális trendek megfigyelésére, elemzésére és a hozzájuk történő alkalmazkodásra, valamint a legjobb gyakorlatok megosztása és elterjesztése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

g)

az Unió szintjén folyamatos kapacitás biztosítása a gyorsan változó digitális trendek megfigyelésére, elemzésére és a hozzájuk történő alkalmazkodásra, valamint a legjobb gyakorlatok megosztása és elterjesztése;

| g) | az Unió szintjén folyamatos kapacitás biztosítása, hogy a digitális fejlődés élére állhassunk, továbbá a gyorsan változó digitális trendek megfigyelésére, elemzésére és a hozzájuk történő alkalmazkodásra, valamint a legjobb gyakorlatok megosztása és elterjesztése
  , továbbá a különböző nemzeti kezdeményezések közötti tapasztalatcsere elősegítése, ami az uniós szinten érintett valamennyi szereplő közötti állandó együttműködésnek köszönhetően a digitális társadalom fejlődéséhez vezet; |
| --- | --- |

g)

az Unió szintjén folyamatos kapacitás biztosítása, hogy a digitális fejlődés élére állhassunk, továbbá a gyorsan változó digitális trendek megfigyelésére, elemzésére és a hozzájuk történő alkalmazkodásra, valamint a legjobb gyakorlatok megosztása és elterjesztése
  , továbbá a különböző nemzeti kezdeményezések közötti tapasztalatcsere elősegítése, ami az uniós szinten érintett valamennyi szereplő közötti állandó együttműködésnek köszönhetően a digitális társadalom fejlődéséhez vezet;

, továbbá a különböző nemzeti kezdeményezések közötti tapasztalatcsere elősegítése, ami az uniós szinten érintett valamennyi szereplő közötti állandó együttműködésnek köszönhetően a digitális társadalom fejlődéséhez vezet;

Módosítás 104

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – h pont

8 cikk – 1 bekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | az együttműködés támogatása a megbízható infrastruktúrák európai ökoszisztémájának létrehozásában megosztott főkönyvi (pl. blokklánc) szolgáltatások és alkalmazások felhasználásával, ideértve az interoperabilitás és szabványosítás támogatását, valamint a határokon átnyúló uniós alkalmazások telepítésének szorgalmazását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

h)

az együttműködés támogatása a megbízható infrastruktúrák európai ökoszisztémájának létrehozásában megosztott főkönyvi (pl. blokklánc) szolgáltatások és alkalmazások felhasználásával, ideértve az interoperabilitás és szabványosítás támogatását, valamint a határokon átnyúló uniós alkalmazások telepítésének szorgalmazását;

| h) | az együttműködés támogatása
  többek között
  a megbízható infrastruktúrák európai ökoszisztémájának létrehozásában megosztott főkönyvi (pl. blokklánc) szolgáltatások és alkalmazások felhasználásával, ideértve az interoperabilitás és szabványosítás támogatását, valamint az adatokvédelmet és a fogyasztók biztonságát garantáló
  beépített biztonságon és adatvédelmen alapuló,
  határokon átnyúló uniós alkalmazások telepítésének szorgalmazását; |
| --- | --- |

h)

az együttműködés támogatása
  többek között
  a megbízható infrastruktúrák európai ökoszisztémájának létrehozásában megosztott főkönyvi (pl. blokklánc) szolgáltatások és alkalmazások felhasználásával, ideértve az interoperabilitás és szabványosítás támogatását, valamint az adatokvédelmet és a fogyasztók biztonságát garantáló
  beépített biztonságon és adatvédelmen alapuló,
  határokon átnyúló uniós alkalmazások telepítésének szorgalmazását;

többek között

beépített biztonságon és adatvédelmen alapuló,

Módosítás 105

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 a bekezdés (új)

8 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A digitális kapacitások legjobb felhasználására és az interoperabilitásra vonatkozó 5. sz. egyedi célkitűzés szerinti intézkedéseket elsősorban az Európai Bizottság közvetlen irányításával kell végrehajtani. Az európai digitális innovációs és kompetenciaközpontok közvetítő szerepet tölthetnek be. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A digitális kapacitások legjobb felhasználására és az interoperabilitásra vonatkozó 5. sz. egyedi célkitűzés szerinti intézkedéseket elsősorban az Európai Bizottság közvetlen irányításával kell végrehajtani. Az európai digitális innovációs és kompetenciaközpontok közvetítő szerepet tölthetnek be.

A digitális kapacitások legjobb felhasználására és az interoperabilitásra vonatkozó 5. sz. egyedi célkitűzés szerinti intézkedéseket elsősorban az Európai Bizottság közvetlen irányításával kell végrehajtani. Az európai digitális innovációs és kompetenciaközpontok közvetítő szerepet tölthetnek be.

Módosítás 106

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés

9 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A programnak a 2021 és 2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron 9 194 000 000  EUR. | (1)   A programnak a 2021 és 2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg
  2018. évi árakon 8 192 391 000  EUR (
  folyó áron 9 194 000 000  EUR). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A programnak a 2021 és 2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron 9 194 000 000  EUR.

(1)   A programnak a 2021 és 2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg
  2018. évi árakon 8 192 391 000  EUR (
  folyó áron 9 194 000 000  EUR).

Módosítás 107

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – a pont

9 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | legfeljebb
  2 698 240 000  EUR az 1 sz. egyedi célkitűzésre: nagy teljesítményű számítástechnika |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

legfeljebb
  2 698 240 000  EUR az 1 sz. egyedi célkitűzésre: nagy teljesítményű számítástechnika

legfeljebb

| a) | 2018. évi árakon legfeljebb 2 404 289 438 EUR (folyó áron
  2 698 240 000 EUR) az 1. sz. egyedi célkitűzésre: nagy teljesítményű számítástechnika |
| --- | --- |

a)

2018. évi árakon legfeljebb 2 404 289 438 EUR (folyó áron
  2 698 240 000 EUR) az 1. sz. egyedi célkitűzésre: nagy teljesítményű számítástechnika

2018. évi árakon legfeljebb 2 404 289 438 EUR (folyó áron

Módosítás 108

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – b pont

9 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | legfeljebb
  2 498 369 000 EUR a 2. sz. egyedi célkitűzésre: mesterséges intelligencia |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

legfeljebb
  2 498 369 000 EUR a 2. sz. egyedi célkitűzésre: mesterséges intelligencia

legfeljebb

| b) | 2018. évi árakon legfeljebb 2 226 192 703 EUR (folyó áron
  2 498 369 000 EUR) a 2. sz. egyedi célkitűzésre: mesterséges intelligencia |
| --- | --- |

b)

2018. évi árakon legfeljebb 2 226 192 703 EUR (folyó áron
  2 498 369 000 EUR) a 2. sz. egyedi célkitűzésre: mesterséges intelligencia

2018. évi árakon legfeljebb 2 226 192 703 EUR (folyó áron

Módosítás 109

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – c pont

9 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | legfeljebb
  1 998 696 000  EUR a 3. sz. egyedi célkitűzésre: kiberbiztonság és bizalom |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

legfeljebb
  1 998 696 000  EUR a 3. sz. egyedi célkitűzésre: kiberbiztonság és bizalom

legfeljebb

| c) | 2018. évi árakon legfeljebb 1 780 954 875 EUR (folyó áron
  1 998 696 000 EUR) a 3. sz. egyedi célkitűzésre: kiberbiztonság és bizalom |
| --- | --- |

c)

2018. évi árakon legfeljebb 1 780 954 875 EUR (folyó áron
  1 998 696 000 EUR) a 3. sz. egyedi célkitűzésre: kiberbiztonság és bizalom

2018. évi árakon legfeljebb 1 780 954 875 EUR (folyó áron

Módosítás 110

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – d pont

9 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | legfeljebb
  699 543 000  EUR a 4. sz. egyedi célkitűzésre: korszerű digitális készségek |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

legfeljebb
  699 543 000  EUR a 4. sz. egyedi célkitűzésre: korszerű digitális készségek

legfeljebb

| d) | 2018. évi árakon legfeljebb 623 333 672 EUR (folyó áron
  699 543 000 EUR) a 4. sz. egyedi célkitűzésre: korszerű digitális készségek |
| --- | --- |

d)

2018. évi árakon legfeljebb 623 333 672 EUR (folyó áron
  699 543 000 EUR) a 4. sz. egyedi célkitűzésre: korszerű digitális készségek

2018. évi árakon legfeljebb 623 333 672 EUR (folyó áron

Módosítás 111

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – e pont

9 cikk – 2 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | legfeljebb
  1 299 152 000  EUR az 5. sz. egyedi célkitűzésre:
  telepítés,
  a digitális kapacitások legjobb felhasználása és interoperabilitás |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

legfeljebb
  1 299 152 000  EUR az 5. sz. egyedi célkitűzésre:
  telepítés,
  a digitális kapacitások legjobb felhasználása és interoperabilitás

legfeljebb

telepítés,

| e) | 2018. évi árakon legfeljebb 1 157 620 312 EUR (folyó áron
  1 299 152 000 EUR) az 5. sz. egyedi célkitűzésre: a digitális kapacitások legjobb felhasználása és interoperabilitás |
| --- | --- |

e)

2018. évi árakon legfeljebb 1 157 620 312 EUR (folyó áron
  1 299 152 000 EUR) az 5. sz. egyedi célkitűzésre: a digitális kapacitások legjobb felhasználása és interoperabilitás

2018. évi árakon legfeljebb 1 157 620 312 EUR (folyó áron

Módosítás 112

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 5 bekezdés

9 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A tagállamok részére megosztott irányítás keretében allokált források a tagállamok kérésére átcsoportosíthatók a programra. A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül vagy 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre Ezeket a forrásokat lehetőség szerint az érintett tagállam javára kell felhasználni. | (5)   A tagállamok részére megosztott irányítás keretében allokált források a tagállamok kérésére átcsoportosíthatók a programra. A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül vagy 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre Ezeket a forrásokat lehetőség szerint
  a lehető legnagyobb mértékben
  az érintett tagállam javára kell felhasználni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A tagállamok részére megosztott irányítás keretében allokált források a tagállamok kérésére átcsoportosíthatók a programra. A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül vagy 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre Ezeket a forrásokat lehetőség szerint az érintett tagállam javára kell felhasználni.

(5)   A tagállamok részére megosztott irányítás keretében allokált források a tagállamok kérésére átcsoportosíthatók a programra. A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül vagy 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre Ezeket a forrásokat lehetőség szerint
  a lehető legnagyobb mértékben
  az érintett tagállam javára kell felhasználni.

Módosítás 113

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

10 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A program nyitott az alábbiak részvételére: | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A program nyitott az alábbiak részvételére:

A program nyitott az alábbiak részvételére:

törölve

törölve

Módosítás 114

Módosítás 114

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

10 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | azon
  Európai Szabadkereskedelmi Társuláshoz tartozó országok, amelyek az Európai Gazdasági Térség tagjai, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban megállapított feltételeknek megfelelően; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)

azon
  Európai Szabadkereskedelmi Társuláshoz tartozó országok, amelyek az Európai Gazdasági Térség tagjai, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban megállapított feltételeknek megfelelően;

azon

| (1) | A program azon
  Európai Szabadkereskedelmi Társuláshoz tartozó országok
  számára áll nyitva
  , amelyek az Európai Gazdasági Térség tagjai, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban megállapított feltételeknek megfelelően; |
| --- | --- |

(1)

A program azon
  Európai Szabadkereskedelmi Társuláshoz tartozó országok
  számára áll nyitva
  , amelyek az Európai Gazdasági Térség tagjai, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban megállapított feltételeknek megfelelően;

A program azon

számára áll nyitva

Módosítás 115

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

10 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Csatlakozó országok, tagjelölt
  országok
  és potenciális tagjelöltek uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel
  ,
  valamint az Unió és
  az
  említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)

Csatlakozó országok, tagjelölt
  országok
  és potenciális tagjelöltek uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel
  ,
  valamint az Unió és
  az
  említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban;

Csatlakozó országok, tagjelölt

és potenciális tagjelöltek uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel

valamint az Unió és

említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban;

| (2) | A programhoz az (1) bekezdésben nem említett harmadik
  országok
  teljes vagy részleges társulásának az egyedi célkitűzések eseti értékelésén kell alapulnia, a harmadik ország bármely uniós programban való részvételét szabályozó egyedi megállapodásban meghatározott feltételeknek megfelelően
  ,
  feltéve, hogy ez
  az
  egyedi megállapodás teljes mértékben tiszteletben tartja a következő kritériumokat: |
| --- | --- |

(2)

A programhoz az (1) bekezdésben nem említett harmadik
  országok
  teljes vagy részleges társulásának az egyedi célkitűzések eseti értékelésén kell alapulnia, a harmadik ország bármely uniós programban való részvételét szabályozó egyedi megállapodásban meghatározott feltételeknek megfelelően
  ,
  feltéve, hogy ez
  az
  egyedi megállapodás teljes mértékben tiszteletben tartja a következő kritériumokat:

A programhoz az (1) bekezdésben nem említett harmadik

teljes vagy részleges társulásának az egyedi célkitűzések eseti értékelésén kell alapulnia, a harmadik ország bármely uniós programban való részvételét szabályozó egyedi megállapodásban meghatározott feltételeknek megfelelően

feltéve, hogy ez

egyedi megállapodás teljes mértékben tiszteletben tartja a következő kritériumokat:

| | — | a harmadik ország részvétele az Unió érdekében áll; |
| --- | --- | --- |

—

a harmadik ország részvétele az Unió érdekében áll;

a harmadik ország részvétele az Unió érdekében áll;

| | — | a részvétel hozzájárul a 3. cikkben megállapított célkitűzések teljesítéséhez; |
| --- | --- | --- |

—

a részvétel hozzájárul a 3. cikkben megállapított célkitűzések teljesítéséhez;

a részvétel hozzájárul a 3. cikkben megállapított célkitűzések teljesítéséhez;

| | — | a részvétel nem vet fel biztonsági aggályokat, és teljes mértékben tiszteletben tartja a 12. cikkben megállapított vonatkozó biztonsági követelményeket; |
| --- | --- | --- |

—

a részvétel nem vet fel biztonsági aggályokat, és teljes mértékben tiszteletben tartja a 12. cikkben megállapított vonatkozó biztonsági követelményeket;

a részvétel nem vet fel biztonsági aggályokat, és teljes mértékben tiszteletben tartja a 12. cikkben megállapított vonatkozó biztonsági követelményeket;

| | — | a megállapodás méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a neki biztosított juttatások tekintetében; |
| --- | --- | --- |

—

a megállapodás méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a neki biztosított juttatások tekintetében;

a megállapodás méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a neki biztosított juttatások tekintetében;

| | — | a megállapodás meghatározza a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyes programokhoz és azok adminisztratív költségeihez való pénzügyi hozzájárulás kiszámítását. Ezek a hozzájárulások [az új költségvetési rendelet] [21. cikkének (5) bekezdésével] összhangban címzett bevételt képeznek; |
| --- | --- | --- |

—

a megállapodás meghatározza a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyes programokhoz és azok adminisztratív költségeihez való pénzügyi hozzájárulás kiszámítását. Ezek a hozzájárulások [az új költségvetési rendelet] [21. cikkének (5) bekezdésével] összhangban címzett bevételt képeznek;

a megállapodás meghatározza a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyes programokhoz és azok adminisztratív költségeihez való pénzügyi hozzájárulás kiszámítását. Ezek a hozzájárulások [az új költségvetési rendelet] [21. cikkének (5) bekezdésével] összhangban címzett bevételt képeznek;

| | — | a megállapodás nem ruház a harmadik országra semmilyen, a programmal kapcsolatos döntéshozatali hatáskört; |
| --- | --- | --- |

—

a megállapodás nem ruház a harmadik országra semmilyen, a programmal kapcsolatos döntéshozatali hatáskört;

a megállapodás nem ruház a harmadik országra semmilyen, a programmal kapcsolatos döntéshozatali hatáskört;

| | — | a megállapodás garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát. |
| --- | --- | --- |

—

a megállapodás garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát.

a megállapodás garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát.

Módosítás 116

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

10 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | A munkaprogramok kidolgozása során az Európai Bizottság vagy más érintett végrehajtó szervek eseti alapon értékelik, hogy a munkaprogramokban szereplő intézkedések tekintetében teljesülnek-e a megállapodásban meghatározott és a (2) bekezdésben említett feltételek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

A munkaprogramok kidolgozása során az Európai Bizottság vagy más érintett végrehajtó szervek eseti alapon értékelik, hogy a munkaprogramokban szereplő intézkedések tekintetében teljesülnek-e a megállapodásban meghatározott és a (2) bekezdésben említett feltételek.

Módosítás 117

Módosítás 117

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

10 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | Az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

3.

Az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban;

törölve

törölve

Módosítás 118

Módosítás 118

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

10 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | Harmadik országok, a harmadik ország valamely uniós programban való részvételére vonatkozó egyedi megállapodásban meghatározott feltételekkel, feltéve, hogy a megállapodás: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

4.

Harmadik országok, a harmadik ország valamely uniós programban való részvételére vonatkozó egyedi megállapodásban meghatározott feltételekkel, feltéve, hogy a megállapodás:

törölve

törölve

| | — | az uniós programokban részt vevő harmadik ország tekintetében a hozzájárulások és az előnyök méltányos egyensúlyát biztosítja; |
| --- | --- | --- |

—

az uniós programokban részt vevő harmadik ország tekintetében a hozzájárulások és az előnyök méltányos egyensúlyát biztosítja;

az uniós programokban részt vevő harmadik ország tekintetében a hozzájárulások és az előnyök méltányos egyensúlyát biztosítja;

| | — | meghatározza a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyes programokhoz és azok adminisztratív költségeihez való pénzügyi hozzájárulás kiszámítását. Ezek a hozzájárulások [az új költségvetési rendelet] [21. cikkének (5) bekezdésével] összhangban címzett bevételt képeznek; |
| --- | --- | --- |

—

meghatározza a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyes programokhoz és azok adminisztratív költségeihez való pénzügyi hozzájárulás kiszámítását. Ezek a hozzájárulások [az új költségvetési rendelet] [21. cikkének (5) bekezdésével] összhangban címzett bevételt képeznek;

meghatározza a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyes programokhoz és azok adminisztratív költségeihez való pénzügyi hozzájárulás kiszámítását. Ezek a hozzájárulások [az új költségvetési rendelet] [21. cikkének (5) bekezdésével] összhangban címzett bevételt képeznek;

| | — | a megállapodás nem ruház a harmadik országra semmilyen, a programmal kapcsolatos döntéshozatali hatáskört; |
| --- | --- | --- |

—

a megállapodás nem ruház a harmadik országra semmilyen, a programmal kapcsolatos döntéshozatali hatáskört;

a megállapodás nem ruház a harmadik országra semmilyen, a programmal kapcsolatos döntéshozatali hatáskört;

| | — | garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodáshoz, valamint pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát. |
| --- | --- | --- |

—

garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodáshoz, valamint pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát.

garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodáshoz, valamint pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát.

Módosítás 119

Módosítás 119

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés

11 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  A 3
  . sz. egyedi célkitűzés (
  Kiberbiztonság és bizalom
  ) 1. bekezdésében említett harmadik országokkal és szervezetekkel való együttműködés a [12]. cikk hatálya alá tartozik. | (2)   
  Az 1
  . sz. egyedi célkitűzés (
  Nagy teljesítményű számítástechnika
  ) 1. bekezdésében
  , a 2. sz egyedi célkitűzésben (Mesterséges intelligencia) és a 3. sz. egyedi célkitűzésben (Kiberbiztonság és bizalom)
  említett harmadik országokkal és szervezetekkel való együttműködés a [12] cikk hatálya alá tartozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  A 3
  . sz. egyedi célkitűzés (
  Kiberbiztonság és bizalom
  ) 1. bekezdésében említett harmadik országokkal és szervezetekkel való együttműködés a [12]. cikk hatálya alá tartozik.

(2)   
  Az 1
  . sz. egyedi célkitűzés (
  Nagy teljesítményű számítástechnika
  ) 1. bekezdésében
  , a 2. sz egyedi célkitűzésben (Mesterséges intelligencia) és a 3. sz. egyedi célkitűzésben (Kiberbiztonság és bizalom)
  említett harmadik országokkal és szervezetekkel való együttműködés a [12] cikk hatálya alá tartozik.

Módosítás 120

Módosítás 120

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 5 bekezdés

12 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A munkaprogram rendelkezhet úgy, hogy a társult országokban letelepedett jogi személyek és az EU-ban letelepedett, de harmadik országból irányított jogi személyek biztonsági okokból nem jogosultak részvételre
  a
  3. sz. egyedi célkitűzés intézkedéseinek egy részében vagy mindegyikében. Ilyen esetben az ajánlati vagy pályázati felhívások olyan jogalanyokra korlátozódnak, melyek valamely tagállamban telepedtek le vagy ilyennek minősülnek és tagállamok és/vagy tagállamok polgárai irányítása alatt állnak. | (5)   A munkaprogram rendelkezhet úgy, hogy a társult országokban letelepedett jogi személyek és az EU-ban letelepedett, de harmadik országból irányított jogi személyek
  stratégiai és
  biztonsági okokból nem jogosultak részvételre
  az 1., 2. és
  3. sz. egyedi célkitűzések intézkedéseinek egy részében vagy mindegyikében. Ilyen esetben az ajánlati vagy pályázati felhívások olyan jogalanyokra korlátozódnak, melyek valamely tagállamban telepedtek le vagy ilyennek minősülnek és tagállamok és/vagy tagállamok polgárai irányítása alatt állnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A munkaprogram rendelkezhet úgy, hogy a társult országokban letelepedett jogi személyek és az EU-ban letelepedett, de harmadik országból irányított jogi személyek biztonsági okokból nem jogosultak részvételre
  a
  3. sz. egyedi célkitűzés intézkedéseinek egy részében vagy mindegyikében. Ilyen esetben az ajánlati vagy pályázati felhívások olyan jogalanyokra korlátozódnak, melyek valamely tagállamban telepedtek le vagy ilyennek minősülnek és tagállamok és/vagy tagállamok polgárai irányítása alatt állnak.

(5)   A munkaprogram rendelkezhet úgy, hogy a társult országokban letelepedett jogi személyek és az EU-ban letelepedett, de harmadik országból irányított jogi személyek
  stratégiai és
  biztonsági okokból nem jogosultak részvételre
  az 1., 2. és
  3. sz. egyedi célkitűzések intézkedéseinek egy részében vagy mindegyikében. Ilyen esetben az ajánlati vagy pályázati felhívások olyan jogalanyokra korlátozódnak, melyek valamely tagállamban telepedtek le vagy ilyennek minősülnek és tagállamok és/vagy tagállamok polgárai irányítása alatt állnak.

Módosítás 121

Módosítás 121

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 5 a bekezdés (új)

12 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Az Unión kívüli technológiatranszfert magukban foglaló intézkedések nem engedélyezettek. A hosszú távú stratégiai biztonsági célkitűzések biztosítása érdekében meg kell vizsgálni az Unión kívüli székhellyel rendelkező jogalanyok részvételének lehetőségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  Az Unión kívüli technológiatranszfert magukban foglaló intézkedések nem engedélyezettek. A hosszú távú stratégiai biztonsági célkitűzések biztosítása érdekében meg kell vizsgálni az Unión kívüli székhellyel rendelkező jogalanyok részvételének lehetőségét.

Módosítás 122

Módosítás 122

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 5 b bekezdés (új)

12 cikk – 5 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b)
     
  Adott esetben a Bizottság vagy a finanszírozó szerv biztonsági ellenőrzéseket végezhet, és a biztonsági szabályoknak meg nem felelő intézkedések bármikor kizárhatók vagy megszüntethetők. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5b)
     
  Adott esetben a Bizottság vagy a finanszírozó szerv biztonsági ellenőrzéseket végezhet, és a biztonsági szabályoknak meg nem felelő intézkedések bármikor kizárhatók vagy megszüntethetők.

Módosítás 123

Módosítás 123

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés

13 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A program felépítésénél fogva a más uniós finanszírozási programokkal fennálló szinergiák kihasználásával hajtandó végre, amint az a III. melléklet részletesen ismerteti, különösen az EU programokból származó kiegészítő finanszírozási megoldások révén ott, ahol ezt az irányítási módszerek megengedik; vagy egymás után, vagy egymást váltva, vagy a források egyesítésével, ideértve a fellépések közös finanszírozását is. | (1)   A program felépítésénél fogva a más uniós finanszírozási programokkal fennálló szinergiák kihasználásával hajtandó végre, amint az a III. melléklet részletesen ismerteti, különösen az EU programokból származó kiegészítő finanszírozási megoldások révén ott, ahol ezt az irányítási módszerek megengedik; vagy egymás után, vagy egymást váltva, vagy a források egyesítésével, ideértve a fellépések közös finanszírozását is.
  A Bizottság biztosítja, hogy a program más európai finanszírozási programokkal, különösen az európai strukturális és beruházási alapokkal, az Európai Regionális Fejlesztési Alappal (ERFA), az Európai horizonttal és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközzel (CEF-2), az invest EU-val, az Erasmus programmal, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alappal (EMVA) való kiegészítő jellege ne akadályozza az 1–5. sz. egyedi célkitűzés megvalósulását. |
| | A Bizottság tanulmányozza azokat a lehetőségeket, amelyek fokozhatják a digitalizáció területén forrást nyújtó programok együttes hatékonyságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A program felépítésénél fogva a más uniós finanszírozási programokkal fennálló szinergiák kihasználásával hajtandó végre, amint az a III. melléklet részletesen ismerteti, különösen az EU programokból származó kiegészítő finanszírozási megoldások révén ott, ahol ezt az irányítási módszerek megengedik; vagy egymás után, vagy egymást váltva, vagy a források egyesítésével, ideértve a fellépések közös finanszírozását is.

(1)   A program felépítésénél fogva a más uniós finanszírozási programokkal fennálló szinergiák kihasználásával hajtandó végre, amint az a III. melléklet részletesen ismerteti, különösen az EU programokból származó kiegészítő finanszírozási megoldások révén ott, ahol ezt az irányítási módszerek megengedik; vagy egymás után, vagy egymást váltva, vagy a források egyesítésével, ideértve a fellépések közös finanszírozását is.
  A Bizottság biztosítja, hogy a program más európai finanszírozási programokkal, különösen az európai strukturális és beruházási alapokkal, az Európai Regionális Fejlesztési Alappal (ERFA), az Európai horizonttal és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközzel (CEF-2), az invest EU-val, az Erasmus programmal, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alappal (EMVA) való kiegészítő jellege ne akadályozza az 1–5. sz. egyedi célkitűzés megvalósulását.

A Bizottság tanulmányozza azokat a lehetőségeket, amelyek fokozhatják a digitalizáció területén forrást nyújtó programok együttes hatékonyságát.

A Bizottság tanulmányozza azokat a lehetőségeket, amelyek fokozhatják a digitalizáció területén forrást nyújtó programok együttes hatékonyságát.

Módosítás 124

Módosítás 124

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés

13 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az illetékes hatóságok közötti koordináció megfelelő mechanizmusai és megfelelő nyomonkövetési eszközök létrehozása szükséges annak érdekében, hogy szisztematikusan biztosítani lehessen a program és más vonatkozó uniós finanszírozási eszközök közötti szinergiák kihasználását. A megoldásoknak támogatniuk kell a párhuzamosságok elkerülését és a kiadások hatásának maximalizálását. | (2)   Az illetékes hatóságok közötti
  , valamint a hatóságok és az Európai Bizottság közötti
  koordináció megfelelő mechanizmusai és megfelelő nyomonkövetési eszközök létrehozása szükséges annak érdekében, hogy szisztematikusan biztosítani lehessen a program és más vonatkozó uniós finanszírozási eszközök közötti szinergiák kihasználását. A megoldásoknak támogatniuk kell a párhuzamosságok elkerülését és a kiadások hatásának maximalizálását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az illetékes hatóságok közötti koordináció megfelelő mechanizmusai és megfelelő nyomonkövetési eszközök létrehozása szükséges annak érdekében, hogy szisztematikusan biztosítani lehessen a program és más vonatkozó uniós finanszírozási eszközök közötti szinergiák kihasználását. A megoldásoknak támogatniuk kell a párhuzamosságok elkerülését és a kiadások hatásának maximalizálását.

(2)   Az illetékes hatóságok közötti
  , valamint a hatóságok és az Európai Bizottság közötti
  koordináció megfelelő mechanizmusai és megfelelő nyomonkövetési eszközök létrehozása szükséges annak érdekében, hogy szisztematikusan biztosítani lehessen a program és más vonatkozó uniós finanszírozási eszközök közötti szinergiák kihasználását. A megoldásoknak támogatniuk kell a párhuzamosságok elkerülését és a kiadások hatásának maximalizálását.

Módosítás 125

Módosítás 125

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés

14 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A program keretében a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában biztosítható finanszírozás, ideértve a közbeszerzést mint elsődleges
  formát
  , valamint a vissza nem térítendő támogatásokat és a pénzdíjakat. Vegyesfinanszírozási műveletek keretében finanszírozási eszköz formájában is
  nyújtható finanszírozás
  . | (2)   A program keretében a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában biztosítható finanszírozás, ideértve a 
  Bizottság vagy egy finanszírozó szerv, egy kedvezményezett vagy több kedvezményezett általi
  közbeszerzést mint
  az intézkedés
  elsődleges
  formáját
  , valamint a vissza nem térítendő támogatásokat és a pénzdíjakat.
  A beszerzések során ugyanazon eljárás keretében több szerződés odaítélése is engedélyezhető, és az alkalmazandó nemzetközi közbeszerzési megállapodásokkal összhangban a teljesítés helyszíne is előírható. A program
  vegyesfinanszírozási műveletek keretében finanszírozási eszköz formájában is
  nyújthat finanszírozást
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A program keretében a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában biztosítható finanszírozás, ideértve a közbeszerzést mint elsődleges
  formát
  , valamint a vissza nem térítendő támogatásokat és a pénzdíjakat. Vegyesfinanszírozási műveletek keretében finanszírozási eszköz formájában is
  nyújtható finanszírozás
  .

(2)   A program keretében a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában biztosítható finanszírozás, ideértve a 
  Bizottság vagy egy finanszírozó szerv, egy kedvezményezett vagy több kedvezményezett általi
  közbeszerzést mint
  az intézkedés
  elsődleges
  formáját
  , valamint a vissza nem térítendő támogatásokat és a pénzdíjakat.
  A beszerzések során ugyanazon eljárás keretében több szerződés odaítélése is engedélyezhető, és az alkalmazandó nemzetközi közbeszerzési megállapodásokkal összhangban a teljesítés helyszíne is előírható. A program
  vegyesfinanszírozási műveletek keretében finanszírozási eszköz formájában is
  nyújthat finanszírozást
  .

Módosítás 126

Módosítás 126

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés

15 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A program európai partnerségek keretében is végrehajtható. Ide tartoznak különösen az EUMSZ 187. cikke alapján, közös vállalkozás formájában létrejött köz- és magánszféra közötti meglévő vagy új partnerségek. Ezekre a hozzájárulásokra a [Horizont Európa rendelet, hivatkozással kiegészítendő] szerint az európai partnerségekre vonatkozó rendelkezések alkalmazandók. | A program
  a Bizottság és a tagállamok közötti stratégiai programozási folyamat keretében elfogadott
  európai partnerségek keretében is végrehajtható. Ide tartoznak különösen az EUMSZ 187. cikke alapján, közös vállalkozás formájában létrejött köz- és magánszféra közötti meglévő vagy új partnerségek. Ezekre a hozzájárulásokra a [Horizont Európa rendelet, hivatkozással kiegészítendő] szerint az európai partnerségekre vonatkozó rendelkezések alkalmazandók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A program európai partnerségek keretében is végrehajtható. Ide tartoznak különösen az EUMSZ 187. cikke alapján, közös vállalkozás formájában létrejött köz- és magánszféra közötti meglévő vagy új partnerségek. Ezekre a hozzájárulásokra a [Horizont Európa rendelet, hivatkozással kiegészítendő] szerint az európai partnerségekre vonatkozó rendelkezések alkalmazandók.

A program
  a Bizottság és a tagállamok közötti stratégiai programozási folyamat keretében elfogadott
  európai partnerségek keretében is végrehajtható. Ide tartoznak különösen az EUMSZ 187. cikke alapján, közös vállalkozás formájában létrejött köz- és magánszféra közötti meglévő vagy új partnerségek. Ezekre a hozzájárulásokra a [Horizont Európa rendelet, hivatkozással kiegészítendő] szerint az európai partnerségekre vonatkozó rendelkezések alkalmazandók.

a Bizottság és a tagállamok közötti stratégiai programozási folyamat keretében elfogadott

Módosítás 127

Módosítás 127

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 1 a bekezdés (új)

15 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az európai partnerségek: |
| | a) | olyan esetben hozandók létre, amikor hatékonyabban érik el a Digitális Európa Program célkitűzéseit, mint az Unió önmagában; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az európai partnerségek:

Az európai partnerségek:

a)

a)

olyan esetben hozandók létre, amikor hatékonyabban érik el a Digitális Európa Program célkitűzéseit, mint az Unió önmagában;

olyan esetben hozandók létre, amikor hatékonyabban érik el a Digitális Európa Program célkitűzéseit, mint az Unió önmagában;

| b) | alapját az uniós hozzáadott érték, az átláthatóság, a nyíltság, a hatás, a multiplikátorhatás, a résztvevő felek hosszú távú pénzügyi kötelezettségvállalása, a rugalmasság, valamint az uniós, helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi kezdeményezésekkel fennálló összhang és kiegészítő jelleg elve képezi; |
| --- | --- |

b)

b)

alapját az uniós hozzáadott érték, az átláthatóság, a nyíltság, a hatás, a multiplikátorhatás, a résztvevő felek hosszú távú pénzügyi kötelezettségvállalása, a rugalmasság, valamint az uniós, helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi kezdeményezésekkel fennálló összhang és kiegészítő jelleg elve képezi;

alapját az uniós hozzáadott érték, az átláthatóság, a nyíltság, a hatás, a multiplikátorhatás, a résztvevő felek hosszú távú pénzügyi kötelezettségvállalása, a rugalmasság, valamint az uniós, helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi kezdeményezésekkel fennálló összhang és kiegészítő jelleg elve képezi;

| c) | időben korlátozottak, és tartalmaznak a programból nyújtott finanszírozás fokozatos kivezetésére vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

c)

c)

időben korlátozottak, és tartalmaznak a programból nyújtott finanszírozás fokozatos kivezetésére vonatkozó feltételeket.

időben korlátozottak, és tartalmaznak a programból nyújtott finanszírozás fokozatos kivezetésére vonatkozó feltételeket.

Módosítás 128

Módosítás 128

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 1 b bekezdés (új)

15 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A kiválasztásra, végrehajtásra, nyomon követésre, értékelésre és fokozatos kivezetésre vonatkozó rendelkezéseket és kritériumokat a (hivatkozás beillesztése) tartalmazza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A kiválasztásra, végrehajtásra, nyomon követésre, értékelésre és fokozatos kivezetésre vonatkozó rendelkezéseket és kritériumokat a (hivatkozás beillesztése) tartalmazza.

A kiválasztásra, végrehajtásra, nyomon követésre, értékelésre és fokozatos kivezetésre vonatkozó rendelkezéseket és kritériumokat a (hivatkozás beillesztése) tartalmazza.

Módosítás 129

Módosítás 129

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – cím

16 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Digitális innovációs központok | Európai
  digitális innovációs központok |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Digitális innovációs központok

Európai
  digitális innovációs központok

Európai

Módosítás 130

Módosítás 130

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 bekezdés

16 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A program végrehajtásának első éve során
  létrehozandó
  a digitális innovációs központok induló
  hálózata
  . | (1)   A program végrehajtásának első éve során
  kell
  a 
  meglévő infrastruktúrára alapozva az európai
  digitális innovációs központok induló
  hálózatát létrehozni, és tagállamonként legalább egy európai digitális innovációs központot létesíteni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A program végrehajtásának első éve során
  létrehozandó
  a digitális innovációs központok induló
  hálózata
  .

(1)   A program végrehajtásának első éve során
  kell
  a 
  meglévő infrastruktúrára alapozva az európai
  digitális innovációs központok induló
  hálózatát létrehozni, és tagállamonként legalább egy európai digitális innovációs központot létesíteni
  .

Módosítás 131

Módosítás 131

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

16 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az 1. bekezdésben említett hálózat létrehozásának céljaira minden tagállam nyílt versenyeljárásban jelöl részvételre jelentkező jogalanyokat, a következő kritériumok alapján: | (2)   Az 1. bekezdésben említett hálózat létrehozásának céljaira minden tagállam nyílt
  , átlátható és inkluzív
  versenyeljárásban jelöl részvételre jelentkező jogalanyokat, a következő kritériumok alapján: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az 1. bekezdésben említett hálózat létrehozásának céljaira minden tagállam nyílt versenyeljárásban jelöl részvételre jelentkező jogalanyokat, a következő kritériumok alapján:

(2)   Az 1. bekezdésben említett hálózat létrehozásának céljaira minden tagállam nyílt
  , átlátható és inkluzív
  versenyeljárásban jelöl részvételre jelentkező jogalanyokat, a következő kritériumok alapján:

Módosítás 132

Módosítás 132

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés – a pont

16 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | megfelelő kompetenciák
  a
  digitális innovációs központok feladataihoz kapcsolódóan; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

megfelelő kompetenciák
  a
  digitális innovációs központok feladataihoz kapcsolódóan;

a

| a) | megfelelő kompetenciák
  az európai
  digitális innovációs központok feladataihoz kapcsolódóan; |
| --- | --- |

a)

megfelelő kompetenciák
  az európai
  digitális innovációs központok feladataihoz kapcsolódóan;

az európai

Módosítás 133

Módosítás 133

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés – b pont

16 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | megfelelő irányítási kapacitások, személyi állomány és
  infrastruktúra
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

megfelelő irányítási kapacitások, személyi állomány és
  infrastruktúra
  ;

infrastruktúra

| b) | megfelelő irányítási kapacitások, személyi állomány
  , infrastruktúra
  és
  készségek
  ; |
| --- | --- |

b)

megfelelő irányítási kapacitások, személyi állomány
  , infrastruktúra
  és
  készségek
  ;

, infrastruktúra

készségek

Módosítás 134

Módosítás 134

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

16 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | az 1–5. sz. egyedi célkitűzés szerinti beavatkozások piaci relevanciájának biztosítása érdekében a magánszférával folytatott bizonyított együttműködés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

az 1–5. sz. egyedi célkitűzés szerinti beavatkozások piaci relevanciájának biztosítása érdekében a magánszférával folytatott bizonyított együttműködés;

az 1–5. sz. egyedi célkitűzés szerinti beavatkozások piaci relevanciájának biztosítása érdekében a magánszférával folytatott bizonyított együttműködés;

Módosítás 135

Módosítás 135

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés – d b pont (új)

16 cikk – 2 bekezdés – d b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | db) | kapcsolatok a Horizont 2020 kezdeményezés keretében létrehozott, meglévő ikt-központokkal, az InvestEU Platformmal és az Európai Vállalkozói Hálózattal; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

db)

db)

kapcsolatok a Horizont 2020 kezdeményezés keretében létrehozott, meglévő ikt-központokkal, az InvestEU Platformmal és az Európai Vállalkozói Hálózattal;

kapcsolatok a Horizont 2020 kezdeményezés keretében létrehozott, meglévő ikt-központokkal, az InvestEU Platformmal és az Európai Vállalkozói Hálózattal;

Módosítás 136

Módosítás 136

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 a bekezdés (új)

16 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Az „Európai Digitális Innovációs Központnak” való kijelölés érdekében teljesítendő részletes feltételeket és a végrehajtandó feladatokat harmonizálni kell és kellő időben közzé kell tenni, hogy megfelelően elő lehessen készíteni és végre lehessen hajtani a fellépéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Az „Európai Digitális Innovációs Központnak” való kijelölés érdekében teljesítendő részletes feltételeket és a végrehajtandó feladatokat harmonizálni kell és kellő időben közzé kell tenni, hogy megfelelően elő lehessen készíteni és végre lehessen hajtani a fellépéseket.

Módosítás 137

Módosítás 137

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 3 bekezdés – bevezető rész

16 cikk – 3 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság határozatot hoz az induló hálózatot alkotó jogalanyok kiválasztásáról. Ezeket a jogalanyokat a Bizottság a tagállamok által kijelölt részvételre jelentkezők közül választja ki a 2. bekezdésben meghatározott kritériumok és az alábbi további kritériumok alapján: | (3)   A Bizottság határozatot hoz az induló hálózatot alkotó jogalanyok kiválasztásáról. Ezeket a jogalanyokat a Bizottság a tagállamok által kijelölt részvételre jelentkezők közül választja ki
  és határozza meg egyértelműen
  a 2. bekezdésben meghatározott kritériumok és az alábbi további kritériumok alapján: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A Bizottság határozatot hoz az induló hálózatot alkotó jogalanyok kiválasztásáról. Ezeket a jogalanyokat a Bizottság a tagállamok által kijelölt részvételre jelentkezők közül választja ki a 2. bekezdésben meghatározott kritériumok és az alábbi további kritériumok alapján:

(3)   A Bizottság határozatot hoz az induló hálózatot alkotó jogalanyok kiválasztásáról. Ezeket a jogalanyokat a Bizottság a tagállamok által kijelölt részvételre jelentkezők közül választja ki
  és határozza meg egyértelműen
  a 2. bekezdésben meghatározott kritériumok és az alábbi további kritériumok alapján:

Módosítás 138

Módosítás 138

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 3 bekezdés – b pont

16 cikk – 3 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az az igény, hogy az induló hálózat révén biztosítva legyen az ipar szükségleteinek és a közérdekű területeknek a lefedettsége, valamint a teljes körű és kiegyensúlyozott földrajzi lefedettség. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az az igény, hogy az induló hálózat révén biztosítva legyen az ipar szükségleteinek és a közérdekű területeknek a lefedettsége, valamint a teljes körű és kiegyensúlyozott földrajzi lefedettség.

| b) | az az igény, hogy az induló hálózat révén biztosítva legyen az ipar szükségleteinek és a közérdekű területeknek a lefedettsége, valamint a teljes körű és kiegyensúlyozott földrajzi lefedettség
  , javítva a konvergenciát és elősegítve a kohéziós országok és a többi tagállam közötti szakadék áthidalását annak érdekében, hogy a földrajzi értelemben vett digitális szakadékok ne mélyüljenek tovább. |
| --- | --- |

b)

az az igény, hogy az induló hálózat révén biztosítva legyen az ipar szükségleteinek és a közérdekű területeknek a lefedettsége, valamint a teljes körű és kiegyensúlyozott földrajzi lefedettség
  , javítva a konvergenciát és elősegítve a kohéziós országok és a többi tagállam közötti szakadék áthidalását annak érdekében, hogy a földrajzi értelemben vett digitális szakadékok ne mélyüljenek tovább.

, javítva a konvergenciát és elősegítve a kohéziós országok és a többi tagállam közötti szakadék áthidalását annak érdekében, hogy a földrajzi értelemben vett digitális szakadékok ne mélyüljenek tovább.

Módosítás 139

Módosítás 139

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 4 bekezdés

16 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A további digitális innovációs központok kiválasztása nyílt versenyeljárásban történik oly módon, hogy Európa-szerte a lehető legszélesebb földrajzi lefedettséget biztosítsák. A hálózatban részt vevő jogalanyok számának arányban kell állnia az adott tagállam lakosságával
  , és tagállamonként legalább egy digitális innovációs központ létesül
  . Az EU legkülső régióinak konkrét korlátainak kezelésére
  külön jogalanyok kijelölésére kerülhet sor e régiók igényeinek lefedésére
  . | (4)   A további
  európai
  digitális innovációs központok kiválasztása nyílt
  , átlátható
  versenyeljárásban történik oly módon, hogy Európa-szerte a lehető legszélesebb földrajzi lefedettséget biztosítsák. A hálózatban részt vevő jogalanyok számának arányban kell állnia az adott tagállam lakosságával. Az EU legkülső régióinak konkrét korlátainak kezelésére
  e régiókban további innovációs központok kijelölésére kerülhet sor
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A további digitális innovációs központok kiválasztása nyílt versenyeljárásban történik oly módon, hogy Európa-szerte a lehető legszélesebb földrajzi lefedettséget biztosítsák. A hálózatban részt vevő jogalanyok számának arányban kell állnia az adott tagállam lakosságával
  , és tagállamonként legalább egy digitális innovációs központ létesül
  . Az EU legkülső régióinak konkrét korlátainak kezelésére
  külön jogalanyok kijelölésére kerülhet sor e régiók igényeinek lefedésére
  .

(4)   A további
  európai
  digitális innovációs központok kiválasztása nyílt
  , átlátható
  versenyeljárásban történik oly módon, hogy Európa-szerte a lehető legszélesebb földrajzi lefedettséget biztosítsák. A hálózatban részt vevő jogalanyok számának arányban kell állnia az adott tagállam lakosságával. Az EU legkülső régióinak konkrét korlátainak kezelésére
  e régiókban további innovációs központok kijelölésére kerülhet sor
  .

Módosítás 140

Módosítás 140

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 5 bekezdés

16 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   
  A
  digitális innovációs
  központok
  finanszírozásban vissza nem térítendő támogatás formájában
  részesülhetnek
  . | (5)   
  Az európai
  digitális innovációs
  központokat speciális jelölés segítségével egyértelműen azonosítani kell, és
  finanszírozásban vissza nem térítendő támogatás formájában
  részesülnek
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   
  A
  digitális innovációs
  központok
  finanszírozásban vissza nem térítendő támogatás formájában
  részesülhetnek
  .

(5)   
  Az európai
  digitális innovációs
  központokat speciális jelölés segítségével egyértelműen azonosítani kell, és
  finanszírozásban vissza nem térítendő támogatás formájában
  részesülnek
  .

Módosítás 141

Módosítás 141

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 6 bekezdés – bevezető rész

16 cikk – 6 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A finanszírozásban részesült digitális innovációs központokat bevonják a program végrehajtásába, az alábbi célokból: | (6)   A finanszírozásban részesült
  európai
  digitális innovációs központokat bevonják a program végrehajtásába, az alábbi célokból: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A finanszírozásban részesült digitális innovációs központokat bevonják a program végrehajtásába, az alábbi célokból:

(6)   A finanszírozásban részesült
  európai
  digitális innovációs központokat bevonják a program végrehajtásába, az alábbi célokból:

Módosítás 142

Módosítás 142

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 6 bekezdés – a pont

16 cikk – 6 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | KKV-knak
  és közepes kapitalizációjú társaságoknak szánt digitális átalakulási szolgáltatások nyújtása, ideértve a tesztelési és kísérleti létesítményeket is, olyan ágazatokban is, ahol lassú a digitális és kapcsolódó technológiák elterjedése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

KKV-knak
  és közepes kapitalizációjú társaságoknak szánt digitális átalakulási szolgáltatások nyújtása, ideértve a tesztelési és kísérleti létesítményeket is, olyan ágazatokban is, ahol lassú a digitális és kapcsolódó technológiák elterjedése;

KKV-knak

| a) | Induló vállalkozásoknak, kkv-knak
  és közepes kapitalizációjú társaságoknak szánt digitális átalakulási szolgáltatások
  és technológiai szakértelem
  nyújtása, ideértve a tesztelési és kísérleti létesítményeket is, olyan ágazatokban is, ahol lassú a digitális és kapcsolódó technológiák elterjedése; |
| --- | --- |

a)

Induló vállalkozásoknak, kkv-knak
  és közepes kapitalizációjú társaságoknak szánt digitális átalakulási szolgáltatások
  és technológiai szakértelem
  nyújtása, ideértve a tesztelési és kísérleti létesítményeket is, olyan ágazatokban is, ahol lassú a digitális és kapcsolódó technológiák elterjedése;

Induló vállalkozásoknak, kkv-knak

és technológiai szakértelem

Módosítás 143

Módosítás 143

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 6 bekezdés – a a pont (új)

16 cikk – 6 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | vállalkozások, különösen kkv-k és induló vállalkozások, szervezetek és közigazgatások támogatása annak érdekében, hogy a program keretében támogatott új technológiák használata révén versenyképesebbé váljanak, és üzleti modelljüket javítsák; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

vállalkozások, különösen kkv-k és induló vállalkozások, szervezetek és közigazgatások támogatása annak érdekében, hogy a program keretében támogatott új technológiák használata révén versenyképesebbé váljanak, és üzleti modelljüket javítsák;

vállalkozások, különösen kkv-k és induló vállalkozások, szervezetek és közigazgatások támogatása annak érdekében, hogy a program keretében támogatott új technológiák használata révén versenyképesebbé váljanak, és üzleti modelljüket javítsák;

Módosítás 144

Módosítás 144

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 6 bekezdés – b pont

16 cikk – 6 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | szakértelem és know-how régiók közötti átadása, különösen az egy régióban letelepedett KKV-k és közepes kapitalizációjú társaságok olyan másik régiókban létrejött digitális innovációs központokkal történő összekapcsolása, melyek a legalkalmasabbak a vonatkozó szolgáltatások nyújtására; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

szakértelem és know-how régiók közötti átadása, különösen az egy régióban letelepedett KKV-k és közepes kapitalizációjú társaságok olyan másik régiókban létrejött digitális innovációs központokkal történő összekapcsolása, melyek a legalkalmasabbak a vonatkozó szolgáltatások nyújtására;

| b) | szakértelem és know-how régiók közötti átadása, különösen az egy régióban letelepedett kkv-k
  , induló vállalkozások
  és közepes kapitalizációjú társaságok olyan másik régiókban létrejött
  európai
  digitális innovációs központokkal történő összekapcsolása, melyek a legalkalmasabbak a vonatkozó szolgáltatások nyújtására;
  a készségek, a közös kezdeményezések és a bevált gyakorlatok cseréjének ösztönzése; |
| --- | --- |

b)

szakértelem és know-how régiók közötti átadása, különösen az egy régióban letelepedett kkv-k
  , induló vállalkozások
  és közepes kapitalizációjú társaságok olyan másik régiókban létrejött
  európai
  digitális innovációs központokkal történő összekapcsolása, melyek a legalkalmasabbak a vonatkozó szolgáltatások nyújtására;
  a készségek, a közös kezdeményezések és a bevált gyakorlatok cseréjének ösztönzése;

, induló vállalkozások

európai

a készségek, a közös kezdeményezések és a bevált gyakorlatok cseréjének ösztönzése;

Módosítás 145

Módosítás 145

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 6 bekezdés – c pont

16 cikk – 6 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | tematikus szolgáltatások nyújtása, ideértve a mesterséges intelligenciához, nagy teljesítményű számítástechnikához és kiberbiztonsághoz és bizalomhoz kapcsolódó szolgáltatásokat, az igazgatási szervek, közszférabeli szervezetek, KKV-k és közepes kapitalizációjú társaságok számára. Az egyes digitális innovációs központok szakosodhatnak konkrét tematikus szolgáltatásokra és nem szükséges az e bekezdésben említett valamennyi tematikus szolgáltatás nyújtaniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

tematikus szolgáltatások nyújtása, ideértve a mesterséges intelligenciához, nagy teljesítményű számítástechnikához és kiberbiztonsághoz és bizalomhoz kapcsolódó szolgáltatásokat, az igazgatási szervek, közszférabeli szervezetek, KKV-k és közepes kapitalizációjú társaságok számára. Az egyes digitális innovációs központok szakosodhatnak konkrét tematikus szolgáltatásokra és nem szükséges az e bekezdésben említett valamennyi tematikus szolgáltatás nyújtaniuk.

| c) | tematikus szolgáltatások nyújtása, ideértve a mesterséges intelligenciához, nagy teljesítményű számítástechnikához és kiberbiztonsághoz és bizalomhoz kapcsolódó szolgáltatásokat az igazgatási szervek, közszférabeli szervezetek, KKV-k
  , induló vállalkozások
  és közepes kapitalizációjú társaságok számára. Az egyes
  európai
  digitális innovációs központok szakosodhatnak konkrét tematikus szolgáltatásokra és nem szükséges az e bekezdésben említett valamennyi tematikus szolgáltatás nyújtaniuk. |
| --- | --- |

c)

tematikus szolgáltatások nyújtása, ideértve a mesterséges intelligenciához, nagy teljesítményű számítástechnikához és kiberbiztonsághoz és bizalomhoz kapcsolódó szolgáltatásokat az igazgatási szervek, közszférabeli szervezetek, KKV-k
  , induló vállalkozások
  és közepes kapitalizációjú társaságok számára. Az egyes
  európai
  digitális innovációs központok szakosodhatnak konkrét tematikus szolgáltatásokra és nem szükséges az e bekezdésben említett valamennyi tematikus szolgáltatás nyújtaniuk.

, induló vállalkozások

európai

Módosítás 146

Módosítás 146

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 6 a bekezdés (új)

16 cikk – 6 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  Az európai digitális innovációs központok az Európai Innovációs és Technológiai Intézettel, különösen az EIT-Digitálissal és a Horizont 2020 kezdeményezés keretében létrehozott digitális innovációs központokkal is együttműködhetnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6a)
     
  Az európai digitális innovációs központok az Európai Innovációs és Technológiai Intézettel, különösen az EIT-Digitálissal és a Horizont 2020 kezdeményezés keretében létrehozott digitális innovációs központokkal is együttműködhetnek.

Módosítás 147

Módosítás 147

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 6 b bekezdés (új)

16 cikk – 6 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6b)
     
  Az európai digitális innovációs központok – ideértve az EIT Digital innovációs központjait is – elláthatják a kutatási és innovációs keretprogramok keretében létrehozott digitális innovációs központok tevékenységeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6b)
     
  Az európai digitális innovációs központok – ideértve az EIT Digital innovációs központjait is – elláthatják a kutatási és innovációs keretprogramok keretében létrehozott digitális innovációs központok tevékenységeit.

Módosítás 148

Módosítás 148

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés

17 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Kizárólag
  az
  [3.] cikkben és a
  (z)
  [4.]-[8.] cikkben említett célkitűzéseket végrehajtó intézkedések finanszírozhatók. | (1)   Kizárólag
  a
  [3.] cikkben és a [4.]-[8.] cikkben említett célkitűzéseket végrehajtó intézkedések finanszírozhatók
  az 1. mellékletben meghatározott általános célkitűzéseknek megfelelően
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Kizárólag
  az
  [3.] cikkben és a
  (z)
  [4.]-[8.] cikkben említett célkitűzéseket végrehajtó intézkedések finanszírozhatók.

(1)   Kizárólag
  a
  [3.] cikkben és a [4.]-[8.] cikkben említett célkitűzéseket végrehajtó intézkedések finanszírozhatók
  az 1. mellékletben meghatározott általános célkitűzéseknek megfelelően
  .

Módosítás 149

Módosítás 149

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés – a pont – ii pont

18 cikk – 2 bekezdés – a pont – ii pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | a programhoz társult harmadik országban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

a programhoz társult harmadik országban;

| ii. | a
  10. és 12. cikkel összhangban a
  programhoz társult harmadik országban; |
| --- | --- |

ii.

a
  10. és 12. cikkel összhangban a
  programhoz társult harmadik országban;

10. és 12. cikkel összhangban a

Módosítás 150

Módosítás 150

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 3 bekezdés

18 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A programhoz nem társult harmadik országban letelepedett jogalanyok kivételesen jogosultak egyes intézkedésekben való részvételre, amennyiben ez a program célkitűzéseinek eléréséhez szükséges. | (3)   A programhoz nem társult harmadik országban letelepedett jogalanyok kivételesen jogosultak egyes intézkedésekben való részvételre, amennyiben ez a program célkitűzéseinek eléréséhez szükséges
  , és ha ez az Unió számára nem jelent további biztonsági kockázatokat, illetve nem kérdőjelezi meg az Unió stratégiai autonómiáját
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A programhoz nem társult harmadik országban letelepedett jogalanyok kivételesen jogosultak egyes intézkedésekben való részvételre, amennyiben ez a program célkitűzéseinek eléréséhez szükséges.

(3)   A programhoz nem társult harmadik országban letelepedett jogalanyok kivételesen jogosultak egyes intézkedésekben való részvételre, amennyiben ez a program célkitűzéseinek eléréséhez szükséges
  , és ha ez az Unió számára nem jelent további biztonsági kockázatokat, illetve nem kérdőjelezi meg az Unió stratégiai autonómiáját
  .

Módosítás 151

Módosítás 151

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 4 bekezdés

18 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Természetes személyek
  nem támogathatók, kivéve
  a 4. sz. egyedi célkitűzés alapján megítélt
  támogatásokat
  . Korszerű digitális készségek. | (4)   Természetes személyek a 4. sz. egyedi célkitűzés alapján megítélt
  támogatások tekintetében támogathatók
  . Korszerű digitális készségek.
  A harmadik országbeli állampolgárok akkor jogosultak támogatásra, ha az Unió területén lakóhellyel rendelkeznek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Természetes személyek
  nem támogathatók, kivéve
  a 4. sz. egyedi célkitűzés alapján megítélt
  támogatásokat
  . Korszerű digitális készségek.

(4)   Természetes személyek a 4. sz. egyedi célkitűzés alapján megítélt
  támogatások tekintetében támogathatók
  . Korszerű digitális készségek.
  A harmadik országbeli állampolgárok akkor jogosultak támogatásra, ha az Unió területén lakóhellyel rendelkeznek.

Módosítás 152

Módosítás 152

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés

19 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A program keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban kerül sor. | A program keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban kerül sor
  és a társfinanszírozási elv sérelme nélkül, kellően indokolt esetekben a támogatható költségek 100 %-át fedezhetik. valamint összhangban az egyes célkitűzések keretében meghatározott feltételekkel
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A program keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban kerül sor.

A program keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban kerül sor
  és a társfinanszírozási elv sérelme nélkül, kellően indokolt esetekben a támogatható költségek 100 %-át fedezhetik. valamint összhangban az egyes célkitűzések keretében meghatározott feltételekkel
  .

és a társfinanszírozási elv sérelme nélkül, kellően indokolt esetekben a támogatható költségek 100 %-át fedezhetik. valamint összhangban az egyes célkitűzések keretében meghatározott feltételekkel

Módosítás 153

Módosítás 153

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

20 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az odaítélési feltételek a munkaprogramokban és az ajánlati felhívásokban kerülnek meghatározásra, legalább az alábbi elemek figyelembevételével: | (1)   Az odaítélési feltételek a munkaprogramokban és az ajánlati felhívásokban kerülnek meghatározásra, legalább az alábbi elemek figyelembevételével: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az odaítélési feltételek a munkaprogramokban és az ajánlati felhívásokban kerülnek meghatározásra, legalább az alábbi elemek figyelembevételével:

(1)   Az odaítélési feltételek a munkaprogramokban és az ajánlati felhívásokban kerülnek meghatározásra, legalább az alábbi elemek figyelembevételével:

Módosítás 154

Módosítás 154

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 1 bekezdés – e pont

20 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a gazdasági,
  társadalmi
  ,
  éghajlatváltozási
  és
  környezeti
  hatás,
  valamint
  az akadálymentes hozzáférés, amikor alkalmazható; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a gazdasági,
  társadalmi
  ,
  éghajlatváltozási
  és
  környezeti
  hatás,
  valamint
  az akadálymentes hozzáférés, amikor alkalmazható;

társadalmi

éghajlatváltozási

környezeti

valamint

| e) | a gazdasági,
  éghajlatváltozási
  ,
  környezeti
  és
  társadalmi
  hatás,
  különösen
  az akadálymentes hozzáférés
  és az egyenlő oktatási és szakmai lehetőségek előmozdítása
  , amikor alkalmazható; |
| --- | --- |

e)

a gazdasági,
  éghajlatváltozási
  ,
  környezeti
  és
  társadalmi
  hatás,
  különösen
  az akadálymentes hozzáférés
  és az egyenlő oktatási és szakmai lehetőségek előmozdítása
  , amikor alkalmazható;

éghajlatváltozási

környezeti

társadalmi

különösen

és az egyenlő oktatási és szakmai lehetőségek előmozdítása

Módosítás 155

Módosítás 155

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 1 bekezdés – g pont

20 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | kiegyensúlyozott földrajzi eloszlás az Unióban, ideértve a legkülső régiókat is, amikor alkalmazható; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

g)

kiegyensúlyozott földrajzi eloszlás az Unióban, ideértve a legkülső régiókat is, amikor alkalmazható;

| g) | kiegyensúlyozott földrajzi eloszlás az Unióban, ideértve a legkülső régiókat is,
  többek között a tengerentúli országokban és területeken,
  amikor alkalmazható; |
| --- | --- |

g)

kiegyensúlyozott földrajzi eloszlás az Unióban, ideértve a legkülső régiókat is,
  többek között a tengerentúli országokban és területeken,
  amikor alkalmazható;

többek között a tengerentúli országokban és területeken,

Módosítás 156

Módosítás 156

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 1 bekezdés – h a pont (új)

20 cikk – 1 bekezdés – h a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ha) | a projekteredmények újrafelhasználásának és adaptálásának szabadsága, amikor alkalmazható; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ha)

ha)

a projekteredmények újrafelhasználásának és adaptálásának szabadsága, amikor alkalmazható;

a projekteredmények újrafelhasználásának és adaptálásának szabadsága, amikor alkalmazható;

Módosítás 157

Módosítás 157

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 1 bekezdés – h b pont (új)

20 cikk – 1 bekezdés – h b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | hb) | a közérdek, amikor alkalmazható; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

hb)

hb)

a közérdek, amikor alkalmazható;

a közérdek, amikor alkalmazható;

Módosítás 158

Módosítás 158

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 1 bekezdés – h c pont (új)

20 cikk – 1 bekezdés – h c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | hc) | a régiók, polgárok és vállalkozások közötti digitális szakadék csökkentése, amikor alkalmazható; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

hc)

hc)

a régiók, polgárok és vállalkozások közötti digitális szakadék csökkentése, amikor alkalmazható;

a régiók, polgárok és vállalkozások közötti digitális szakadék csökkentése, amikor alkalmazható;

Módosítás 159

Módosítás 159

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés

21 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az e program keretében meghatározott vegyesfinanszírozási műveleteket az [InvestEU rendelettel] és a költségvetési rendelet X. címével összhangban kell végrehajtani. | Az e program keretében meghatározott vegyesfinanszírozási műveleteket az [InvestEU rendelettel] és a költségvetési rendelet X. címével összhangban kell végrehajtani.
  Az e programból származó, pénzügyi eszközzel ötvözendő kiadási összeg vissza nem térítendő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az e program keretében meghatározott vegyesfinanszírozási műveleteket az [InvestEU rendelettel] és a költségvetési rendelet X. címével összhangban kell végrehajtani.

Az e program keretében meghatározott vegyesfinanszírozási műveleteket az [InvestEU rendelettel] és a költségvetési rendelet X. címével összhangban kell végrehajtani.
  Az e programból származó, pénzügyi eszközzel ötvözendő kiadási összeg vissza nem térítendő.

Az e programból származó, pénzügyi eszközzel ötvözendő kiadási összeg vissza nem térítendő.

Módosítás 160

Módosítás 160

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 2 a bekezdés (új)

22 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Amennyiben egy intézkedésnek már hozzájárulást ítéltek oda vagy hozzájárulásban részesült más uniós programból, vagy támogatást kapott uniós alapból, ezt a hozzájárulást vagy támogatást fel kell sorolni a program keretében történő hozzájárulás iránti kérelemben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Amennyiben egy intézkedésnek már hozzájárulást ítéltek oda vagy hozzájárulásban részesült más uniós programból, vagy támogatást kapott uniós alapból, ezt a hozzájárulást vagy támogatást fel kell sorolni a program keretében történő hozzájárulás iránti kérelemben.

Módosítás 161

Módosítás 161

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 3 bekezdés

23 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   
  Az első többéves munkaprogramnak a
  mellékletben meghatározott tevékenységekre kell
  összpontosítania
  és
  biztosítania
  kell, hogy az
  általa
  támogatott fellépések ne szorítsák ki a magánfinanszírozást.
  Az azt követő programok tartalmazhatnak a mellékletben meg nem jelölt tevékenységeket is, feltéve, hogy azok összhangban állnak e rendelet [4. – 8.] cikkében foglalt célkitűzésekkel. | (3)   
  A munkaprogramoknak az I.
  mellékletben meghatározott tevékenységekre kell
  összpontosítaniuk
  és
  biztosítaniuk
  kell, hogy az
  általuk
  támogatott fellépések ne szorítsák ki a magánfinanszírozást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   
  Az első többéves munkaprogramnak a
  mellékletben meghatározott tevékenységekre kell
  összpontosítania
  és
  biztosítania
  kell, hogy az
  általa
  támogatott fellépések ne szorítsák ki a magánfinanszírozást.
  Az azt követő programok tartalmazhatnak a mellékletben meg nem jelölt tevékenységeket is, feltéve, hogy azok összhangban állnak e rendelet [4. – 8.] cikkében foglalt célkitűzésekkel.

(3)   
  A munkaprogramoknak az I.
  mellékletben meghatározott tevékenységekre kell
  összpontosítaniuk
  és
  biztosítaniuk
  kell, hogy az
  általuk
  támogatott fellépések ne szorítsák ki a magánfinanszírozást.

Módosítás 162

Módosítás 162

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 3 a bekezdés (új)

23 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A Bizottság felhatalmazással rendelkezik arra, hogy a 27. cikknek megfelelően több felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el, felülvizsgálja vagy kiegészítse az abban meghatározott tevékenységeket e rendelet célkitűzéseivel összhangban, a 4–8. cikkben foglaltaknak megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A Bizottság felhatalmazással rendelkezik arra, hogy a 27. cikknek megfelelően több felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el, felülvizsgálja vagy kiegészítse az abban meghatározott tevékenységeket e rendelet célkitűzéseivel összhangban, a 4–8. cikkben foglaltaknak megfelelően.

Módosítás 163

Módosítás 163

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 1 bekezdés

24 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Program 3. cikkben meghatározott általános és egyedi programcélkitűzések megvalósítása terén tett előrelépéseinek nyomon követéséhez használandó mutatókat a II. melléklet tartalmazza. | (1)   A Program 3. cikkben meghatározott általános és egyedi programcélkitűzések megvalósítása terén tett előrelépéseinek nyomon követéséhez használandó
  , mérhető
  mutatókat a II. melléklet tartalmazza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Program 3. cikkben meghatározott általános és egyedi programcélkitűzések megvalósítása terén tett előrelépéseinek nyomon követéséhez használandó mutatókat a II. melléklet tartalmazza.

(1)   A Program 3. cikkben meghatározott általános és egyedi programcélkitűzések megvalósítása terén tett előrelépéseinek nyomon követéséhez használandó
  , mérhető
  mutatókat a II. melléklet tartalmazza.

Módosítás 164

Módosítás 164

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 1 a bekezdés (új)

24 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A Bizottság meghatározza azon mérhető mutatók kialakításának módszertanát, amelyek pontosan értékelik a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános célkitűzések elérése tekintetében elért haladást. E módszertan alapján a Bizottság legkésőbb 2021. január 1-ig kiegészíti a III. mellékletet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A Bizottság meghatározza azon mérhető mutatók kialakításának módszertanát, amelyek pontosan értékelik a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános célkitűzések elérése tekintetében elért haladást. E módszertan alapján a Bizottság legkésőbb 2021. január 1-ig kiegészíti a III. mellékletet.

Módosítás 165

Módosítás 165

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 2 bekezdés

24 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Annak érdekében, hogy a program végrehajtásának alakulását hatékonyan lehessen értékelni, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 27. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. melléklet módosítására vonatkozóan a mutatók felülvizsgálata és/vagy kiegészítése céljából, amikor azt szükségesnek ítéli, valamint hogy kiegészítse ezt a rendeletet a monitoring és értékelési keretelvek kidolgozására vonatkozó rendelkezésekkel. | (2)   Annak érdekében, hogy a program végrehajtásának alakulását hatékonyan lehessen értékelni, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 27. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. melléklet módosítására vonatkozóan a 
  mérhető
  mutatók felülvizsgálata és/vagy kiegészítése céljából, amikor azt szükségesnek ítéli, valamint hogy kiegészítse ezt a rendeletet a monitoring és értékelési keretelvek kidolgozására vonatkozó rendelkezésekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Annak érdekében, hogy a program végrehajtásának alakulását hatékonyan lehessen értékelni, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 27. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. melléklet módosítására vonatkozóan a mutatók felülvizsgálata és/vagy kiegészítése céljából, amikor azt szükségesnek ítéli, valamint hogy kiegészítse ezt a rendeletet a monitoring és értékelési keretelvek kidolgozására vonatkozó rendelkezésekkel.

(2)   Annak érdekében, hogy a program végrehajtásának alakulását hatékonyan lehessen értékelni, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 27. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. melléklet módosítására vonatkozóan a 
  mérhető
  mutatók felülvizsgálata és/vagy kiegészítése céljából, amikor azt szükségesnek ítéli, valamint hogy kiegészítse ezt a rendeletet a monitoring és értékelési keretelvek kidolgozására vonatkozó rendelkezésekkel.

Módosítás 166

Módosítás 166

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 3 bekezdés

24 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy a program végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó
  adatokat
  és az eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire és a tagállamokra vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani. | (3)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy a program végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó
  adatok
  és az
  eredmények megfelelőek legyenek az elért előrehaladás és a tapasztalt nehézségek alapos elemzéséhez, valamint hogy az adatokat és
  eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire és a tagállamokra vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy a program végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó
  adatokat
  és az eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire és a tagállamokra vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.

(3)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy a program végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó
  adatok
  és az
  eredmények megfelelőek legyenek az elért előrehaladás és a tapasztalt nehézségek alapos elemzéséhez, valamint hogy az adatokat és
  eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire és a tagállamokra vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.

Módosítás 167

Módosítás 167

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 4 bekezdés

24 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A lehető
  legnagyobb mértékben
  fel kell használni a hivatalos uniós statisztikákat, mint például a rendszeres IKT statisztikai felméréseket. A nemzeti statisztikai intézetekkel konzultációt kell folytatni és az Eurostattal együtt be kell őket a vonni program végrehajtásának és a digitális átalakulás előrehaladásának nyomon követéséhez használt statisztikai mutatók előzetes megtervezésébe és későbbi továbbfejlesztésébe. | (4)   A lehető
  leghatékonyabb módon
  fel kell használni a hivatalos uniós statisztikákat, mint például a rendszeres IKT statisztikai felméréseket
  , valamint a DESI (a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő mutató) adatkészletek gyűjtésére van szükség a NUTS-2 szinten a digitális Európával kapcsolatos adatok hiányának kezelése érdekében
  . A nemzeti statisztikai intézetekkel konzultációt kell folytatni és az Eurostattal együtt be kell őket a vonni program végrehajtásának és a digitális átalakulás előrehaladásának nyomon követéséhez használt statisztikai mutatók előzetes megtervezésébe és későbbi továbbfejlesztésébe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A lehető
  legnagyobb mértékben
  fel kell használni a hivatalos uniós statisztikákat, mint például a rendszeres IKT statisztikai felméréseket. A nemzeti statisztikai intézetekkel konzultációt kell folytatni és az Eurostattal együtt be kell őket a vonni program végrehajtásának és a digitális átalakulás előrehaladásának nyomon követéséhez használt statisztikai mutatók előzetes megtervezésébe és későbbi továbbfejlesztésébe.

(4)   A lehető
  leghatékonyabb módon
  fel kell használni a hivatalos uniós statisztikákat, mint például a rendszeres IKT statisztikai felméréseket
  , valamint a DESI (a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő mutató) adatkészletek gyűjtésére van szükség a NUTS-2 szinten a digitális Európával kapcsolatos adatok hiányának kezelése érdekében
  . A nemzeti statisztikai intézetekkel konzultációt kell folytatni és az Eurostattal együtt be kell őket a vonni program végrehajtásának és a digitális átalakulás előrehaladásának nyomon követéséhez használt statisztikai mutatók előzetes megtervezésébe és későbbi továbbfejlesztésébe.

Módosítás 168

Módosítás 168

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – cím

25 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Értékelés | Programértékelés |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Értékelés

Értékelés

Programértékelés

Programértékelés

Módosítás 169

Módosítás 169

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 1 bekezdés

25 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Az értékeléseket időben el
  kell
  végezni ahhoz
  ,
  hogy
  a 
  döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek
  . | (1)   
  A Bizottságnak biztosítania
  kell
  a program rendszeres ellenőrzését és külső értékelését
  ,
  elsősorban a 24. cikk (3) bekezdésében említett teljesítményjelentési rendszer alapján. Az értékelés során minőségi szempontok alapján értékelni kell a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános célkitűzések elérésében történt előrehaladást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  Az értékeléseket időben el
  kell
  végezni ahhoz
  ,
  hogy
  a 
  döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek
  .

(1)   
  A Bizottságnak biztosítania
  kell
  a program rendszeres ellenőrzését és külső értékelését
  ,
  elsősorban a 24. cikk (3) bekezdésében említett teljesítményjelentési rendszer alapján. Az értékelés során minőségi szempontok alapján értékelni kell a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános célkitűzések elérésében történt előrehaladást.

Módosítás 170

Módosítás 170

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 2 bekezdés

25 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A program időközi
  értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában
  ,
  de legkésőbb négy évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni
  . | (2)   A program
  rendszeres ellenőrzésén felül a Bizottság legkésőbb 2024. december 31-ig
  időközi
  értékelő jelentést készít és nyújt be a programról az Európai Parlamentnek
  ,
  a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának
  .
  Az időközi értékelés bemutatja azokat a megállapításokat, amelyek szükségesek a program 2027 utáni nyomon követéséről és annak céljairól szóló döntés meghozatalához. |
| | Az időközi értékelést az Európai Parlamentnek kell benyújtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A program időközi
  értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában
  ,
  de legkésőbb négy évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni
  .

(2)   A program
  rendszeres ellenőrzésén felül a Bizottság legkésőbb 2024. december 31-ig
  időközi
  értékelő jelentést készít és nyújt be a programról az Európai Parlamentnek
  ,
  a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának
  .
  Az időközi értékelés bemutatja azokat a megállapításokat, amelyek szükségesek a program 2027 utáni nyomon követéséről és annak céljairól szóló döntés meghozatalához.

Az időközi értékelést az Európai Parlamentnek kell benyújtani.

Az időközi értékelést az Európai Parlamentnek kell benyújtani.

Módosítás 171

Módosítás 171

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 3 bekezdés

25 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   
  A program végrehajtásának végén
  ,
  de legkésőbb négy évvel
  a
  (z) [1.] cikkben meghatározott időszak végét követően
  a 
  Bizottság elvégzi a program végső értékelését
  . | (3)   
  Egy végső, külső
  ,
  független értékelés alapján
  a 
  Bizottság végső értékelő jelentést készít
  a 
  programról, amely felméri annak hosszú távú hatásait és fenntarthatóságát
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   
  A program végrehajtásának végén
  ,
  de legkésőbb négy évvel
  a
  (z) [1.] cikkben meghatározott időszak végét követően
  a 
  Bizottság elvégzi a program végső értékelését
  .

(3)   
  Egy végső, külső
  ,
  független értékelés alapján
  a 
  Bizottság végső értékelő jelentést készít
  a 
  programról, amely felméri annak hosszú távú hatásait és fenntarthatóságát
  .

Módosítás 172

Módosítás 172

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 4 a bekezdés (új)

25 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A Bizottság a (3) bekezdésben említett, végső értékelő jelentést legkésőbb 2030. december 31-ig benyújtja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  A Bizottság a (3) bekezdésben említett, végső értékelő jelentést legkésőbb 2030. december 31-ig benyújtja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának.

Módosítás 173

Módosítás 173

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 5 bekezdés

25 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)
     
  A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)
     
  A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.

törölve

törölve

Módosítás 174

Módosítás 174

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 4 bekezdés

26 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A kontrollrendszer részeként az ellenőrzési stratégia
  alapulhat
  a kiadások reprezentatív mintájának pénzügyi ellenőrzésén. A reprezentatív mintát ki kell egészíteni a kiadásokhoz kapcsolódó kockázat értékelése alapján történő mintavétellel. | (4)   A kontrollrendszer részeként az ellenőrzési stratégia
  legalább
  a kiadások reprezentatív mintájának pénzügyi ellenőrzésén
  alapul
  . A reprezentatív mintát ki kell egészíteni a kiadásokhoz kapcsolódó kockázat értékelése alapján történő mintavétellel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A kontrollrendszer részeként az ellenőrzési stratégia
  alapulhat
  a kiadások reprezentatív mintájának pénzügyi ellenőrzésén. A reprezentatív mintát ki kell egészíteni a kiadásokhoz kapcsolódó kockázat értékelése alapján történő mintavétellel.

(4)   A kontrollrendszer részeként az ellenőrzési stratégia
  legalább
  a kiadások reprezentatív mintájának pénzügyi ellenőrzésén
  alapul
  . A reprezentatív mintát ki kell egészíteni a kiadásokhoz kapcsolódó kockázat értékelése alapján történő mintavétellel.

Módosítás 175

Módosítás 175

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 2 bekezdés

27 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  A
  Bizottságnak a 24. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2028. december 31-ig terjedő időszakra szól. | (2)   
  Az Európai
  Bizottságnak
  a 23. és
  24. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2028. december 31-ig terjedő időszakra szól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  A
  Bizottságnak a 24. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2028. december 31-ig terjedő időszakra szól.

(2)   
  Az Európai
  Bizottságnak
  a 23. és
  24. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2028. december 31-ig terjedő időszakra szól.

Módosítás 176

Módosítás 176

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 3 bekezdés

27 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 24. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. | (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 
  23. és
  24. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 24. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 
  23. és
  24. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

Módosítás 177

Módosítás 177

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 6 bekezdés

27 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A 24. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. | (6)   A
  23. cikk és
  24. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A 24. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(6)   A
  23. cikk és
  24. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 178

Módosítás 178

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 1 bekezdés

29 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak. | (1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes,
  hiteles,
  hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

(1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes,
  hiteles,
  hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

Módosítás 179

Módosítás 179

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 2 bekezdés

29 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan. A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a [3.] cikkben említett célkitűzésekhez. | (2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan.
  Emellett biztosítja az uniós forrásokra a digitális ágazatban potenciálisan pályázók számára az integrált tájékoztatást és hozzáférést
  . A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a [3.] cikkben említett célkitűzésekhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan. A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a [3.] cikkben említett célkitűzésekhez.

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan.
  Emellett biztosítja az uniós forrásokra a digitális ágazatban potenciálisan pályázók számára az integrált tájékoztatást és hozzáférést
  . A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a [3.] cikkben említett célkitűzésekhez.

Módosítás 180

Módosítás 180

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 1 rész – 2 bekezdés – 1 pont

1 melléklet – 1 rész – 2 bekezdés – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Közös közbeszerzési keretrendszer egy világszínvonalú integrált HPC-hálózatra, ideértve az exaszintű képességekkel rendelkező szuper-számítástechnikai és adatinfrastruktúrát. Ez nem gazdasági alapon lesz hozzáférhető állami és magánfelhasználók számára és állami finanszírozású kutatások céljaira. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)

Közös közbeszerzési keretrendszer egy világszínvonalú integrált HPC-hálózatra, ideértve az exaszintű képességekkel rendelkező szuper-számítástechnikai és adatinfrastruktúrát. Ez nem gazdasági alapon lesz hozzáférhető állami és magánfelhasználók számára és állami finanszírozású kutatások céljaira.

| (1) | Közös közbeszerzési keretrendszer egy világszínvonalú integrált HPC-hálózatra, ideértve az exaszintű képességekkel rendelkező szuper-számítástechnikai és adatinfrastruktúrát. Ez nem gazdasági alapon lesz hozzáférhető
  valamennyi vállalkozás és közigazgatási szerv,
  állami és magánfelhasználók számára és állami finanszírozású kutatások céljaira. |
| --- | --- |

(1)

Közös közbeszerzési keretrendszer egy világszínvonalú integrált HPC-hálózatra, ideértve az exaszintű képességekkel rendelkező szuper-számítástechnikai és adatinfrastruktúrát. Ez nem gazdasági alapon lesz hozzáférhető
  valamennyi vállalkozás és közigazgatási szerv,
  állami és magánfelhasználók számára és állami finanszírozású kutatások céljaira.

valamennyi vállalkozás és közigazgatási szerv,

Módosítás 181

Módosítás 181

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 1 rész – 2 bekezdés – 6 pont

1 melléklet – 1 rész – 2 bekezdés – 6 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Felhasználásra kész/működő technológia telepítése: a szuper-számítástechnika mint a kutatás-fejlesztésből előálló szolgáltatás egy Uniós szinten integrált nagy teljesítményű számítógépes ökoszisztéma létrehozására, amely lefedi a tudományos és ipari értéklánc valamennyi szegmensét (hardver, szoftver, alkalmazások, szolgáltatások, összeköttetések és korszerű digitális készségek). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)

Felhasználásra kész/működő technológia telepítése: a szuper-számítástechnika mint a kutatás-fejlesztésből előálló szolgáltatás egy Uniós szinten integrált nagy teljesítményű számítógépes ökoszisztéma létrehozására, amely lefedi a tudományos és ipari értéklánc valamennyi szegmensét (hardver, szoftver, alkalmazások, szolgáltatások, összeköttetések és korszerű digitális készségek).

| (6) | Felhasználásra kész/működő technológia telepítése: a szuper-számítástechnika mint a kutatás-fejlesztésből előálló szolgáltatás
  – különösen korábban uniós finanszírozásban részesült vagy jelenleg abban részesülő technológiák –
  egy uniós szinten integrált nagy teljesítményű számítógépes ökoszisztéma létrehozására, amely lefedi a tudományos és ipari értéklánc valamennyi szegmensét (hardver, szoftver, alkalmazások, szolgáltatások, összeköttetések és korszerű digitális készségek). |
| --- | --- |

(6)

Felhasználásra kész/működő technológia telepítése: a szuper-számítástechnika mint a kutatás-fejlesztésből előálló szolgáltatás
  – különösen korábban uniós finanszírozásban részesült vagy jelenleg abban részesülő technológiák –
  egy uniós szinten integrált nagy teljesítményű számítógépes ökoszisztéma létrehozására, amely lefedi a tudományos és ipari értéklánc valamennyi szegmensét (hardver, szoftver, alkalmazások, szolgáltatások, összeköttetések és korszerű digitális készségek).

– különösen korábban uniós finanszírozásban részesült vagy jelenleg abban részesülő technológiák –

Módosítás 182

Módosítás 182

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 2 rész – 1 bekezdés

1 melléklet – 2 rész – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A program
  alapvető
  mesterséges intelligenciához kapcsolódó kapacitásokat hoz létre és erősít meg Európában, beleértve az adatforrásokat és az algoritmus-tárházakat is, amelyeket minden vállalkozás és közigazgatási szerv számára hozzáférhetővé tesz, valamint megerősíti és hálózatba szervezi a tagállamokban meglévő mesterségesintelligencia-tesztelési és kísérleti létesítményeket. | A program mesterséges intelligenciához
  és megosztott könyvelési technológiákhoz
  kapcsolódó
  alapvető
  kapacitásokat hoz létre és erősít meg Európában, beleértve az adatforrásokat és az algoritmus-tárházakat is, amelyeket minden vállalkozás és közigazgatási szerv számára hozzáférhetővé tesz, valamint megerősíti és hálózatba szervezi a tagállamokban meglévő mesterségesintelligencia-tesztelési és kísérleti létesítményeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A program
  alapvető
  mesterséges intelligenciához kapcsolódó kapacitásokat hoz létre és erősít meg Európában, beleértve az adatforrásokat és az algoritmus-tárházakat is, amelyeket minden vállalkozás és közigazgatási szerv számára hozzáférhetővé tesz, valamint megerősíti és hálózatba szervezi a tagállamokban meglévő mesterségesintelligencia-tesztelési és kísérleti létesítményeket.

alapvető

A program mesterséges intelligenciához
  és megosztott könyvelési technológiákhoz
  kapcsolódó
  alapvető
  kapacitásokat hoz létre és erősít meg Európában, beleértve az adatforrásokat és az algoritmus-tárházakat is, amelyeket minden vállalkozás és közigazgatási szerv számára hozzáférhetővé tesz, valamint megerősíti és hálózatba szervezi a tagállamokban meglévő mesterségesintelligencia-tesztelési és kísérleti létesítményeket.

és megosztott könyvelési technológiákhoz

alapvető

Módosítás 183

Módosítás 183

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 4 rész – 1 bekezdés

1 melléklet – 4 rész – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A program támogatja a jelenlegi és jövőbeni munkaerő egyszerű hozzáférését a korszerű digitális
  készségekhez
  , amilyenek például a HPC, a mesterséges intelligencia, a megosztott könyvelés (pl. blokklánc) és a kiberbiztonság, oly módon, hogy a diákok, a friss diplomások és a jelenlegi munkavállalók, bárhol legyenek is, meg tudják szerezni és tovább tudják fejleszteni ezeket a készségeket. | A program támogatja a jelenlegi és jövőbeni munkaerő egyszerű hozzáférését
  és képzési lehetőségeit
  a korszerű digitális
  készségek területén
  , amilyenek például a HPC, a mesterséges intelligencia, a megosztott könyvelés (pl. blokklánc) és a kiberbiztonság, oly módon, hogy a diákok, a friss diplomások
  , illetve a továbbképzést igénylő, bármely életkorú polgárok, a munkakeresők
  és a jelenlegi munkavállalók, bárhol legyenek is, meg tudják szerezni és tovább tudják fejleszteni ezeket a készségeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A program támogatja a jelenlegi és jövőbeni munkaerő egyszerű hozzáférését a korszerű digitális
  készségekhez
  , amilyenek például a HPC, a mesterséges intelligencia, a megosztott könyvelés (pl. blokklánc) és a kiberbiztonság, oly módon, hogy a diákok, a friss diplomások és a jelenlegi munkavállalók, bárhol legyenek is, meg tudják szerezni és tovább tudják fejleszteni ezeket a készségeket.

készségekhez

A program támogatja a jelenlegi és jövőbeni munkaerő egyszerű hozzáférését
  és képzési lehetőségeit
  a korszerű digitális
  készségek területén
  , amilyenek például a HPC, a mesterséges intelligencia, a megosztott könyvelés (pl. blokklánc) és a kiberbiztonság, oly módon, hogy a diákok, a friss diplomások
  , illetve a továbbképzést igénylő, bármely életkorú polgárok, a munkakeresők
  és a jelenlegi munkavállalók, bárhol legyenek is, meg tudják szerezni és tovább tudják fejleszteni ezeket a készségeket.

és képzési lehetőségeit

készségek területén

, illetve a továbbképzést igénylő, bármely életkorú polgárok, a munkakeresők

Módosítás 184

Módosítás 184

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 4 rész – 2 bekezdés – 1 pont

1 melléklet – 4 rész – 2 bekezdés – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | Hozzáférés munkahelyi képzésekhez a kompetencia-központokban és a magas szintű technológiákat telepítő vállalkozásoknál kínált szakmai gyakorlatok révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

Hozzáférés munkahelyi képzésekhez a kompetencia-központokban és a magas szintű technológiákat telepítő vállalkozásoknál kínált szakmai gyakorlatok révén.

| 1. | Hozzáférés munkahelyi képzésekhez
  és a vegyes tanulási lehetőségekhez
  a kompetencia-központokban és a magas szintű technológiákat telepítő vállalkozásoknál kínált szakmai gyakorlatok révén. |
| --- | --- |

1.

Hozzáférés munkahelyi képzésekhez
  és a vegyes tanulási lehetőségekhez
  a kompetencia-központokban és a magas szintű technológiákat telepítő vállalkozásoknál kínált szakmai gyakorlatok révén.

és a vegyes tanulási lehetőségekhez

Módosítás 185

Módosítás 185

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 4 rész – 4 bekezdés

1 melléklet – 4 rész – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Minden beavatkozás tervezése és végrehajtása elsősorban a 
  15
  . cikkben meghatározott digitális innovációs központok révén történik. | Minden beavatkozás tervezése és végrehajtása elsősorban a 
  16
  . cikkben meghatározott digitális innovációs központok révén történik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Minden beavatkozás tervezése és végrehajtása elsősorban a 
  15
  . cikkben meghatározott digitális innovációs központok révén történik.

15

Minden beavatkozás tervezése és végrehajtása elsősorban a 
  16
  . cikkben meghatározott digitális innovációs központok révén történik.

16

Módosítás 186

Módosítás 186

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 5 rész – I alrész – 1 pont – 1.2. pont

1 melléklet – 5 rész – I alrész – 1 pont – 1.2. pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.2. | Határokon átnyúló digitális szolgáltatási infrastruktúrák összefüggő ökoszisztémájának tervezéséhez, kísérleti üzemeltetéséhez, telepítéséhez, karbantartásához és népszerűsítéséhez adott támogatás, valamint a közigazgatásban egységes, végpontok közötti, biztonságos, interoperábilis, többnyelvű, határokon és ágazatokon átívelő megoldások és közös keretrendszerek létrehozásának elősegítése. A hatások és az előnyök értékelésére szolgáló módszertanok szintén itt szerepelnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.2.

Határokon átnyúló digitális szolgáltatási infrastruktúrák összefüggő ökoszisztémájának tervezéséhez, kísérleti üzemeltetéséhez, telepítéséhez, karbantartásához és népszerűsítéséhez adott támogatás, valamint a közigazgatásban egységes, végpontok közötti, biztonságos, interoperábilis, többnyelvű, határokon és ágazatokon átívelő megoldások és közös keretrendszerek létrehozásának elősegítése. A hatások és az előnyök értékelésére szolgáló módszertanok szintén itt szerepelnek.

| 1.2. | Határokon átnyúló digitális szolgáltatási infrastruktúrák összefüggő ökoszisztémájának tervezéséhez, kísérleti üzemeltetéséhez, telepítéséhez, karbantartásához
  , bővítéséhez
  és népszerűsítéséhez adott támogatás, valamint a közigazgatásban egységes, végpontok közötti, biztonságos, interoperábilis, többnyelvű, határokon és ágazatokon átívelő megoldások és közös keretrendszerek létrehozásának elősegítése. A hatások és az előnyök értékelésére szolgáló módszertanok szintén itt szerepelnek. |
| --- | --- |

1.2.

Határokon átnyúló digitális szolgáltatási infrastruktúrák összefüggő ökoszisztémájának tervezéséhez, kísérleti üzemeltetéséhez, telepítéséhez, karbantartásához
  , bővítéséhez
  és népszerűsítéséhez adott támogatás, valamint a közigazgatásban egységes, végpontok közötti, biztonságos, interoperábilis, többnyelvű, határokon és ágazatokon átívelő megoldások és közös keretrendszerek létrehozásának elősegítése. A hatások és az előnyök értékelésére szolgáló módszertanok szintén itt szerepelnek.

, bővítéséhez

Módosítás 187

Módosítás 187

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 5 rész – I alrész – 2 pont – 2.1. pont

1 melléklet – 5 rész – I alrész – 2 pont – 2.1. pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.1. | Az EU polgárai számára biztosítani személyes egészségügyi adataik határokon átnyúló biztonságos hozzáférését, megosztását, használatát és kezelését, függetlenül a polgárok vagy adataik elhelyezkedésétől. Az e-egészségügyi digitális infrastruktúra megvalósítása és kiterjesztése új digitális szolgáltatások révén, az elektronikus egészségügyi nyilvántartások európai adatcsere-formátuma bevezetésének támogatása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.1.

Az EU polgárai számára biztosítani személyes egészségügyi adataik határokon átnyúló biztonságos hozzáférését, megosztását, használatát és kezelését, függetlenül a polgárok vagy adataik elhelyezkedésétől. Az e-egészségügyi digitális infrastruktúra megvalósítása és kiterjesztése új digitális szolgáltatások révén, az elektronikus egészségügyi nyilvántartások európai adatcsere-formátuma bevezetésének támogatása.

| 2.1. | Az EU polgárai számára biztosítani személyes egészségügyi adataik határokon átnyúló
  , az adatvédelmet garantáló
  biztonságos hozzáférését, megosztását, használatát és kezelését, függetlenül a polgárok vagy adataik elhelyezkedésétől. Az e-egészségügyi digitális infrastruktúra megvalósítása és kiterjesztése új digitális szolgáltatások révén, az elektronikus egészségügyi nyilvántartások európai adatcsere-formátuma bevezetésének támogatása. |
| --- | --- |

2.1.

Az EU polgárai számára biztosítani személyes egészségügyi adataik határokon átnyúló
  , az adatvédelmet garantáló
  biztonságos hozzáférését, megosztását, használatát és kezelését, függetlenül a polgárok vagy adataik elhelyezkedésétől. Az e-egészségügyi digitális infrastruktúra megvalósítása és kiterjesztése új digitális szolgáltatások révén, az elektronikus egészségügyi nyilvántartások európai adatcsere-formátuma bevezetésének támogatása.

, az adatvédelmet garantáló

Módosítás 188

Módosítás 188

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 5 rész – I alrész – 3 pont

1 melléklet – 5 rész – I alrész – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | Igazságszolgáltatás: Egységes és biztonságos határokon átnyúló elektronikus kommunikáció lehetővé tétele az igazságszolgáltatáson belül, illetve az igazságszolgáltatás és más illetékes szervek között a polgári és a büntető igazságszolgáltatás területén. Az igazságszolgáltatáshoz, igazságügyi információkhoz és eljárásokhoz való hozzáférés javítása minden polgár, vállalkozás, gyakorló jogász és az igazságszolgáltatás számára
  a nemzeti
  adatbázisokhoz és nyilvántartásokhoz kialakított szemantikailag interoperábilis összeköttetések révén, valamint az online peren kívüli vitarendezés lehetőségének megteremtése. Innovatív technológiák fejlesztésének és bevezetésének támogatása a bíróságok és a gyakorló jogászok számára mesterséges intelligenciát használó megoldások alapján, amelyek valószínűsíthetően egyszerűsítik és felgyorsítják az eljárásokat (például „legal tech” alkalmazások). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

Igazságszolgáltatás: Egységes és biztonságos határokon átnyúló elektronikus kommunikáció lehetővé tétele az igazságszolgáltatáson belül, illetve az igazságszolgáltatás és más illetékes szervek között a polgári és a büntető igazságszolgáltatás területén. Az igazságszolgáltatáshoz, igazságügyi információkhoz és eljárásokhoz való hozzáférés javítása minden polgár, vállalkozás, gyakorló jogász és az igazságszolgáltatás számára
  a nemzeti
  adatbázisokhoz és nyilvántartásokhoz kialakított szemantikailag interoperábilis összeköttetések révén, valamint az online peren kívüli vitarendezés lehetőségének megteremtése. Innovatív technológiák fejlesztésének és bevezetésének támogatása a bíróságok és a gyakorló jogászok számára mesterséges intelligenciát használó megoldások alapján, amelyek valószínűsíthetően egyszerűsítik és felgyorsítják az eljárásokat (például „legal tech” alkalmazások).

a nemzeti

| (3) | Igazságszolgáltatás: Egységes és biztonságos határokon átnyúló elektronikus kommunikáció lehetővé tétele az igazságszolgáltatáson belül, illetve az igazságszolgáltatás és más illetékes szervek között a polgári és a büntető igazságszolgáltatás területén. Az igazságszolgáltatáshoz, igazságügyi információkhoz és eljárásokhoz való hozzáférés javítása minden polgár, vállalkozás, gyakorló jogász és az igazságszolgáltatás számára
  az
  adatbázisokhoz és nyilvántartásokhoz kialakított szemantikailag interoperábilis összeköttetések révén, valamint az online peren kívüli vitarendezés lehetőségének megteremtése. Innovatív technológiák fejlesztésének és bevezetésének támogatása a bíróságok és a gyakorló jogászok számára mesterséges intelligenciát használó megoldások alapján, amelyek valószínűsíthetően egyszerűsítik és felgyorsítják az eljárásokat (például „legal tech” alkalmazások). |
| --- | --- |

(3)

(3)

Igazságszolgáltatás: Egységes és biztonságos határokon átnyúló elektronikus kommunikáció lehetővé tétele az igazságszolgáltatáson belül, illetve az igazságszolgáltatás és más illetékes szervek között a polgári és a büntető igazságszolgáltatás területén. Az igazságszolgáltatáshoz, igazságügyi információkhoz és eljárásokhoz való hozzáférés javítása minden polgár, vállalkozás, gyakorló jogász és az igazságszolgáltatás számára
  az
  adatbázisokhoz és nyilvántartásokhoz kialakított szemantikailag interoperábilis összeköttetések révén, valamint az online peren kívüli vitarendezés lehetőségének megteremtése. Innovatív technológiák fejlesztésének és bevezetésének támogatása a bíróságok és a gyakorló jogászok számára mesterséges intelligenciát használó megoldások alapján, amelyek valószínűsíthetően egyszerűsítik és felgyorsítják az eljárásokat (például „legal tech” alkalmazások).

az

Módosítás 189

Módosítás 189

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 5 rész – I alrész – 4 pont

1 melléklet – 5 rész – I alrész – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | Közlekedés, energia és környezetvédelem: A nagyléptékű digitális alkalmazásokhoz, például az intelligens városokhoz illetve az intelligens vidéki területekhez szükséges decentralizált megoldások és infrastruktúrák telepítése a közlekedési, energia- és környezetvédelmi politikák támogatására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

Közlekedés, energia és környezetvédelem: A nagyléptékű digitális alkalmazásokhoz, például az intelligens városokhoz illetve az intelligens vidéki területekhez szükséges decentralizált megoldások és infrastruktúrák telepítése a közlekedési, energia- és környezetvédelmi politikák támogatására.

| (4) | Közlekedés, energia és környezetvédelem: A nagyléptékű digitális alkalmazásokhoz, például az intelligens városokhoz illetve az intelligens vidéki területekhez
  vagy legkülső régiókhoz
  szükséges decentralizált megoldások és infrastruktúrák telepítése a közlekedési, energia- és környezetvédelmi politikák támogatására. |
| --- | --- |

(4)

(4)

Közlekedés, energia és környezetvédelem: A nagyléptékű digitális alkalmazásokhoz, például az intelligens városokhoz illetve az intelligens vidéki területekhez
  vagy legkülső régiókhoz
  szükséges decentralizált megoldások és infrastruktúrák telepítése a közlekedési, energia- és környezetvédelmi politikák támogatására.

vagy legkülső régiókhoz

Módosítás 190

Módosítás 190

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 5 rész – II alrész – cím

1 melléklet – 5 rész – II alrész – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| II. | Az ipar digitalizálásához kapcsolódó induló tevékenységek: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

II.

Az ipar digitalizálásához kapcsolódó induló tevékenységek:

| II. | Az ipar digitalizálásához kapcsolódó induló tevékenységek: |
| --- | --- |

II.

Az ipar digitalizálásához kapcsolódó induló tevékenységek:

Módosítás 191

Módosítás 191

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 melléklet – 2 rész – 2.2. pont

2 melléklet – 2 rész – 2.2. pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.2. | A mesterséges intelligenciát
  használó
  vállalkozások és szervezetek száma |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.2.

A mesterséges intelligenciát
  használó
  vállalkozások és szervezetek száma

használó

| 2.2. | A mesterséges intelligenciát
  tesztelő és azzal a digitális innovációs központokkal együttműködésben kísérleteket folytató
  vállalkozások és szervezetek száma |
| --- | --- |

2.2.

A mesterséges intelligenciát
  tesztelő és azzal a digitális innovációs központokkal együttműködésben kísérleteket folytató
  vállalkozások és szervezetek száma

tesztelő és azzal a digitális innovációs központokkal együttműködésben kísérleteket folytató

Módosítás 192

Módosítás 192

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 melléklet – 2 rész – 2.2. a pont (új)

2 melléklet – 2 rész – 2.2. a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2.2.a. | A program által támogatott, mesterséges intelligencián alapuló olyan konkrét alkalmazások száma, amelyeket most bocsátanak kereskedelmi forgalomba. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.2.a.

2.2.a.

A program által támogatott, mesterséges intelligencián alapuló olyan konkrét alkalmazások száma, amelyeket most bocsátanak kereskedelmi forgalomba.

Módosítás 193

Módosítás 193

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 melléklet – 4 rész – 4.1. pont

2 melléklet – 4 rész – 4.1. pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4.1. | A kiképzett és munkába állt IKT szakemberek száma |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.1.

A kiképzett és munkába állt IKT szakemberek száma

| 4.1. | A kiképzett és munkába állt IKT szakemberek száma
  évente az Unióban |
| --- | --- |

4.1.

A kiképzett és munkába állt IKT szakemberek száma
  évente az Unióban

évente az Unióban

Módosítás 194

Módosítás 194

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 melléklet – 4 rész – 4.2. pont

2 melléklet – 4 rész – 4.2. pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4.2. | Az IKT szakemberek felvétele terén nehézségeket tapasztaló vállalkozások száma |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.2.

Az IKT szakemberek felvétele terén nehézségeket tapasztaló vállalkozások száma

| 4.2. | Az IKT szakemberek felvétele terén nehézségeket tapasztaló vállalkozások száma
  évente az Unióban |
| --- | --- |

4.2.

Az IKT szakemberek felvétele terén nehézségeket tapasztaló vállalkozások száma
  évente az Unióban

évente az Unióban

Módosítás 195

Módosítás 195

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 melléklet – 4 rész – 4.2. b pont (új)

2 melléklet – 4 rész – 4.2. b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4.2.b. | Az olyan diákok, frissen végzett diplomások és munkanélküliek száma, akiknek javult a helyzete a program keretében kínált képzés elvégzése után. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.2.b.

4.2.b.

Az olyan diákok, frissen végzett diplomások és munkanélküliek száma, akiknek javult a helyzete a program keretében kínált képzés elvégzése után.

Módosítás 196

Módosítás 196

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 melléklet – 5 rész – 5.1. pont

2 melléklet – 5 rész – 5.1. pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5.1. | A digitális közszolgáltatások
  elterjedtsége |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5.1.

A digitális közszolgáltatások
  elterjedtsége

elterjedtsége

| 5.1. | A digitális közszolgáltatások
  elterjedtségének gyakorisága |
| --- | --- |

5.1.

A digitális közszolgáltatások
  elterjedtségének gyakorisága

elterjedtségének gyakorisága

Módosítás 197

Módosítás 197

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 melléklet – 5 rész – 5.2. pont

2 melléklet – 5 rész – 5.2. pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5.2. | Magas digitálisintenzitás-pontszámmal rendelkező vállalkozások |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5.2.

Magas digitálisintenzitás-pontszámmal rendelkező vállalkozások

| 5.2. | Magas digitálisintenzitás-pontszámmal rendelkező vállalkozások
  száma |
| --- | --- |

5.2.

Magas digitálisintenzitás-pontszámmal rendelkező vállalkozások
  száma

száma

Módosítás 198

Módosítás 198

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 melléklet – 5 rész – 5.3. pont

2 melléklet – 5 rész – 5.3. pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5.3. | A nemzeti interoperabilitási keret
  összehangolása
  az európai interoperabilitási kerettel |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5.3.

A nemzeti interoperabilitási keret
  összehangolása
  az európai interoperabilitási kerettel

összehangolása

| 5.3. | A nemzeti interoperabilitási keret
  összehangolásának mértéke
  az európai interoperabilitási kerettel |
| --- | --- |

5.3.

A nemzeti interoperabilitási keret
  összehangolásának mértéke
  az európai interoperabilitási kerettel

összehangolásának mértéke

Módosítás 199

Módosítás 199

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 melléklet – 1 pont – b a pont (új)

3 melléklet – 1 pont – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | A Digitális Európa Programnak aktívan kell törekednie az Európai horizont programmal való szinergiák megteremtésére a kutatási projektekből eredő adatok fenntarthatósága tekintetében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

A Digitális Európa Programnak aktívan kell törekednie az Európai horizont programmal való szinergiák megteremtésére a kutatási projektekből eredő adatok fenntarthatósága tekintetében;

A Digitális Európa Programnak aktívan kell törekednie az Európai horizont programmal való szinergiák megteremtésére a kutatási projektekből eredő adatok fenntarthatósága tekintetében;

Módosítás 200

Módosítás 200

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 melléklet – 1 pont – c pont

3 melléklet – 1 pont – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | A Digitális Európa program beruházási területei a következők: i. nagy teljesítményű számítástechnika, mesterséges intelligencia, kiberbiztonság és korszerű digitális készségek; valamint ii. nemzeti és
  regionális
  szintű telepítés a digitális kapacitások és a legújabb digitális technológiák területén a közérdekű területeken (mint például az egészségügy és a gondozás, a közigazgatás, az igazságügy és az oktatás), illetve a piaci hiányosságok (például a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások digitalizálásának) területe; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

A Digitális Európa program beruházási területei a következők: i. nagy teljesítményű számítástechnika, mesterséges intelligencia, kiberbiztonság és korszerű digitális készségek; valamint ii. nemzeti és
  regionális
  szintű telepítés a digitális kapacitások és a legújabb digitális technológiák területén a közérdekű területeken (mint például az egészségügy és a gondozás, a közigazgatás, az igazságügy és az oktatás), illetve a piaci hiányosságok (például a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások digitalizálásának) területe;

regionális

| c) | A Digitális Európa program beruházási területei a következők: i. nagy teljesítményű számítástechnika, mesterséges intelligencia, kiberbiztonság és korszerű digitális készségek; valamint ii. nemzeti
  , regionális
  és
  helyi
  szintű telepítés a digitális kapacitások és a legújabb digitális technológiák területén a közérdekű területeken (mint például az egészségügy és a gondozás, a közigazgatás, az igazságügy és az oktatás), illetve a piaci hiányosságok (például a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások digitalizálásának) területe; |
| --- | --- |

c)

A Digitális Európa program beruházási területei a következők: i. nagy teljesítményű számítástechnika, mesterséges intelligencia, kiberbiztonság és korszerű digitális készségek; valamint ii. nemzeti
  , regionális
  és
  helyi
  szintű telepítés a digitális kapacitások és a legújabb digitális technológiák területén a közérdekű területeken (mint például az egészségügy és a gondozás, a közigazgatás, az igazságügy és az oktatás), illetve a piaci hiányosságok (például a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások digitalizálásának) területe;

, regionális

helyi

Módosítás 201

Módosítás 201

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 melléklet – 3 pont – c pont

3 melléklet – 3 pont – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | A Digitális Európa program beruházási területei a következők: i. nagy teljesítményű számítástechnika, mesterséges intelligencia, kiberbiztonság és korszerű digitális készségek; valamint ii. nemzeti és regionális szintű telepítés a digitális kapacitások és a legújabb digitális technológiák területén a közérdekű területeken (mint például az egészségügy és a gondozás, a közigazgatás, az igazságügy és az oktatás), illetve a piaci hiányosságok (például a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások digitalizálásának) területe; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

A Digitális Európa program beruházási területei a következők: i. nagy teljesítményű számítástechnika, mesterséges intelligencia, kiberbiztonság és korszerű digitális készségek; valamint ii. nemzeti és regionális szintű telepítés a digitális kapacitások és a legújabb digitális technológiák területén a közérdekű területeken (mint például az egészségügy és a gondozás, a közigazgatás, az igazságügy és az oktatás), illetve a piaci hiányosságok (például a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások digitalizálásának) területe;

| c) | A Digitális Európa program beruházási területei a következők: i. nagy teljesítményű számítástechnika, mesterséges intelligencia,
  megosztott könyvelési technológia,
  kiberbiztonság és korszerű digitális készségek; valamint ii. nemzeti és regionális szintű telepítés a digitális kapacitások és a legújabb digitális technológiák területén a közérdekű területeken (mint például az egészségügy és a gondozás, a közigazgatás, az igazságügy és az oktatás), illetve a piaci hiányosságok (például a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások digitalizálásának) területe; |
| --- | --- |

c)

A Digitális Európa program beruházási területei a következők: i. nagy teljesítményű számítástechnika, mesterséges intelligencia,
  megosztott könyvelési technológia,
  kiberbiztonság és korszerű digitális készségek; valamint ii. nemzeti és regionális szintű telepítés a digitális kapacitások és a legújabb digitális technológiák területén a közérdekű területeken (mint például az egészségügy és a gondozás, a közigazgatás, az igazságügy és az oktatás), illetve a piaci hiányosságok (például a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások digitalizálásának) területe;

megosztott könyvelési technológia,

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0408/2018).

1

(53)  / /EU tanácsi határozat.

53

(53)  / /EU tanácsi határozat.

53

(54)  Intézményközi megállapodás (2016. április 13.) az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a jogalkotás minőségének javításáról; HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

54

(54)  Intézményközi megállapodás (2016. április 13.) az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a jogalkotás minőségének javításáról; HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

54

(54a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

54a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

(55)  https://www.eu2017.ee/news/insights/conclusions-after-tallinn-digital-summit

55

(56)  https://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf

56

(55)  https://www.eu2017.ee/news/insights/conclusions-after-tallinn-digital-summit

55

(56)  https://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf

56

(57)  COM(2018)0098.

57

(57)  COM(2018)0098.

57

(57)  COM(2018)0125.

57

(57)  COM(2018)0125.

57

(59)  „Az európai ipar digitalizálása, a digitális egységes piac előnyeinek teljes körű kiaknázása” című közlemény (COM(2016)0180) szerint

59

(59)  „Az európai ipar digitalizálása, a digitális egységes piac előnyeinek teljes körű kiaknázása” című közlemény (COM(2016)0180) szerint.

59

60

61

62

60

61

62

(63)  „Az EuroHPC Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslat” című dokumentumhoz csatolt hatásvizsgálat (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/proposal-council-regulation-establishing-eurohpc-joint-undertaking-impact-assessment)

63

(63)  „Az EuroHPC Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslat” című dokumentumhoz csatolt hatásvizsgálat (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/proposal-council-regulation-establishing-eurohpc-joint-undertaking-impact-assessment).

63

(64)  Az A8-0183/2017 hivatkozási számú dokumentum elérhető a következő címen: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2017-0240+0+DOC+XML+V0//HU

64

(64)  Az A8-0183/2017 hivatkozási számú dokumentum elérhető a következő címen: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2017-0240+0+DOC+XML+V0//HU

64

(65)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/cybersecurity

65

(65)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/cybersecurity

65

(67)  Az A8-0183/2017 hivatkozási számú dokumentum elérhető a következő címen: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2017-0240+0+DOC+XML+V0//HU

67

(67)  Az A8-0183/2017 hivatkozási számú dokumentum elérhető a következő címen: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2017-0240+0+DOC+XML+V0//HU

67

(68)  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=51628

68

(68)  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=51628

68

(69)  COM(2016)0725

69

(69)  COM(2016)0725.

69

(37)  
  null

37

null

(73)  COM(2016)0180: Az európai ipar digitalizálása, a digitális egységes piac előnyeinek teljes körű kiaknázása.

73

(73)  COM(2016)0180: Az európai ipar digitalizálása, a digitális egységes piac előnyeinek teljes körű kiaknázása.

73

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

(74)  COM(2018)0321, 1. o.

74

(74)  COM(2018)0321, 1. o.

74

(75)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

75

Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

(1a)  
  A Mesterséges intelligencia Európa számára című 2018. április 25-i közlemény (COM(2018)0237) elérhető a következő címen: http://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/com/2018/0237/COM_COM(2018)0237_HU.pdf

1a

A Mesterséges intelligencia Európa számára című 2018. április 25-i közlemény (COM(2018)0237) elérhető a következő címen: http://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/com/2018/0237/COM_COM(2018)0237_HU.pdf

(77)  Másodpercenként sok milliárd lebegőpontos művelet

77

(77)  Másodpercenként sok milliárd lebegőpontos művelet

77

(78)  Ezerszer gyorsabb, mint az exa szintű

78

(78)  Ezerszer gyorsabb, mint az exa szintű

78

(1a)  
  Rendelet az Európai Nagy Teljesítményű Számítástechnika Közös Vállalkozás létrehozásáról 10594/18. Brüsszel, 2018. szeptember 18. (OR. en). http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10594-2018-INIT/hu/pdf

1a

Rendelet az Európai Nagy Teljesítményű Számítástechnika Közös Vállalkozás létrehozásáról 10594/18. Brüsszel, 2018. szeptember 18. (OR. en). http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10594-2018-INIT/hu/pdf

(79)  HL L 194., 2016.7.19., 1. o.

79

(79)  HL L 194., 2016.7.19., 1. o.

79

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) .../... rendelete az Európai Kiberbiztonsági Ipari, Technológiai és Kutatási Kompetenciaközpont és a nemzeti koordinációs központok hálózatának létrehozásáról.

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) .../... rendelete az Európai Kiberbiztonsági Ipari, Technológiai és Kutatási Kompetenciaközpont és a nemzeti koordinációs központok hálózatának létrehozásáról.

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/846 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/846

---

P8_TA(2018)0522

USA–EU megállapodás a polgári repülés biztonságának szabályozásában történő együttműködésről ***

Az Európai Parlament 2018. december 13-i jogalkotási állásfoglalása az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség közötti, a polgári repülés biztonságának szabályozásában történő együttműködésről szóló megállapodás módosításának az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 388/46)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07482/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07482/2018),

| — | tekintettel az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség közötti, a polgári repülés biztonságának szabályozásában történő együttműködésről szóló megállapodás 1. módosításának tervezetére (07236/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség közötti, a polgári repülés biztonságának szabályozásában történő együttműködésről szóló megállapodás 1. módosításának tervezetére (07236/2017),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0157/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0157/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A8-0432/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A8-0432/2018),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Amerikai Egyesült Államok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/847 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/847

---

P8_TA(2018)0523

Az egyes digitális szolgáltatások nyújtásából származó bevételek után fizetendő digitális szolgáltatási adó közös rendszere

Az Európai Parlament 2018. december 13-i jogalkotási állásfoglalása az egyes digitális szolgáltatások nyújtásából származó bevételek után fizetendő digitális szolgáltatási adó közös rendszeréről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

(2020/C 388/47)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0148), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0148),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0137/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0137/2018),

| — | tekintettel a dán parlament, az ír parlament, a máltai parlament és a holland alsóház által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a dán parlament, az ír parlament, a máltai parlament és a holland alsóház által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0428/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0428/2018),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A világgazdaság viharos gyorsasággal digitalizálódik, és ennek eredményeképpen az üzleti tevékenység új formái jelennek meg. A digitális vállalkozásokat meghatározza, hogy működésük szorosan kötődik az internethez. A digitális üzleti modellek szempontjából nagy jelentősége van a tevékenységek távolról, korlátozott fizikai jelenléttel vagy fizikai jelenlét nélkül történő végzésének, a végfelhasználók értékteremtéshez való hozzájárulásának, valamint az immateriális eszközöknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A világgazdaság viharos gyorsasággal digitalizálódik, és ennek eredményeképpen az üzleti tevékenység új formái jelennek meg. A digitális vállalkozásokat meghatározza, hogy működésük szorosan kötődik az internethez. A digitális üzleti modellek szempontjából nagy jelentősége van a tevékenységek távolról, korlátozott fizikai jelenléttel vagy fizikai jelenlét nélkül történő végzésének, a végfelhasználók értékteremtéshez való hozzájárulásának, valamint az immateriális eszközöknek.

| (1) | A világgazdaság viharos gyorsasággal digitalizálódik, és ennek eredményeképpen az üzleti tevékenység új formái jelennek meg. A digitális vállalkozásokat meghatározza, hogy működésük szorosan kötődik az internethez. A digitális üzleti modellek szempontjából nagy jelentősége van a tevékenységek
  adott országban
  távolról, korlátozott fizikai jelenléttel vagy fizikai
  , illetve adóztatható
  jelenlét nélkül történő végzésének, a végfelhasználók értékteremtéshez való hozzájárulásának, valamint az immateriális eszközöknek. |
| --- | --- |

(1)

A világgazdaság viharos gyorsasággal digitalizálódik, és ennek eredményeképpen az üzleti tevékenység új formái jelennek meg. A digitális vállalkozásokat meghatározza, hogy működésük szorosan kötődik az internethez. A digitális üzleti modellek szempontjából nagy jelentősége van a tevékenységek
  adott országban
  távolról, korlátozott fizikai jelenléttel vagy fizikai
  , illetve adóztatható
  jelenlét nélkül történő végzésének, a végfelhasználók értékteremtéshez való hozzájárulásának, valamint az immateriális eszközöknek.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A jelenlegi társasági adózási szabályokat nagyrészt a XX. században dolgozták ki a hagyományos vállalkozásokhoz igazodva. Alapjukat az az elgondolás képezi, hogy az adóztatásnak az értékteremtés helyén kell történnie. A jelenlegi szabályoknak a digitális gazdaságra való alkalmazása azonban a nyereség megadóztatásának helye és az értékteremtés helye közötti eltéréshez vezetett, különösen a felhasználói részvételtől erősen függő üzleti modellek esetében. Ezért nyilvánvalóvá vált, hogy a jelenlegi társasági adózási szabályok
  nem megfelelőek
  a digitális gazdaságból származó nyereség megadóztatása szempontjából, ezért felül kell vizsgálni őket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

A jelenlegi társasági adózási szabályokat nagyrészt a XX. században dolgozták ki a hagyományos vállalkozásokhoz igazodva. Alapjukat az az elgondolás képezi, hogy az adóztatásnak az értékteremtés helyén kell történnie. A jelenlegi szabályoknak a digitális gazdaságra való alkalmazása azonban a nyereség megadóztatásának helye és az értékteremtés helye közötti eltéréshez vezetett, különösen a felhasználói részvételtől erősen függő üzleti modellek esetében. Ezért nyilvánvalóvá vált, hogy a jelenlegi társasági adózási szabályok
  nem megfelelőek
  a digitális gazdaságból származó nyereség megadóztatása szempontjából, ezért felül kell vizsgálni őket.

| (2) | A jelenlegi társasági adózási szabályokat nagyrészt a XX. században dolgozták ki a hagyományos vállalkozásokhoz igazodva. Alapjukat az az elgondolás képezi, hogy az adóztatásnak az értékteremtés helyén kell történnie. A jelenlegi szabályoknak a digitális gazdaságra való alkalmazása azonban a nyereség megadóztatásának helye és az értékteremtés helye közötti eltéréshez vezetett, különösen a felhasználói részvételtől erősen függő üzleti modellek esetében.
  A digitalizáció megváltoztatta a felhasználók szerepét, lehetővé téve számukra az értékteremtő folyamatban való növekvő mértékű részvételt.
  Ezért nyilvánvalóvá vált, hogy a jelenlegi társasági adózási szabályok
  nem veszik figyelembe ezt az új tényezőt
  a digitális gazdaságból származó nyereség megadóztatása szempontjából, ezért
  sürgősen
  felül kell vizsgálni őket. |
| --- | --- |

(2)

A jelenlegi társasági adózási szabályokat nagyrészt a XX. században dolgozták ki a hagyományos vállalkozásokhoz igazodva. Alapjukat az az elgondolás képezi, hogy az adóztatásnak az értékteremtés helyén kell történnie. A jelenlegi szabályoknak a digitális gazdaságra való alkalmazása azonban a nyereség megadóztatásának helye és az értékteremtés helye közötti eltéréshez vezetett, különösen a felhasználói részvételtől erősen függő üzleti modellek esetében.
  A digitalizáció megváltoztatta a felhasználók szerepét, lehetővé téve számukra az értékteremtő folyamatban való növekvő mértékű részvételt.
  Ezért nyilvánvalóvá vált, hogy a jelenlegi társasági adózási szabályok
  nem veszik figyelembe ezt az új tényezőt
  a digitális gazdaságból származó nyereség megadóztatása szempontjából, ezért
  sürgősen
  felül kell vizsgálni őket.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | A célkitűzés a digitális jövedelem és a hagyományos jövedelem adózása közötti szakadék megszüntetése. Jelenleg a digitális vállalkozások adójának tényleges, átlagos mértéke csak 9,5  %, szemben a hagyományos üzleti modellekben alkalmazott 23,2  %-os mértékkel

   (1a)

  . Az adózási rendszernek méltányosnak, és a társadalom egésze számára kedvezőnek kell lennie. Azonos feltételeket kell biztosítani az egységes piacon működő valamennyi vállalat számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

A célkitűzés a digitális jövedelem és a hagyományos jövedelem adózása közötti szakadék megszüntetése. Jelenleg a digitális vállalkozások adójának tényleges, átlagos mértéke csak 9,5  %, szemben a hagyományos üzleti modellekben alkalmazott 23,2  %-os mértékkel

   (1a)

  . Az adózási rendszernek méltányosnak, és a társadalom egésze számára kedvezőnek kell lennie. Azonos feltételeket kell biztosítani az egységes piacon működő valamennyi vállalat számára.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Ez a felülvizsgálat a digitális egységes piac (3) lényeges részét képezi, tekintettel arra, hogy a digitális egységes piac szempontjából korszerű és megbízható adózási keretre van szükség ahhoz, hogy a 
  digitális
  gazdaságban ösztönözni lehessen az innovációt, kezelni lehessen a piac széttöredezettségét és lehetővé lehessen tenni valamennyi szereplő számára, hogy tisztességes és kiegyensúlyozott feltételek mellett saját javára fordíthassa az új piaci dinamikát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Ez a felülvizsgálat a digitális egységes piac (3) lényeges részét képezi, tekintettel arra, hogy a digitális egységes piac szempontjából korszerű és megbízható adózási keretre van szükség ahhoz, hogy a 
  digitális
  gazdaságban ösztönözni lehessen az innovációt, kezelni lehessen a piac széttöredezettségét és lehetővé lehessen tenni valamennyi szereplő számára, hogy tisztességes és kiegyensúlyozott feltételek mellett saját javára fordíthassa az új piaci dinamikát.

| (3) | Ez a felülvizsgálat a digitális egységes piac (3) lényeges részét képezi, tekintettel arra, hogy a digitális egységes piac szempontjából
  tisztességes,
  korszerű és megbízható adózási keretre van szükség ahhoz, hogy a 
  digitalizált
  gazdaságban ösztönözni lehessen az innovációt
  és az inkluzív növekedést
  , kezelni lehessen a piac széttöredezettségét és lehetővé lehessen tenni valamennyi szereplő számára, hogy tisztességes és kiegyensúlyozott feltételek mellett saját javára fordíthassa az új piaci dinamikát.
  A digitalizáció az egész gazdaságot érinti, és nem csupán a digitális szolgáltatások megadóztatását vonja maga után; ezért ezeket az adószabályokat meg kell változtatni. Az ebben az irányelvben szereplő ad hoc jellegű intézkedések nem késleltethetik a jelentős digitális jelenlét adóztatására és az ilyen jellegű adóztatásnak a közös összevont társaságiadó-alap körébe történő bevonására irányuló munkát. |
| --- | --- |

(3)

Ez a felülvizsgálat a digitális egységes piac (3) lényeges részét képezi, tekintettel arra, hogy a digitális egységes piac szempontjából
  tisztességes,
  korszerű és megbízható adózási keretre van szükség ahhoz, hogy a 
  digitalizált
  gazdaságban ösztönözni lehessen az innovációt
  és az inkluzív növekedést
  , kezelni lehessen a piac széttöredezettségét és lehetővé lehessen tenni valamennyi szereplő számára, hogy tisztességes és kiegyensúlyozott feltételek mellett saját javára fordíthassa az új piaci dinamikát.
  A digitalizáció az egész gazdaságot érinti, és nem csupán a digitális szolgáltatások megadóztatását vonja maga után; ezért ezeket az adószabályokat meg kell változtatni. Az ebben az irányelvben szereplő ad hoc jellegű intézkedések nem késleltethetik a jelentős digitális jelenlét adóztatására és az ilyen jellegű adóztatásnak a közös összevont társaságiadó-alap körébe történő bevonására irányuló munkát.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Mivel a digitális gazdaság megadóztatásának problémája globális jellegű, az ideális megközelítés egy többoldalú nemzetközi megoldás megtalálása lenne. Ezért a Bizottság aktívan részt vesz a nemzetközi szintű tárgyalásokban. Az OECD keretében jelenleg folyik az ezzel kapcsolatos munka. Ugyanakkor nemzetközi szinten kihívást jelent előrelépni. Ezért intézkedések kerülnek elfogadásra a társasági adózás szabályainak uniós szinten való kiigazítása (6) és a nem uniós joghatóságokkal kötött megállapodások ösztönzése (7) érdekében, hogy a társasági adózási keretet hozzá lehessen igazítani az új digitális üzleti modellekhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Mivel a digitális gazdaság megadóztatásának problémája globális jellegű, az ideális megközelítés egy többoldalú nemzetközi megoldás megtalálása lenne. Ezért a Bizottság aktívan részt vesz a nemzetközi szintű tárgyalásokban. Az OECD keretében jelenleg folyik az ezzel kapcsolatos munka. Ugyanakkor nemzetközi szinten kihívást jelent előrelépni. Ezért intézkedések kerülnek elfogadásra a társasági adózás szabályainak uniós szinten való kiigazítása (6) és a nem uniós joghatóságokkal kötött megállapodások ösztönzése (7) érdekében, hogy a társasági adózási keretet hozzá lehessen igazítani az új digitális üzleti modellekhez.

| (5) | Mivel a digitális gazdaság megadóztatásának problémája globális jellegű, az ideális megközelítés egy többoldalú nemzetközi megoldás megtalálása lenne. Ezért a Bizottság aktívan részt vesz a nemzetközi szintű tárgyalásokban. Az OECD
  , valamint az adóügyi együttműködési platformot alkotó Nemzetközi Valutaalap (IMF), Egyesült Nemzetek (ENSZ) és Világbank Csoport (WBG)
  keretében jelenleg folyik az ezzel kapcsolatos munka. Ugyanakkor nemzetközi szinten kihívást jelent előrelépni. Ezért intézkedések kerülnek elfogadásra a társasági adózás szabályainak uniós szinten való kiigazítása (6) és a nem uniós joghatóságokkal kötött megállapodások ösztönzése (7) érdekében, hogy a társasági adózási keretet hozzá lehessen igazítani az új digitális üzleti modellekhez.
  Biztosítani kell az összhangot az adóalap-erózióról és nyereségátcsoportosításról (BEPS) szóló átfogó kerettel annak garantálása érdekében, hogy ne történjen eltérés a nemzetközi szabványoktól, illetve elkerülhető legyen a sokszoros komplexitás. |
| --- | --- |

(5)

Mivel a digitális gazdaság megadóztatásának problémája globális jellegű, az ideális megközelítés egy többoldalú nemzetközi megoldás megtalálása lenne. Ezért a Bizottság aktívan részt vesz a nemzetközi szintű tárgyalásokban. Az OECD
  , valamint az adóügyi együttműködési platformot alkotó Nemzetközi Valutaalap (IMF), Egyesült Nemzetek (ENSZ) és Világbank Csoport (WBG)
  keretében jelenleg folyik az ezzel kapcsolatos munka. Ugyanakkor nemzetközi szinten kihívást jelent előrelépni. Ezért intézkedések kerülnek elfogadásra a társasági adózás szabályainak uniós szinten való kiigazítása (6) és a nem uniós joghatóságokkal kötött megállapodások ösztönzése (7) érdekében, hogy a társasági adózási keretet hozzá lehessen igazítani az új digitális üzleti modellekhez.
  Biztosítani kell az összhangot az adóalap-erózióról és nyereségátcsoportosításról (BEPS) szóló átfogó kerettel annak garantálása érdekében, hogy ne történjen eltérés a nemzetközi szabványoktól, illetve elkerülhető legyen a sokszoros komplexitás.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A megoldás megszületéséig – amelynek elfogadása és végrehajtása időbe telhet – a tagállamokra nyomás nehezedik, hogy intézkedést hozzanak e területen, tekintettel annak kockázatára, hogy társasági adóalapjuk időközben jelentősen romlik. A tagállamok által egyénileg hozott és nem összehangolt intézkedések az egységes piac széttöredezettséget és a verseny torzulását okozhatják, akadályozhatják az új digitális megoldások kifejlesztését és visszafoghatják az Unió egészének versenyképességét. Ezért egy olyan átmeneti megoldásra irányuló összehangolt megközelítés elfogadására van szükség, amely az átfogó megoldás megszületéséig célzott módon kezeli a problémát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A megoldás megszületéséig – amelynek elfogadása és végrehajtása időbe telhet – a tagállamokra nyomás nehezedik, hogy intézkedést hozzanak e területen, tekintettel annak kockázatára, hogy társasági adóalapjuk időközben jelentősen romlik. A tagállamok által egyénileg hozott és nem összehangolt intézkedések az egységes piac széttöredezettséget és a verseny torzulását okozhatják, akadályozhatják az új digitális megoldások kifejlesztését és visszafoghatják az Unió egészének versenyképességét. Ezért egy olyan átmeneti megoldásra irányuló összehangolt megközelítés elfogadására van szükség, amely az átfogó megoldás megszületéséig célzott módon kezeli a problémát.

| (6) | A megoldás megszületéséig – amelynek elfogadása és végrehajtása időbe telhet – a tagállamokra nyomás nehezedik, hogy intézkedést hozzanak e területen, tekintettel annak kockázatára, hogy társasági adóalapjuk időközben jelentősen romlik. A tagállamok által egyénileg hozott és nem összehangolt intézkedések az egységes piac széttöredezettséget és a verseny torzulását okozhatják, akadályozhatják az új digitális megoldások kifejlesztését és visszafoghatják az Unió egészének versenyképességét. Ezért egy olyan átmeneti megoldásra irányuló összehangolt megközelítés elfogadására van szükség, amely az átfogó megoldás megszületéséig célzott módon kezeli a problémát.
  Az átmeneti megoldást ideiglenesen korlátozni szükséges, hogy még véletlenül se válhasson állandóvá. Ezért a hatályvesztés időpontjára vonatkozó rendelkezést kell bevezetni, amelynek eredményeképpen ezen irányelv rendelkezéseinek alkalmazása átfogó – lehetőleg nemzetközi szintű – megoldás kidolgozása esetén automatikusan megszűnik. Ha 2020. december 31-ig nem születik megegyezés az átmeneti megoldásról, akkor a Bizottságnak az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 116. cikke alapján javaslatot kell benyújtania, míg az Európai Parlament és a Tanács a rendes jogalkotási eljárással összhangban jár el. Ez alapvető fontosságú annak érdekében, hogy késedelem nélkül megállapodásra lehessen jutni, és elejét lehessen venni annak, hogy a tagállamok egymás után nemzeti szintű digitális adókat vezessenek be. |
| --- | --- |

(6)

A megoldás megszületéséig – amelynek elfogadása és végrehajtása időbe telhet – a tagállamokra nyomás nehezedik, hogy intézkedést hozzanak e területen, tekintettel annak kockázatára, hogy társasági adóalapjuk időközben jelentősen romlik. A tagállamok által egyénileg hozott és nem összehangolt intézkedések az egységes piac széttöredezettséget és a verseny torzulását okozhatják, akadályozhatják az új digitális megoldások kifejlesztését és visszafoghatják az Unió egészének versenyképességét. Ezért egy olyan átmeneti megoldásra irányuló összehangolt megközelítés elfogadására van szükség, amely az átfogó megoldás megszületéséig célzott módon kezeli a problémát.
  Az átmeneti megoldást ideiglenesen korlátozni szükséges, hogy még véletlenül se válhasson állandóvá. Ezért a hatályvesztés időpontjára vonatkozó rendelkezést kell bevezetni, amelynek eredményeképpen ezen irányelv rendelkezéseinek alkalmazása átfogó – lehetőleg nemzetközi szintű – megoldás kidolgozása esetén automatikusan megszűnik. Ha 2020. december 31-ig nem születik megegyezés az átmeneti megoldásról, akkor a Bizottságnak az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 116. cikke alapján javaslatot kell benyújtania, míg az Európai Parlament és a Tanács a rendes jogalkotási eljárással összhangban jár el. Ez alapvető fontosságú annak érdekében, hogy késedelem nélkül megállapodásra lehessen jutni, és elejét lehessen venni annak, hogy a tagállamok egymás után nemzeti szintű digitális adókat vezessenek be.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A szóban forgó átmeneti megoldásnak meg kell határoznia az egyes jogalanyoknak a bizonyos digitális szolgáltatások nyújtásából származó bevételei után fizetendő digitális szolgáltatási adó (a továbbiakban: „dsza”) közös rendszerét. Könnyen végrehajtható intézkedésnek kell lennie, amely a digitális szolgáltatások nyújtásából származó bevételeket célozza abban az esetben, amikor a felhasználók jelentős mértékben hozzájárulnak az értékteremtés folyamatához. Ez a tényező (a felhasználó általi értékteremtés) szolgál alapul a társasági adózásra vonatkozó szabályokkal kapcsolatos fellépéshez is, ahogy az az (5) preambulumbekezdésben szerepel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A szóban forgó átmeneti megoldásnak meg kell határoznia az egyes jogalanyoknak a bizonyos digitális szolgáltatások nyújtásából származó bevételei után fizetendő digitális szolgáltatási adó (a továbbiakban: „dsza”) közös rendszerét. Könnyen végrehajtható intézkedésnek kell lennie, amely a digitális szolgáltatások nyújtásából származó bevételeket célozza abban az esetben, amikor a felhasználók jelentős mértékben hozzájárulnak az értékteremtés folyamatához. Ez a tényező (a felhasználó általi értékteremtés) szolgál alapul a társasági adózásra vonatkozó szabályokkal kapcsolatos fellépéshez is, ahogy az az (5) preambulumbekezdésben szerepel.

| (7) | A szóban forgó átmeneti megoldásnak meg kell határoznia az egyes jogalanyoknak a bizonyos digitális szolgáltatások –
  beleértve az online tartalmakat
   – nyújtásából származó bevételei után fizetendő digitális szolgáltatási adó (a továbbiakban: „dsza”) közös rendszerét. Könnyen végrehajtható intézkedésnek kell lennie, amely a digitális szolgáltatások nyújtásából származó bevételeket célozza abban az esetben, amikor a felhasználók
  és az immateriális eszközök
  jelentős mértékben hozzájárulnak az értékteremtés folyamatához. Ez a tényező (a felhasználó általi értékteremtés
  és az immateriális eszközöktől való fokozott függés
  ) szolgál alapul a társasági adózásra vonatkozó szabályokkal kapcsolatos fellépéshez is, ahogy az az (5) preambulumbekezdésben szerepel. |
| --- | --- |

(7)

A szóban forgó átmeneti megoldásnak meg kell határoznia az egyes jogalanyoknak a bizonyos digitális szolgáltatások –
  beleértve az online tartalmakat
   – nyújtásából származó bevételei után fizetendő digitális szolgáltatási adó (a továbbiakban: „dsza”) közös rendszerét. Könnyen végrehajtható intézkedésnek kell lennie, amely a digitális szolgáltatások nyújtásából származó bevételeket célozza abban az esetben, amikor a felhasználók
  és az immateriális eszközök
  jelentős mértékben hozzájárulnak az értékteremtés folyamatához. Ez a tényező (a felhasználó általi értékteremtés
  és az immateriális eszközöktől való fokozott függés
  ) szolgál alapul a társasági adózásra vonatkozó szabályokkal kapcsolatos fellépéshez is, ahogy az az (5) preambulumbekezdésben szerepel.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A dszát
  csak a bizonyos
  digitális szolgáltatások nyújtásából származó bevételekre indokolt alkalmazni
  . Azok a digitális szolgáltatások tartoznak ide,
  amelyek nagy részben a felhasználó általi értékteremtéstől függenek, valamint a nyereség adóztatásának helye és a felhasználók tartózkodási helye közötti eltérés problematikája jellemzően súlyosabb.
  Az adót a felhasználói input feldolgozásából származó bevételekre, nem pedig magára a felhasználói részvételre kell kivetni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A dszát
  csak a bizonyos
  digitális szolgáltatások nyújtásából származó bevételekre indokolt alkalmazni
  . Azok a digitális szolgáltatások tartoznak ide,
  amelyek nagy részben a felhasználó általi értékteremtéstől függenek, valamint a nyereség adóztatásának helye és a felhasználók tartózkodási helye közötti eltérés problematikája jellemzően súlyosabb.
  Az adót a felhasználói input feldolgozásából származó bevételekre, nem pedig magára a felhasználói részvételre kell kivetni.

| (9) | A dszát
  olyan
  digitális szolgáltatások nyújtásából származó bevételekre indokolt alkalmazni, amelyek nagy részben a felhasználó általi értékteremtéstől
  , továbbá a felhasználó azon képességétől
  függenek
  , hogy a szolgáltatásokat fizikai jelenlét nélkül vagy nagyon korlátozott fizikai jelenlét mellett képes nyújtani
  .
  Ezekben az esetekben a
  nyereség adóztatásának helye és a felhasználók tartózkodási helye közötti eltérés problematikája jellemzően súlyosabb. |
| --- | --- |

(9)

A dszát
  olyan
  digitális szolgáltatások nyújtásából származó bevételekre indokolt alkalmazni, amelyek nagy részben a felhasználó általi értékteremtéstől
  , továbbá a felhasználó azon képességétől
  függenek
  , hogy a szolgáltatásokat fizikai jelenlét nélkül vagy nagyon korlátozott fizikai jelenlét mellett képes nyújtani
  .
  Ezekben az esetekben a
  nyereség adóztatásának helye és a felhasználók tartózkodási helye közötti eltérés problematikája jellemzően súlyosabb.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Az adó hatálya alá az alábbi szolgáltatások nyújtásából származó bevételeknek kell tartozniuk: i. digitális interfészen hirdetés elhelyezése a szóban forgó interfész felhasználóit célzó hirdetés céljára; ii. olyan többoldalú digitális interfészek felhasználók számára történő rendelkezésre bocsátása – más kifejezéssel „közvetítési szolgáltatások” –, amelyek lehetővé teszik a felhasználó számára, hogy megtaláljanak más felhasználókat és kapcsolatba lépjenek velük, valamint amelyek megkönnyíthetik a kapcsolódó termékek és szolgáltatások felhasználók közötti közvetlen értékesítését, illetve nyújtását;
  valamint
  iii.a digitális interfészek felhasználóinak tevékenységéből származó, e felhasználókról gyűjtött adatok továbbítása. Amennyiben az említett szolgáltatások nyújtásából nem származik bevétel, nem keletkezik dsza-fizetési kötelezettség sem. Az említett szolgáltatásokat nyújtó jogalanyok nem közvetlenül az ilyen szolgáltatásokból származó bevételei szintén kívül esnek az adó hatályán. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Az adó hatálya alá az alábbi szolgáltatások nyújtásából származó bevételeknek kell tartozniuk: i. digitális interfészen hirdetés elhelyezése a szóban forgó interfész felhasználóit célzó hirdetés céljára; ii. olyan többoldalú digitális interfészek felhasználók számára történő rendelkezésre bocsátása – más kifejezéssel „közvetítési szolgáltatások” –, amelyek lehetővé teszik a felhasználó számára, hogy megtaláljanak más felhasználókat és kapcsolatba lépjenek velük, valamint amelyek megkönnyíthetik a kapcsolódó termékek és szolgáltatások felhasználók közötti közvetlen értékesítését, illetve nyújtását;
  valamint
  iii.a digitális interfészek felhasználóinak tevékenységéből származó, e felhasználókról gyűjtött adatok továbbítása. Amennyiben az említett szolgáltatások nyújtásából nem származik bevétel, nem keletkezik dsza-fizetési kötelezettség sem. Az említett szolgáltatásokat nyújtó jogalanyok nem közvetlenül az ilyen szolgáltatásokból származó bevételei szintén kívül esnek az adó hatályán.

| (10) | Az adó hatálya alá különösen az alábbi digitális szolgáltatások nyújtásából származó bevételeknek kell tartozniuk: i. digitális interfészen hirdetés elhelyezése a szóban forgó interfész felhasználóit célzó hirdetés céljára; ii. olyan többoldalú digitális interfészek felhasználók számára történő rendelkezésre bocsátása – más kifejezéssel „közvetítési szolgáltatások” –, amelyek lehetővé teszik a felhasználó számára, hogy megtaláljanak más felhasználókat és kapcsolatba lépjenek velük, valamint amelyek megkönnyíthetik a kapcsolódó termékek és szolgáltatások felhasználók közötti közvetlen értékesítését, illetve nyújtását; iii.a digitális interfészek felhasználóinak tevékenységéből származó, e felhasználókról gyűjtött adatok
  kinyerése,
  továbbítása
  és értékesítése; és iv. digitális tartalmak, például videók, hanganyagok, játékok vagy szövegek szolgáltatása.
  Amennyiben az említett
  tartalmak, áruk és
  szolgáltatások nyújtásából nem származik bevétel, nem keletkezik dsza-fizetési kötelezettség sem. Az említett szolgáltatásokat nyújtó jogalanyok nem közvetlenül az ilyen szolgáltatásokból származó bevételei szintén kívül esnek az adó hatályán. |
| --- | --- |

(10)

Az adó hatálya alá különösen az alábbi digitális szolgáltatások nyújtásából származó bevételeknek kell tartozniuk: i. digitális interfészen hirdetés elhelyezése a szóban forgó interfész felhasználóit célzó hirdetés céljára; ii. olyan többoldalú digitális interfészek felhasználók számára történő rendelkezésre bocsátása – más kifejezéssel „közvetítési szolgáltatások” –, amelyek lehetővé teszik a felhasználó számára, hogy megtaláljanak más felhasználókat és kapcsolatba lépjenek velük, valamint amelyek megkönnyíthetik a kapcsolódó termékek és szolgáltatások felhasználók közötti közvetlen értékesítését, illetve nyújtását; iii.a digitális interfészek felhasználóinak tevékenységéből származó, e felhasználókról gyűjtött adatok
  kinyerése,
  továbbítása
  és értékesítése; és iv. digitális tartalmak, például videók, hanganyagok, játékok vagy szövegek szolgáltatása.
  Amennyiben az említett
  tartalmak, áruk és
  szolgáltatások nyújtásából nem származik bevétel, nem keletkezik dsza-fizetési kötelezettség sem. Az említett szolgáltatásokat nyújtó jogalanyok nem közvetlenül az ilyen szolgáltatásokból származó bevételei szintén kívül esnek az adó hatályán.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Az olyan többoldalú digitális interfészek esetében, amelyek az említett interfész felhasználói között megkönnyítik a kapcsolódó termékek vagy szolgáltatások közvetlen értékesítését, indokolt úgy rendelkezni, hogy a kapcsolódó ügyletek és a felhasználók ilyen ügyletekből származó bevétele ne tartozzon az adó hatálya alá. Amennyiben a szolgáltató nem végez közvetítési tevékenységet, a termékforgalmazó vagy a szolgáltató weboldalán keresztül az interneten megrendelt termékek vagy szolgáltatások értékesítéséből álló kiskereskedelmi tevékenységekből származó
  bevételeknek
  szintén indokolt a dsza
  hatályán kívül esnie, mivel a kiskereskedő számára az értékteremtés az értékesített termékekhez vagy szolgáltatásokhoz kapcsolódik, a digitális interfész pedig egyszerűen kommunikációs célokat szolgál
  . Azt, hogy a szolgáltató az interneten saját maga értékesít termékeket vagy szolgáltatásokat, vagy közvetítési szolgáltatásokat nyújt, az érintett felek közötti megállapodások alapján az ügylet jogi és gazdasági tartalmának figyelembevételével kell meghatározni.
  Például egy olyan digitális interfész szolgáltatója esetében, amelyen keresztül harmadik féltől származó árukat bocsátanak rendelkezésre, tekinthető úgy, hogy közvetítési szolgáltatás nyújtása (azaz többoldalú digitális interfész rendelkezésre bocsátása) történik, amennyiben a vállalt készletkockázat nem jelentős, vagy ha a szóban forgó áruk árát ténylegesen a harmadik fél határozza meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Az olyan többoldalú digitális interfészek esetében, amelyek az említett interfész felhasználói között megkönnyítik a kapcsolódó termékek vagy szolgáltatások közvetlen értékesítését, indokolt úgy rendelkezni, hogy a kapcsolódó ügyletek és a felhasználók ilyen ügyletekből származó bevétele ne tartozzon az adó hatálya alá. Amennyiben a szolgáltató nem végez közvetítési tevékenységet, a termékforgalmazó vagy a szolgáltató weboldalán keresztül az interneten megrendelt termékek vagy szolgáltatások értékesítéséből álló kiskereskedelmi tevékenységekből származó
  bevételeknek
  szintén indokolt a dsza
  hatályán kívül esnie, mivel a kiskereskedő számára az értékteremtés az értékesített termékekhez vagy szolgáltatásokhoz kapcsolódik, a digitális interfész pedig egyszerűen kommunikációs célokat szolgál
  . Azt, hogy a szolgáltató az interneten saját maga értékesít termékeket vagy szolgáltatásokat, vagy közvetítési szolgáltatásokat nyújt, az érintett felek közötti megállapodások alapján az ügylet jogi és gazdasági tartalmának figyelembevételével kell meghatározni.
  Például egy olyan digitális interfész szolgáltatója esetében, amelyen keresztül harmadik féltől származó árukat bocsátanak rendelkezésre, tekinthető úgy, hogy közvetítési szolgáltatás nyújtása (azaz többoldalú digitális interfész rendelkezésre bocsátása) történik, amennyiben a vállalt készletkockázat nem jelentős, vagy ha a szóban forgó áruk árát ténylegesen a harmadik fél határozza meg.

| (13) | Az olyan többoldalú digitális interfészek esetében, amelyek az említett interfész felhasználói között megkönnyítik a kapcsolódó termékek vagy szolgáltatások közvetlen értékesítését, indokolt úgy rendelkezni, hogy a kapcsolódó ügyletek és a felhasználók ilyen ügyletekből származó bevétele ne tartozzon az adó hatálya alá. Amennyiben a szolgáltató nem végez közvetítési tevékenységet, a termékforgalmazó vagy a szolgáltató weboldalán keresztül az interneten megrendelt termékek vagy szolgáltatások értékesítéséből álló kiskereskedelmi tevékenységekből származó
  bevételnek
  szintén indokolt a dsza hatályán kívül esniük.
  Azonban mivel lehetőség van a
  felhasználói adatok
  digitális interfészen keresztüli feldolgozására, így
  az ügyletből
  további érték létrehozására amellett, hogy a fizikai jelenlét hiánya alapot adhat az agresszív adótervezésre, e szolgáltatások körének kiterjesztését az irányelv felülvizsgálata során tekintetbe kell venni
  . |
| --- | --- |

(13)

Az olyan többoldalú digitális interfészek esetében, amelyek az említett interfész felhasználói között megkönnyítik a kapcsolódó termékek vagy szolgáltatások közvetlen értékesítését, indokolt úgy rendelkezni, hogy a kapcsolódó ügyletek és a felhasználók ilyen ügyletekből származó bevétele ne tartozzon az adó hatálya alá. Amennyiben a szolgáltató nem végez közvetítési tevékenységet, a termékforgalmazó vagy a szolgáltató weboldalán keresztül az interneten megrendelt termékek vagy szolgáltatások értékesítéséből álló kiskereskedelmi tevékenységekből származó
  bevételnek
  szintén indokolt a dsza hatályán kívül esniük.
  Azonban mivel lehetőség van a
  felhasználói adatok
  digitális interfészen keresztüli feldolgozására, így
  az ügyletből
  további érték létrehozására amellett, hogy a fizikai jelenlét hiánya alapot adhat az agresszív adótervezésre, e szolgáltatások körének kiterjesztését az irányelv felülvizsgálata során tekintetbe kell venni
  .

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Azokat a szolgáltatásokat, amelyek keretében egy jogalany digitális interfészen keresztül digitális tartalmat bocsát rendelkezésre,
  ki kell zárni
  az adó hatálya
  alól
  , függetlenül attól, hogy a szóban forgó digitális tartalom e jogalany tulajdonát képezi, vagy arra vonatkozóan terjesztési joggal rendelkezik.
  Annak ellenére, hogy a szóban forgó digitális tartalom címzettjei között bizonyos fokú interakció megvalósulhat, és ezáltal az ilyen szolgáltatások nyújtója többoldalú digitális interfész rendelkezésre bocsátójának minősülhet, kevésbé egyértelmű, hogy a felhasználó központi szerepet játszik a digitális tartalmat szolgáltató vállalkozás értékteremtése szempontjából
  .
  Ehelyett az értékteremtés szempontjából a középpontban maga a jogalany által elérhetővé tett digitális tartalom áll. Ezért
  az ilyen szolgáltatásokból származó
  bevételeknek az adó hatályán kívül kell esniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Azokat a szolgáltatásokat, amelyek keretében egy jogalany digitális interfészen keresztül digitális tartalmat bocsát rendelkezésre,
  ki kell zárni
  az adó hatálya
  alól
  , függetlenül attól, hogy a szóban forgó digitális tartalom e jogalany tulajdonát képezi, vagy arra vonatkozóan terjesztési joggal rendelkezik.
  Annak ellenére, hogy a szóban forgó digitális tartalom címzettjei között bizonyos fokú interakció megvalósulhat, és ezáltal az ilyen szolgáltatások nyújtója többoldalú digitális interfész rendelkezésre bocsátójának minősülhet, kevésbé egyértelmű, hogy a felhasználó központi szerepet játszik a digitális tartalmat szolgáltató vállalkozás értékteremtése szempontjából
  .
  Ehelyett az értékteremtés szempontjából a középpontban maga a jogalany által elérhetővé tett digitális tartalom áll. Ezért
  az ilyen szolgáltatásokból származó
  bevételeknek az adó hatályán kívül kell esniük.

| (14) | Azokat a szolgáltatásokat, amelyek keretében egy jogalany digitális interfészen keresztül digitális tartalmat bocsát rendelkezésre,
  be kell vonni
  az adó hatálya
  alá
  , függetlenül attól, hogy a szóban forgó digitális tartalom e jogalany tulajdonát képezi, vagy arra vonatkozóan terjesztési joggal rendelkezik. Az ilyen szolgáltatásokból származó
  bevételeket a Bizottságnak az irányelv hatálybalépésétől számított ... [két éven belül] értékelnie kell
  . |
| --- | --- |

(14)

Azokat a szolgáltatásokat, amelyek keretében egy jogalany digitális interfészen keresztül digitális tartalmat bocsát rendelkezésre,
  be kell vonni
  az adó hatálya
  alá
  , függetlenül attól, hogy a szóban forgó digitális tartalom e jogalany tulajdonát képezi, vagy arra vonatkozóan terjesztési joggal rendelkezik. Az ilyen szolgáltatásokból származó
  bevételeket a Bizottságnak az irányelv hatálybalépésétől számított ... [két éven belül] értékelnie kell
  .

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | A digitális tartalmat digitális formában rendelkezésre bocsátott és magától a digitális interfészt alkotó adatoktól eltérő adatként – például számítógépes program, alkalmazás, játék, zene, videó vagy szöveg – kell meghatározni, függetlenül attól, hogy ezeknek az adatoknak az elérése letöltés vagy közvetítés útján történik.
  Erre a felhasználók által megvásárolt digitális tartalmak különböző formáinak lefedése érdekében van szükség, ami azonban nem változtat azon a tényen, hogy a felhasználó szemszögéből az egyetlen és elsődleges célt a digitális tartalom megvásárlása jelenti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

A digitális tartalmat digitális formában rendelkezésre bocsátott és magától a digitális interfészt alkotó adatoktól eltérő adatként – például számítógépes program, alkalmazás, játék, zene, videó vagy szöveg – kell meghatározni, függetlenül attól, hogy ezeknek az adatoknak az elérése letöltés vagy közvetítés útján történik.
  Erre a felhasználók által megvásárolt digitális tartalmak különböző formáinak lefedése érdekében van szükség, ami azonban nem változtat azon a tényen, hogy a felhasználó szemszögéből az egyetlen és elsődleges célt a digitális tartalom megvásárlása jelenti.

| (15) | A digitális tartalmat digitális formában rendelkezésre bocsátott és magától a digitális interfészt alkotó adatoktól eltérő adatként – például számítógépes program, alkalmazás, játék, zene, videó vagy szöveg – kell meghatározni, függetlenül attól, hogy ezeknek az adatoknak az elérése letöltés vagy közvetítés útján történik. |
| --- | --- |

(15)

A digitális tartalmat digitális formában rendelkezésre bocsátott és magától a digitális interfészt alkotó adatoktól eltérő adatként – például számítógépes program, alkalmazás, játék, zene, videó vagy szöveg – kell meghatározni, függetlenül attól, hogy ezeknek az adatoknak az elérése letöltés vagy közvetítés útján történik.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15a) | A digitális vállalkozások hajlamosak kevesebbet beruházni épületekbe és gépekbe, mint a hagyományos vállalatok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15a)

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A (14) preambulumbekezdésben leírt szolgáltatásokat meg kell különböztetni az olyan többoldalú digitális interfészek rendelkezésre bocsátásából álló szolgáltatástól, amelyeken keresztül a felhasználók digitális tartalmat tölthetnek fel és oszthatnak meg egyéb felhasználókkal, vagy az olyan interfészek rendelkezésre bocsátásától, amelyek a felhasználók között megkönnyítik a kapcsolódó digitális tartalmak közvetlen szolgáltatását. Az utóbbi szolgáltatások – a kapcsolódó ügyletek jellegétől függetlenül – közvetítési szolgáltatásoknak minősülnek, következésképpen a dsza hatálya alá kell esniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A (14) preambulumbekezdésben leírt szolgáltatásokat meg kell különböztetni az olyan többoldalú digitális interfészek rendelkezésre bocsátásából álló szolgáltatástól, amelyeken keresztül a felhasználók digitális tartalmat tölthetnek fel és oszthatnak meg egyéb felhasználókkal, vagy az olyan interfészek rendelkezésre bocsátásától, amelyek a felhasználók között megkönnyítik a kapcsolódó digitális tartalmak közvetlen szolgáltatását. Az utóbbi szolgáltatások – a kapcsolódó ügyletek jellegétől függetlenül – közvetítési szolgáltatásoknak minősülnek, következésképpen a dsza hatálya alá kell esniük.

törölve

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | A felhasználókról gyűjtött adatok továbbításából álló adóköteles szolgáltatások csak azokra az adatokra terjedhetnek ki, amelyek a felhasználók digitális interfészeken végzett tevékenységéből származnak
  , azokra viszont nem, amelyeket szenzorok vagy egyéb eszközök állítanak elő, és amelyek gyűjtése digitális úton történik
  .
  Ennek az az oka, hogy a dsza hatálya alá
  azoknak a szolgáltatásoknak kell tartozniuk, amelyek a digitális interfészeket pénzzé tehető felhasználói input szerzésére használják
  , nem pedig azoknak a szolgáltatásoknak, amelyek az interfészeket csupán a más módon előállított adatok továbbítására használjá
  k.
  Következésképpen
  a dsza nem
  lehet a vállalkozások adatgyűjtési tevékenységére vagy a gyűjtött adatok vállalkozáson belüli célokból való felhasználására, illetve a vállalkozások által gyűjtött adatok egyéb felekkel való ingyenes megosztására
  kivetett adó. A dszának azokra a bevételekre kell kiterjednie, amelyek egy konkrétan meghatározott tevékenységből (a felhasználók digitális interfészeken folytatott tevékenységéből) származó adatok továbbításából származnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

A felhasználókról gyűjtött adatok továbbításából álló adóköteles szolgáltatások csak azokra az adatokra terjedhetnek ki, amelyek a felhasználók digitális interfészeken végzett tevékenységéből származnak
  , azokra viszont nem, amelyeket szenzorok vagy egyéb eszközök állítanak elő, és amelyek gyűjtése digitális úton történik
  .
  Ennek az az oka, hogy a dsza hatálya alá
  azoknak a szolgáltatásoknak kell tartozniuk, amelyek a digitális interfészeket pénzzé tehető felhasználói input szerzésére használják
  , nem pedig azoknak a szolgáltatásoknak, amelyek az interfészeket csupán a más módon előállított adatok továbbítására használjá
  k.
  Következésképpen
  a dsza nem
  lehet a vállalkozások adatgyűjtési tevékenységére vagy a gyűjtött adatok vállalkozáson belüli célokból való felhasználására, illetve a vállalkozások által gyűjtött adatok egyéb felekkel való ingyenes megosztására
  kivetett adó. A dszának azokra a bevételekre kell kiterjednie, amelyek egy konkrétan meghatározott tevékenységből (a felhasználók digitális interfészeken folytatott tevékenységéből) származó adatok továbbításából származnak.

| (17) | A felhasználókról gyűjtött adatok
  kinyeréséből,
  továbbításából
  vagy értékesítéséből
  álló adóköteles szolgáltatások azokra az adatokra terjedhetnek ki, amelyek a felhasználók digitális interfészeken végzett tevékenységéből származnak.
  Ezen adóköteles szolgáltatások közé
  azoknak a szolgáltatásoknak kell tartozniuk, amelyek a digitális interfészeket pénzzé tehető felhasználói input szerzésére használják. A dsza nem az
  ilyen
  adatgyűjtésre kivetett adó. A dszának azokra a bevételekre kell kiterjednie, amelyek egy konkrétan meghatározott tevékenységből (a felhasználók digitális interfészeken folytatott tevékenységéből) származó ezen adatok
  feldolgozásából, harmadik fél részére történő értékesítéséből vagy
  továbbításából származnak. |
| --- | --- |

(17)

A felhasználókról gyűjtött adatok
  kinyeréséből,
  továbbításából
  vagy értékesítéséből
  álló adóköteles szolgáltatások azokra az adatokra terjedhetnek ki, amelyek a felhasználók digitális interfészeken végzett tevékenységéből származnak.
  Ezen adóköteles szolgáltatások közé
  azoknak a szolgáltatásoknak kell tartozniuk, amelyek a digitális interfészeket pénzzé tehető felhasználói input szerzésére használják. A dsza nem az
  ilyen
  adatgyűjtésre kivetett adó. A dszának azokra a bevételekre kell kiterjednie, amelyek egy konkrétan meghatározott tevékenységből (a felhasználók digitális interfészeken folytatott tevékenységéből) származó ezen adatok
  feldolgozásából, harmadik fél részére történő értékesítéséből vagy
  továbbításából származnak.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | A dsza alkalmazásában csak bizonyos jogalanyok minősülhetnek adóalanynak, és függetlenül attól, hogy valamely tagállamban vagy nem uniós joghatóság területén rendelkeznek-e székhellyel. Egy jogalany csak akkor minősülhet adóalanynak, ha az alábbi két feltételnek egyaránt eleget tesz: i. az adóalany által a pénzügyi kimutatással alátámasztható legutóbbi teljes pénzügyi évre vonatkozóan bejelentett összes világszintű bevétel meghaladja a 750 000 000 EUR-t; és ii. az adóalany által az említett pénzügyi év folyamán az EU-ban szerzett adóköteles összbevétel meghaladja
  az 50 000 000
  EUR-t. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

A dsza alkalmazásában csak bizonyos jogalanyok minősülhetnek adóalanynak, és függetlenül attól, hogy valamely tagállamban vagy nem uniós joghatóság területén rendelkeznek-e székhellyel. Egy jogalany csak akkor minősülhet adóalanynak, ha az alábbi két feltételnek egyaránt eleget tesz: i. az adóalany által a pénzügyi kimutatással alátámasztható legutóbbi teljes pénzügyi évre vonatkozóan bejelentett összes világszintű bevétel meghaladja a 750 000 000 EUR-t; és ii. az adóalany által az említett pénzügyi év folyamán az EU-ban szerzett adóköteles összbevétel meghaladja
  az 50 000 000
  EUR-t.

| (22) | A dsza alkalmazásában csak bizonyos jogalanyok minősülhetnek adóalanynak, és függetlenül attól, hogy valamely tagállamban vagy nem uniós joghatóság területén rendelkeznek-e székhellyel. Egy jogalany csak akkor minősülhet adóalanynak, ha az alábbi két feltételnek egyaránt eleget tesz: i. az adóalany által a pénzügyi kimutatással alátámasztható legutóbbi teljes pénzügyi évre vonatkozóan bejelentett összes világszintű bevétel meghaladja a 750 000 000 EUR-t; és ii. az adóalany által az említett pénzügyi év folyamán az EU-ban szerzett adóköteles összbevétel meghaladja
  a 40 000 000
  EUR-t. |
| --- | --- |

(22)

A dsza alkalmazásában csak bizonyos jogalanyok minősülhetnek adóalanynak, és függetlenül attól, hogy valamely tagállamban vagy nem uniós joghatóság területén rendelkeznek-e székhellyel. Egy jogalany csak akkor minősülhet adóalanynak, ha az alábbi két feltételnek egyaránt eleget tesz: i. az adóalany által a pénzügyi kimutatással alátámasztható legutóbbi teljes pénzügyi évre vonatkozóan bejelentett összes világszintű bevétel meghaladja a 750 000 000 EUR-t; és ii. az adóalany által az említett pénzügyi év folyamán az EU-ban szerzett adóköteles összbevétel meghaladja
  a 40 000 000
  EUR-t.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | Az első küszöb (világszintű éves összbevétel) a dsza alkalmazását olyan, bizonyos nagyságú társaságokra hivatott korlátozni, amelyek elsősorban képesek olyan digitális szolgáltatások nyújtására, amelyek tekintetében a felhasználói hozzájárulás alapvető szerepet játszik, és amelyek jelentős mértékben támaszkodnak a széles körű felhasználói hálózatokra, a nagy volumenű felhasználói forgalomra és az erős piaci pozíció kiaknázására. Az ilyen üzleti modellek – amelyek esetében a bevételszerzés a felhasználó általi értékteremtéstől függ, és csak bizonyos méretű vállalatok esetében életképesek – azok, amelyek esetében nagyobb az eltérés a nyereség adóztatásának helye és az értékteremtés helye között. Ráadásul a nagyobb vállalatok esetében nagyobb a kockázata annak, hogy élni tudnak az agresszív adótervezés lehetőségével.
  Ez az oka annak, hogy más uniós kezdeményezések is ugyanezt a küszöböt javasolták

   (9)

  . Egy ilyen
  küszöbérték továbbá a jogbiztonság megteremtésére szolgál, mivel megkönnyíti és költségkímélőbbé teszi a vállalkozások és az adóhatóságok számára annak meghatározását, hogy egy jogalany dsza-köteles-e. A küszöbérték ezenkívül kizárja azokat a kisvállalkozásokat és induló vállalkozásokat, amelyek esetében az új adó betartásával járó terhek hatása valószínűleg aránytalan lenne. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

Az első küszöb (világszintű éves összbevétel) a dsza alkalmazását olyan, bizonyos nagyságú társaságokra hivatott korlátozni, amelyek elsősorban képesek olyan digitális szolgáltatások nyújtására, amelyek tekintetében a felhasználói hozzájárulás alapvető szerepet játszik, és amelyek jelentős mértékben támaszkodnak a széles körű felhasználói hálózatokra, a nagy volumenű felhasználói forgalomra és az erős piaci pozíció kiaknázására. Az ilyen üzleti modellek – amelyek esetében a bevételszerzés a felhasználó általi értékteremtéstől függ, és csak bizonyos méretű vállalatok esetében életképesek – azok, amelyek esetében nagyobb az eltérés a nyereség adóztatásának helye és az értékteremtés helye között. Ráadásul a nagyobb vállalatok esetében nagyobb a kockázata annak, hogy élni tudnak az agresszív adótervezés lehetőségével.
  Ez az oka annak, hogy más uniós kezdeményezések is ugyanezt a küszöböt javasolták

   (9)

  . Egy ilyen
  küszöbérték továbbá a jogbiztonság megteremtésére szolgál, mivel megkönnyíti és költségkímélőbbé teszi a vállalkozások és az adóhatóságok számára annak meghatározását, hogy egy jogalany dsza-köteles-e. A küszöbérték ezenkívül kizárja azokat a kisvállalkozásokat és induló vállalkozásokat, amelyek esetében az új adó betartásával járó terhek hatása valószínűleg aránytalan lenne.

| (23) | Az első küszöb (világszintű éves összbevétel) a dsza alkalmazását olyan, bizonyos nagyságú társaságokra hivatott korlátozni, amelyek elsősorban képesek olyan
  túlnyomóan mobil, immateriális és/vagy digitális javakra támaszkodó
  digitális szolgáltatások nyújtására, amelyek tekintetében a felhasználói hozzájárulás alapvető szerepet játszik, és amelyek jelentős mértékben támaszkodnak a széles körű felhasználói hálózatokra, a nagy volumenű felhasználói forgalomra és az erős piaci pozíció kiaknázására. Az ilyen üzleti modellek – amelyek esetében a bevételszerzés a felhasználó általi értékteremtéstől függ, és csak bizonyos méretű vállalatok esetében életképesek – azok, amelyek esetében nagyobb az eltérés a nyereség adóztatásának helye és az értékteremtés helye között. Ráadásul a nagyobb vállalatok esetében nagyobb a kockázata annak, hogy élni tudnak az agresszív adótervezés lehetőségével.
  A
  küszöbérték továbbá a jogbiztonság megteremtésére szolgál, mivel megkönnyíti és költségkímélőbbé teszi a vállalkozások és az adóhatóságok számára annak meghatározását, hogy egy jogalany dsza-köteles-e. A küszöbérték ezenkívül kizárja azokat a kisvállalkozásokat és induló vállalkozásokat, amelyek esetében az új adó betartásával járó terhek hatása valószínűleg aránytalan lenne. |
| --- | --- |

(23)

Az első küszöb (világszintű éves összbevétel) a dsza alkalmazását olyan, bizonyos nagyságú társaságokra hivatott korlátozni, amelyek elsősorban képesek olyan
  túlnyomóan mobil, immateriális és/vagy digitális javakra támaszkodó
  digitális szolgáltatások nyújtására, amelyek tekintetében a felhasználói hozzájárulás alapvető szerepet játszik, és amelyek jelentős mértékben támaszkodnak a széles körű felhasználói hálózatokra, a nagy volumenű felhasználói forgalomra és az erős piaci pozíció kiaknázására. Az ilyen üzleti modellek – amelyek esetében a bevételszerzés a felhasználó általi értékteremtéstől függ, és csak bizonyos méretű vállalatok esetében életképesek – azok, amelyek esetében nagyobb az eltérés a nyereség adóztatásának helye és az értékteremtés helye között. Ráadásul a nagyobb vállalatok esetében nagyobb a kockázata annak, hogy élni tudnak az agresszív adótervezés lehetőségével.
  A
  küszöbérték továbbá a jogbiztonság megteremtésére szolgál, mivel megkönnyíti és költségkímélőbbé teszi a vállalkozások és az adóhatóságok számára annak meghatározását, hogy egy jogalany dsza-köteles-e. A küszöbérték ezenkívül kizárja azokat a kisvállalkozásokat és induló vállalkozásokat, amelyek esetében az új adó betartásával járó terhek hatása valószínűleg aránytalan lenne.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (27) | A kettős adóztatás lehetséges eseteinek enyhítése érdekében, amennyiben ugyanazon bevételek után társasági adó és dsza is fizetendő, a 
  tagállamoknak lehetővé kell tenniük
  a vállalkozások számára, hogy a területükön a társaságiadó-alapból költségként levonják a kifizetett dszát, függetlenül attól, hogy a két adó megfizetésére ugyanabban a tagállamban vagy eltérő tagállamokban kerül-e sor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27)

A kettős adóztatás lehetséges eseteinek enyhítése érdekében, amennyiben ugyanazon bevételek után társasági adó és dsza is fizetendő, a 
  tagállamoknak lehetővé kell tenniük
  a vállalkozások számára, hogy a területükön a társaságiadó-alapból költségként levonják a kifizetett dszát, függetlenül attól, hogy a két adó megfizetésére ugyanabban a tagállamban vagy eltérő tagállamokban kerül-e sor.

| (27) | A kettős adóztatás lehetséges eseteinek enyhítése érdekében, amennyiben ugyanazon bevételek után társasági adó és dsza is fizetendő, a 
  jövőben olyan uniós szintű, közös megoldást kell találni, amely lehetővé teszi
  a vállalkozások számára, hogy a területükön a társaságiadó-alapból költségként levonják a kifizetett dszát, függetlenül attól, hogy a két adó megfizetésére ugyanabban a tagállamban vagy eltérő tagállamokban kerül-e sor. |
| --- | --- |

(27)

A kettős adóztatás lehetséges eseteinek enyhítése érdekében, amennyiben ugyanazon bevételek után társasági adó és dsza is fizetendő, a 
  jövőben olyan uniós szintű, közös megoldást kell találni, amely lehetővé teszi
  a vállalkozások számára, hogy a területükön a társaságiadó-alapból költségként levonják a kifizetett dszát, függetlenül attól, hogy a két adó megfizetésére ugyanabban a tagállamban vagy eltérő tagállamokban kerül-e sor.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | Ha az adóköteles szolgáltatást igénybe vevő felhasználók különböző tagállamokban vagy nem uniós joghatóságok területén tartózkodnak, akkor a szolgáltatás nyújtásából származó adóköteles bevételeket bizonyos meghatározott elosztási kulcsok szerint arányosan kell felosztani az egyes tagállamok között. Ezeknek az elosztási kulcsoknak a meghatározásakor figyelembe kell venni az egyes adóköteles szolgáltatások jellegét, valamint azokat a sajátos elemeket, amelyek a szolgáltató számára kiváltják a bevételek szerzését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

Ha az adóköteles szolgáltatást igénybe vevő felhasználók különböző tagállamokban vagy nem uniós joghatóságok területén tartózkodnak, akkor a szolgáltatás nyújtásából származó adóköteles bevételeket bizonyos meghatározott elosztási kulcsok szerint arányosan kell felosztani az egyes tagállamok között. Ezeknek az elosztási kulcsoknak a meghatározásakor figyelembe kell venni az egyes adóköteles szolgáltatások jellegét, valamint azokat a sajátos elemeket, amelyek a szolgáltató számára kiváltják a bevételek szerzését.

| (29) | Ha az adóköteles szolgáltatást igénybe vevő felhasználók különböző tagállamokban vagy nem uniós joghatóságok területén tartózkodnak, akkor a szolgáltatás nyújtásából származó adóköteles bevételeket bizonyos meghatározott elosztási kulcsok szerint arányosan kell felosztani az egyes tagállamok között. Ezeknek az elosztási kulcsoknak a meghatározásakor figyelembe kell venni az egyes adóköteles szolgáltatások jellegét, valamint azokat a sajátos elemeket, amelyek a szolgáltató számára kiváltják a bevételek szerzését.
  Amennyiben a képlet kiegyensúlyozatlan felosztáshoz vezet, amely nem tükrözi a valós gazdasági tevékenységet, e helyzetet egy vitarendezési mechanizmus orvosolhatja. A fentiek alapján a Bizottságnak meg kell vizsgálnia egy vitarendezési mechanizmus esetleges létrehozását annak érdekében, hogy biztosítsa a különböző tagállamok közötti viták megfelelő rendezését. |
| --- | --- |

(29)

Ha az adóköteles szolgáltatást igénybe vevő felhasználók különböző tagállamokban vagy nem uniós joghatóságok területén tartózkodnak, akkor a szolgáltatás nyújtásából származó adóköteles bevételeket bizonyos meghatározott elosztási kulcsok szerint arányosan kell felosztani az egyes tagállamok között. Ezeknek az elosztási kulcsoknak a meghatározásakor figyelembe kell venni az egyes adóköteles szolgáltatások jellegét, valamint azokat a sajátos elemeket, amelyek a szolgáltató számára kiváltják a bevételek szerzését.
  Amennyiben a képlet kiegyensúlyozatlan felosztáshoz vezet, amely nem tükrözi a valós gazdasági tevékenységet, e helyzetet egy vitarendezési mechanizmus orvosolhatja. A fentiek alapján a Bizottságnak meg kell vizsgálnia egy vitarendezési mechanizmus esetleges létrehozását annak érdekében, hogy biztosítsa a különböző tagállamok közötti viták megfelelő rendezését.

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

30 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (30) | A hirdetések digitális interfészen való elhelyezéséből álló adóköteles szolgáltatások esetében a tagállamra az adott adómegállapítási időszakban jutó adóköteles bevételek arányának meghatározása annak alapján történik, hogy az adott tagállamban az adott adómegállapítási időszakban hány alkalommal jelent meg egy hirdetés a felhasználók eszközein. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30)

A hirdetések digitális interfészen való elhelyezéséből álló adóköteles szolgáltatások esetében a tagállamra az adott adómegállapítási időszakban jutó adóköteles bevételek arányának meghatározása annak alapján történik, hogy az adott tagállamban az adott adómegállapítási időszakban hány alkalommal jelent meg egy hirdetés a felhasználók eszközein.

| (30) | A hirdetések digitális interfészen való elhelyezéséből
  vagy a tartalmak digitális interfészen való szolgáltatásából
  álló adóköteles szolgáltatások esetében a tagállamra az adott adómegállapítási időszakban jutó adóköteles bevételek arányának meghatározása annak alapján történik, hogy az adott tagállamban az adott adómegállapítási időszakban hány alkalommal jelent meg egy hirdetés
  vagy a digitális tartalom
  a felhasználók eszközein. |
| --- | --- |

(30)

A hirdetések digitális interfészen való elhelyezéséből
  vagy a tartalmak digitális interfészen való szolgáltatásából
  álló adóköteles szolgáltatások esetében a tagállamra az adott adómegállapítási időszakban jutó adóköteles bevételek arányának meghatározása annak alapján történik, hogy az adott tagállamban az adott adómegállapítási időszakban hány alkalommal jelent meg egy hirdetés
  vagy a digitális tartalom
  a felhasználók eszközein.

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

32 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (32) | A felhasználókról gyűjtött adatok továbbításának tekintetében az adott adómegállapítási időszakban elért adóköteles bevételek tagállamokhoz rendelése azoknak a felhasználóknak a száma alapján történik, akikre vonatkozóan az adott adómegállapítási időszakban olyan adatokat továbbítottak, amelyek megszerzésére annak nyomán került sor, hogy ezek a felhasználók egy eszközt használtak az adott tagállamban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32)

A felhasználókról gyűjtött adatok továbbításának tekintetében az adott adómegállapítási időszakban elért adóköteles bevételek tagállamokhoz rendelése azoknak a felhasználóknak a száma alapján történik, akikre vonatkozóan az adott adómegállapítási időszakban olyan adatokat továbbítottak, amelyek megszerzésére annak nyomán került sor, hogy ezek a felhasználók egy eszközt használtak az adott tagállamban.

| (32) | A felhasználókról gyűjtött adatok
  kezelésének, értékesítésének vagy
  továbbításának tekintetében az adott adómegállapítási időszakban elért adóköteles bevételek tagállamokhoz rendelése azoknak a felhasználóknak a száma alapján történik, akikre vonatkozóan az adott adómegállapítási időszakban olyan adatokat
  nyertek ki, értékesítettek vagy
  továbbítottak, amelyek megszerzésére annak nyomán került sor, hogy ezek a felhasználók egy eszközt használtak az adott tagállamban. |
| --- | --- |

(32)

A felhasználókról gyűjtött adatok
  kezelésének, értékesítésének vagy
  továbbításának tekintetében az adott adómegállapítási időszakban elért adóköteles bevételek tagállamokhoz rendelése azoknak a felhasználóknak a száma alapján történik, akikre vonatkozóan az adott adómegállapítási időszakban olyan adatokat
  nyertek ki, értékesítettek vagy
  továbbítottak, amelyek megszerzésére annak nyomán került sor, hogy ezek a felhasználók egy eszközt használtak az adott tagállamban.

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

34 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (34) | A személyes adatok dszával összefüggésben történő feldolgozását az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) összhangban kell végezni, beleértve az IP-címekkel vagy a földrajzi helymeghatározás egyéb eszközeivel kapcsolatban szükséges személyesadat-feldolgozást is. Figyelmet kell fordítani különösen arra, hogy megfelelő technikai és szervezési intézkedések álljanak rendelkezésre az adatfeldolgozási tevékenységek jogszerűségére és biztonságára, a tájékoztatásra és az érintettek jogaira vonatkozó szabályok betartása érdekében. Amennyiben lehetséges, a személyes adatokat anonimizálni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(34)

A személyes adatok dszával összefüggésben történő feldolgozását az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) összhangban kell végezni, beleértve az IP-címekkel vagy a földrajzi helymeghatározás egyéb eszközeivel kapcsolatban szükséges személyesadat-feldolgozást is. Figyelmet kell fordítani különösen arra, hogy megfelelő technikai és szervezési intézkedések álljanak rendelkezésre az adatfeldolgozási tevékenységek jogszerűségére és biztonságára, a tájékoztatásra és az érintettek jogaira vonatkozó szabályok betartása érdekében. Amennyiben lehetséges, a személyes adatokat anonimizálni kell.

| (34) | A személyes adatok dszával összefüggésben történő feldolgozását az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) összhangban kell végezni, beleértve az IP-címekkel vagy a földrajzi helymeghatározás egyéb eszközeivel kapcsolatban szükséges személyesadat-feldolgozást is
  , a felhasználók azonosításának lehetővé tétele nélkül
  .
  A tagállam adóhatóságát tájékoztatni kell a felhasználók helyének meghatározására alkalmazott módszerről.
  Figyelmet kell fordítani különösen arra, hogy megfelelő technikai és szervezési intézkedések álljanak rendelkezésre az adatfeldolgozási tevékenységek jogszerűségére és biztonságára
  – különös tekintettel a szükségesség és az arányosság elveire –,
  a tájékoztatásra és az érintettek jogaira vonatkozó szabályok betartása érdekében. Amennyiben lehetséges, a személyes adatokat anonimizálni kell. |
| --- | --- |

(34)

A személyes adatok dszával összefüggésben történő feldolgozását az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) összhangban kell végezni, beleértve az IP-címekkel vagy a földrajzi helymeghatározás egyéb eszközeivel kapcsolatban szükséges személyesadat-feldolgozást is
  , a felhasználók azonosításának lehetővé tétele nélkül
  .
  A tagállam adóhatóságát tájékoztatni kell a felhasználók helyének meghatározására alkalmazott módszerről.
  Figyelmet kell fordítani különösen arra, hogy megfelelő technikai és szervezési intézkedések álljanak rendelkezésre az adatfeldolgozási tevékenységek jogszerűségére és biztonságára
  – különös tekintettel a szükségesség és az arányosság elveire –,
  a tájékoztatásra és az érintettek jogaira vonatkozó szabályok betartása érdekében. Amennyiben lehetséges, a személyes adatokat anonimizálni kell.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

35 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (35) | Az adóköteles bevételnek az adóalany által – a hozzáadottérték-adó és más hasonló adók levonása után – elért teljes bruttó bevételnek kell lennie. Úgy kell tekinteni, hogy az adóalany az adóköteles bevételeket az esedékesség időpontjában megkapta, függetlenül attól, hogy az összegek kifizetése ténylegesen megtörtént-e. A dsza kivetését egy adott tagállamban az abban a tagállamban az adómegállapítási időszak alatt az adóalany által szerzett adóköteles bevételetekkel arányosan kell végezni, kiszámításához pedig a dsza-kulcsot kell alkalmazni erre az arányos összegre. Az egységes piacon belüli torzulások elkerülése érdekében az egész Unió terültén egységes dsza-kulcs alkalmazására van szükség. A dsza-kulcsot 3 %-ban célszerű megállapítani, mivel ez megfelelő egyensúlyt teremt az adóbevételek és a dsza bevezetésének nyomán a különböző haszonkulcsokat alkalmazó vállalkozásokat érő eltérő hatások között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(35)

Az adóköteles bevételnek az adóalany által – a hozzáadottérték-adó és más hasonló adók levonása után – elért teljes bruttó bevételnek kell lennie. Úgy kell tekinteni, hogy az adóalany az adóköteles bevételeket az esedékesség időpontjában megkapta, függetlenül attól, hogy az összegek kifizetése ténylegesen megtörtént-e. A dsza kivetését egy adott tagállamban az abban a tagállamban az adómegállapítási időszak alatt az adóalany által szerzett adóköteles bevételetekkel arányosan kell végezni, kiszámításához pedig a dsza-kulcsot kell alkalmazni erre az arányos összegre. Az egységes piacon belüli torzulások elkerülése érdekében az egész Unió terültén egységes dsza-kulcs alkalmazására van szükség. A dsza-kulcsot 3 %-ban célszerű megállapítani, mivel ez megfelelő egyensúlyt teremt az adóbevételek és a dsza bevezetésének nyomán a különböző haszonkulcsokat alkalmazó vállalkozásokat érő eltérő hatások között.

| (35) | Az adóköteles bevételnek az adóalany által – a hozzáadottérték-adó és más hasonló adók levonása után – elért teljes bruttó bevételnek kell lennie. Úgy kell tekinteni, hogy az adóalany az adóköteles bevételeket az esedékesség időpontjában megkapta, függetlenül attól, hogy az összegek kifizetése ténylegesen megtörtént-e. A dsza kivetését egy adott tagállamban az abban a tagállamban az adómegállapítási időszak alatt az adóalany által szerzett adóköteles bevételetekkel arányosan kell végezni, kiszámításához pedig a dsza-kulcsot kell alkalmazni erre az arányos összegre. Az egységes piacon belüli torzulások elkerülése érdekében az egész Unió terültén egységes dsza-kulcs alkalmazására van szükség. A dsza-kulcsot 3 %-ban célszerű megállapítani, mivel ez megfelelő egyensúlyt teremt az adóbevételek és a dsza bevezetésének nyomán a különböző haszonkulcsokat alkalmazó vállalkozásokat érő eltérő hatások között. |
| --- | --- |

(35)

Az adóköteles bevételnek az adóalany által – a hozzáadottérték-adó és más hasonló adók levonása után – elért teljes bruttó bevételnek kell lennie. Úgy kell tekinteni, hogy az adóalany az adóköteles bevételeket az esedékesség időpontjában megkapta, függetlenül attól, hogy az összegek kifizetése ténylegesen megtörtént-e. A dsza kivetését egy adott tagállamban az abban a tagállamban az adómegállapítási időszak alatt az adóalany által szerzett adóköteles bevételetekkel arányosan kell végezni, kiszámításához pedig a dsza-kulcsot kell alkalmazni erre az arányos összegre. Az egységes piacon belüli torzulások elkerülése érdekében az egész Unió terültén egységes dsza-kulcs alkalmazására van szükség. A dsza-kulcsot 3 %-ban célszerű megállapítani, mivel ez megfelelő egyensúlyt teremt az adóbevételek és a dsza bevezetésének nyomán a különböző haszonkulcsokat alkalmazó vállalkozásokat érő eltérő hatások között.

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

37 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (37) | Indokolt előírni, hogy a tagállamok képesek legyenek számviteli, nyilvántartási vagy egyéb kötelezettségeket előírni annak biztosítása céljából, hogy a fizetendő dsza ténylegesen befizetésre kerüljön, továbbá egyéb intézkedéseket az adócsalás, az adókikerülés és a adóvisszaélések megelőzése céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(37)

Indokolt előírni, hogy a tagállamok képesek legyenek számviteli, nyilvántartási vagy egyéb kötelezettségeket előírni annak biztosítása céljából, hogy a fizetendő dsza ténylegesen befizetésre kerüljön, továbbá egyéb intézkedéseket az adócsalás, az adókikerülés és a adóvisszaélések megelőzése céljából.

| (37) | Indokolt előírni, hogy a tagállamok képesek legyenek számviteli, nyilvántartási vagy egyéb kötelezettségeket előírni annak biztosítása céljából, hogy a fizetendő dsza ténylegesen befizetésre kerüljön, továbbá egyéb intézkedéseket
  – ideértve a bírságokat és szankciókat is –
  az adócsalás, az adókikerülés és az adóvisszaélések megelőzése céljából. |
| --- | --- |

(37)

Indokolt előírni, hogy a tagállamok képesek legyenek számviteli, nyilvántartási vagy egyéb kötelezettségeket előírni annak biztosítása céljából, hogy a fizetendő dsza ténylegesen befizetésre kerüljön, továbbá egyéb intézkedéseket
  – ideértve a bírságokat és szankciókat is –
  az adócsalás, az adókikerülés és az adóvisszaélések megelőzése céljából.

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

37 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (37a) | Az adóalanyok által tagállamonként fizetett dsza teljes összegének az országonkénti jelentési rendszer részét kell képeznie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(37a)

Az adóalanyok által tagállamonként fizetett dsza teljes összegének az országonkénti jelentési rendszer részét kell képeznie.

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

38 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (38a) | Amennyiben valamely adóköteles személy egynél több tagállamban is dsza-fizetési kötelezettség hatálya alá tartozik, a Bizottságnak háromévente ellenőriznie kell az azonosítót kiadó tagállamban benyújtott dsza-bevallást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(38a)

Amennyiben valamely adóköteles személy egynél több tagállamban is dsza-fizetési kötelezettség hatálya alá tartozik, a Bizottságnak háromévente ellenőriznie kell az azonosítót kiadó tagállamban benyújtott dsza-bevallást.

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

40 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (40a) | A dsza az állandó megoldásig tartó átmeneti intézkedés, amely semmi esetre sem késleltetheti egy állandó megoldás hatálybalépését. Ez az irányelv vagy a jelentős digitális jelenlétre kivetendő társasági adóra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló tanácsi irányelv, vagy a közös társasági adóalapról szóló tanácsi irányelv és a közös összevont társasági adóalapról szóló tanácsi irányelv elfogadásával – amelyik korábban bekövetkezik –, vagy egy nemzetközi fórumon – OECD vagy ENSZ – elért politikai megállapodást végrehajtó irányelv elfogadásával hatályát veszti, és a közös összevont társaságiadó-alapról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról, valamint a közös társaságiadó-alapról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló 2018. március 15-i európai parlamenti jogalkotási állásfoglalásokban javasoltaknak megfelelően tartalmazza a digitális állandó telephely fogalommeghatározását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40a)

A dsza az állandó megoldásig tartó átmeneti intézkedés, amely semmi esetre sem késleltetheti egy állandó megoldás hatálybalépését. Ez az irányelv vagy a jelentős digitális jelenlétre kivetendő társasági adóra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló tanácsi irányelv, vagy a közös társasági adóalapról szóló tanácsi irányelv és a közös összevont társasági adóalapról szóló tanácsi irányelv elfogadásával – amelyik korábban bekövetkezik –, vagy egy nemzetközi fórumon – OECD vagy ENSZ – elért politikai megállapodást végrehajtó irányelv elfogadásával hatályát veszti, és a közös összevont társaságiadó-alapról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról, valamint a közös társaságiadó-alapról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló 2018. március 15-i európai parlamenti jogalkotási állásfoglalásokban javasoltaknak megfelelően tartalmazza a digitális állandó telephely fogalommeghatározását.

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

40 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (40b) | A tagállamok rendszeresen jelentést készítenek a Bizottság számára a jogalanyok szerinti dsza-fizetésekről, az egyablakos ügyintézés működéséről, valamint az adóbeszedés és -fizetés tekintetében a többi tagállammal folytatott együttműködésről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40b)

A tagállamok rendszeresen jelentést készítenek a Bizottság számára a jogalanyok szerinti dsza-fizetésekről, az egyablakos ügyintézés működéséről, valamint az adóbeszedés és -fizetés tekintetében a többi tagállammal folytatott együttműködésről.

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

40 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (40c) | A Bizottságnak ... [ezen irányelv hatálybalépésének napja] után két évvel értékelnie kell ezen irányelv alkalmazását, és jelentést kell benyújtania az Európai Parlament és a Tanács részére, indokolt esetben az irányelv felülvizsgálatára irányuló javaslatokkal együtt, a digitális ágazat tisztességes adóztatásának elvével összhangban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40c)

A Bizottságnak ... [ezen irányelv hatálybalépésének napja] után két évvel értékelnie kell ezen irányelv alkalmazását, és jelentést kell benyújtania az Európai Parlament és a Tanács részére, indokolt esetben az irányelv felülvizsgálatára irányuló javaslatokkal együtt, a digitális ágazat tisztességes adóztatásának elvével összhangban.

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

41 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (41) | Ennek az irányelvnek a célja az egységes piac integritásának védelme, megfelelő működésének biztosítása és a verseny torzulásának megelőzése. Mivel természetüknél fogva ezeket a célkitűzéseket a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és azok inkább uniós szinten megvalósíthatók meg jobban, az Unió az Európai Unióról szóló Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelő intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(41)

Ennek az irányelvnek a célja az egységes piac integritásának védelme, megfelelő működésének biztosítása és a verseny torzulásának megelőzése. Mivel természetüknél fogva ezeket a célkitűzéseket a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és azok inkább uniós szinten megvalósíthatók meg jobban, az Unió az Európai Unióról szóló Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelő intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (41) | Ennek az irányelvnek a célja az egységes piac integritásának védelme,
  tisztességes és
  megfelelő működésének biztosítása és a verseny torzulásának megelőzése. Mivel természetüknél fogva ezeket a célkitűzéseket a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és azok inkább uniós szinten megvalósíthatók meg jobban, az Unió az Európai Unióról szóló Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelő intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(41)

Ennek az irányelvnek a célja az egységes piac integritásának védelme,
  tisztességes és
  megfelelő működésének biztosítása és a verseny torzulásának megelőzése. Mivel természetüknél fogva ezeket a célkitűzéseket a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és azok inkább uniós szinten megvalósíthatók meg jobban, az Unió az Európai Unióról szóló Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelő intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 7 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7a. | „adatkezelés”: a személyes adatokon vagy adatállományokon automatizált vagy nem automatizált módon végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, így a gyűjtés, rögzítés, rendszerezés, tagolás, tárolás, átalakítás vagy megváltoztatás, lekérdezés, betekintés, felhasználás, közléstovábbítás, terjesztés vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel, összehangolás vagy összekapcsolás, korlátozás, törlés, illetve megsemmisítés. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

7a.

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a digitális interfészek felhasználóinak tevékenységéből származó, e felhasználókról gyűjtött adatok továbbítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a digitális interfészek felhasználóinak tevékenységéből származó, e felhasználókról gyűjtött adatok továbbítása.

| c) | a digitális interfészek felhasználóinak tevékenységéből származó, e felhasználókról gyűjtött adatok
  kezelése és
  továbbítása; |
| --- | --- |

c)

a digitális interfészek felhasználóinak tevékenységéből származó, e felhasználókról gyűjtött adatok
  kezelése és
  továbbítása;

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | tartalmak, például videók, hanganyagok, játékok vagy szöveg rendelkezésre bocsátása a felhasználók számára digitális interfész alkalmazásával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ca)

tartalmak, például videók, hanganyagok, játékok vagy szöveg rendelkezésre bocsátása a felhasználók számára digitális interfész alkalmazásával.

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 4 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | olyan digitális interfész rendelkezésre bocsátása, amelynek esetében a rendelkezésre bocsátó jogalany számára az egyetlen vagy fő cél a felhasználók
  digitális tartalommal való ellátása, vagy a felhasználók
  részére kommunikációs szolgáltatások nyújtása vagy a felhasználók részére pénzforgalmi szolgáltatások nyújtása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

olyan digitális interfész rendelkezésre bocsátása, amelynek esetében a rendelkezésre bocsátó jogalany számára az egyetlen vagy fő cél a felhasználók
  digitális tartalommal való ellátása, vagy a felhasználók
  részére kommunikációs szolgáltatások nyújtása vagy a felhasználók részére pénzforgalmi szolgáltatások nyújtása;

| a) | olyan digitális interfész rendelkezésre bocsátása, amelynek esetében a rendelkezésre bocsátó jogalany számára az egyetlen vagy fő cél a felhasználók részére kommunikációs szolgáltatások nyújtása vagy a felhasználók részére pénzforgalmi szolgáltatások nyújtása
  , amennyiben a felhasználói adatok kinyeréséből, továbbításából vagy értékesítéséből nem keletkezik további bevétel
  ; |
| --- | --- |

a)

olyan digitális interfész rendelkezésre bocsátása, amelynek esetében a rendelkezésre bocsátó jogalany számára az egyetlen vagy fő cél a felhasználók részére kommunikációs szolgáltatások nyújtása vagy a felhasználók részére pénzforgalmi szolgáltatások nyújtása
  , amennyiben a felhasználói adatok kinyeréséből, továbbításából vagy értékesítéséből nem keletkezik további bevétel
  ;

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az adóalany által az adott pénzügyi év folyamán az EU-ban szerzett adóköteles összbevétel meghaladja
  az 50 000 000
  EUR-t. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

az adóalany által az adott pénzügyi év folyamán az EU-ban szerzett adóköteles összbevétel meghaladja
  az 50 000 000
  EUR-t.

| b) | az adóalany által az adott pénzügyi év folyamán az EU-ban szerzett adóköteles összbevétel meghaladja
  a 40 000 000
  EUR-t. |
| --- | --- |

b)

az adóalany által az adott pénzügyi év folyamán az EU-ban szerzett adóköteles összbevétel meghaladja
  a 40 000 000
  EUR-t.

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a 3. cikk (1) bekezdése ca) pontjának hatálya alá tartozó szolgáltatás esetében a szóban forgó digitális tartalom megjelenik a felhasználó eszközén akkor, amikor a felhasználó az eszközt az adott tagállamban az adott adómegállapítási időszakban a digitális interfészhez való hozzáféréshez használja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ca)

a 3. cikk (1) bekezdése ca) pontjának hatálya alá tartozó szolgáltatás esetében a szóban forgó digitális tartalom megjelenik a felhasználó eszközén akkor, amikor a felhasználó az eszközt az adott tagállamban az adott adómegállapítási időszakban a digitális interfészhez való hozzáféréshez használja.

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Az ezen irányelv alkalmazása során a felhasználótól gyűjtött adatok összegyűjtését olyan adatokra kell korlátozni, amelyek jelzik a felhasználó tartózkodási helye szerinti tagállamot, azonban nem teszik lehetővé a felhasználó azonosítását. | (6)   Az ezen irányelv alkalmazása során a felhasználótól gyűjtött adatok összegyűjtését olyan adatokra kell korlátozni, amelyek jelzik a felhasználó tartózkodási helye szerinti tagállamot, azonban nem teszik lehetővé a felhasználó azonosítását.
  A személyes adatok dszával összefüggésben történő feldolgozását az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban kell végezni, beleértve az IP-címekkel vagy a földrajzi helymeghatározás egyéb eszközeivel kapcsolatban szükséges személyesadat-feldolgozást is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)   Az ezen irányelv alkalmazása során a felhasználótól gyűjtött adatok összegyűjtését olyan adatokra kell korlátozni, amelyek jelzik a felhasználó tartózkodási helye szerinti tagállamot, azonban nem teszik lehetővé a felhasználó azonosítását.

(6)   Az ezen irányelv alkalmazása során a felhasználótól gyűjtött adatok összegyűjtését olyan adatokra kell korlátozni, amelyek jelzik a felhasználó tartózkodási helye szerinti tagállamot, azonban nem teszik lehetővé a felhasználó azonosítását.
  A személyes adatok dszával összefüggésben történő feldolgozását az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban kell végezni, beleértve az IP-címekkel vagy a földrajzi helymeghatározás egyéb eszközeivel kapcsolatban szükséges személyesadat-feldolgozást is.

Módosítás 40

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 6 a bekezdés (új)

5 cikk – 6 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  A Bizottság megvizsgálja, hogy egy vitarendezési mechanizmus létrehozása tovább növelné-e a tagállamok közötti viták rendezésének eredményességét és hatékonyságát. A Bizottság erről adott esetben jogalkotási javaslatot is tartalmazó jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6a)
     
  A Bizottság megvizsgálja, hogy egy vitarendezési mechanizmus létrehozása tovább növelné-e a tagállamok közötti viták rendezésének eredményességét és hatékonyságát. A Bizottság erről adott esetben jogalkotási javaslatot is tartalmazó jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Módosítás 41

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A digitális szolgáltatási adó
  kulcsa
  3 %. | A digitális szolgáltatási adó
  kulcsát
  3 %
  -ban kell meghatározni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A digitális szolgáltatási adó
  kulcsa
  3 %.

kulcsa

A digitális szolgáltatási adó
  kulcsát
  3 %
  -ban kell meghatározni
  .

kulcsát

-ban kell meghatározni

Módosítás 42

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 3 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

10 cikk – 3 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Ahol e bekezdés b) pontja alkalmazandó, a Bizottság háromévente elvégzi az azonosítót kiadó tagállamhoz benyújtott dsza-bevallás ellenőrzését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ahol e bekezdés b) pontja alkalmazandó, a Bizottság háromévente elvégzi az azonosítót kiadó tagállamhoz benyújtott dsza-bevallás ellenőrzését.

Ahol e bekezdés b) pontja alkalmazandó, a Bizottság háromévente elvégzi az azonosítót kiadó tagállamhoz benyújtott dsza-bevallás ellenőrzését.

Módosítás 43

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés

13 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Ha azonban az adóalanynak a 10. cikk (3) bekezdésének b) pontja alkalmazásában kiválasztott, azonosítót kiadó tagállamban megszűnik a dsza-fizetési kötelezettsége, akkor az azonosítót kiadó tagállamot a 10. cikk követelményeinek megfelelően köteles módosítani. | (2)   Ha azonban az adóalanynak a 10. cikk (3) bekezdésének b) pontja alkalmazásában kiválasztott, azonosítót kiadó tagállamban megszűnik a dsza-fizetési kötelezettsége, akkor
  – a (2a) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül –
  az azonosítót kiadó tagállamot a 10. cikk követelményeinek megfelelően köteles módosítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Ha azonban az adóalanynak a 10. cikk (3) bekezdésének b) pontja alkalmazásában kiválasztott, azonosítót kiadó tagállamban megszűnik a dsza-fizetési kötelezettsége, akkor az azonosítót kiadó tagállamot a 10. cikk követelményeinek megfelelően köteles módosítani.

(2)   Ha azonban az adóalanynak a 10. cikk (3) bekezdésének b) pontja alkalmazásában kiválasztott, azonosítót kiadó tagállamban megszűnik a dsza-fizetési kötelezettsége, akkor
  – a (2a) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül –
  az azonosítót kiadó tagállamot a 10. cikk követelményeinek megfelelően köteles módosítani.

Módosítás 44

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 2 a bekezdés (új)

13 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Ha az adóalanynak a 10. cikk (3) bekezdése b) pontjának alkalmazásában kiválasztott, azonosítót kiadó tagállamban megszűnik a dsza-fizetési kötelezettsége, akkor az adóalany megtarthatja az azonosítót kiadó, eredetileg kiválasztott tagállamot, mivel a jogalany a következő adómegállapítási időszakban ugyanabban a tagállamban ismét a dsza-fizetési kötelezettség hatálya alá kerülhet. Ha azonban az adóalanynak az adott tagállamban több mint két egymást követő adómegállapítási időszakban nincs dsza-fizetési kötelezettsége, akkor az azonosítót kiadó tagállamot a 10. cikk követelményeinek megfelelően köteles módosítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Ha az adóalanynak a 10. cikk (3) bekezdése b) pontjának alkalmazásában kiválasztott, azonosítót kiadó tagállamban megszűnik a dsza-fizetési kötelezettsége, akkor az adóalany megtarthatja az azonosítót kiadó, eredetileg kiválasztott tagállamot, mivel a jogalany a következő adómegállapítási időszakban ugyanabban a tagállamban ismét a dsza-fizetési kötelezettség hatálya alá kerülhet. Ha azonban az adóalanynak az adott tagállamban több mint két egymást követő adómegállapítási időszakban nincs dsza-fizetési kötelezettsége, akkor az azonosítót kiadó tagállamot a 10. cikk követelményeinek megfelelően köteles módosítani.

Módosítás 45

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

17 cikk – 2 bekezdés

17 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett módosításokat az eredeti bevallás benyújtása esedékességének időpontjától számított
  három
  évig terjedő időszakon belül kell elektronikus úton eljuttatni az azonosítót kiadó tagállamnak. E határidőt követően a módosításokra azoknak a tagállamoknak a szabályai és eljárásai szerint kerül sor, amelyben a jogalany dsza-fizetésre köteles. | (2)   Az (1) bekezdésben említett módosításokat az eredeti bevallás benyújtása esedékességének időpontjától számított
  két
  évig terjedő időszakon belül kell elektronikus úton eljuttatni az azonosítót kiadó tagállamnak. E határidőt követően a módosításokra azoknak a tagállamoknak a szabályai és eljárásai szerint kerül sor, amelyben a jogalany dsza-fizetésre köteles. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdésben említett módosításokat az eredeti bevallás benyújtása esedékességének időpontjától számított
  három
  évig terjedő időszakon belül kell elektronikus úton eljuttatni az azonosítót kiadó tagállamnak. E határidőt követően a módosításokra azoknak a tagállamoknak a szabályai és eljárásai szerint kerül sor, amelyben a jogalany dsza-fizetésre köteles.

(2)   Az (1) bekezdésben említett módosításokat az eredeti bevallás benyújtása esedékességének időpontjától számított
  két
  évig terjedő időszakon belül kell elektronikus úton eljuttatni az azonosítót kiadó tagállamnak. E határidőt követően a módosításokra azoknak a tagállamoknak a szabályai és eljárásai szerint kerül sor, amelyben a jogalany dsza-fizetésre köteles.

Módosítás 46

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

18 cikk – 3 bekezdés

18 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok intézkedéseket
  fogadhatnak
  el a dszával kapcsolatos adókijátszások, adókikerülések és adóvisszaélések megelőzése céljából. | (3)   A tagállamok intézkedéseket
  – ideértve a bírságokat és szankciókat is – fogadnak
  el a dszával kapcsolatos adókijátszások, adókikerülések és adóvisszaélések megelőzése céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tagállamok intézkedéseket
  fogadhatnak
  el a dszával kapcsolatos adókijátszások, adókikerülések és adóvisszaélések megelőzése céljából.

(3)   A tagállamok intézkedéseket
  – ideértve a bírságokat és szankciókat is – fogadnak
  el a dszával kapcsolatos adókijátszások, adókikerülések és adóvisszaélések megelőzése céljából.

Módosítás 47

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

18 cikk – 5 a bekezdés (új)

18 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Ezen irányelv elfogadása után a Bizottság olyan jogalkotásra irányuló javaslatot tesz, amelynek értelmében a 2013/34/EU irányelv azzal a rendelkezéssel egészül ki, hogy a kötelező országonkénti beszámolási standardok listáját ki kell egészíteni az egyes vállalkozások és ágazatok szerinti jövedelemadóra vonatkozó információk közzétételével, amelynek keretében meg kell adni a jogalanyok által a különböző tagállamokban befizetett dsza teljes összegét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  Ezen irányelv elfogadása után a Bizottság olyan jogalkotásra irányuló javaslatot tesz, amelynek értelmében a 2013/34/EU irányelv azzal a rendelkezéssel egészül ki, hogy a kötelező országonkénti beszámolási standardok listáját ki kell egészíteni az egyes vállalkozások és ágazatok szerinti jövedelemadóra vonatkozó információk közzétételével, amelynek keretében meg kell adni a jogalanyok által a különböző tagállamokban befizetett dsza teljes összegét.

Módosítás 48

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 fejezet – cím

4 fejezet – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS | IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS
  ÉS KÖTELEZŐ INFORMÁCIÓCSERE |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS

IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS
  ÉS KÖTELEZŐ INFORMÁCIÓCSERE

ÉS KÖTELEZŐ INFORMÁCIÓCSERE

Módosítás 49

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

-20 cikk (új)

-20 cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -20. cikk




  Automatikus és kötelező információcsere




  Annak érdekében, hogy az adóhatóságok megfelelően mérjék fel a befizetendő adókat, valamint az ezen irányelvben foglalt rendelkezések megfelelő és egységes alkalmazásának biztosítása érdekében, az adóügyi információkat a 2011/16/EU tanácsi irányelvben előírtaknak megfelelően automatikusan és kötelezően meg kell osztani. A tagállamok ezen irányelv teljes körű végrehajtásának biztosítása érdekében megfelelő személyzettel, szakértelemmel és költségvetési forrásokkal látják el nemzeti adóhatóságaikat, továbbá forrásokat biztosítanak az adóhatósági személyzet határon átnyúló adóügyi együttműködésre és automatikus információcserére irányuló képzésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

-20. cikk

Automatikus és kötelező információcsere

Annak érdekében, hogy az adóhatóságok megfelelően mérjék fel a befizetendő adókat, valamint az ezen irányelvben foglalt rendelkezések megfelelő és egységes alkalmazásának biztosítása érdekében, az adóügyi információkat a 2011/16/EU tanácsi irányelvben előírtaknak megfelelően automatikusan és kötelezően meg kell osztani. A tagállamok ezen irányelv teljes körű végrehajtásának biztosítása érdekében megfelelő személyzettel, szakértelemmel és költségvetési forrásokkal látják el nemzeti adóhatóságaikat, továbbá forrásokat biztosítanak az adóhatósági személyzet határon átnyúló adóügyi együttműködésre és automatikus információcserére irányuló képzésére.

Módosítás 50

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

24 a cikk (új)

24 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 24a. cikk




  Jelentéstétel és felülvizsgálat




  A Bizottságnak ... [ezen irányelv hatálybalépésének napja] után két évvel értékelnie kell ezen irányelv alkalmazását, és jelentést kell benyújtania az Európai Parlament és a Tanács részére, indokolt esetben az irányelv felülvizsgálatára irányuló javaslatokkal együtt, a digitális ágazat tisztességes adóztatásának elvével összhangban.




  A Bizottság megvizsgálja különösen:










  a) | a dsza kulcsának 3 %-ról 5 %-ra történő emelését, együtt a megfelelő adókedvezménnyel a hagyományos és a digitális vállalkozások között a tényleges adókulcsokban mutatkozó különbség csökkentése céljából; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

24a. cikk

Jelentéstétel és felülvizsgálat

A Bizottságnak ... [ezen irányelv hatálybalépésének napja] után két évvel értékelnie kell ezen irányelv alkalmazását, és jelentést kell benyújtania az Európai Parlament és a Tanács részére, indokolt esetben az irányelv felülvizsgálatára irányuló javaslatokkal együtt, a digitális ágazat tisztességes adóztatásának elvével összhangban.

A Bizottság megvizsgálja különösen:

a)

a dsza kulcsának 3 %-ról 5 %-ra történő emelését, együtt a megfelelő adókedvezménnyel a hagyományos és a digitális vállalkozások között a tényleges adókulcsokban mutatkozó különbség csökkentése céljából;

| b) | a dsza hatókörét, beleértve annak bővítését is az olyan áruk vagy szolgáltatások bevonása érdekében, amelyek kapcsán digitális interfészen keresztül online szerződéskötés történk; |
| --- | --- |

b)

a dsza hatókörét, beleértve annak bővítését is az olyan áruk vagy szolgáltatások bevonása érdekében, amelyek kapcsán digitális interfészen keresztül online szerződéskötés történk;

| c) | az egyes tagállamokban befizetett adók összegét; |
| --- | --- |

c)

az egyes tagállamokban befizetett adók összegét;

| d) | az irányelv hatálya alá tartozó digitális tevékenységek típusát; |
| --- | --- |

d)

az irányelv hatálya alá tartozó digitális tevékenységek típusát;

| e) | a jogalanyok által a dsza-fizetés elkerülése érdekében alkalmazott potenciális adótervezési gyakorlatokat; |
| --- | --- |

e)

a jogalanyok által a dsza-fizetés elkerülése érdekében alkalmazott potenciális adótervezési gyakorlatokat;

| f) | az egyablakos rendszer működését, a tagállamok közötti együttműködést; valamint |
| --- | --- |

f)

az egyablakos rendszer működését, a tagállamok közötti együttműködést; valamint

| g) | a belső piacra gyakorolt általános hatást, figyelembe véve a verseny potenciális torzulását. |
| --- | --- |

g)

a belső piacra gyakorolt általános hatást, figyelembe véve a verseny potenciális torzulását.

Módosítás 51

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

24 b cikk (új)

24 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 24b. cikk




  Jelentéstételi kötelezettségek




  A tagállamok évente jelentést készítenek a Bizottság számára a jogalanyok szerinti dsza-fizetési adatokról és információkról, az egyablakos ügyintézés működéséről, valamint az adóbeszedés és -fizetés tekintetében a többi tagállammal folytatott együttműködésről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

24b. cikk

Jelentéstételi kötelezettségek

A tagállamok évente jelentést készítenek a Bizottság számára a jogalanyok szerinti dsza-fizetési adatokról és információkról, az egyablakos ügyintézés működéséről, valamint az adóbeszedés és -fizetés tekintetében a többi tagállammal folytatott együttműködésről.

Módosítás 52

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

25 a cikk (új)

25 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 25a. cikk




  Hatályvesztés időpontjára vonatkozó rendelkezés a tartós intézkedések függvényében




  A dsza a tartós megoldás megszületéséig hatályban lévő ideiglenes intézkedés, ezért ezen irányelv hatályát veszti és megszűnik, amikor az alábbiak valamelyikét elfogadják (amelyik a legkorábban bekövetkezik):










  a) | a Tanács irányelve a jelentős digitális jelenlétre kivetendő társasági adóra vonatkozó szabályok megállapításáról; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

25a. cikk

Hatályvesztés időpontjára vonatkozó rendelkezés a tartós intézkedések függvényében

A dsza a tartós megoldás megszületéséig hatályban lévő ideiglenes intézkedés, ezért ezen irányelv hatályát veszti és megszűnik, amikor az alábbiak valamelyikét elfogadják (amelyik a legkorábban bekövetkezik):

a)

a Tanács irányelve a jelentős digitális jelenlétre kivetendő társasági adóra vonatkozó szabályok megállapításáról;

| b) | a Tanács irányelve a közös összevont társaságiadó-alapról, amely a közös összevont társaságiadó-alapról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról1, valamint a közös társaságiadó-alapról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról2 szóló 2018. március 15-i európai parlamenti jogalkotási állásfoglalásokban javasoltaknak megfelelően tartalmazza a digitális állandó telephely fogalommeghatározását; vagy |
| --- | --- |

b)

a Tanács irányelve a közös összevont társaságiadó-alapról, amely a közös összevont társaságiadó-alapról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról1, valamint a közös társaságiadó-alapról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról2 szóló 2018. március 15-i európai parlamenti jogalkotási állásfoglalásokban javasoltaknak megfelelően tartalmazza a digitális állandó telephely fogalommeghatározását; vagy

| c) | egy nemzetközi fórumon – például OECD vagy ENSZ – elért politikai megállapodást végrehajtó irányelv. |
| --- | --- |

c)

egy nemzetközi fórumon – például OECD vagy ENSZ – elért politikai megállapodást végrehajtó irányelv.

---

(1a)  
  Forrás: Az Európai Bizottság hatásértékelésének számításai a ZEW tanulmányai (2016, 2017), valamint a ZEW és mások tanulmányai (2017) alapján.

1a

Forrás: Az Európai Bizottság hatásértékelésének számításai a ZEW tanulmányai (2016, 2017), valamint a ZEW és mások tanulmányai (2017) alapján.

(3)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európai digitális egységes piaci stratégia (COM(2015)0192, 2015.5.6.).

3

(3)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európai digitális egységes piaci stratégia (COM(2015)0192, 2015.5.6.).

3

(6)  Javaslat – A Tanács irányelve a jelentős digitális jelenlétre kivetendő társasági adóra vonatkozó szabályok megállapításáról (COM(2018)0147).

6

(7)  A Bizottság ajánlása a jelentős digitális jelenlétre kivetendő társasági adóról (C(2018)1650).

7

(6)  Javaslat – A Tanács irányelve a jelentős digitális jelenlétre kivetendő társasági adóra vonatkozó szabályok megállapításáról (COM(2018)0147).

6

(7)  A Bizottság ajánlása a jelentős digitális jelenlétre kivetendő társasági adóról (C(2018)1650).

7

(9)  
  Lásd a közös összevont társaságiadó-alapról (KÖTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslat (COM(2016)0683) 2. cikkét.

9

Lásd a közös összevont társaságiadó-alapról (KÖTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslat (COM(2016)0683) 2. cikkét.

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

10

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

10

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 388/868 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 388/868

---

P8_TA(2018)0524

A jelentős digitális jelenlétre kivetendő társasági adó *

Az Európai Parlament 2018. december 13-i jogalkotási állásfoglalása a jelentős digitális jelenlétre kivetendő társasági adóra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

(2020/C 388/48)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0147), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0147),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0138/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0138/2018),

| — | tekintettel a dán parlament, az ír parlament, a máltai parlament és a holland alsóház által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a dán parlament, az ír parlament, a máltai parlament és a holland alsóház által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0426/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0426/2018),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A globális gazdaságnak a digitalizálás eredményeképpen történő gyors átalakulása uniós és nemzetközi szinten is új kihívások elé állítja a társaságiadó-rendszereket, és felmerül az igény, hogy megállapítható legyen, hogy a digitális vállalkozásoknak hol és mennyi adót kell fizetniük. Bár a társaságiadó-szabályok digitális gazdasághoz való hozzáigazításának szükségességét a G20-csoport és a hozzá hasonló szervezetek nemzetközi szinten elismerik, várhatóan nem lesz könnyű
  globális szintű megállapodást elérni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A globális gazdaságnak a digitalizálás eredményeképpen történő gyors átalakulása uniós és nemzetközi szinten is új kihívások elé állítja a társaságiadó-rendszereket, és felmerül az igény, hogy megállapítható legyen, hogy a digitális vállalkozásoknak hol és mennyi adót kell fizetniük. Bár a társaságiadó-szabályok digitális gazdasághoz való hozzáigazításának szükségességét a G20-csoport és a hozzá hasonló szervezetek nemzetközi szinten elismerik, várhatóan nem lesz könnyű
  globális szintű megállapodást elérni
  .

| (1) | A globális gazdaságnak a digitalizálás eredményeképpen történő gyors átalakulása uniós és nemzetközi szinten is új kihívások elé állítja a társaságiadó-rendszereket, és felmerül az igény, hogy megállapítható legyen, hogy a digitális vállalkozásoknak hol és mennyi adót kell fizetniük. Bár a társaságiadó-szabályok digitális gazdasághoz való hozzáigazításának szükségességét a G20-csoport és a hozzá hasonló szervezetek nemzetközi szinten elismerik,
  a globális szintű megállapodás elérése
  várhatóan nem lesz könnyű
  , és ilyen megoldás a közeljövőben nem születik meg
  . |
| --- | --- |

(1)

A globális gazdaságnak a digitalizálás eredményeképpen történő gyors átalakulása uniós és nemzetközi szinten is új kihívások elé állítja a társaságiadó-rendszereket, és felmerül az igény, hogy megállapítható legyen, hogy a digitális vállalkozásoknak hol és mennyi adót kell fizetniük. Bár a társaságiadó-szabályok digitális gazdasághoz való hozzáigazításának szükségességét a G20-csoport és a hozzá hasonló szervezetek nemzetközi szinten elismerik,
  a globális szintű megállapodás elérése
  várhatóan nem lesz könnyű
  , és ilyen megoldás a közeljövőben nem születik meg
  .

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | Digitális korunkban az adatok a munkaerő és a múltbeli hagyományos erőforrások mellett új gazdasági erőforrássá váltak, és túl gyakran fordul elő, hogy a digitális tevékenységekre nagy mértékben támaszkodó multinacionális vállalatok az adózás elkerülését vagy megkerülését lehetővé tevő megállapodásokhoz folyamodnak, ezért új megközelítést kell kidolgozni annak érdekében, hogy tisztességes és fenntartható digitális adóztatási rendszer jöjjön létre, amely biztosítja, hogy a digitális vállalatok ott fizessenek adót, ahol gazdasági tevékenységeiket ténylegesen folytatják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

Digitális korunkban az adatok a munkaerő és a múltbeli hagyományos erőforrások mellett új gazdasági erőforrássá váltak, és túl gyakran fordul elő, hogy a digitális tevékenységekre nagy mértékben támaszkodó multinacionális vállalatok az adózás elkerülését vagy megkerülését lehetővé tevő megállapodásokhoz folyamodnak, ezért új megközelítést kell kidolgozni annak érdekében, hogy tisztességes és fenntartható digitális adóztatási rendszer jöjjön létre, amely biztosítja, hogy a digitális vállalatok ott fizessenek adót, ahol gazdasági tevékenységeiket ténylegesen folytatják.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Az OECD adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással foglalkozó (BEPS) cselekvési tervének 1. fellépéséről szóló, 2015 októberében kiadott, „A digitális gazdaság adóügyi kihívásainak kezelése” című jelentés különböző megközelítéseket határozott meg a digitális gazdaság adóztatása céljából, amelyek megközelítéseket az OECD „A digitalizációból eredő adóügyi kihívások – 2018. évi időközi jelentés” című dokumentumában mélyrehatóbban is megvizsgált. A gazdaság digitális átalakulásának felgyorsulása nyomán egyre nagyobb igény mutatkozik azoknak a megoldásoknak a megtalálására, amelyek lehetővé teszik a digitális vállalkozások méltányos és hatékony adóztatását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Az OECD adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással foglalkozó (BEPS) cselekvési tervének 1. fellépéséről szóló, 2015 októberében kiadott, „A digitális gazdaság adóügyi kihívásainak kezelése” című jelentés különböző megközelítéseket határozott meg a digitális gazdaság adóztatása céljából, amelyek megközelítéseket az OECD „A digitalizációból eredő adóügyi kihívások – 2018. évi időközi jelentés” című dokumentumában mélyrehatóbban is megvizsgált. A gazdaság digitális átalakulásának felgyorsulása nyomán egyre nagyobb igény mutatkozik azoknak a megoldásoknak a megtalálására, amelyek lehetővé teszik a digitális vállalkozások méltányos és hatékony adóztatását.

| (2) | Az OECD adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással foglalkozó (BEPS) cselekvési tervének 1. fellépéséről szóló, 2015 októberében kiadott, „A digitális gazdaság adóügyi kihívásainak kezelése” című jelentés különböző megközelítéseket határozott meg a digitális gazdaság adóztatása céljából, amelyek megközelítéseket az OECD „A digitalizációból eredő adóügyi kihívások – 2018. évi időközi jelentés” című dokumentumában mélyrehatóbban is megvizsgált. A gazdaság digitális átalakulásának felgyorsulása nyomán egyre nagyobb
  és sürgetőbb
  igény mutatkozik azoknak a megoldásoknak a megtalálására, amelyek lehetővé teszik a digitális vállalkozások méltányos és hatékony adóztatását.
  Az OECD által a digitális gazdaság megadóztatásával kapcsolatban végzett munka azonban még nem hozott kielégítő eredményt, ami azt mutatja, hogy uniós szinten kell előmozdítani e kérdést. A globális megállapodás elérésének nehézségétől, valamint az ezen irányelvben előirányzott uniós fellépéstől függetlenül egy ilyen megállapodás megkötésére komoly erőfeszítéseket mozgósítva törekedni kell. Közös uniós megközelítés hiányában azonban a tagállamok egyoldalú megoldásokat fogadnának el, ami szabályozási bizonytalansághoz vezetne, és nehézségeket okozna mind a határokon átnyúló tevékenységet folytató vállalatok, mind pedig az adóhatóságok számára. Miként arra a Parlament pénzmosással, adókikerüléssel és adókijátszási ügyekkel foglalkozó vizsgálóbizottsága (PANA), valamint a feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottsága (TAXE2) már felszólított, felhatalmazással rendelkező ENSZ-adószervet kell felállítani, amely a globális megállapodásról, valamint a nemzetközi adórendszerrel kapcsolatos egyéb kérdésekről folytatott viták és tárgyalások fórumaként szolgál. |
| --- | --- |

(2)

Az OECD adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással foglalkozó (BEPS) cselekvési tervének 1. fellépéséről szóló, 2015 októberében kiadott, „A digitális gazdaság adóügyi kihívásainak kezelése” című jelentés különböző megközelítéseket határozott meg a digitális gazdaság adóztatása céljából, amelyek megközelítéseket az OECD „A digitalizációból eredő adóügyi kihívások – 2018. évi időközi jelentés” című dokumentumában mélyrehatóbban is megvizsgált. A gazdaság digitális átalakulásának felgyorsulása nyomán egyre nagyobb
  és sürgetőbb
  igény mutatkozik azoknak a megoldásoknak a megtalálására, amelyek lehetővé teszik a digitális vállalkozások méltányos és hatékony adóztatását.
  Az OECD által a digitális gazdaság megadóztatásával kapcsolatban végzett munka azonban még nem hozott kielégítő eredményt, ami azt mutatja, hogy uniós szinten kell előmozdítani e kérdést. A globális megállapodás elérésének nehézségétől, valamint az ezen irányelvben előirányzott uniós fellépéstől függetlenül egy ilyen megállapodás megkötésére komoly erőfeszítéseket mozgósítva törekedni kell. Közös uniós megközelítés hiányában azonban a tagállamok egyoldalú megoldásokat fogadnának el, ami szabályozási bizonytalansághoz vezetne, és nehézségeket okozna mind a határokon átnyúló tevékenységet folytató vállalatok, mind pedig az adóhatóságok számára. Miként arra a Parlament pénzmosással, adókikerüléssel és adókijátszási ügyekkel foglalkozó vizsgálóbizottsága (PANA), valamint a feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottsága (TAXE2) már felszólított, felhatalmazással rendelkező ENSZ-adószervet kell felállítani, amely a globális megállapodásról, valamint a nemzetközi adórendszerrel kapcsolatos egyéb kérdésekről folytatott viták és tárgyalások fórumaként szolgál.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | Az Európai Parlament pénzmosással, adókikerüléssel és adókijátszási ügyekkel foglalkozó vizsgálóbizottsága (PANA), valamint a feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottsága (TAXE2) végleges jelentéseikben egyaránt megállapították, hogy a digitális gazdasággal kapcsolatos adóügyi kihívásokkal foglalkozni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

Az Európai Parlament pénzmosással, adókikerüléssel és adókijátszási ügyekkel foglalkozó vizsgálóbizottsága (PANA), valamint a feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottsága (TAXE2) végleges jelentéseikben egyaránt megállapították, hogy a digitális gazdasággal kapcsolatos adóügyi kihívásokkal foglalkozni kell.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Az Európai Tanács 2017. október 19-i következtetéseiben hangsúlyozta, hogy hatékony és méltányos, a digitális kornak megfelelő adózási rendszerre van szükség, továbbá jelezte, hogy várakozással tekint az e témában 2018 elejéig benyújtandó bizottsági javaslatok elé (15). Az ECOFIN Tanács 2017. december 5-i következtetéseiben hangsúlyozta, hogy az állandó telephely általánosan elfogadott fogalmának, valamint az ahhoz kapcsolódó transzferárazási és nyereségfelosztási szabályoknak szintén központi szerepet kell játszaniuk a digitális gazdaságból származó nyereségek adóztatásával kapcsolatos kihívások kezelésében, és kijelentette, hogy szoros együttműködést ösztönöz az EU, az OECD és más nemzetközi partnerek között a digitális gazdaság által termelt nyereség adóztatása jelentette kihívásokra való reagálás terén (16). Ebben a tekintetben indokolt előírni, hogy a tagállamok nemzeti társaságiadó-rendszereikbe az adóztatási jogaik gyakorlásához szükséges szabályokat építsenek be. Következésképpen szükség van a tagállamokban alkalmazott különböző társasági adók egyértelműsítésére. E szabályok révén ki kell bővíteniük az állandó telephely fogalommeghatározását, és joghatóságukon belül gondoskodniuk kell a jelentős digitális jelenléttel járó adókötelezettségről. Ezenkívül indokolt megállapítani azokat az általános elveket, amelyek alapján meg lehet állapítani a digitális jelenlétnek tulajdonítható adóköteles nyereséget. Elvben ezeknek a szabályoknak az összes társasági adóalanyra alkalmazandóaknak kell lenniük, függetlenül attól hogy az Unióban vagy máshol rendelkeznek adóügyi illetőséggel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Az Európai Tanács 2017. október 19-i következtetéseiben hangsúlyozta, hogy hatékony és méltányos, a digitális kornak megfelelő adózási rendszerre van szükség, továbbá jelezte, hogy várakozással tekint az e témában 2018 elejéig benyújtandó bizottsági javaslatok elé (15). Az ECOFIN Tanács 2017. december 5-i következtetéseiben hangsúlyozta, hogy az állandó telephely általánosan elfogadott fogalmának, valamint az ahhoz kapcsolódó transzferárazási és nyereségfelosztási szabályoknak szintén központi szerepet kell játszaniuk a digitális gazdaságból származó nyereségek adóztatásával kapcsolatos kihívások kezelésében, és kijelentette, hogy szoros együttműködést ösztönöz az EU, az OECD és más nemzetközi partnerek között a digitális gazdaság által termelt nyereség adóztatása jelentette kihívásokra való reagálás terén (16). Ebben a tekintetben indokolt előírni, hogy a tagállamok nemzeti társaságiadó-rendszereikbe az adóztatási jogaik gyakorlásához szükséges szabályokat építsenek be. Következésképpen szükség van a tagállamokban alkalmazott különböző társasági adók egyértelműsítésére. E szabályok révén ki kell bővíteniük az állandó telephely fogalommeghatározását, és joghatóságukon belül gondoskodniuk kell a jelentős digitális jelenléttel járó adókötelezettségről. Ezenkívül indokolt megállapítani azokat az általános elveket, amelyek alapján meg lehet állapítani a digitális jelenlétnek tulajdonítható adóköteles nyereséget. Elvben ezeknek a szabályoknak az összes társasági adóalanyra alkalmazandóaknak kell lenniük, függetlenül attól hogy az Unióban vagy máshol rendelkeznek adóügyi illetőséggel.

| (4) | Az Európai Tanács 2017. október 19-i következtetéseiben hangsúlyozta, hogy hatékony és méltányos, a digitális kornak megfelelő adózási rendszerre van szükség, továbbá jelezte, hogy várakozással tekint az e témában 2018 elejéig benyújtandó bizottsági javaslatok elé (15). Az ECOFIN Tanács 2017. december 5-i következtetéseiben hangsúlyozta, hogy az állandó telephely általánosan elfogadott fogalmának, valamint az ahhoz kapcsolódó transzferárazási és nyereségfelosztási szabályoknak szintén központi szerepet kell játszaniuk a digitális gazdaságból származó nyereségek adóztatásával kapcsolatos kihívások kezelésében, és kijelentette, hogy szoros együttműködést ösztönöz az EU, az OECD és más nemzetközi partnerek között a digitális gazdaság által termelt nyereség adóztatása jelentette kihívásokra való reagálás terén (16).Ebben a tekintetben indokolt előírni, hogy a tagállamok nemzeti társaságiadó-rendszereikbe az adóztatási jogaik gyakorlásához szükséges szabályokat építsenek be. Következésképpen szükség van a tagállamokban alkalmazott különböző társasági adók egyértelműsítésére. E szabályok révén ki kell bővíteniük az állandó telephely fogalommeghatározását, és joghatóságukon belül gondoskodniuk kell a jelentős digitális jelenléttel járó adókötelezettségről. Ezenkívül indokolt megállapítani azokat az általános elveket, amelyek alapján meg lehet állapítani a digitális jelenlétnek tulajdonítható adóköteles nyereséget. Elvben ezeknek a szabályoknak az összes társasági adóalanyra alkalmazandóaknak kell lenniük, függetlenül
  a méretüktől és
  attól, hogy az Unióban vagy máshol rendelkeznek adóügyi illetőséggel.
  Ezen kívül, az ezen irányelvben meghatározott közös szabályok alapján az Unióban a társasági adóalap szélesebb körű, valamennyi vállalatra kiterjedő harmonizációjára van szükség. Ez az irányelv tehát nem akadályozhatja és nem késleltetheti a közös konszolidált társaságiadó-alapra irányuló javaslattal kapcsolatos munkát. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács 2017. október 19-i következtetéseiben hangsúlyozta, hogy hatékony és méltányos, a digitális kornak megfelelő adózási rendszerre van szükség, továbbá jelezte, hogy várakozással tekint az e témában 2018 elejéig benyújtandó bizottsági javaslatok elé (15). Az ECOFIN Tanács 2017. december 5-i következtetéseiben hangsúlyozta, hogy az állandó telephely általánosan elfogadott fogalmának, valamint az ahhoz kapcsolódó transzferárazási és nyereségfelosztási szabályoknak szintén központi szerepet kell játszaniuk a digitális gazdaságból származó nyereségek adóztatásával kapcsolatos kihívások kezelésében, és kijelentette, hogy szoros együttműködést ösztönöz az EU, az OECD és más nemzetközi partnerek között a digitális gazdaság által termelt nyereség adóztatása jelentette kihívásokra való reagálás terén (16).Ebben a tekintetben indokolt előírni, hogy a tagállamok nemzeti társaságiadó-rendszereikbe az adóztatási jogaik gyakorlásához szükséges szabályokat építsenek be. Következésképpen szükség van a tagállamokban alkalmazott különböző társasági adók egyértelműsítésére. E szabályok révén ki kell bővíteniük az állandó telephely fogalommeghatározását, és joghatóságukon belül gondoskodniuk kell a jelentős digitális jelenléttel járó adókötelezettségről. Ezenkívül indokolt megállapítani azokat az általános elveket, amelyek alapján meg lehet állapítani a digitális jelenlétnek tulajdonítható adóköteles nyereséget. Elvben ezeknek a szabályoknak az összes társasági adóalanyra alkalmazandóaknak kell lenniük, függetlenül
  a méretüktől és
  attól, hogy az Unióban vagy máshol rendelkeznek adóügyi illetőséggel.
  Ezen kívül, az ezen irányelvben meghatározott közös szabályok alapján az Unióban a társasági adóalap szélesebb körű, valamennyi vállalatra kiterjedő harmonizációjára van szükség. Ez az irányelv tehát nem akadályozhatja és nem késleltetheti a közös konszolidált társaságiadó-alapra irányuló javaslattal kapcsolatos munkát.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Ugyanakkor célszerű, hogy a szabályok ne legyenek alkalmazandók azokra a jogalanyokra, amelyek egy nem uniós joghatóság területén rendelkeznek adóügyi illetőséggel, amennyiben az adott joghatóság és a jelentős digitális jelenlét által érintett tagállam között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozó egyezmény van érvényben, kivéve ha ez az egyezmény jelentős digitális jelenlétre vonatkozóan olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek az adott nem uniós joghatósággal kapcsolatban hasonló jogokat és kötelezettségeket
  határoznak meg
  , mint ez az irányelv. Ennek célja a nem uniós joghatóságokkal a kettős adóztatás elkerülése céljából megkötött egyezménnyel való ellentmondások elkerülése, tekintettel arra, hogy a nem uniós joghatóságokat általában nem kötik az uniós jogszabályok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Ugyanakkor célszerű, hogy a szabályok ne legyenek alkalmazandók azokra a jogalanyokra, amelyek egy nem uniós joghatóság területén rendelkeznek adóügyi illetőséggel, amennyiben az adott joghatóság és a jelentős digitális jelenlét által érintett tagállam között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozó egyezmény van érvényben, kivéve ha ez az egyezmény jelentős digitális jelenlétre vonatkozóan olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek az adott nem uniós joghatósággal kapcsolatban hasonló jogokat és kötelezettségeket
  határoznak meg
  , mint ez az irányelv. Ennek célja a nem uniós joghatóságokkal a kettős adóztatás elkerülése céljából megkötött egyezménnyel való ellentmondások elkerülése, tekintettel arra, hogy a nem uniós joghatóságokat általában nem kötik az uniós jogszabályok.

| (5) | Ugyanakkor célszerű, hogy a szabályok ne legyenek alkalmazandók azokra a jogalanyokra, amelyek egy nem uniós joghatóság területén rendelkeznek adóügyi illetőséggel, amennyiben az adott joghatóság és a jelentős digitális jelenlét által érintett tagállam között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozó egyezmény van érvényben, kivéve ha ez az egyezmény jelentős digitális jelenlétre vonatkozóan olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek az adott nem uniós joghatósággal kapcsolatban hasonló jogokat és kötelezettségeket
  hoznak létre
  , mint ez az irányelv. Ennek célja a nem uniós joghatóságokkal a kettős adóztatás elkerülése céljából megkötött egyezménnyel való ellentmondások elkerülése, tekintettel arra, hogy a nem uniós joghatóságokat általában nem kötik az uniós jogszabályok.
  Mindazonáltal, az ezen irányelvben foglalt rendelkezések teljes hatékonyságának biztosítása érdekében a tagállamoknak nyomatékos felhívást kell kapniuk arra, hogy ha szükséges, a kettős adóztatásról szóló, jelenleg hatályos egyezményeiket kiigazítsák azzal a céllal, hogy a jelentős digitális jelenlétre vonatkozó rendelkezések beillesztésével az ezen irányelv által a nem uniós joghatósággal kapcsolatban megállapított jogokhoz és kötelezettségekhez hasonló jogokat és kötelezettségeket hozzanak létre. A Bizottság javaslatot tehet az adóügyi megállapodásokat módosító uniós modell bevezetésére, amelynek rendeltetése az egyes tagállamok által kötött. összesen több ezer kétoldalú megállapodás kiigazítása. |
| --- | --- |

(5)

Ugyanakkor célszerű, hogy a szabályok ne legyenek alkalmazandók azokra a jogalanyokra, amelyek egy nem uniós joghatóság területén rendelkeznek adóügyi illetőséggel, amennyiben az adott joghatóság és a jelentős digitális jelenlét által érintett tagállam között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozó egyezmény van érvényben, kivéve ha ez az egyezmény jelentős digitális jelenlétre vonatkozóan olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek az adott nem uniós joghatósággal kapcsolatban hasonló jogokat és kötelezettségeket
  hoznak létre
  , mint ez az irányelv. Ennek célja a nem uniós joghatóságokkal a kettős adóztatás elkerülése céljából megkötött egyezménnyel való ellentmondások elkerülése, tekintettel arra, hogy a nem uniós joghatóságokat általában nem kötik az uniós jogszabályok.
  Mindazonáltal, az ezen irányelvben foglalt rendelkezések teljes hatékonyságának biztosítása érdekében a tagállamoknak nyomatékos felhívást kell kapniuk arra, hogy ha szükséges, a kettős adóztatásról szóló, jelenleg hatályos egyezményeiket kiigazítsák azzal a céllal, hogy a jelentős digitális jelenlétre vonatkozó rendelkezések beillesztésével az ezen irányelv által a nem uniós joghatósággal kapcsolatban megállapított jogokhoz és kötelezettségekhez hasonló jogokat és kötelezettségeket hozzanak létre. A Bizottság javaslatot tehet az adóügyi megállapodásokat módosító uniós modell bevezetésére, amelynek rendeltetése az egyes tagállamok által kötött. összesen több ezer kétoldalú megállapodás kiigazítása.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Az irányelv egyik alapvető célkitűzése az egész belső piac ellenálló képességének javítása annak érdekében, hogy meg lehessen felelni a digitalizált gazdaság megadóztatásával kapcsolatos kihívásoknak. Ez a célkitűzés a tagállamok önálló fellépésével nem valósítható meg kielégítő módon, mert a digitális vállalkozások egy adott joghatóság területén való fizikai jelenlét nélkül is képesek határokon átnyúló tevékenységet folytatni, ezért olyan szabályokra van szükség, amelyek biztosítják, hogy azon joghatóságok területén adózzanak, ahol a nyereségre szert tesznek. Ebből a határokon átnyúló dimenzióból adódóan az uniós szintű kezdeményezés hozzáadott értéket jelent a különböző nemzeti intézkedésekhez képest. A jelentős digitális jelenlétre vonatkozó szabályok Unión belüli összehangolt alkalmazásának biztosítása érdekében a teljes belső piacra kiterjedő közös kezdeményezésre van szükség. A tagállamok egyoldalú és különböző megközelítései hatástalanok lehetnek, és a nemzeti politikák közötti ellentmondások, a piactorzulások és az uniós vállalkozások elé gördített adóügyi akadályok következtében az egységes piac fragmentációjához vezethetnek. Mivel az irányelv célkitűzései uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Az irányelv egyik alapvető célkitűzése az egész belső piac ellenálló képességének javítása annak érdekében, hogy meg lehessen felelni a digitalizált gazdaság megadóztatásával kapcsolatos kihívásoknak. Ez a célkitűzés a tagállamok önálló fellépésével nem valósítható meg kielégítő módon, mert a digitális vállalkozások egy adott joghatóság területén való fizikai jelenlét nélkül is képesek határokon átnyúló tevékenységet folytatni, ezért olyan szabályokra van szükség, amelyek biztosítják, hogy azon joghatóságok területén adózzanak, ahol a nyereségre szert tesznek. Ebből a határokon átnyúló dimenzióból adódóan az uniós szintű kezdeményezés hozzáadott értéket jelent a különböző nemzeti intézkedésekhez képest. A jelentős digitális jelenlétre vonatkozó szabályok Unión belüli összehangolt alkalmazásának biztosítása érdekében a teljes belső piacra kiterjedő közös kezdeményezésre van szükség. A tagállamok egyoldalú és különböző megközelítései hatástalanok lehetnek, és a nemzeti politikák közötti ellentmondások, a piactorzulások és az uniós vállalkozások elé gördített adóügyi akadályok következtében az egységes piac fragmentációjához vezethetnek. Mivel az irányelv célkitűzései uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (8) | Az irányelv egyik alapvető célkitűzése az egész belső piac ellenálló képességének javítása annak érdekében, hogy meg lehessen felelni a digitalizált gazdaság megadóztatásával kapcsolatos kihívásoknak
  , tiszteletben tartva ennek során nemcsak az adósemlegesség elvét, hanem a szolgáltatások szabad mozgását is az egységes európai piacon, anélkül, hogy az uniós és a nem uniós válallkozások között megkülönböztetésre kerülne sor
  . Ez a célkitűzés a tagállamok önálló fellépésével nem valósítható meg kielégítő módon, mert a digitális vállalkozások egy adott joghatóság területén való fizikai jelenlét nélkül
  vagy csupán csekély fizikai jelenlét mellett
  is képesek határokon átnyúló tevékenységet folytatni, ezért olyan szabályokra van szükség, amelyek biztosítják, hogy azon joghatóságok területén adózzanak, ahol a nyereségre szert tesznek. Ebből a határokon átnyúló dimenzióból adódóan az uniós szintű kezdeményezés hozzáadott értéket jelent a különböző nemzeti intézkedésekhez képest. A jelentős digitális jelenlétre vonatkozó szabályok Unión belüli összehangolt alkalmazásának biztosítása érdekében a teljes belső piacra kiterjedő közös kezdeményezésre van szükség. A tagállamok egyoldalú és különböző megközelítései hatástalanok lehetnek, és a nemzeti politikák közötti ellentmondások, a piactorzulások és az uniós vállalkozások elé gördített adóügyi akadályok következtében az egységes piac fragmentációjához vezethetnek.
  Ezért külön figyelmet kell fordítani annak biztosítására, hogy az uniós megközelítés méltányos legyen, és ne kerüljön sor megkülönböztetésre egyetlen tagállammal szemben sem.
  Mivel az irányelv célkitűzései uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(8)

Az irányelv egyik alapvető célkitűzése az egész belső piac ellenálló képességének javítása annak érdekében, hogy meg lehessen felelni a digitalizált gazdaság megadóztatásával kapcsolatos kihívásoknak
  , tiszteletben tartva ennek során nemcsak az adósemlegesség elvét, hanem a szolgáltatások szabad mozgását is az egységes európai piacon, anélkül, hogy az uniós és a nem uniós válallkozások között megkülönböztetésre kerülne sor
  . Ez a célkitűzés a tagállamok önálló fellépésével nem valósítható meg kielégítő módon, mert a digitális vállalkozások egy adott joghatóság területén való fizikai jelenlét nélkül
  vagy csupán csekély fizikai jelenlét mellett
  is képesek határokon átnyúló tevékenységet folytatni, ezért olyan szabályokra van szükség, amelyek biztosítják, hogy azon joghatóságok területén adózzanak, ahol a nyereségre szert tesznek. Ebből a határokon átnyúló dimenzióból adódóan az uniós szintű kezdeményezés hozzáadott értéket jelent a különböző nemzeti intézkedésekhez képest. A jelentős digitális jelenlétre vonatkozó szabályok Unión belüli összehangolt alkalmazásának biztosítása érdekében a teljes belső piacra kiterjedő közös kezdeményezésre van szükség. A tagállamok egyoldalú és különböző megközelítései hatástalanok lehetnek, és a nemzeti politikák közötti ellentmondások, a piactorzulások és az uniós vállalkozások elé gördített adóügyi akadályok következtében az egységes piac fragmentációjához vezethetnek.
  Ezért külön figyelmet kell fordítani annak biztosítására, hogy az uniós megközelítés méltányos legyen, és ne kerüljön sor megkülönböztetésre egyetlen tagállammal szemben sem.
  Mivel az irányelv célkitűzései uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | Annak érdekében, hogy a társasági adóalap tekintetében egységes és következetes keret jöjjön létre, a jelentős digitális jelenléttel kapcsolatos elképzelést és az ezen irányelvben foglalt megoldásokat szervesen be kell építeni a közös társaságiadó-alapról szóló tanácsi irányelvbe és a közös konszolidált társaságiadó-alapról szóló tanácsi irányelvbe is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

Annak érdekében, hogy a társasági adóalap tekintetében egységes és következetes keret jöjjön létre, a jelentős digitális jelenléttel kapcsolatos elképzelést és az ezen irányelvben foglalt megoldásokat szervesen be kell építeni a közös társaságiadó-alapról szóló tanácsi irányelvbe és a közös konszolidált társaságiadó-alapról szóló tanácsi irányelvbe is.

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

8 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8b) | Ha e javaslat eredményeképpen nem születik megállapodás, és ennélfogva nem szünteti meg a vállalkozások verseny- és adóakadályait az Unióban, akkor a Bizottságnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 116. cikke alapján új javaslatot kell kibocsátania, majd ezt követően az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadja a szükséges irányelveket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8b)

Ha e javaslat eredményeképpen nem születik megállapodás, és ennélfogva nem szünteti meg a vállalkozások verseny- és adóakadályait az Unióban, akkor a Bizottságnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 116. cikke alapján új javaslatot kell kibocsátania, majd ezt követően az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadja a szükséges irányelveket.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A személyes adatok ezen irányelvvel összefüggésben történő feldolgozását az
  Európai Parlament és a Tanács
  (EU) 2016/679
  rendeletével

   (17) összhangban kell végezni, beleértve az olyan megfelelő technikai és szervezeti intézkedéseknek a biztosítását, amelyek lehetővé teszik az említett rendeletben előírt kötelezettségek teljesítését, különösen ami a feldolgozás jogszerűségét, a feldolgozási tevékenységek biztonságát, az érintettek tájékoztatását és jogait, valamint a beépített adatvédelmet és az alapértelmezett adatvédelmet illeti. Amennyiben lehetséges, a személyes adatokat anonimizálni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A személyes adatok ezen irányelvvel összefüggésben történő feldolgozását az
  Európai Parlament és a Tanács
  (EU) 2016/679
  rendeletével

   (17) összhangban kell végezni, beleértve az olyan megfelelő technikai és szervezeti intézkedéseknek a biztosítását, amelyek lehetővé teszik az említett rendeletben előírt kötelezettségek teljesítését, különösen ami a feldolgozás jogszerűségét, a feldolgozási tevékenységek biztonságát, az érintettek tájékoztatását és jogait, valamint a beépített adatvédelmet és az alapértelmezett adatvédelmet illeti. Amennyiben lehetséges, a személyes adatokat anonimizálni kell.

| (9) | A személyes adatok ezen irányelvvel összefüggésben történő feldolgozását az (EU) 2016/679
  európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (17) összhangban kell végezni, beleértve az olyan megfelelő technikai és szervezeti intézkedéseknek a biztosítását, amelyek lehetővé teszik az említett rendeletben előírt kötelezettségek teljesítését, különösen ami a feldolgozás jogszerűségét, a feldolgozási tevékenységek biztonságát, az érintettek tájékoztatását és jogait, valamint a beépített adatvédelmet és az alapértelmezett adatvédelmet illeti
  , kellő figyelmet fordítva a szükségesség és az arányosság elveire
  . Amennyiben lehetséges, a személyes adatokat anonimizálni kell.
  Az ezen irányelv alkalmazása céljából adott esetben a felhasználóktól gyűjtött adatok körét szigorúan azon adatokra kell korlátozni, amelyek feltüntetik a felhasználó tartózkodási helye szerinti tagállamot, de a felhasználó azonosítását nem teszik lehetővé. |
| --- | --- |

(9)

A személyes adatok ezen irányelvvel összefüggésben történő feldolgozását az (EU) 2016/679
  európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (17) összhangban kell végezni, beleértve az olyan megfelelő technikai és szervezeti intézkedéseknek a biztosítását, amelyek lehetővé teszik az említett rendeletben előírt kötelezettségek teljesítését, különösen ami a feldolgozás jogszerűségét, a feldolgozási tevékenységek biztonságát, az érintettek tájékoztatását és jogait, valamint a beépített adatvédelmet és az alapértelmezett adatvédelmet illeti
  , kellő figyelmet fordítva a szükségesség és az arányosság elveire
  . Amennyiben lehetséges, a személyes adatokat anonimizálni kell.
  Az ezen irányelv alkalmazása céljából adott esetben a felhasználóktól gyűjtött adatok körét szigorúan azon adatokra kell korlátozni, amelyek feltüntetik a felhasználó tartózkodási helye szerinti tagállamot, de a felhasználó azonosítását nem teszik lehetővé.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Indokolt, hogy a Bizottság
  ezen irányelv hatálybalépése
  után öt évvel értékelje az
  irányelv végrehajtását, és
  arról jelentést tegyen
  a Tanácsnak. A tagállamoknak közölniük kell a Bizottsággal minden olyan információt, amely szükséges a szóban forgó értékeléshez. Indokolt felállítani a DigiTax tanácsadó bizottságot, melynek feladata az irányelv alkalmazásával kapcsolatos kérdések vizsgálata. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Indokolt, hogy a Bizottság
  ezen irányelv hatálybalépése
  után öt évvel értékelje az
  irányelv végrehajtását, és
  arról jelentést tegyen
  a Tanácsnak. A tagállamoknak közölniük kell a Bizottsággal minden olyan információt, amely szükséges a szóban forgó értékeléshez. Indokolt felállítani a DigiTax tanácsadó bizottságot, melynek feladata az irányelv alkalmazásával kapcsolatos kérdések vizsgálata.

| (10) | A Bizottságnak ... -ig [három évvel
  ezen irányelv hatálybalépése
  után] értékelnie kell ezen
  irányelv végrehajtását, és
  jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és
  a Tanácsnak
  a végrehajtásról, feltárva többek között a vállalatokra és különösen a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k) háruló adminisztratív terheket és többletköltségeket, valamint az ezen irányelvben meghatározott adózási rendszer hatásait a tagállamok bevételeire, a felhasználók személyes adataira és az egységes piac egészére, különös tekintettel az ezen irányelvben megállapított új szabályok hatálya alá tartozó vállalatok közötti verseny lehetséges torzulására. A felülvizsgálat során azt is meg kell vizsgálni, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó szolgáltatástípusokat vagy a jelentős digitális jelenlét fogalmát meg kell-e változtatni
  . A tagállamoknak közölniük kell a Bizottsággal minden olyan információt, amely szükséges a szóban forgó értékeléshez. Indokolt felállítani a DigiTax tanácsadó bizottságot, melynek feladata az irányelv alkalmazásával kapcsolatos kérdések vizsgálata.
  Az említett bizottságnak közzé kell tennie a napirendjeit, és már a kiválasztást megelőzően biztosítani kell, hogy a bizottság tagjai ne álljanak semmilyen összeférhetetlenségi helyzetben. Az Európai Parlament megfigyelőjét a bizottság üléseire meg kell hívni. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottságnak ... -ig [három évvel
  ezen irányelv hatálybalépése
  után] értékelnie kell ezen
  irányelv végrehajtását, és
  jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és
  a Tanácsnak
  a végrehajtásról, feltárva többek között a vállalatokra és különösen a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k) háruló adminisztratív terheket és többletköltségeket, valamint az ezen irányelvben meghatározott adózási rendszer hatásait a tagállamok bevételeire, a felhasználók személyes adataira és az egységes piac egészére, különös tekintettel az ezen irányelvben megállapított új szabályok hatálya alá tartozó vállalatok közötti verseny lehetséges torzulására. A felülvizsgálat során azt is meg kell vizsgálni, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó szolgáltatástípusokat vagy a jelentős digitális jelenlét fogalmát meg kell-e változtatni
  . A tagállamoknak közölniük kell a Bizottsággal minden olyan információt, amely szükséges a szóban forgó értékeléshez. Indokolt felállítani a DigiTax tanácsadó bizottságot, melynek feladata az irányelv alkalmazásával kapcsolatos kérdések vizsgálata.
  Az említett bizottságnak közzé kell tennie a napirendjeit, és már a kiválasztást megelőzően biztosítani kell, hogy a bizottság tagjai ne álljanak semmilyen összeférhetetlenségi helyzetben. Az Európai Parlament megfigyelőjét a bizottság üléseire meg kell hívni.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | A jelentős digitális jelenléttel kapcsolatos adminisztratív költségekre tekintettel biztosítani kell, hogy a kkv-k ne tartozzanak szándékolatlanul ezen irányelv hatálya alá. A Bizottságnak a felülvizsgálati folyamat részeként meg kell vizsgálnia, hogy ezen irányelv milyen mértékben érinti hátrányosan a kkv-kat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

A jelentős digitális jelenléttel kapcsolatos adminisztratív költségekre tekintettel biztosítani kell, hogy a kkv-k ne tartozzanak szándékolatlanul ezen irányelv hatálya alá. A Bizottságnak a felülvizsgálati folyamat részeként meg kell vizsgálnia, hogy ezen irányelv milyen mértékben érinti hátrányosan a kkv-kat.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | Mivel az ezen irányelvben megállapított rendelkezések célja, hogy állandó és átfogó megoldást biztosítsanak a digitális adózás kérdésére, az egyes digitális szolgáltatások nyújtásából származó bevételekre kivetett digitális szolgáltatási adó közös rendszeréről szóló irányelvben a digitális szolgáltatási adóra vonatkozóan előírt átmeneti megoldás automatikusan megszűnik, mihelyt az ezen irányelvben megállapított rendelkezések alkalmazandóvá válnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

Mivel az ezen irányelvben megállapított rendelkezések célja, hogy állandó és átfogó megoldást biztosítsanak a digitális adózás kérdésére, az egyes digitális szolgáltatások nyújtásából származó bevételekre kivetett digitális szolgáltatási adó közös rendszeréről szóló irányelvben a digitális szolgáltatási adóra vonatkozóan előírt átmeneti megoldás automatikusan megszűnik, mihelyt az ezen irányelvben megállapított rendelkezések alkalmazandóvá válnak.

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez az irányelv a jogalanyokra a társasági adó szempontjából vett illetőségüktől függetlenül alkalmazandó, vagyis függetlenül attól, hogy tagállamban vagy harmadik országban rendelkeznek adóilletőséggel. | Ez az irányelv a jogalanyokra a 
  méretüktől és a
  társasági adó szempontjából vett illetőségüktől függetlenül alkalmazandó, vagyis függetlenül attól, hogy tagállamban vagy harmadik országban rendelkeznek adóilletőséggel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez az irányelv a jogalanyokra a társasági adó szempontjából vett illetőségüktől függetlenül alkalmazandó, vagyis függetlenül attól, hogy tagállamban vagy harmadik országban rendelkeznek adóilletőséggel.

Ez az irányelv a jogalanyokra a 
  méretüktől és a
  társasági adó szempontjából vett illetőségüktől függetlenül alkalmazandó, vagyis függetlenül attól, hogy tagállamban vagy harmadik országban rendelkeznek adóilletőséggel.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Annak a tagállamnak a meghatározása, amelyben a felhasználó az eszközt használta, az eszköz internetprotokoll-címére (IP-címére), illetve – amennyiben az pontosabb – a földrajzi helymeghatározás más módszerére történő hivatkozással történik. | (6)   Annak a tagállamnak a meghatározása, amelyben a felhasználó az eszközt használta, az eszköz internetprotokoll-címére (IP-címére), illetve – amennyiben az pontosabb – a földrajzi helymeghatározás más módszerére történő hivatkozással történik
  , az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban oly módon, hogy a felhasználható azonosítása ne legyen lehetséges. A tagállamok adóhatóságát tájékoztatni kell a felhasználók helyének meghatározására alkalmazott módszerről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)   Annak a tagállamnak a meghatározása, amelyben a felhasználó az eszközt használta, az eszköz internetprotokoll-címére (IP-címére), illetve – amennyiben az pontosabb – a földrajzi helymeghatározás más módszerére történő hivatkozással történik.

(6)   Annak a tagállamnak a meghatározása, amelyben a felhasználó az eszközt használta, az eszköz internetprotokoll-címére (IP-címére), illetve – amennyiben az pontosabb – a földrajzi helymeghatározás más módszerére történő hivatkozással történik
  , az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban oly módon, hogy a felhasználható azonosítása ne legyen lehetséges. A tagállamok adóhatóságát tájékoztatni kell a felhasználók helyének meghatározására alkalmazott módszerről.

Módosítás 21

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 7 a bekezdés (új)

4 cikk – 7 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  Az adóalanynak a jelentős digitális jelenlét e cikkel összhangban történő meghatározása szempontjából érdemleges minden információt közölnie kell az adóhatósággal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7a)
     
  Az adóalanynak a jelentős digitális jelenlét e cikkel összhangban történő meghatározása szempontjából érdemleges minden információt közölnie kell az adóhatósággal.

Módosítás 23

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 5 bekezdés – a pont

5 cikk – 5 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | felhasználói szintű adatok gyűjtése, tárolása,
  feldolgozása
  , elemzése,
  felhasználása
  és értékesítése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

felhasználói szintű adatok gyűjtése, tárolása,
  feldolgozása
  , elemzése,
  felhasználása
  és értékesítése;

feldolgozása

felhasználása

| a) | felhasználói szintű adatok gyűjtése, tárolása,
  kezelése
  , elemzése,
  hasznosítása, továbbítása, telepítése
  és értékesítése; |
| --- | --- |

a)

felhasználói szintű adatok gyűjtése, tárolása,
  kezelése
  , elemzése,
  hasznosítása, továbbítása, telepítése
  és értékesítése;

kezelése

hasznosítása, továbbítása, telepítése

Módosítás 25

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 6 a bekezdés (új)

5 cikk – 6 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  A tagállamok nemzeti adóhatóságaikat megfelelő személyzettel, szakértelemmel és költségvetési forrásokkal látják el, valamint képzési forrásokat biztosításával felkészítik a személyzetet, hogy a nyereséget az állandó telephelyhez kössék, és így az adó mértékét a szóban forgó tagállamban ténylegesen folytatott digitális tevékenységekhez igazítsák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6a)
     
  A tagállamok nemzeti adóhatóságaikat megfelelő személyzettel, szakértelemmel és költségvetési forrásokkal látják el, valamint képzési forrásokat biztosításával felkészítik a személyzetet, hogy a nyereséget az állandó telephelyhez kössék, és így az adó mértékét a szóban forgó tagállamban ténylegesen folytatott digitális tevékenységekhez igazítsák.

Módosítás 26

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 a cikk (új)

5 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a. cikk





  (1)
     
  A Bizottság ... [ezen irányelv hatálybalépésének napja]-ig iránymutatásokat bocsát ki az adóhatóságok számára arról, hogy miként kell meghatározni, mérni és megadóztatni a jelentős digitális jelenlétet és a digitális szolgáltatásokat. E szabályokat az Unió egész területén össze kell hangolni, és az Unió valamennyi hivatalos nyelvén ki kell bocsátani.






  (2)
     
  A Bizottság az első bekezdésben említett iránymutatások alapján egyértelmű módszertannal ellátott iránymutatásokat dolgoz ki a vállalatok számára is annak érdekében, hogy a vállalatok maguk is felmérhessék, tevékenységeik közül melyek számítanak jelentős digitális jelenlétnek. Ezeket az iránymutatásokat az Unió valamennyi hivatalos nyelvén ki kell bocsátani és a Bizottság honlapján hozzáférhetővé kell tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5a. cikk

(1)
     
  A Bizottság ... [ezen irányelv hatálybalépésének napja]-ig iránymutatásokat bocsát ki az adóhatóságok számára arról, hogy miként kell meghatározni, mérni és megadóztatni a jelentős digitális jelenlétet és a digitális szolgáltatásokat. E szabályokat az Unió egész területén össze kell hangolni, és az Unió valamennyi hivatalos nyelvén ki kell bocsátani.

(2)
     
  A Bizottság az első bekezdésben említett iránymutatások alapján egyértelmű módszertannal ellátott iránymutatásokat dolgoz ki a vállalatok számára is annak érdekében, hogy a vállalatok maguk is felmérhessék, tevékenységeik közül melyek számítanak jelentős digitális jelenlétnek. Ezeket az iránymutatásokat az Unió valamennyi hivatalos nyelvén ki kell bocsátani és a Bizottság honlapján hozzáférhetővé kell tenni.

Módosítás 27

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 b cikk (új)

5 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5b. cikk




  Igazgatási együttműködés




  Az irányelvben foglalt Európai Unióban történő egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az adóügyi információkat a 2011/16/EU tanácsi irányelvben előírtaknak megfelelően automatikusan és kötelezően meg kell osztani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5b. cikk

Igazgatási együttműködés

Az irányelvben foglalt Európai Unióban történő egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az adóügyi információkat a 2011/16/EU tanácsi irányelvben előírtaknak megfelelően automatikusan és kötelezően meg kell osztani.

Módosítás 28

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – cím

6 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Felülvizsgálat | Végrehajtási jelentés és
  felülvizsgálat |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Felülvizsgálat

Végrehajtási jelentés és
  felülvizsgálat

Végrehajtási jelentés és

Módosítás 29

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A
  Bizottság
  ezen irányelv hatálybalépése
  után öt évvel értékeli az
  irányelv végrehajtását, és jelentést
  tesz arról
  a Tanácsnak. | (1)   A
  Bizottságnak ... [három évvel
  ezen irányelv hatálybalépése
  után]-ig értékelnie kell ezen
  irányelv végrehajtását, és jelentést
  kell tennie az Európai Parlamentnek és
  a Tanácsnak
  a végrehajtásról. A jelentésben különösen ki kell emelni a vállalatokra és különösen a kkv-kra háruló adminisztratív terheket és többletköltségeket, valamint az ezen irányelvben meghatározott adózási rendszer hatásait a tagállamok bevételeire, a felhasználók személyes adataira és az egységes piac egészére, különös tekintettel az ezen irányelvben megállapított új szabályok hatálya alá tartozó vállalatok közötti verseny lehetséges torzulására. A jelentésben azt is meg kell vizsgálni, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó szolgáltatástípusokat vagy a jelentős digitális jelenlét fogalmát meg kell-e változtatni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A
  Bizottság
  ezen irányelv hatálybalépése
  után öt évvel értékeli az
  irányelv végrehajtását, és jelentést
  tesz arról
  a Tanácsnak.

(1)   A
  Bizottságnak ... [három évvel
  ezen irányelv hatálybalépése
  után]-ig értékelnie kell ezen
  irányelv végrehajtását, és jelentést
  kell tennie az Európai Parlamentnek és
  a Tanácsnak
  a végrehajtásról. A jelentésben különösen ki kell emelni a vállalatokra és különösen a kkv-kra háruló adminisztratív terheket és többletköltségeket, valamint az ezen irányelvben meghatározott adózási rendszer hatásait a tagállamok bevételeire, a felhasználók személyes adataira és az egységes piac egészére, különös tekintettel az ezen irányelvben megállapított új szabályok hatálya alá tartozó vállalatok közötti verseny lehetséges torzulására. A jelentésben azt is meg kell vizsgálni, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó szolgáltatástípusokat vagy a jelentős digitális jelenlét fogalmát meg kell-e változtatni.

Módosítás 30

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 a cikk (új)

6 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6a. cikk |
| | A felhatalmazás gyakorlása |
| | (1)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg. |
| | (2)
     
  A Bizottság az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól, amelynek kezdete ... [ezen irányelv hatálybalépésének napja]. |
| | (3)
     
  A Tanács bármikor visszavonhatja az említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |
| | (4)
     
  Ha a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el, erről haladéktalanul értesíti a Tanácsot. |
| | (5)
     
  Az elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az azt követő két hónapon belül, hogy a Bizottság tájékoztatta a jogi aktusról, a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve ha a Tanács ezt az időpontot megelőzően arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. A Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6a. cikk

6a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)
     
  A Bizottság az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól, amelynek kezdete ... [ezen irányelv hatálybalépésének napja].

(3)
     
  A Tanács bármikor visszavonhatja az említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)
     
  Ha a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el, erről haladéktalanul értesíti a Tanácsot.

(5)
     
  Az elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az azt követő két hónapon belül, hogy a Bizottság tájékoztatta a jogi aktusról, a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve ha a Tanács ezt az időpontot megelőzően arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. A Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 31

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 b cikk (új)

6 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6b. cikk




  Fellebbezés




  A vállalatok – uniós és nem uniós vállalatok egyaránt – fellebbezhetnek azon határozat ellen, amely szerint az általuk nyújtott szolgáltatások a nemzeti jognak megfelelően digitális szolgáltatásoknak minősülnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6b. cikk

Fellebbezés

A vállalatok – uniós és nem uniós vállalatok egyaránt – fellebbezhetnek azon határozat ellen, amely szerint az általuk nyújtott szolgáltatások a nemzeti jognak megfelelően digitális szolgáltatásoknak minősülnek.

Módosítás 32

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 c cikk (új)

6 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6c. cikk




  Az Európai Parlament tájékoztatása




  Az Európai Parlamentet tájékoztatni kell arról, ha a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadott el, ha a Tanács a jogi aktussal kapcsolatban kifogást emelt vagy ha a hatáskörök átruházását visszavonta. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6c. cikk

Az Európai Parlament tájékoztatása

Az Európai Parlamentet tájékoztatni kell arról, ha a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadott el, ha a Tanács a jogi aktussal kapcsolatban kifogást emelt vagy ha a hatáskörök átruházását visszavonta.

Módosítás 33

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 d cikk (új)

6 d cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6d. cikk




  Az Európai Bizottság felhatalmazása arra, hogy harmadik országokkal adóügyi megállapodások megkötése céljából tárgyalásokat folytathasson




  A tagállamok felruházzák a Bizottságot azzal a hatáskörrel, hogy a nevükben harmadik országokkal tárgyalásokat folytasson, amelyek célja már megkötött adóegyezmények felülvizsgálata vagy új adóegyezmények megkötése az ezen irányelvben meghatározott szabályokkal összhangban, különösen a „jelentős digitális jelenlét” meghatározásának beillesztése tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6d. cikk

Az Európai Bizottság felhatalmazása arra, hogy harmadik országokkal adóügyi megállapodások megkötése céljából tárgyalásokat folytathasson

A tagállamok felruházzák a Bizottságot azzal a hatáskörrel, hogy a nevükben harmadik országokkal tárgyalásokat folytasson, amelyek célja már megkötött adóegyezmények felülvizsgálata vagy új adóegyezmények megkötése az ezen irányelvben meghatározott szabályokkal összhangban, különösen a „jelentős digitális jelenlét” meghatározásának beillesztése tekintetében.

Módosítás 34

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A DigiTax bizottság a tagállamok és a Bizottság képviselőiből áll. A DigiTax bizottság elnöke a Bizottság egyik képviselője. A titkársági szolgálatot a bizottság részére a Bizottság biztosítja. | (2)   A DigiTax bizottság a tagállamok és a Bizottság képviselőiből
  , valamint az Európai Parlament egy megfigyelőjéből
  áll. A DigiTax bizottság elnöke a Bizottság egyik képviselője. A titkársági szolgálatot a bizottság részére a Bizottság biztosítja.
  Az említett bizottságnak közzé kell tennie a napirendjeit, és már a kiválasztást megelőzően biztosítani kell, hogy a bizottság tagjai ne álljanak semmilyen összeférhetetlenségi helyzetben. Az érdekelt felek, közöttük szociális partnerek megfigyelőként részt vehetnek az érintett üléseken. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A DigiTax bizottság a tagállamok és a Bizottság képviselőiből áll. A DigiTax bizottság elnöke a Bizottság egyik képviselője. A titkársági szolgálatot a bizottság részére a Bizottság biztosítja.

(2)   A DigiTax bizottság a tagállamok és a Bizottság képviselőiből
  , valamint az Európai Parlament egy megfigyelőjéből
  áll. A DigiTax bizottság elnöke a Bizottság egyik képviselője. A titkársági szolgálatot a bizottság részére a Bizottság biztosítja.
  Az említett bizottságnak közzé kell tennie a napirendjeit, és már a kiválasztást megelőzően biztosítani kell, hogy a bizottság tagjai ne álljanak semmilyen összeférhetetlenségi helyzetben. Az érdekelt felek, közöttük szociális partnerek megfigyelőként részt vehetnek az érintett üléseken.

Módosítás 35

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 4 bekezdés

7 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A DigiTax bizottság az elnöke által saját kezdeményezésből
  vagy
  az
  egyik
  tagállam képviselőjének kérésére ezen irányelv alkalmazásával kapcsolatban felvetett kérdéseket
  vizsgálja
  , és következtetéseiről tájékoztatja a Bizottságot. | (4)   A DigiTax bizottság az elnöke által saját kezdeményezésből
  , illetve
  az
  Európai Parlament vagy egy
  tagállam képviselőjének kérésére
  megvizsgálja az
  ezen irányelv alkalmazásával kapcsolatban felvetett kérdéseket, és következtetéseiről tájékoztatja a Bizottságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A DigiTax bizottság az elnöke által saját kezdeményezésből
  vagy
  az
  egyik
  tagállam képviselőjének kérésére ezen irányelv alkalmazásával kapcsolatban felvetett kérdéseket
  vizsgálja
  , és következtetéseiről tájékoztatja a Bizottságot.

(4)   A DigiTax bizottság az elnöke által saját kezdeményezésből
  , illetve
  az
  Európai Parlament vagy egy
  tagállam képviselőjének kérésére
  megvizsgálja az
  ezen irányelv alkalmazásával kapcsolatban felvetett kérdéseket, és következtetéseiről tájékoztatja a Bizottságot.

Módosítás 36

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 4 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

7 cikk – 4 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A DigiTax bizottság éves jelentést készít tevékenységeiről és megállapításairól, és e jelentést eljuttatja a Parlamenthez, a Tanácshoz és a Bizottsághoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A DigiTax bizottság éves jelentést készít tevékenységeiről és megállapításairól, és e jelentést eljuttatja a Parlamenthez, a Tanácshoz és a Bizottsághoz.

A DigiTax bizottság éves jelentést készít tevékenységeiről és megállapításairól, és e jelentést eljuttatja a Parlamenthez, a Tanácshoz és a Bizottsághoz.

Módosítás 37

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 4 a bekezdés (új)

7 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A DigiTax bizottság ellenőrzi és felügyeli ezen irányelv vállalatok általi helyes végrehajtását. A DigiTax bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy a nemzeti adóhatóságoktól összegyűjtött adatokat felhasználja a jelentős digitális jelenléttel kapcsolatos szabályok megfelelő végrehajtásának megvizsgálására, és hogy a nemzeti adóhatóságok közötti együttműködést elősegítő szervként szolgáljon annak érdekében, hogy a kettős adóztatás és az adóztatás kettős elmaradásának lehetősége a lehető legkisebbre csökkenjen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  A DigiTax bizottság ellenőrzi és felügyeli ezen irányelv vállalatok általi helyes végrehajtását. A DigiTax bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy a nemzeti adóhatóságoktól összegyűjtött adatokat felhasználja a jelentős digitális jelenléttel kapcsolatos szabályok megfelelő végrehajtásának megvizsgálására, és hogy a nemzeti adóhatóságok közötti együttműködést elősegítő szervként szolgáljon annak érdekében, hogy a kettős adóztatás és az adóztatás kettős elmaradásának lehetősége a lehető legkisebbre csökkenjen.

Módosítás 38

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az ezen irányelv alkalmazása során adott esetben a felhasználótól gyűjtött adatok körét olyan adatokra kell korlátozni, amelyek jelzik a felhasználó tartózkodási helye szerinti tagállamot, azonban nem teszik lehetővé a felhasználó azonosítását. | Az ezen irányelv alkalmazása során adott esetben a felhasználótól gyűjtött adatok körét olyan adatokra kell korlátozni, amelyek jelzik a felhasználó tartózkodási helye szerinti tagállamot, azonban nem teszik lehetővé a felhasználó azonosítását.
  Személyes adatok ezen irányelv alkalmazása céljából végzett bármely kezelése során maradéktalanul meg kell felelni az (EU) 2016/679 rendeletben foglalt rendelkezéseknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az ezen irányelv alkalmazása során adott esetben a felhasználótól gyűjtött adatok körét olyan adatokra kell korlátozni, amelyek jelzik a felhasználó tartózkodási helye szerinti tagállamot, azonban nem teszik lehetővé a felhasználó azonosítását.

Az ezen irányelv alkalmazása során adott esetben a felhasználótól gyűjtött adatok körét olyan adatokra kell korlátozni, amelyek jelzik a felhasználó tartózkodási helye szerinti tagállamot, azonban nem teszik lehetővé a felhasználó azonosítását.
  Személyes adatok ezen irányelv alkalmazása céljából végzett bármely kezelése során maradéktalanul meg kell felelni az (EU) 2016/679 rendeletben foglalt rendelkezéseknek.

Személyes adatok ezen irányelv alkalmazása céljából végzett bármely kezelése során maradéktalanul meg kell felelni az (EU) 2016/679 rendeletben foglalt rendelkezéseknek.

Módosítás 39

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 a cikk (új)

9 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a. cikk




  Kapcsolat a bevételek után fizetendő digitális szolgáltatási adóval




  Amint ezen irányelv alkalmazandóvá válik, az egyes digitális szolgáltatások nyújtásából származó bevételek után fizetendő digitális szolgáltatási adó közös rendszeréről szóló tanácsi irányelv automatikusan hatályát veszti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9a. cikk

Kapcsolat a bevételek után fizetendő digitális szolgáltatási adóval

Amint ezen irányelv alkalmazandóvá válik, az egyes digitális szolgáltatások nyújtásából származó bevételek után fizetendő digitális szolgáltatási adó közös rendszeréről szóló tanácsi irányelv automatikusan hatályát veszti.

---

(15)  Az Európai Tanács ülése (2017. október 19.) – Következtetések (EUCO 14/17).

15

(16)  A Tanács következtetései (2017. december 5.) – A digitális gazdaság által termelt nyereség adóztatásának kihívásaira való reagálásról (FISC 346 ECOFIN 1092).

16

(15)  Az Európai Tanács ülése (2017. október 19.) – Következtetések (EUCO 14/17).

15

(16)  A Tanács következtetései (2017. december 5.) – A digitális gazdaság által termelt nyereség adóztatásának kihívásaira való reagálásról (FISC 346 ECOFIN 1092).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

17

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

17

---