# Uradni list C 387/13.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 387 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6313. november 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 387

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6313. november 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 387/01 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču – Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2019 | 1 |
| 2020/C 387/02 | Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče daje Evropskemu parlamentu in Svetu za 8., 9., 10. in 11. evropski razvojni sklad – Poročilo neodvisnega revizorja | 167 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 387/01

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču – Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2019

1

2020/C 387/02

Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče daje Evropskemu parlamentu in Svetu za 8., 9., 10. in 11. evropski razvojni sklad – Poročilo neodvisnega revizorja

167

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 387/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 387/1

---

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU

Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2019

(2020/C 387/01)

KAZALO

| POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA | 2 |
| --- | --- |

| IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS | 3 |
| --- | --- |

| SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA | 6 |
| --- | --- |

| RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS | 8 |
| --- | --- |

| RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS | 44 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU | 58 |
| --- | --- |

| POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU | 63 |
| --- | --- |

| LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA | 95 |
| --- | --- |

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA

Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2019 je bil pripravljen v skladu z naslovom X finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz pojasnil k računovodskim izkazom.

Prevzemam odgovornost za pripravo in predstavitev zaključnega računa Evropskega razvojnega sklada v skladu s členom 18 finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad.

Od odredbodajalca in EIB, ki jamčita za zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobila vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropskega razvojnega sklada ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa, pridobila razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskega razvojnega sklada v vseh pomembnih vidikih.

Rosa ALDEA BUSQUETS

Računovodja

16. junij 2020

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS

1.   OZADJE

OZADJE

Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) sodeluje s številnimi državami v razvoju. Glavni cilj teh dejavnosti je spodbujati gospodarski, socialni in okoljski razvoj, pri čemer je primarni cilj dolgoročno zmanjšanje in izkoreninjenje revščine z zagotavljanjem razvojne in tehnične pomoči državam upravičenkam. Da bi EU to dosegla, oblikuje strategije sodelovanja skupaj s partnerskimi državami in mobilizira finančna sredstva za njihovo izvajanje. Ta sredstva EU, dodeljena za razvojno sodelovanje, se zagotavljajo iz treh virov:

| — | proračuna EU, |
| --- | --- |

—

proračuna EU,

| — | Evropskega razvojnega sklada in |
| --- | --- |

—

Evropskega razvojnega sklada in

| — | Evropske investicijske banke. |
| --- | --- |

—

Evropske investicijske banke.

Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: ERS) je glavni instrument za zagotavljanje pomoči EU za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO).

ERS se ne financira iz proračuna EU. Ustanovi se z notranjim sporazumom predstavnikov držav članic, ki sedijo v Svetu, upravlja pa ga poseben odbor. Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je odgovorna za finančno izvrševanje dejavnosti, ki se izvajajo s sredstvi ERS, Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB) pa upravlja Sklad za spodbujanje naložb.

V obdobju 2014–2020 bo geografska pomoč, dodeljena državam AKP in ČDO, še naprej financirana predvsem iz ERS. Vsak ERS je običajno sklenjen za približno pet let in ga ureja posebna finančna uredba, ki zahteva pripravo računovodskih izkazov za vsak posamezen ERS. V skladu z navedenim se računovodski izkazi pripravljajo za vsak ERS posebej v zvezi z delom, ki ga upravlja Komisija. Ti računovodski izkazi so prikazani tudi v agregatni obliki, da se zagotovi celovit pregled nad finančnim stanjem sredstev, za katera je odgovorna Komisija.

Sodelujoče države članice so notranji sporazum o ustanovitvi 11. ERS podpisale na zasedanju Sveta junija 2013 (1). Veljati je začel 1. marca 2015.

1

Svet je leta 2018 sprejel finančno uredbo, ki se uporablja za 11. ERS (2). Ta je razveljavila prejšnjo veljavno uredbo in se uporablja za dejavnosti, financirane iz prejšnjih ERS, brez poseganja v obstoječe pravne obveznosti. Ta uredba se ne uporablja za Sklad za spodbujanje naložb v okviru prejšnjih ERS.

2

V okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-EU je bil ustanovljen Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja EIB, namenjen pa je podpiranju razvoja zasebnega sektorja v državah AKP ter financira zlasti (vendar ne izključno) zasebne naložbe. Zasnovan je kot obnovljiv sklad, kar pomeni, da se lahko povračila posojil ponovno uporabijo za druge dejavnosti. Sklad je torej samoobnovljiv in finančno neodvisen. Ker ga ne upravlja Komisija, njegov zaključni račun ni konsolidiran v prvem delu zaključnega računa (računovodski izkazi ERS ter ustrezno poročilo o finančnem izvrševanju). Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb so prikazani v ločenem delu zaključnega računa (del II), da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS.

2.   KAKO SE FINANCIRA ERS?

KAKO SE FINANCIRA ERS?

Evropski svet je na zasedanju 2. decembra 2013 sprejel večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020. V tem okviru je bilo sklenjeno, da geografsko sodelovanje z državami AKP ne bo vključeno v proračun EU, temveč se bo še naprej financiralo prek veljavnega medvladnega ERS.

Proračun EU se sprejme za eno leto, tako da se v skladu s proračunskim načelom enoletnosti odhodki in prihodki načrtujejo in odobrijo za eno leto. ERS pa je v nasprotju s proračunom EU sklad, ki deluje po načelu večletnosti. Vsak ERS določa skupni sklad za izvajanje razvojnega sodelovanja za obdobje, ki običajno traja pet let. Ker se sredstva dodeljujejo na večletni osnovi, se dodeljena sredstva lahko porabljajo skozi celotno obdobje ERS. Odsotnost proračunske enoletnosti je poudarjena pri proračunskem poročanju, saj se proračunsko izvrševanje ERS ugotavlja glede na skupna sredstva.

Sredstva ERS so ad hoc prispevki držav članic EU. Predstavniki držav članic se približno vsakih pet let sestanejo na medvladni ravni, da bi odločili o skupnem znesku, ki bo dodeljen skladu, ter o nadzoru njegovega izvrševanja. Komisija nato upravlja sklad v skladu s politiko Unije na področju razvojnega sodelovanja. Države članice imajo vzporedno s politiko Unije tudi nacionalne razvojne politike in politike pomoči, zato morajo svoje politike usklajevati s politikami EU in zagotavljati, da se te med seboj dopolnjujejo.

Poleg zgoraj navedenih prispevkov lahko države članice sklenejo tudi sporazume o sofinanciranju ali vplačajo prostovoljne finančne prispevke v ERS.

3.   POROČANJE OB KONCU LETA

POROČANJE OB KONCU LETA

3.1   ZAKLJUČNI RAČUN

ZAKLJUČNI RAČUN

Računovodski izkazi za ERS se v skladu s členom 18(3) finančne uredbe za ERS pripravijo na osnovi pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, se uporabljajo v vseh institucijah in organih EU za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da se harmonizira proces priprave računovodskih izkazov. Ta računovodska pravila EU se uporabljajo tudi za ERS ob upoštevanju posebne narave njegovih dejavnosti.

Za pripravo zaključnega računa ERS je odgovoren računovodja Komisije, ki je računovodja ERS. Računovodja zagotovi, da zaključni račun ERS predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja ERS.

Zaključni račun je prikazan na naslednji način:

Del I: Sredstva, ki jih upravlja Komisija

| | (i) | Računovodski izkazi ERS in pojasnila k njim |
| --- | --- | --- |

(i)

Računovodski izkazi ERS in pojasnila k njim

| (ii) | Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS |
| --- | --- |

(ii)

Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS

| (iii) | Konsolidirani računovodski izkazi ERS in skrbniških skladov EU |
| --- | --- |

(iii)

Konsolidirani računovodski izkazi ERS in skrbniških skladov EU

| (iv) | Poročilo o finančnem izvrševanju ERS |
| --- | --- |

(iv)

Poročilo o finančnem izvrševanju ERS

Del II: Letno poročilo o izvrševanju – sredstva, ki jih upravlja EIB

| | (i) | Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb |
| --- | --- | --- |

(i)

Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb

V delu „Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS“ so vključeni računovodski izkazi dveh skrbniških skladov, ustanovljenih v okviru ERS, in sicer skrbniškega sklada EU Bêkou (glej oddelek „Računovodski izkazi skrbniškega sklada EU Bêkou“) in skrbniškega sklada EU za Afriko (glej oddelek „Računovodski izkazi skrbniškega sklada EU za Afriko“). Za pripravo posameznih računovodskih izkazov skrbniških skladov je odgovoren računovodja Komisije, zunanjo revizijo teh izkazov pa izvede zasebna revizijska družba. Zneski skrbniških skladov, vključeni v ta zaključni račun, so začasni.

Komisija mora najpozneje do 31. julija leta po datumu bilance stanja sprejeti zaključni račun ERS ter ga predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu v razrešnico.

4.   REVIZIJA IN RAZREŠNICA

REVIZIJA IN RAZREŠNICA

4.1   REVIZIJA

REVIZIJA

Zaključni račun revidira zunanji revizor, tj. Evropsko računsko sodišče (v nadaljnjem besedilu: Računsko sodišče), ki za Svet in Evropski parlament pripravi letno poročilo.

4.2   RAZREŠNICA

RAZREŠNICA

Končna kontrola finančnega izvrševanja sredstev ERS za dano proračunsko leto je razrešnica. Po reviziji in dokončni pripravi zaključnega računa se Evropski parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji podelil razrešnico za finančno izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa in letnega poročila, ki ga opravi Računsko sodišče (ki vključuje uradno izjavo o zanesljivosti), ter odgovorih Komisije na vprašanja in zahteve po dodatnih informacijah, ki jih je predložil organ, ki daje razrešnico.

SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA

SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA

KAZALO

KAZALO

| RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS | 8 |
| --- | --- |

| BILANCA STANJA ERS | 9 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS | 10 |
| --- | --- |

| IZKAZ DENARNIH TOKOV ERS | 11 |
| --- | --- |

| IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH | 12 |
| --- | --- |

| BILANCA STANJA PO ERS | 13 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS | 15 |
| --- | --- |

| IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH PO ERS | 16 |
| --- | --- |

| POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS | 19 |
| --- | --- |

| RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS | 44 |
| --- | --- |

| RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2019 | 45 |
| --- | --- |

| RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2019 | 51 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU | 58 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA | 59 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA USPEHA | 60 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI IZKAZ DENARNIH TOKOV | 61 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH | 62 |
| --- | --- |

| POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU | 63 |
| --- | --- |

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS (3)

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS

3

BILANCA STANJA ERS

BILANCA STANJA ERS

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Finančna sredstva | 2.1 | 36 | — |
| Predhodno financiranje | 2.2 | 910 | 887 |
| Prispevki za skrbniški sklad | 2.3 | 266 | 201 |
| | | 1 213 | 1 088 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Predhodno financiranje | 2.2 | 1 288 | 1 448 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 2.4 | 123 | 138 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.5 | 1 179 | 387 |
| | | 2 590 | 1 973 |
| SREDSTVA SKUPAJ | | 3 803 | 3 061 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Finančne obveznosti | 2.6 | (19) | (18) |
| | | (19) | (18) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.7 | (516) | (241) |
| Pasivne časovne razmejitve | 2.8 | (1 319 ) | (1 281 ) |
| | | (1 835 ) | (1 523 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | | (1 854 ) | (1 540 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | 1 948 | 1 521 |
| SREDSTVA IN REZERVE | | | |
| Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost | 2.9 | (2) | — |
| Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS | 2.10 | 54 809 | 50 423 |
| Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej | 2.10 | 2 252 | 2 252 |
| Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | | (51 155 ) | (47 037 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | (3 956 ) | (4 118 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | 1 948 | 1 521 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2019

31. 12. 2018

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Finančna sredstva

Finančna sredstva

2.1

2.1

36

36

—

—

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.2

2.2

910

910

887

887

Prispevki za skrbniški sklad

Prispevki za skrbniški sklad

2.3

2.3

266

266

201

201

1 213

1 213

1 088

1 088

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.2

2.2

1 288

1 288

1 448

1 448

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

2.4

2.4

123

123

138

138

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

2.5

2.5

1 179

1 179

387

387

2 590

2 590

1 973

1 973

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

3 803

3 803

3 061

3 061

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

2.6

2.6

(19)

(19)

(18)

(18)

(19)

(19)

(18)

(18)

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

2.7

2.7

(516)

(516)

(241)

(241)

Pasivne časovne razmejitve

Pasivne časovne razmejitve

2.8

2.8

(1 319 )

(1 319 )

(1 281 )

(1 281 )

(1 835 )

(1 835 )

(1 523 )

(1 523 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(1 854 )

(1 854 )

(1 540 )

(1 540 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

1 948

1 948

1 521

1 521

SREDSTVA IN REZERVE

SREDSTVA IN REZERVE

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

2.9

2.9

(2)

(2)

—

—

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

2.10

2.10

54 809

54 809

50 423

50 423

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

2.10

2.10

2 252

2 252

2 252

2 252

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

(51 155 )

(51 155 )

(47 037 )

(47 037 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(3 956 )

(3 956 )

(4 118 )

(4 118 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

1 948

1 948

1 521

1 521

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2019 | 2018 |
| PRIHODKI | | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | 3.1 | | |
| Dejavnosti izterjave | | 28 | 4 |
| | | 28 | 4 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | 3.2 | | |
| Finančni prihodki | | 7 | 10 |
| Drugi prihodki | | 39 | 46 |
| | | 46 | 57 |
| Prihodki skupaj | | 74 | 60 |
| ODHODKI | | | |
| Instrumenti pomoči | 3.3 | (3 755 ) | (4 054 ) |
| Odhodki za sofinanciranje | 3.4 | (14) | 17 |
| Stroški financiranja | 3.5 | (1) | 7 |
| Drugi odhodki | 3.6 | (260) | (148) |
| Odhodki skupaj | | (4 030 ) | (4 178 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | (3 956 ) | (4 118 ) |

v milijonih EUR

Pojasnilo

2019

2018

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

3.1

3.1

Dejavnosti izterjave

Dejavnosti izterjave

28

28

4

4

28

28

4

4

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

3.2

3.2

Finančni prihodki

Finančni prihodki

7

7

10

10

Drugi prihodki

Drugi prihodki

39

39

46

46

46

46

57

57

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

74

74

60

60

ODHODKI

ODHODKI

Instrumenti pomoči

Instrumenti pomoči

3.3

3.3

(3 755 )

(3 755 )

(4 054 )

(4 054 )

Odhodki za sofinanciranje

Odhodki za sofinanciranje

3.4

3.4

(14)

(14)

17

17

Stroški financiranja

Stroški financiranja

3.5

3.5

(1)

(1)

7

7

Drugi odhodki

Drugi odhodki

3.6

3.6

(260)

(260)

(148)

(148)

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(4 030 )

(4 030 )

(4 178 )

(4 178 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

(3 956 )

(3 956 )

(4 118 )

(4 118 )

IZKAZ DENARNIH TOKOV ERS

IZKAZ DENARNIH TOKOV ERS

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2019 | 2018 |
| Poslovni izid za zadevno leto | | (3 956 ) | (4 118 ) |
| Poslovanje | | | |
| Povečanje kapitala – prispevki (čisti) | | 4 385 | 4 250 |
| (Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade | | (65) | (38) |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | | 136 | (235) |
| (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov | | 15 | (46) |
| Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij | | — | (4) |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | | 2 | 3 |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | | 275 | (322) |
| Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev | | 37 | 548 |
| Drugo gibanje nedenarnih sredstev | | (2) | — |
| Naložbene dejavnosti | | | |
| (Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | | (36) | — |
| ČISTI DENARNI TOK | | 792 | 40 |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | | 792 | 40 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 2.5 | 387 | 347 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 2.5 | 1 179 | 387 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

2019

2018

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(3 956 )

(3 956 )

(4 118 )

(4 118 )

Poslovanje

Poslovanje

Povečanje kapitala – prispevki (čisti)

Povečanje kapitala – prispevki (čisti)

4 385

4 385

4 250

4 250

(Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade

(Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade

(65)

(65)

(38)

(38)

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

136

136

(235)

(235)

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

15

15

(46)

(46)

Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij

Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij

—

—

(4)

(4)

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

2

2

3

3

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

275

275

(322)

(322)

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

37

37

548

548

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

(2)

(2)

—

—

Naložbene dejavnosti

Naložbene dejavnosti

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

(36)

(36)

—

—

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

792

792

40

40

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

792

792

40

40

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

2.5

2.5

387

387

347

347

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

2.5

2.5

1 179

1 179

387

387

IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH

IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C) = (A) – (B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost
  (F) | Čista sredstva skupaj
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2017 | 73 264 | 27 090 | 46 173 | (47 037 ) | 2 252 | — | 1 389 |
| Povečanje kapitala – prispevki | — | (4 250 ) | 4 250 | — | — | | 4 250 |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — | — | (4 118 ) | — | | (4 118 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2018 | 73 264 | 22 840 | 50 423 | (51 155 ) | 2 252 | — | 1 521 |
| Gibanje poštene vrednosti | | | | | | (2) | (2) |
| Povečanje kapitala – prispevki | — | (4 385 ) | 4 385 | — | — | | 4 385 |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — | — | (3 956 ) | — | | (3 956 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2019 | 73 264 | 18 455 | 54 809 | (55 111 ) | 2 252 | (2) | 1 948 |

v milijonih EUR

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C) = (A) – (B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

(F)

Čista sredstva skupaj

(C) + (D) + (E) + (F)

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

73 264

73 264

27 090

27 090

46 173

46 173

(47 037 )

(47 037 )

2 252

2 252

—

—

1 389

1 389

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

—

—

(4 250 )

(4 250 )

4 250

4 250

—

—

—

—

4 250

4 250

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

—

—

—

—

(4 118 )

(4 118 )

—

—

(4 118 )

(4 118 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

73 264

73 264

22 840

22 840

50 423

50 423

(51 155 )

(51 155 )

2 252

2 252

—

—

1 521

1 521

Gibanje poštene vrednosti

Gibanje poštene vrednosti

(2)

(2)

(2)

(2)

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

—

—

(4 385 )

(4 385 )

4 385

4 385

—

—

—

—

4 385

4 385

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

—

—

—

—

(3 956 )

(3 956 )

—

—

(3 956 )

(3 956 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

73 264

73 264

18 455

18 455

54 809

54 809

(55 111 )

(55 111 )

2 252

2 252

(2)

(2)

1 948

1 948

BILANCA STANJA PO ERS

BILANCA STANJA PO ERS

| v milijonih EUR |
| --- |
| | | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| | Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | Skupaj | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | Skupaj |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | | | | | | | | | | |
| Finančna sredstva | 2.1 | — | — | — | 36 | 36 | — | — | — | — | — |
| Predhodno financiranje | 2.2 | — | 6 | 325 | 580 | 910 | — | 23 | 520 | 344 | 887 |
| Prispevki za skrbniški sklad | 2.3 | — | — | — | 266 | 266 | — | — | — | 201 | 201 |
| | | — | 6 | 325 | 882 | 1 213 | — | 23 | 520 | 546 | 1 088 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | | | | | | | | | | |
| Predhodno financiranje | 2.2 | 0 | 26 | 441 | 821 | 1 288 | 0 | 19 | 445 | 984 | 1 448 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 2.4 | 183 | 121 | 2 201 | (2 382 ) | 123 | 183 | 176 | 2 457 | (2 679 ) | 138 |
| Računi med ERS | | 182 | 53 | 2 160 | (2 395 ) | (0) | 183 | 111 | 2 421 | (2 715 ) | (0) |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.5 | — | — | — | 1 179 | 1 179 | — | — | — | 387 | 387 |
| | | 365 | 201 | 4 801 | (2 777 ) | 2 590 | 367 | 306 | 5 323 | (4 023 ) | 1 973 |
| SREDSTVA SKUPAJ | | 365 | 207 | 5 127 | (1 896 ) | 3 803 | 367 | 329 | 5 843 | (3 477 ) | 3 061 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | | | | | | | | | |
| Finančne obveznosti | 2.6 | — | — | (1) | (18) | (19) | — | — | (1) | (16) | (18) |
| | | — | — | (1) | (18) | (19) | — | — | (1) | (16) | (18) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | | | | | | | | | |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.7 | — | (5) | (108) | (404) | (516) | (0) | (6) | (125) | (111) | (241) |
| Pasivne časovne razmejitve | 2.8 | — | (96) | (240) | (983) | (1 319 ) | (0) | (83) | (358) | (840) | (1 281 ) |
| | | — | (101) | (348) | (1 386 ) | (1 835 ) | (0) | (89) | (482) | (951) | (1 522 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | | — | (101) | (349) | (1 405 ) | (1 854 ) | (0) | (89) | (484) | (967) | (1 540 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | 365 | 106 | 4 778 | (3 300 ) | 1 948 | 366 | 240 | 5 359 | (4 444 ) | 1 521 |
| Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost | 2.9 | — | — | — | (2) | (2) | — | — | — | — | — |
| Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS | 2.10 | 12 164 | 10 758 | 20 960 | 10 927 | 54 809 | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 6 527 | 50 423 |
| Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej | 2.10 | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 |
| Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS | 2.10 | (2 510 ) | 2 109 | 265 | 136 | — | (2 509 ) | 2 137 | 55 | 317 | — |
| Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | | (10 098 ) | (14 406 ) | (18 077 ) | (8 573 ) | (51 155 ) | (10 098 ) | (14 352 ) | (17 078 ) | (5 508 ) | (47 037 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | (0) | (34) | (529) | (3 393 ) | (3 956 ) | 0 | (53) | (1 000 ) | (3 065 ) | (4 118 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | 183 | 53 | 2 618 | (905) | 1 948 | 184 | 129 | 2 938 | (1 729 ) | 1 521 |

v milijonih EUR

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

Skupaj

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

Skupaj

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Finančna sredstva

Finančna sredstva

2.1

2.1

—

—

—

—

—

—

36

36

36

36

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.2

2.2

—

—

6

6

325

325

580

580

910

910

—

—

23

23

520

520

344

344

887

887

Prispevki za skrbniški sklad

Prispevki za skrbniški sklad

2.3

2.3

—

—

—

—

—

—

266

266

266

266

—

—

—

—

—

—

201

201

201

201

—

—

6

6

325

325

882

882

1 213

1 213

—

—

23

23

520

520

546

546

1 088

1 088

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.2

2.2

0

0

26

26

441

441

821

821

1 288

1 288

0

0

19

19

445

445

984

984

1 448

1 448

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

2.4

2.4

183

183

121

121

2 201

2 201

(2 382 )

(2 382 )

123

123

183

183

176

176

2 457

2 457

(2 679 )

(2 679 )

138

138

Računi med ERS

Računi med ERS

182

182

53

53

2 160

2 160

(2 395 )

(2 395 )

(0)

(0)

183

183

111

111

2 421

2 421

(2 715 )

(2 715 )

(0)

(0)

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

2.5

2.5

—

—

—

—

—

—

1 179

1 179

1 179

1 179

—

—

—

—

—

—

387

387

387

387

365

365

201

201

4 801

4 801

(2 777 )

(2 777 )

2 590

2 590

367

367

306

306

5 323

5 323

(4 023 )

(4 023 )

1 973

1 973

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

365

365

207

207

5 127

5 127

(1 896 )

(1 896 )

3 803

3 803

367

367

329

329

5 843

5 843

(3 477 )

(3 477 )

3 061

3 061

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

2.6

2.6

—

—

—

—

(1)

(1)

(18)

(18)

(19)

(19)

—

—

—

—

(1)

(1)

(16)

(16)

(18)

(18)

—

—

—

—

(1)

(1)

(18)

(18)

(19)

(19)

—

—

—

—

(1)

(1)

(16)

(16)

(18)

(18)

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

2.7

2.7

—

—

(5)

(5)

(108)

(108)

(404)

(404)

(516)

(516)

(0)

(0)

(6)

(6)

(125)

(125)

(111)

(111)

(241)

(241)

Pasivne časovne razmejitve

Pasivne časovne razmejitve

2.8

2.8

—

—

(96)

(96)

(240)

(240)

(983)

(983)

(1 319 )

(1 319 )

(0)

(0)

(83)

(83)

(358)

(358)

(840)

(840)

(1 281 )

(1 281 )

—

—

(101)

(101)

(348)

(348)

(1 386 )

(1 386 )

(1 835 )

(1 835 )

(0)

(0)

(89)

(89)

(482)

(482)

(951)

(951)

(1 522 )

(1 522 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

—

—

(101)

(101)

(349)

(349)

(1 405 )

(1 405 )

(1 854 )

(1 854 )

(0)

(0)

(89)

(89)

(484)

(484)

(967)

(967)

(1 540 )

(1 540 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

365

365

106

106

4 778

4 778

(3 300 )

(3 300 )

1 948

1 948

366

366

240

240

5 359

5 359

(4 444 )

(4 444 )

1 521

1 521

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

2.9

2.9

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

2.10

2.10

12 164

12 164

10 758

10 758

20 960

20 960

10 927

10 927

54 809

54 809

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

6 527

6 527

50 423

50 423

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

2.10

2.10

627

627

1 625

1 625

—

—

—

—

2 252

2 252

627

627

1 625

1 625

—

—

—

—

2 252

2 252

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

2.10

2.10

(2 510 )

(2 510 )

2 109

2 109

265

265

136

136

—

—

(2 509 )

(2 509 )

2 137

2 137

55

55

317

317

—

—

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

(10 098 )

(10 098 )

(14 406 )

(14 406 )

(18 077 )

(18 077 )

(8 573 )

(8 573 )

(51 155 )

(51 155 )

(10 098 )

(10 098 )

(14 352 )

(14 352 )

(17 078 )

(17 078 )

(5 508 )

(5 508 )

(47 037 )

(47 037 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(0)

(0)

(34)

(34)

(529)

(529)

(3 393 )

(3 393 )

(3 956 )

(3 956 )

0

0

(53)

(53)

(1 000 )

(1 000 )

(3 065 )

(3 065 )

(4 118 )

(4 118 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

183

183

53

53

2 618

2 618

(905)

(905)

1 948

1 948

184

184

129

129

2 938

2 938

(1 729 )

(1 729 )

1 521

1 521

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS

| v milijonih EUR |
| --- |
| | | 2019 | 2018 |
| Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | Skupaj | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | Skupaj |
| PRIHODKI | | | | | | | | | | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | 3.1 | | | | | | | | | | |
| Dejavnosti izterjave | | 0 | — | 18 | 10 | 28 | 0 | 3 | (3) | 4 | 4 |
| | | 0 | 0 | 18 | 10 | 28 | 0 | 3 | (3) | 4 | 4 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | 3.2 | | | | | | | | | | |
| Finančni prihodki | | (0) | — | 3 | 4 | 7 | 0 | 2 | 8 | 1 | 10 |
| Drugi prihodki | | 1 | 6 | 21 | 12 | 39 | 1 | 6 | 27 | 12 | 46 |
| | | 1 | 6 | 24 | 16 | 46 | 1 | 8 | 35 | 13 | 57 |
| Prihodki skupaj | | 1 | 6 | 42 | 26 | 74 | 1 | 11 | 32 | 17 | 60 |
| ODHODKI | | | | | | | | | | | |
| Instrumenti pomoči | 3.3 | (0) | (35) | (579) | (3 141 ) | (3 755 ) | 0 | (59) | (984) | (3 012 ) | (4 054 ) |
| Odhodki za sofinanciranje | 3.4 | — | — | (9) | (5) | (14) | — | — | 18 | (1) | 17 |
| Stroški financiranja | 3.5 | (0) | 2 | (2) | (1) | (1) | 0 | 1 | 5 | 1 | 7 |
| Drugi odhodki | 3.6 | (1) | (8) | 20 | (272) | (260) | (1) | (7) | (71) | (70) | (148) |
| Odhodki skupaj | | (1) | (40) | (571) | (3 418 ) | (4 030 ) | (0) | (64) | (1 031 ) | (3 082 ) | (4 178 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | (0) | (34) | (529) | (3 393 ) | (3 956 ) | 0 | (53) | (1 000 ) | (3 065 ) | (4 118 ) |

v milijonih EUR

2019

2018

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

Skupaj

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

Skupaj

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

3.1

3.1

Dejavnosti izterjave

Dejavnosti izterjave

0

0

—

—

18

18

10

10

28

28

0

0

3

3

(3)

(3)

4

4

4

4

0

0

0

0

18

18

10

10

28

28

0

0

3

3

(3)

(3)

4

4

4

4

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

3.2

3.2

Finančni prihodki

Finančni prihodki

(0)

(0)

—

—

3

3

4

4

7

7

0

0

2

2

8

8

1

1

10

10

Drugi prihodki

Drugi prihodki

1

1

6

6

21

21

12

12

39

39

1

1

6

6

27

27

12

12

46

46

1

1

6

6

24

24

16

16

46

46

1

1

8

8

35

35

13

13

57

57

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

1

1

6

6

42

42

26

26

74

74

1

1

11

11

32

32

17

17

60

60

ODHODKI

ODHODKI

Instrumenti pomoči

Instrumenti pomoči

3.3

3.3

(0)

(0)

(35)

(35)

(579)

(579)

(3 141 )

(3 141 )

(3 755 )

(3 755 )

0

0

(59)

(59)

(984)

(984)

(3 012 )

(3 012 )

(4 054 )

(4 054 )

Odhodki za sofinanciranje

Odhodki za sofinanciranje

3.4

3.4

—

—

—

—

(9)

(9)

(5)

(5)

(14)

(14)

—

—

—

—

18

18

(1)

(1)

17

17

Stroški financiranja

Stroški financiranja

3.5

3.5

(0)

(0)

2

2

(2)

(2)

(1)

(1)

(1)

(1)

0

0

1

1

5

5

1

1

7

7

Drugi odhodki

Drugi odhodki

3.6

3.6

(1)

(1)

(8)

(8)

20

20

(272)

(272)

(260)

(260)

(1)

(1)

(7)

(7)

(71)

(71)

(70)

(70)

(148)

(148)

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(1)

(1)

(40)

(40)

(571)

(571)

(3 418 )

(3 418 )

(4 030 )

(4 030 )

(0)

(0)

(64)

(64)

(1 031 )

(1 031 )

(3 082 )

(3 082 )

(4 178 )

(4 178 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

(0)

(0)

(34)

(34)

(529)

(529)

(3 393 )

(3 393 )

(3 956 )

(3 956 )

0

0

(53)

(53)

(1 000 )

(1 000 )

(3 065 )

(3 065 )

(4 118 )

(4 118 )

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH PO ERS

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH PO ERS

| v milijonih EUR |
| --- |
| 8. ERS | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C) = (A) – (B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS
  (F) | Čista sredstva skupaj
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2017 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 503 ) | 190 |
| Prerazporeditve v/iz 10. ERS | | | — | | | (7) | (7) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2018 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 509 ) | 183 |
| Prerazporeditve v/iz 10. ERS | | | — | | | (1) | (1) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2019 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 510 ) | 183 |

v milijonih EUR

8. ERS

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C) = (A) – (B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

(F)

Čista sredstva skupaj

(C) + (D) + (E) + (F)

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 503 )

(2 503 )

190

190

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

—

—

(7)

(7)

(7)

(7)

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 509 )

(2 509 )

183

183

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

—

—

(1)

(1)

(1)

(1)

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 510 )

(2 510 )

183

183

| v milijonih EUR |
| --- |
| 9. ERS | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C) = (A) – (B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS
  (F) | Čista sredstva skupaj
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2017 | 10 773 | — | 10 773 | (14 352 ) | 1 625 | 2 177 | 222 |
| Prerazporeditve v/iz 10. ERS | | | — | | | (40) | (40) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (53) | | | (53) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2018 | 10 773 | — | 10 773 | (14 406 ) | 1 625 | 2 137 | 129 |
| Povečanje kapitala – prispevki | | 15 | (15) | | | | (15) |
| Prerazporeditve v/iz 10. ERS | | | — | | | (27) | (27) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (34) | | — | (34) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2019 | 10 773 | 15 | 10 758 | (14 440 ) | 1 625 | 2 109 | 53 |

v milijonih EUR

9. ERS

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C) = (A) – (B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

(F)

Čista sredstva skupaj

(C) + (D) + (E) + (F)

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

10 773

10 773

—

—

10 773

10 773

(14 352 )

(14 352 )

1 625

1 625

2 177

2 177

222

222

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

—

—

(40)

(40)

(40)

(40)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(53)

(53)

(53)

(53)

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

10 773

10 773

—

—

10 773

10 773

(14 406 )

(14 406 )

1 625

1 625

2 137

2 137

129

129

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

15

15

(15)

(15)

(15)

(15)

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

—

—

(27)

(27)

(27)

(27)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(34)

(34)

—

—

(34)

(34)

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

10 773

10 773

15

15

10 758

10 758

(14 440 )

(14 440 )

1 625

1 625

2 109

2 109

53

53

| v milijonih EUR |
| --- |
| 10. ERS | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C) = (A) – (B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS
  (F) | Čista sredstva skupaj
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2017 | 20 960 | 0 | 20 960 | (17 078 ) | — | 120 | 4 003 |
| Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS | | | — | | | 47 | 47 |
| Prerazporeditve v/iz 11. ERS | | | — | | | (112) | (112) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (1 000 ) | | | (1 000 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2018 | 20 960 | 0 | 20 960 | (18 077 ) | — | 55 | 2 938 |
| Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS | | | — | | | 28 | 28 |
| Prerazporeditve v/iz 11. ERS | | | — | | | 181 | 181 |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (529) | | — | (529) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2019 | 20 960 | — | 20 960 | (18 606 ) | — | 265 | 2 618 |

v milijonih EUR

10. ERS

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C) = (A) – (B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

(F)

Čista sredstva skupaj

(C) + (D) + (E) + (F)

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

20 960

20 960

0

0

20 960

20 960

(17 078 )

(17 078 )

—

—

120

120

4 003

4 003

Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS

Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS

—

—

47

47

47

47

Prerazporeditve v/iz 11. ERS

Prerazporeditve v/iz 11. ERS

—

—

(112)

(112)

(112)

(112)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(1 000 )

(1 000 )

(1 000 )

(1 000 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

20 960

20 960

0

0

20 960

20 960

(18 077 )

(18 077 )

—

—

55

55

2 938

2 938

Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS

Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS

—

—

28

28

28

28

Prerazporeditve v/iz 11. ERS

Prerazporeditve v/iz 11. ERS

—

—

181

181

181

181

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(529)

(529)

—

—

(529)

(529)

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(18 606 )

(18 606 )

—

—

265

265

2 618

2 618

| v milijonih EUR |
| --- |
| 11. ERS | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C)=(A)–(B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS
  (F) | Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost
  (G) | Čista sredstva skupaj
  (C)+(D)+(E)+(F)+(G) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2017 | 29 367 | 27 090 | 2 277 | (5 508 ) | — | 206 | — | (3 025 ) |
| Povečanje kapitala – prispevki | | (4 250 ) | 4 250 | | | — | | 4 250 |
| Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS | | | — | | — | 112 | | 112 |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (3 065 ) | | — | | (3 065 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2018 | 29 367 | 22 840 | 6 527 | (8 573 ) | — | 317 | — | (1 729 ) |
| Gibanje poštene vrednosti | | | | | | | (2) | (2) |
| Povečanje kapitala – prispevki | | (4 400 ) | 4 400 | | | (181) | | 4 219 |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (3 393 ) | | — | | (3 393 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2019 | 29 367 | 18 440 | 10 927 | (11 966 ) | — | 136 | (2) | (905) |

v milijonih EUR

11. ERS

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C)=(A)–(B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

(F)

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

(G)

Čista sredstva skupaj

(C)+(D)+(E)+(F)+(G)

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

29 367

29 367

27 090

27 090

2 277

2 277

(5 508 )

(5 508 )

—

—

206

206

—

—

(3 025 )

(3 025 )

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

(4 250 )

(4 250 )

4 250

4 250

—

—

4 250

4 250

Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS

Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS

—

—

—

—

112

112

112

112

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(3 065 )

(3 065 )

—

—

(3 065 )

(3 065 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

29 367

29 367

22 840

22 840

6 527

6 527

(8 573 )

(8 573 )

—

—

317

317

—

—

(1 729 )

(1 729 )

Gibanje poštene vrednosti

Gibanje poštene vrednosti

(2)

(2)

(2)

(2)

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

(4 400 )

(4 400 )

4 400

4 400

(181)

(181)

4 219

4 219

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(3 393 )

(3 393 )

—

—

(3 393 )

(3 393 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

29 367

29 367

18 440

18 440

10 927

10 927

(11 966 )

(11 966 )

—

—

136

136

(2)

(2)

(905)

(905)

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS (4)

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS

4

1.   POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1   RAČUNOVODSKA NAČELA

RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspešnosti in denarnih tokovih nekega subjekta, ki so koristni za širok krog uporabnikov.

Splošna izhodišča (tj. računovodska načela), ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov, so določena v računovodskem pravilu EU št. 1 „Računovodski izkazi“ in so enaka tistim, ki so opisana v MRSJS 1: pošteno predstavljanje, računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, časovna neomejenost delovanja, doslednost predstavljanja, pomembnost, združevanje, pobotanje in primerjalne informacije. Kvalitativne značilnosti finančnega poročanja so ustreznost, pošteno predstavljanje (zanesljivost), razumljivost, pravočasnost, primerljivost in preverljivost.

1.2   PODLAGA ZA PRIPRAVO

PODLAGA ZA PRIPRAVO

1.2.1   Obdobje poročanja

Obdobje poročanja

Računovodski izkazi so prikazani na letni osnovi. Obračunsko leto se začne 1. januarja in konča 31. decembra.

1.2.2   Valuta in osnova za preračunavanje

Valuta in osnova za preračunavanje

Zaključni račun je predstavljen v tisočih eurov, saj je euro funkcijska valuta EU. Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah ter preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Drugačne metode preračunavanja se uporabljajo za opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena sredstva, ki ohranijo svojo vrednost v eurih na dan, ko so bila nabavljena.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se izrazijo v eurih po deviznih tečajih Evropske centralne banke, ki veljajo na dan 31. decembra.

Devizni tečaj eura

Devizni tečaj eura

| Valuta | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 | Valuta | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,2568 | 4,3014 |
| CZK | 25,4080 | 25,7240 | RON | 4,783 | 4,6635 |
| DKK | 7,4715 | 7,4673 | SEK | 10,4468 | 10,2548 |
| GBP | 0,8508 | 0,8945 | CHF | 1,0854 | 1,1269 |
| HRK | 7,4395 | 7,4125 | JPY | 121,9400 | 125,8500 |
| HUF | 330,5300 | 320,9800 | USD | 1,1234 | 1,145 |

Valuta

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Valuta

31. 12. 2019

31. 12. 2018

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,2568

4,2568

4,3014

4,3014

CZK

CZK

25,4080

25,4080

25,7240

25,7240

RON

RON

4,783

4,783

4,6635

4,6635

DKK

DKK

7,4715

7,4715

7,4673

7,4673

SEK

SEK

10,4468

10,4468

10,2548

10,2548

GBP

GBP

0,8508

0,8508

0,8945

0,8945

CHF

CHF

1,0854

1,0854

1,1269

1,1269

HRK

HRK

7,4395

7,4395

7,4125

7,4125

JPY

JPY

121,9400

121,9400

125,8500

125,8500

HUF

HUF

330,5300

330,5300

320,9800

320,9800

USD

USD

1,1234

1,1234

1,145

1,145

1.2.3   Uporaba ocen

Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu s standardi MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim zneske za obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, aktivne in pasivne časovne razmejitve, rezervacije, finančno tveganje v zvezi s terjatvami, pogojna sredstva in obveznosti ter stopnjo oslabitve sredstev. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen.

Smiselne ocene so bistven del pripravljanja računovodskih izkazov in ne zmanjšujejo njihove zanesljivosti. Oceno je morda treba spremeniti, če se spremenijo okoliščine, na katerih je ocena temeljila, ali če se pridobijo nove informacije ali več izkušenj. Narava spremembe ocene je taka, da ni vezana na pretekla obdobja in se ne šteje za popravek napak. Učinek spremembe računovodske ocene se pripozna v presežku ali primanjkljaju v obdobjih, v katerih postane znan.

1.3   BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

1.3.1   Neopredmetena sredstva

Neopredmetena sredstva

Neopredmeteno sredstvo je razpoznavno nedenarno sredstvo brez fizičnega obstoja. Sredstvo je razpoznavno, če je ločljivo (tj. mogoče ga je ločiti ali oddvojiti od subjekta, npr. s prodajo, prerazporeditvijo, izdajo licence zanj, dajanjem v najem ali zamenjavo, bodisi posamično bodisi skupaj s povezano pogodbo, razpoznavnim sredstvom ali obveznostjo, ne glede na to, ali podjetje to tudi namerava storiti) ali če izhaja iz zavezujočih dogovorov (vključno s pravicami iz pogodb ali drugimi pravnimi pravicami, ne glede na to, ali je te pravice mogoče prenesti ali ločiti od subjekta ali od drugih pravic in obveznosti).

Pridobljena neopredmetena sredstva so izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za nabrano amortizacijo in izgube zaradi oslabitve. Notranje razvita neopredmetena sredstva so usredstvena, ko so izpolnjena ustrezna merila iz računovodskih pravil EU za to, odhodki pa se nanašajo izključno na razvojno fazo sredstva. Stroški, ki jih je mogoče usredstviti, zajemajo vse neposredno pripisljive stroške, potrebne za ustvarjanje, proizvajanje in pripravo sredstva, da lahko deluje tako, kot je nameravalo poslovodstvo. Stroški, povezani z raziskovalnimi dejavnostmi, stroški razvoja, ki jih ni mogoče usredstviti, in stroški vzdrževanja se pripoznajo kot odhodki, ko nastanejo.

Neopredmetena sredstva se amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v ocenjeni dobi koristnosti (3 do 11 let). Ocenjena doba koristnosti neopredmetenih sredstev je odvisna od njihove specifične ekonomske ali pravne življenjske dobe, določene v sporazumu.

1.3.2   Opredmetena osnovna sredstva

Opredmetena osnovna sredstva

Vsa opredmetena osnovna sredstva so izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za nabrano amortizacijo in izgube zaradi oslabitve. Nabavna vrednost vključuje odhodke, ki jih je mogoče neposredno pripisati pridobitvi, gradnji ali prenosu sredstva. Poznejši stroški se vključijo v knjigovodsko vrednost sredstva ali pripoznajo kot ločeno sredstvo, kakor je primerno, le, kadar je verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, povezane s to postavko, pritekale v subjekt in je mogoče te stroške zanesljivo izmeriti. Stroški popravil in vzdrževanja se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha v proračunskem obdobju, v katerem so nastali. Zemljišča se ne amortizirajo, ker se šteje, da imajo neomejeno dobo koristnosti. Sredstva v gradnji se ne amortizirajo, ker ta sredstva še niso na razpolago za uporabo. Amortizacija drugih sredstev se obračuna po metodi enakomernega časovnega amortiziranja, tako da se njihovi stroški odštejejo od njihove preostale vrednosti v ocenjeni dobi koristnosti:

| Vrsta sredstva | Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja |
| --- | --- |
| Zgradbe | 4 % do 10 % |
| Naprave in oprema | 10 % do 25 % |
| Pohištvo in vozila | 10 % do 25 % |
| Računalniška strojna oprema | 25 % do 33 % |
| Drugo | 10 % do 33 % |

Vrsta sredstva

Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja

Zgradbe

Zgradbe

4 % do 10 %

4 % do 10 %

Naprave in oprema

Naprave in oprema

10 % do 25 %

10 % do 25 %

Pohištvo in vozila

Pohištvo in vozila

10 % do 25 %

10 % do 25 %

Računalniška strojna oprema

Računalniška strojna oprema

25 % do 33 %

25 % do 33 %

Drugo

Drugo

10 % do 33 %

10 % do 33 %

Dobički ali izgube pri odtujitvah se določijo s primerjavo iztržka, zmanjšanega za odhodke za prodajo, s knjigovodsko vrednostjo odtujenega sredstva in so zajeti v izkazu finančnega uspeha.

Najemi

Najemi

Najem je pogodbeno razmerje, v katerem najemodajalec prenese na najemnika v zameno za plačilo ali niz plačil pravico do uporabe sredstva za dogovorjen čas. Najemi se razvrstijo kot finančni ali poslovni najemi.

Finančni najemi so najemi, pri katerih se skoraj vsa tveganja in koristi, povezane z lastništvom, prenesejo na najemnika. Kadar najemnik sklene finančni najem, se z začetkom dobe trajanja najema sredstva, pridobljena s finančnim najemom, pripoznajo kot sredstva, povezane obveznosti iz naslova najema pa kot obveznosti. Sredstva in vrednosti se pripoznajo po zneskih, ki so enaki pošteni vrednosti premoženja v najemu, če so nižji pa po sedanji vrednosti najmanjše vsote najemnin, pri čemer se vsaka določi ob začetku najema. V dobi trajanja najema se sredstva v finančnem najemu amortizirajo skozi dobo koristnosti sredstva ali skozi dobo trajanja najema, pri čemer se upošteva krajše od obeh obdobij. Najmanjše najemnine so porazdeljene med finančne stroške (obresti) in zmanjšanje neporavnanih obveznosti (kapital). Finančni stroški so razporejeni na posamezna obdobja med trajanjem najema, da se dobi stalna obdobna obrestna mera za preostalo stanje obveznosti, prikazanih kot kratkoročne/nekratkoročne, kot je ustrezno. Možne najemnine je treba pripoznati kot odhodke v obdobju, v katerem se pojavijo.

Poslovni najem je najem, ki ni finančni najem, tj. najem, pri katerem najemodajalec zadrži skoraj vsa tveganja in koristi, povezane z lastništvom sredstva. Kadar najemnik sklene poslovni najem, se plačila najemnin za poslovne namene pripoznajo kot odhodki v izkazu poslovnega izida po metodi enakomernega časovnega amortiziranja za čas trajanja najema, pri čemer v izkazu finančnega uspeha ni prikazano niti najeto sredstvo niti obveznost iz najema.

1.3.3   Oslabitev nefinančnih sredstev

Oslabitev nefinančnih sredstev

Sredstva, ki imajo neomejeno dobo koristnosti, se ne amortizirajo, vendar se vsako leto preveri njihova oslabitev. Sredstva, ki so predmet amortizacije, se preverijo glede oslabitve, kadar na datum poročanja obstajajo znaki, da bi lahko bilo sredstvo oslabljeno. Izguba zaradi oslabitve se pripozna za znesek, za katerega knjigovodska vrednost sredstva presega njegovo nadomestljivo vrednost. Nadomestljiva vrednost je poštena vrednost, zmanjšana za stroške prodaje, ali vrednost pri uporabi, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti.

Preostala vrednost in doba koristnosti neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev se preverita ter, kadar je to primerno, popravita vsaj enkrat na leto. Če razlogi za oslabitev, ki je bila pripoznana v prejšnjih letih, ne obstajajo več, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve ustrezno razveljavi.

1.3.4   Finančna sredstva

Finančna sredstva

Finančna sredstva so razvrščena v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, posojila in terjatve, naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja.

(i)   Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančno sredstvo se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če tako določi subjekt. V tej kategoriji so navedeni tudi izvedeni finančni instrumenti. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot kratkoročna sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma bilance stanja. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije.

(ii)   Posojila in terjatve

Posojila in terjatve

Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko subjekt zagotovi denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo. Vključena so v nekratkoročna sredstva, razen kadar je zapadlost v 12 mesecih od datuma bilance stanja. Posojila in terjatve vključujejo vezane vloge s prvotno zapadlostjo več kot tri mesece.

(iii)   Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo v plačilo, ki jih subjekt namerava in zmore posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije.

(iv)   Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno drugo kategorijo. Glede na časovno obdobje, v katerem jih namerava subjekt imeti v posesti, kar je običajno do datuma zapadlosti, so razvrščena kot kratkoročna ali nekratkoročna sredstva. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije.

Začetno pripoznanje in merjenje

Začetno pripoznanje in merjenje

Nakup in prodaja finančnih sredstev po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev se pripoznata na datum trgovanja, tj. datum, na katerega se subjekt zaveže, da bo kupil ali prodal sredstvo. Denarni ustrezniki in posojila se pripoznajo, ko so denarna sredstva deponirana v finančni ustanovi ali izplačana posojilojemalcem. Finančni instrumenti se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti. Za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, se stroški posla dodajo pošteni vrednosti ob začetnem pripoznanju.

Pripoznanje finančnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali je subjekt prenesel večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, na drugo stranko.

Poznejše merjenje

Poznejše merjenje

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj so pozneje izkazana po pošteni vrednosti, pri čemer so dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti, vključeni v izkaz finančnega uspeha v obdobju, v katerem so nastali.

Posojila in terjatve ter finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so izkazane po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti.

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb rezerve, nastale zaradi vrednotenja na pošteno vrednost, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha.

Subjekt ob vsakem datumu bilance stanja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno, in ali bi bilo treba v izkazu finančnega uspeha izkazati izgubo zaradi oslabitve.

1.3.5   Zneski predhodnega financiranja

Zneski predhodnega financiranja

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v dani pogodbi, sklepu, sporazumu ali temeljnem pravnem aktu. Likvidna sredstva ali predujem se porabijo za namen, za katerega so bila zagotovljena, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti subjektu. Ker subjekt ohrani nadzor nad predhodnim financiranjem in je upravičen do povračila neupravičenega dela, je znesek prikazan kot sredstvo.

Predhodno financiranje je prvotno pripoznano v bilanci stanja, ko se denarna sredstva prenesejo na prejemnika. Meri se po znesku zagotovljenega nadomestila. V poznejših obdobjih se predhodno financiranje meri po prvotno pripoznanem znesku v bilanci stanja, zmanjšanem za upravičene odhodke (vključno z ocenjenimi zneski, kjer je to potrebno), ki nastanejo v danem obdobju.

1.3.6   Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

Računovodska pravila EU zahtevajo ločeno predstavitev menjalnih in nemenjalnih poslov. Zaradi razlikovanja med obema se za menjalne posle uporablja izraz „terjatev“, za nemenjalne posle, tj. ko EU prejme vrednost od drugega subjekta, ne da bi v zameno dala približno enako vrednost, pa se uporablja izraz „izterljivi zneski“ (npr. izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice, v zvezi z lastnimi sredstvi).

Terjatve iz menjalnih poslov ustrezajo opredelitvi finančnih instrumentov in so zato razvrščene kot posojila in terjatve ter se temu ustrezno merijo (glej 1.3.4 above).

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov so izkazani po prvotnem znesku (popravljenem za obresti in kazni), zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da subjekt ne bo mogel izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za izterljive zneske. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo. Znesek odpisa se pripozna v izkazu finančnega uspeha.

1.3.7   Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti ter zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic ali kratkoročne vloge ter druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj.

1.3.8   Rezervacije

Rezervacije

Rezervacije se pripoznajo, kadar ima subjekt sedanjo pravno ali posredno obvezo do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odliv sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Rezervacije se ne pripoznavajo za izgube iz prihodnjega poslovanja. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. Kadar rezervacija zajema večje število postavk, se obveza oceni z ovrednotenjem vseh možnih izidov glede na z njimi povezane verjetnosti (metoda „pričakovane vrednosti“).

Rezervacije za kočljive pogodbe se merijo po sedanji vrednosti pričakovanih stroškov prekinitve pogodbe ali pričakovanih neto stroškov nadaljevanja pogodbe, odvisno od tega, kar je nižje.

1.3.9   Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

V obveznosti so vključeni tako zneski, povezani z menjalnimi posli, kot je nabava blaga ali storitev, kot tudi nemenjalnimi posli, npr. zahtevki za povračilo stroškov upravičencev, nepovratna sredstva ali druga sredstva EU ali prejeto predhodno financiranje (glej pojasnilo 1.4.1).

1.4.1

Kadar upravičenci prejemajo nepovratna ali druga sredstva, se zahtevki za povračilo stroškov izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek, ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov. Po preveritvi in priznanju upravičenih stroškov pa se obveznosti iz poslovanja vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih subjekt sprejme.

1.3.10   Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Posli in dogodki se pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, subjekt pa je že opravil zadevno storitev ali dobavil zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (npr. na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

Tudi odhodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdal računovodja in katerih namen je zagotavljati, da računovodski izkazi prikazujejo natančno sliko gospodarskih in drugih dogodkov, ki naj bi jih predstavljali. Po analogiji, če so bile storitve, ki še niso bile opravljene, ali blago, ki še ni bilo dobavljeno, plačani vnaprej, se odhodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

1.4   IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

1.4.1   Prihodki

Prihodki

Prihodki zajemajo bruto pritoke gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti, ki jih je subjekt prejel in so mu dolgovani, kar predstavlja povečanje neto sredstev, razen povečanj, povezanih s prispevki lastnikov.

Glede na vrsto osnovnih transakcij v izkazu finančnega uspeha, se ločuje med:

(i)   Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov so davki in transferji, ker prenosnik zagotovi sredstva prejemniku, ne da bi prejemnik v zameno neposredno zagotovil približno enako vrednost.

Transferji so pritoki prihodnjih gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti iz nemenjalnih poslov, ki niso davki. Subjekt pripozna sredstvo v zvezi s transferji, če subjekt obvladuje vire zaradi preteklega dogodka (transferja) in pričakuje, da bo od teh virov prejel prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, ter če je mogoče zanesljivo izmeriti pošteno vrednost. Pritok sredstev iz nemenjalnega posla, pripoznan kot sredstvo (tj. denar), se tudi pripozna kot prihodek, razen če ima subjekt sedanjo obvezo glede navedenega transferja (pogoj), ki jo je treba izpolniti, preden se sme prihodek pripoznati. Dokler pogoj ni izpolnjen, se prihodek odloži in pripozna kot obveznost (prejeto predhodno financiranje).

(ii)   Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki od prodaje blaga in storitev se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.

1.4.2   Odhodki

Odhodki

Odhodki so zmanjšanja gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti v obdobju poročanja, in sicer v obliki odlivov ali porabe sredstev ali nastanka obveznosti, ki povzročijo zmanjšanja neto sredstev/kapitala. Vključujejo odhodke iz menjalnih poslov in odhodke iz nemenjalnih poslov.

Odhodki iz menjalnih poslov, ki nastanejo pri nabavi blaga in storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih subjekt sprejme. Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Poleg tega se na datum bilance stanja odhodki, povezani s storitvami, zagotovljenimi v danem obdobju, za katero račun še ni bil prejet ali sprejet, pripoznajo v izkazu finančnega uspeha.

Odhodki iz nemenjalnih poslov se nanašajo na transferje na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, transferji po pogodbi ter nepovratna sredstva, prispevki in donacije po lastnem preudarku. Transferji se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so podlaga za transfer, če obstaja uredba, ki dovoljuje naravo transferja, ali je bila podpisana pogodba, ki dovoljuje transfer, če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek.

Kadar je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičeni znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki.

1.5   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

1.5.1   Pogojna sredstva

Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti verjeten.

1.5.2   Pogojne obveznosti

Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je možna obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta, ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, ali, v redkih okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo. Pogojna obveznost se razkrije, razen če je verjetnost odtoka dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, zelo majhna.

1.6   SOFINANCIRANJE

SOFINANCIRANJE

Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov in so prikazani kot obveznosti iz poslovanja do držav članic, držav nečlanic in drugih. ERS mora prispevke uporabiti za zagotavljanje storitev tretjim osebam, v nasprotnem primeru pa mora sredstva (prejete prispevke) vrniti. Neporavnane obveznosti iz poslovanja, ki se nanašajo na sporazume o sofinanciranju, predstavljajo prejete prispevke za sofinanciranje, zmanjšane za nastale odhodke, povezane s projektom. Te obveznosti ne vplivajo na čista sredstva.

Odhodki v zvezi s projekti sofinanciranja se pripoznajo ob nastanku. Ustrezen znesek prispevkov se pripozna kot prihodki iz poslovanja, učinka na poslovni izid za zadevno leto pa ni.

2.   POJASNILA K BILANCI STANJA

POJASNILA K BILANCI STANJA

SREDSTVA

SREDSTVA

2.1   FINANČNA SREDSTVA

FINANČNA SREDSTVA

Finančna sredstva ERS so 31. decembra 2019 znašala 36 milijonov EUR (2018: nič). Vključujejo za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, ki so skoraj v celoti naložbe v lastniške instrumente.

2.2   PREDHODNO FINANCIRANJE

PREDHODNO FINANCIRANJE

V pogodbah je pogosto določeno, da se pred začetkom del, dobavo blaga ali opravljanjem storitev izplačajo predujmi. Včasih razporedi plačil v pogodbah predvidevajo izplačila na podlagi poročil o napredku. Predhodno financiranje se običajno izplača v valuti države ali ozemlja, na katerem se izvršuje projekt.

Čas uporabe predhodnega financiranja določa, ali se to razkrije kot kratkoročno ali nekratkoročno predhodno financiranje. Uporaba je določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsaka uporaba, ki zapade v 12 mesecih po datumu poročanja, se razkrije kot kratkoročno predhodno financiranje. Ker je veliko projektov ERS dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so nekateri zneski predhodnega financiranja prikazani kot nekratkoročna sredstva.

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| Nekratkoročno predhodno financiranje | 2.2.1 | — | 6 | 325 | 580 | 910 | 887 |
| Kratkoročno predhodno financiranje | 2.2.2 | 0 | 26 | 441 | 821 | 1 288 | 1 448 |
| Skupaj | | 0 | 32 | 766 | 1 401 | 2 199 | 2 335 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Nekratkoročno predhodno financiranje

Nekratkoročno predhodno financiranje

2.2.1

—

6

6

325

325

580

580

910

910

887

887

Kratkoročno predhodno financiranje

Kratkoročno predhodno financiranje

2.2.2

0

0

26

26

441

441

821

821

1 288

1 288

1 448

1 448

Skupaj

Skupaj

0

0

32

32

766

766

1 401

1 401

2 199

2 199

2 335

2 335

Zmanjšanje skupnega zneska predhodnega financiranja na dan 31. decembra 2019 je predvsem posledica zmanjšanja zneska predhodnega financiranja za 10. ERS (2018: 964 milijonov EUR). V skladu z življenjskim ciklom ERS je bilo veliko pogodb v zvezi z 10. ERS izvedenih in zaključenih. Število odprtih pogodb v okviru tega ERS se je s približno 2 600 leta 2018 zmanjšalo na približno 2 300 leta 2019. Zato se je obseg plačil predhodnega financiranja upravičencem zmanjšal, obseg obračuna predhodnega financiranja pa povečal.

To zmanjšanje je bilo delno izravnano s povečanjem predhodnega financiranja v okviru 11. ERS (2018: 1 328 milijonov EUR). 11. ERS se je začel izvajati leta 2015, leta 2019 pa so sprejeti ukrepi dosegli polno izvajanje. Število odprtih pogodb se je povečalo s približno 2 300 leta 2018 na 3 400 leta 2019, kar pomeni povečanje skupnega odprtega predhodnega financiranja za 73 milijonov EUR.

2.2.1   Nekratkoročno predhodno financiranje

Nekratkoročno predhodno financiranje

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| Neposredno upravljanje | | |
| Izvedli: | | |
| | Komisija |

v milijonih EUR

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

Komisija

Komisija

190

190

140

140

| | | Izvajalske agencije EU |
| --- | --- | --- |

Izvajalske agencije EU

Izvajalske agencije EU

6

6

—

| | | Delegacije EU |
| --- | --- | --- |

Delegacije EU

Delegacije EU

49

49

48

48

244

244

188

188

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

| | Izvedli: |
| --- | --- |

Izvedli:

Izvedli:

| | | EIB in EIS |
| --- | --- | --- |

EIB in EIS

EIB in EIS

313

313

367

367

| | | Mednarodne organizacije |
| --- | --- | --- |

Mednarodne organizacije

Mednarodne organizacije

291

291

280

280

| | | Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve |
| --- | --- | --- |

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

22

22

6

6

| | | Subjekti javnega prava |
| --- | --- | --- |

Subjekti javnega prava

Subjekti javnega prava

22

22

24

24

| | | Tretje države |
| --- | --- | --- |

Tretje države

Tretje države

17

17

21

21

| | | Organi EU in javno-zasebno partnerstvo |
| --- | --- | --- |

Organi EU in javno-zasebno partnerstvo

Organi EU in javno-zasebno partnerstvo

1

1

—

665

665

698

698

Skupaj

Skupaj

910

910

887

887

2.2.2   Kratkoročno predhodno financiranje

Kratkoročno predhodno financiranje

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| Predhodno financiranje (bruto) | 0 | 115 | 1 627 | 3 288 | 5 030 | 5 153 |
| Obračunano prek presečnega datuma | — | (89) | (1 186 ) | (2 467 ) | (3 742 ) | (3 705 ) |
| Skupaj | 0 | 26 | 441 | 821 | 1 288 | 1 448 |

v milijonih EUR

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Predhodno financiranje (bruto)

Predhodno financiranje (bruto)

0

0

115

115

1 627

1 627

3 288

3 288

5 030

5 030

5 153

5 153

Obračunano prek presečnega datuma

Obračunano prek presečnega datuma

—

(89)

(89)

(1 186 )

(1 186 )

(2 467 )

(2 467 )

(3 742 )

(3 742 )

(3 705 )

(3 705 )

Skupaj

Skupaj

0

0

26

26

441

441

821

821

1 288

1 288

1 448

1 448

2.2.3   Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Za zavarovanje zneskov predhodnega financiranja se oblikujejo jamstva, ki se sprostijo, ko je plačan zadnji zahtevek v okviru projekta. Na dan 31. decembra 2019 se je vrednost jamstev, ki jih je ERS prejel v zvezi s predhodnim financiranjem, zmanjšala na 46 milijonov EUR (2018: 79 milijonov EUR).

Večina predhodnega financiranja je izplačana v okviru posrednega upravljanja. V tem primeru upravičenec do jamstva ni ERS, ampak naročnik. Čeprav ERS ni upravičenec, so njegova sredstva zavarovana z navedenimi jamstvi.

2.3   PRISPEVKI ZA SKRBNIŠKI SKLAD

PRISPEVKI ZA SKRBNIŠKI SKLAD

Ta postavka predstavlja znesek, plačan v obliki prispevkov za skrbniški sklad EU za Afriko in skrbniški sklad EU Bêkou. Navedeni so zneski prispevkov brez stroškov, nastalih skrbniškima skladoma in pripisljivih ERS.

Prispevke skrbniškega sklada izvršuje ERS v okviru neposrednega upravljanja.

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Čisti prispevek na dan 31. 12. 2018 | Prispevki, plačani leta 2019 | Dodelitev neto stroškov skrbniškega sklada 2019 | Čisti prispevek na dan 31. 12. 2019 |
| Afrika | 193 | 600 | (530) | 263 |
| Bêkou | 9 | — | (5) | 4 |
| Skupaj | 201 | 600 | (535) | 266 |

v milijonih EUR

Čisti prispevek na dan 31. 12. 2018

Prispevki, plačani leta 2019

Dodelitev neto stroškov skrbniškega sklada 2019

Čisti prispevek na dan 31. 12. 2019

Afrika

Afrika

193

193

600

600

(530)

(530)

263

263

Bêkou

Bêkou

9

9

—

(5)

(5)

4

4

Skupaj

Skupaj

201

201

600

600

(535)

(535)

266

266

2.4   MENJALNE TERJATVE IN NEMENJALNI IZTERLJIVI ZNESKI

MENJALNE TERJATVE IN NEMENJALNI IZTERLJIVI ZNESKI

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov | 2.4.1 | 32 | 37 |
| Terjatve iz menjalnih poslov | 2.4.2 | 91 | 101 |
| Skupaj | | 123 | 138 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

2.4.1

32

32

37

37

Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

2.4.2

91

91

101

101

Skupaj

Skupaj

123

123

138

138

2.4.1   Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| Države članice | — | 0 | — | 1 | 1 | 5 |
| Stranke | 1 | 4 | 17 | 4 | 27 | 26 |
| Javni organi | — | 9 | 11 | 1 | 21 | 25 |
| Tretje države | 0 | 2 | 4 | 0 | 7 | 5 |
| Odpis | (2) | (13) | (12) | (1) | (27) | (27) |
| Medpodjetniški računi z institucijami EU | — | — | — | 4 | 4 | 3 |
| Skupaj | 0 | 3 | 20 | 9 | 32 | 37 |

v milijonih EUR

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Države članice

Države članice

—

0

0

—

1

1

1

1

5

5

Stranke

Stranke

1

1

4

4

17

17

4

4

27

27

26

26

Javni organi

Javni organi

—

9

9

11

11

1

1

21

21

25

25

Tretje države

Tretje države

0

0

2

2

4

4

0

0

7

7

5

5

Odpis

Odpis

(2)

(2)

(13)

(13)

(12)

(12)

(1)

(1)

(27)

(27)

(27)

(27)

Medpodjetniški računi z institucijami EU

Medpodjetniški računi z institucijami EU

—

—

—

4

4

4

4

3

3

Skupaj

Skupaj

0

0

3

3

20

20

9

9

32

32

37

37

2.4.2   Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| Prehodno nezaračunani prihodki | 1 | 65 | 21 | 0 | 88 | 81 |
| Terjatve do EU | — | — | — | 4 | 4 | 20 |
| Računi med ERS | 182 | 53 | 2 160 | (2 395 ) | (0) | (0) |
| Skupaj | 183 | 119 | 2 181 | (2 391 ) | 91 | 101 |

v milijonih EUR

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Prehodno nezaračunani prihodki

Prehodno nezaračunani prihodki

1

1

65

65

21

21

0

0

88

88

81

81

Terjatve do EU

Terjatve do EU

—

—

—

4

4

4

4

20

20

Računi med ERS

Računi med ERS

182

182

53

53

2 160

2 160

(2 395 )

(2 395 )

(0)

(0)

(0)

(0)

Skupaj

Skupaj

183

183

119

119

2 181

2 181

(2 391 )

(2 391 )

91

91

101

101

V predhodno nezaračunane prihodke so vključeni zneski natečenih obresti na zneske predhodnega financiranja, povezanega s projekti (65 milijonov EUR) in skrbniškim skladom EU za Afriko (21 milijonov EUR).

Terjatev do EU je znesek, ki je bil prenesen na skrbniški račun Evropske komisije.

Zaradi večje učinkovitosti je 11. ERS dodeljena ena sama zakladnica, ki zajema vse ERS, to ima za posledico posle med različnimi ERS, ki se izravnajo v računih med ERS med različnimi bilancami stanja ERS.

Računi med ERS so predstavljeni samo v posameznih ERS. Skupni znesek računov med ERS je nič.

2.5   DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI (5)

DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

5

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| Posebni računi | | | | | | |
| Centralne banke | — | — | — | 729 | 729 | 276 |
| | — | — | — | 729 | 729 | 276 |
| Tekoči računi | | | | | | |
| Poslovne banke | — | — | — | 421 | 421 | 87 |
| Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom | — | — | — | 30 | 30 | 24 |
| | — | — | — | 450 | 450 | 111 |
| Skupaj | — | — | — | 1 179 | 1 179 | 387 |

v milijonih EUR

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Posebni računi

Posebni računi

Centralne banke

Centralne banke

—

—

—

729

729

729

729

276

276

—

—

—

729

729

729

729

276

276

Tekoči računi

Tekoči računi

Poslovne banke

Poslovne banke

—

—

—

421

421

421

421

87

87

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

—

—

—

30

30

30

30

24

24

—

—

—

450

450

450

450

111

111

Skupaj

Skupaj

—

—

—

1 179

1 179

1 179

1 179

387

387

Povečanje zneskov v tej postavki za 792 milijonov EUR je mogoče pojasniti predvsem s tem, da je izvrševanje plačil manjše od napovedanega. Plačila ERS so 31. decembra 2019 znašala skupaj 3 910 milijonov EUR, letni cilj pa je bil 4 400 milijonov EUR. Dva ključna razloga za to razliko sta začasna ustavitev podpisa pogodbe o Globalnem partnerstvu za izobraževanje s Svetovno banko ter odložitev plačil proračunske podpore za Čad, Haiti in Benin.

Poleg tega se povečanje sredstev v okviru poslovnih bank nanaša na 264 milijonov EUR prispevka h kapitalu leta 2020, ki ga je Združeno kraljestvo konec decembra nakazalo na bančni račun banke Natwest (glej pojasnilo 2.7.2.1).

2.7.2.1

Podobno kot prejšnja leta in da bi se omejilo tveganje nasprotne stranke, je več denarnih sredstev knjiženih na računih centralnih bank kot na računih poslovnih bank (glej pojasnilo 5.1).

5.1

OBVEZNOSTI

OBVEZNOSTI

2.6   FINANČNE OBVEZNOSTI

FINANČNE OBVEZNOSTI

2.6.1   Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so sredstva, ki jih je ERS prejel v zvezi s sporazumi za sofinanciranje. ERS mora te prispevke uporabiti za zagotavljanje dogovorjenih storitev tretjim osebam, neporabljena sredstva pa mora vrniti vplačnikom. Čas uporabe zneskov sofinanciranja določa, ali se ti razkrijejo kot kratkoročni ali nekratkoročni.

Ob koncu leta se izvede ocena vseh obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje za vsak primer posebej in vsi zneski, za katere ni verjetno, da bodo uporabljeni v naslednjih 12 mesecih, se štejejo za nekratkoročne.

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| Nekratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje | — | — | 1 | 18 | 19 | 18 |
| Kratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje | — | — | 38 | 31 | 69 | 68 |
| Skupaj | — | — | 39 | 50 | 88 | 86 |

v milijonih EUR

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Nekratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Nekratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

—

—

1

1

18

18

19

19

18

18

Kratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Kratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

—

—

38

38

31

31

69

69

68

68

Skupaj

Skupaj

—

—

39

39

50

50

88

88

86

86

Povečanje skupnih obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje za 2,6 milijona EUR je skupni učinek novih zneskov sofinanciranja, prejetih leta 2019 (17 milijonov EUR), in odhodkov, nastalih v zvezi s projekti sofinanciranja (14,4 milijona EUR). V skladu z računovodskimi pravili o sofinanciranju nastali zneski niso vplivali na rezultat leta, ker so bili priznani v odhodkih sofinanciranja (pojasnilo 3.4) in prihodkih sofinanciranja (pojasnilo 3.1.1).

3.4

3.1.1

2.7   OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| Kratkoročne obveznosti iz poslovanja | 2.7.1 | — | 5 | 72 | 106 | 182 | 173 |
| Razne obveznosti iz poslovanja | 2.7.2 | — | (0) | 36 | 298 | 334 | 68 |
| Skupaj | | — | 5 | 108 | 404 | 516 | 241 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

2.7.1

—

5

5

72

72

106

106

182

182

173

173

Razne obveznosti iz poslovanja

Razne obveznosti iz poslovanja

2.7.2

—

(0)

(0)

36

36

298

298

334

334

68

68

Skupaj

Skupaj

—

5

5

108

108

404

404

516

516

241

241

2.7.1   Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| Dobavitelji | — | 4 | 67 | 27 | 97 | 102 |
| Države članice | — | 0 | 0 | 2 | 2 | 1 |
| Tretje države | 0 | — | 4 | 74 | 78 | 37 |
| Javni organi | — | 2 | 70 | 20 | 92 | 43 |
| Druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja | (0) | (1) | (70) | (17) | (88) | (10) |
| Skupaj | — | 5 | 72 | 106 | 182 | 173 |

v milijonih EUR

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Dobavitelji

Dobavitelji

—

4

4

67

67

27

27

97

97

102

102

Države članice

Države članice

—

0

0

0

0

2

2

2

2

1

1

Tretje države

Tretje države

0

0

—

4

4

74

74

78

78

37

37

Javni organi

Javni organi

—

2

2

70

70

20

20

92

92

43

43

Druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja

Druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja

(0)

(0)

(1)

(1)

(70)

(70)

(17)

(17)

(88)

(88)

(10)

(10)

Skupaj

Skupaj

—

5

5

72

72

106

106

182

182

173

173

Obveznosti iz poslovanja vključujejo izkaze stroškov, ki jih ERS prejme v zvezi z njegovimi dejavnostmi dodeljevanja nepovratnih sredstev. V zahtevanem znesku se knjižijo takoj po prejetju zahtevka za plačilo. Enak postopek se uporablja za račune in dobropise, prejete v okviru dejavnosti javnega naročanja. Zadevni zahtevki za povračilo stroškov so bili upoštevani pri postopkih časovnega preseka ob koncu leta. Na podlagi presečnih podatkov so bili ocenjeni upravičeni zneski pripoznani v izkazu finančnega uspeha. Neupravičeni zneski so razkriti kot druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja.

2.7.2   Razne obveznosti iz poslovanja

Razne obveznosti iz poslovanja

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje | 2.6.1 | — | — | 38 | 31 | 69 | 68 |
| Odloženi prispevki h kapitalu | 2.7.2.1 | — | — | — | 264 | 264 | — |
| Druge razne obveznosti iz poslovanja | | — | — | (2) | 3 | 1 | 0 |
| Skupaj | | — | — | 36 | 298 | 334 | 68 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

2.6.1

—

—

38

38

31

31

69

69

68

68

Odloženi prispevki h kapitalu

Odloženi prispevki h kapitalu

2.7.2.1

—

—

—

264

264

264

264

—

Druge razne obveznosti iz poslovanja

Druge razne obveznosti iz poslovanja

—

—

(2)

(2)

3

3

1

1

0

0

Skupaj

Skupaj

—

—

36

36

298

298

334

334

68

68

2.7.2.1.   Odloženi prispevki h kapitalu

Odloženi prispevki h kapitalu

Na dan 31. decembra 2019 se je celotni znesek v višini 264 milijonov EUR nanašal na prispevek Združenega kraljestva za leto 2020, ki je bil ERS izplačan konec decembra. Na dan 31. decembra 2018 ni bilo vnaprej plačanih nobenih prispevkov h kapitalu.

2.8   PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE

PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| Vnaprej vračunani stroški | — | 96 | 240 | 982 | 1 318 | 1 279 |
| Druge časovne razmejitve | — | — | 0 | 1 | 1 | 3 |
| Skupaj | — | 96 | 240 | 983 | 1 319 | 1 281 |

v milijonih EUR

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Vnaprej vračunani stroški

Vnaprej vračunani stroški

—

96

96

240

240

982

982

1 318

1 318

1 279

1 279

Druge časovne razmejitve

Druge časovne razmejitve

—

—

0

0

1

1

1

1

3

3

Skupaj

Skupaj

—

96

96

240

240

983

983

1 319

1 319

1 281

1 281

Vnaprej vračunani stroški zajemajo ocenjene odhodke iz poslovanja za tekoče ali končane pogodbe brez potrjenih zahtevkov za povračilo stroškov, pri čemer so bili upravičeni odhodki, nastali upravičencem, ocenjeni na podlagi najboljših razpoložljivih informacij. Delež ocenjenih vnaprej vračunanih stroškov, ki se nanaša na plačano predhodno financiranje, je bil evidentiran kot zmanjšanje zneskov predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.2 above).

2.2

Povečanje v tej postavki je skupni učinek povečanja vnaprej vračunanih stroškov v okviru 11. ERS (2018: 838 milijonov EUR) in znižanja vnaprej vračunanih stroškov v okviru 10. ERS (2018: 358 milijonov EUR). To je v skladu z življenjskim ciklom ERS in povezano tudi z razvojem števila odprtih pogodb v okviru teh ERS: leta 2019 se je 11. ERS na polno izvajal, zato je bilo 31. decembra 2019 veliko več odprtih pogodb, za katere je bilo treba oceniti in vračunati stroške. Nasprotno pa so bile številne pogodbe v okviru 10. ERS leta 2019 izvedene in zaključene, zaradi česar se je zmanjšalo število odprtih pogodb, vnaprej vračunani stroški v okviru tega ERS pa so bili manjši.

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

2.9   REZERVA, NASTALA ZARADI VREDNOTENJA NA POŠTENO VREDNOST

REZERVA, NASTALA ZARADI VREDNOTENJA NA POŠTENO VREDNOST

V skladu z računovodskimi pravili se popravek poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev obračuna skozi rezervo, nastalo zaradi vrednotenja na pošteno vrednost.

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| Vključena v rezervo, nastalo zaradi vrednotenja na pošteno vrednost | (2) | — |
| Vključena v izkaz finančnega uspeha | — | — |
| Skupaj | (2) | — |

v milijonih EUR

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Vključena v rezervo, nastalo zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

Vključena v rezervo, nastalo zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

(2)

(2)

—

Vključena v izkaz finančnega uspeha

Vključena v izkaz finančnega uspeha

—

—

Skupaj

Skupaj

(2)

(2)

—

2.10   KAPITAL SKLADA

KAPITAL SKLADA

2.10.1   Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | Skupaj |
| Kapital Sklada | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 29 367 | 73 264 |
| Nevpoklicani kapital Sklada | — | (0) | (0) | (22 840 ) | (22 840 ) |
| Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2018 | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 6 527 | 50 423 |
| Kapital Sklada | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 29 367 | 73 264 |
| Nevpoklicani kapital Sklada | — | (15) | (0) | (18 440 ) | (18 455 ) |
| Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2019 | 12 164 | 10 758 | 20 960 | 10 927 | 54 809 |

v milijonih EUR

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

Skupaj

Kapital Sklada

Kapital Sklada

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

29 367

29 367

73 264

73 264

Nevpoklicani kapital Sklada

Nevpoklicani kapital Sklada

—

(0)

(0)

(0)

(0)

(22 840 )

(22 840 )

(22 840 )

(22 840 )

Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2018

Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2018

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

6 527

6 527

50 423

50 423

Kapital Sklada

Kapital Sklada

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

29 367

29 367

73 264

73 264

Nevpoklicani kapital Sklada

Nevpoklicani kapital Sklada

—

(15)

(15)

(0)

(0)

(18 440 )

(18 440 )

(18 455 )

(18 455 )

Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2019

Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2019

12 164

12 164

10 758

10 758

20 960

20 960

10 927

10 927

54 809

54 809

Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov držav članic za ustrezni ERS, kakor je določeno v vsakem od notranjih sporazumov. Nevpoklicana sredstva so zneski, ki jih države članice še niso vpoklicale. Vpoklicani kapital Sklada so prispevki, ki jih je vpoklical ERS in ki so jih države članice prerazporedile na zakladniške račune (glej 2.10.2 v nadaljevanju).

2.10.2

2.10.2   Vpoklicani in nevpoklicani kapital Sklada po državah članicah

Vpoklicani in nevpoklicani kapital Sklada po državah članicah

| v milijonih EUR |
| --- |
| Prispevki – 11. ERS | % | Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2018 | Kapital, vpoklican v letu 2019 | Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2019 |
| Avstrija | 2,40 | 548 | (105) | 442 |
| Belgija | 3,25 | 742 | (143) | 599 |
| Bolgarija | 0,22 | 50 | (10) | 40 |
| Hrvaška | 0,23 | 51 | (10) | 42 |
| Ciper | 0,11 | 25 | (5) | 21 |
| Češka | 0,80 | 182 | (35) | 147 |
| Danska | 1,98 | 452 | (87) | 365 |
| Estonija | 0,09 | 20 | (4) | 16 |
| Finska | 1,51 | 345 | (66) | 278 |
| Francija | 17,81 | 4 068 | (784) | 3 285 |
| Nemčija | 20,58 | 4 700 | (906) | 3 795 |
| Grčija | 1,51 | 344 | (66) | 278 |
| Madžarska | 0,61 | 140 | (27) | 113 |
| Irska | 0,94 | 215 | (41) | 173 |
| Italija | 12,53 | 2 862 | (551) | 2 311 |
| Latvija | 0,12 | 27 | (5) | 21 |
| Litva | 0,18 | 41 | (8) | 33 |
| Luksemburg | 0,26 | 58 | (11) | 47 |
| Malta | 0,04 | 9 | (2) | 7 |
| Nizozemska | 4,78 | 1 091 | (210) | 881 |
| Poljska | 2,01 | 458 | (88) | 370 |
| Portugalska | 1,20 | 273 | (53) | 221 |
| Romunija | 0,72 | 164 | (32) | 132 |
| Slovaška | 0,38 | 86 | (17) | 69 |
| Slovenija | 0,22 | 51 | (10) | 41 |
| Španija | 7,93 | 1 812 | (349) | 1 463 |
| Švedska | 2,94 | 671 | (129) | 542 |
| Združeno kraljestvo | 14,68 | 3 353 | (646) | 2 707 |
| Skupaj | 100,00 | 22 840 | (4 400 ) | 18 440 |

v milijonih EUR

Prispevki – 11. ERS

%

Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2018

Kapital, vpoklican v letu 2019

Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2019

Avstrija

Avstrija

2,40

2,40

548

548

(105)

(105)

442

442

Belgija

Belgija

3,25

3,25

742

742

(143)

(143)

599

599

Bolgarija

Bolgarija

0,22

0,22

50

50

(10)

(10)

40

40

Hrvaška

Hrvaška

0,23

0,23

51

51

(10)

(10)

42

42

Ciper

Ciper

0,11

0,11

25

25

(5)

(5)

21

21

Češka

Češka

0,80

0,80

182

182

(35)

(35)

147

147

Danska

Danska

1,98

1,98

452

452

(87)

(87)

365

365

Estonija

Estonija

0,09

0,09

20

20

(4)

(4)

16

16

Finska

Finska

1,51

1,51

345

345

(66)

(66)

278

278

Francija

Francija

17,81

17,81

4 068

4 068

(784)

(784)

3 285

3 285

Nemčija

Nemčija

20,58

20,58

4 700

4 700

(906)

(906)

3 795

3 795

Grčija

Grčija

1,51

1,51

344

344

(66)

(66)

278

278

Madžarska

Madžarska

0,61

0,61

140

140

(27)

(27)

113

113

Irska

Irska

0,94

0,94

215

215

(41)

(41)

173

173

Italija

Italija

12,53

12,53

2 862

2 862

(551)

(551)

2 311

2 311

Latvija

Latvija

0,12

0,12

27

27

(5)

(5)

21

21

Litva

Litva

0,18

0,18

41

41

(8)

(8)

33

33

Luksemburg

Luksemburg

0,26

0,26

58

58

(11)

(11)

47

47

Malta

Malta

0,04

0,04

9

9

(2)

(2)

7

7

Nizozemska

Nizozemska

4,78

4,78

1 091

1 091

(210)

(210)

881

881

Poljska

Poljska

2,01

2,01

458

458

(88)

(88)

370

370

Portugalska

Portugalska

1,20

1,20

273

273

(53)

(53)

221

221

Romunija

Romunija

0,72

0,72

164

164

(32)

(32)

132

132

Slovaška

Slovaška

0,38

0,38

86

86

(17)

(17)

69

69

Slovenija

Slovenija

0,22

0,22

51

51

(10)

(10)

41

41

Španija

Španija

7,93

7,93

1 812

1 812

(349)

(349)

1 463

1 463

Švedska

Švedska

2,94

2,94

671

671

(129)

(129)

542

542

Združeno kraljestvo

Združeno kraljestvo

14,68

14,68

3 353

3 353

(646)

(646)

2 707

2 707

Skupaj

Skupaj

100,00

100,00

22 840

22 840

(4 400 )

(4 400 )

18 440

18 440

Ker je bil kapital v okviru 8., 9. in 10. ERS v prejšnjih letih v celoti vpoklican in prejet, se znesek v višini 4 400 milijonov EUR, ki je bil vpoklican leta 2019, v celoti nanaša na 11. ERS.

2.10.3   Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| Sredstva, prenesena iz zaključenih ERS | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 2 252 |

v milijonih EUR

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Sredstva, prenesena iz zaključenih ERS

Sredstva, prenesena iz zaključenih ERS

627

627

1 625

1 625

—

—

2 252

2 252

2 252

2 252

Ta postavka vključuje sredstva, prenesena iz zaključenih ERS v 8. in 9. ERS.

2.10.4   Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | Skupaj |
| Stanje na dan 31. 12. 2017 | (2 503 ) | 2 177 | 120 | 206 | — |
| Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost | (7) | (40) | 47 | — | 0 |
| Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost | — | — | (112) | 112 | — |
| Stanje na dan 31. 12. 2018 | (2 509 ) | 2 137 | 55 | 317 | — |
| Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost | (1) | (27) | 28 | — | (0) |
| Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost | — | — | 181 | (181) | — |
| Stanje na dan 31. 12. 2019 | (2 510 ) | 2 109 | 265 | 136 | — |

v milijonih EUR

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

Skupaj

Stanje na dan 31. 12. 2017

Stanje na dan 31. 12. 2017

(2 503 )

(2 503 )

2 177

2 177

120

120

206

206

—

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost

(7)

(7)

(40)

(40)

47

47

—

0

0

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost

—

—

(112)

(112)

112

112

—

Stanje na dan 31. 12. 2018

Stanje na dan 31. 12. 2018

(2 509 )

(2 509 )

2 137

2 137

55

55

317

317

—

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost

(1)

(1)

(27)

(27)

28

28

—

(0)

(0)

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost

—

—

181

181

(181)

(181)

—

Stanje na dan 31. 12. 2019

Stanje na dan 31. 12. 2019

(2 510 )

(2 510 )

2 109

2 109

265

265

136

136

—

Ta postavka vključuje sredstva, prenesena med delujočimi ERS.

Od začetka veljavnosti Sporazuma iz Cotonouja se vsa neporabljena sredstva iz prejšnjih delujočih ERS po sprostitvi prevzetih obveznosti prerazporedijo v zadnji odprti ERS. Sredstva, ki se prerazporedijo iz drugih ERS, povečujejo odobritve sklada, ki jih prejme, in znižujejo odobritve sklada, iz katerega so bila prerazporejena. Za sredstva, prerazporejena v rezervo 10. in 11. ERS za uspešnost, se lahko obveznosti prevzamejo samo pod posebnimi pogoji, določenimi v notranjih sporazumih.

3.   POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA

POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA

PRIHODKI

PRIHODKI

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2019 | 2018 |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | 3.1 | 28 | 4 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | 3.2 | 46 | 57 |
| Skupaj | | 74 | 60 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

2019

2018

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

3.1

28

28

4

4

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

3.2

46

46

57

57

Skupaj

Skupaj

74

74

60

60

3.1   PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2019 | 2018 |
| Izterjava odhodkov | | 0 | 0 | 9 | 4 | 13 | 21 |
| Izterjava sredstev Stabex | | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Prihodki iz sofinanciranja | 3.1.1 | — | — | 9 | 5 | 14 | (17) |
| Skupaj | | 0 | 0 | 18 | 10 | 28 | 4 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2019

2018

Izterjava odhodkov

Izterjava odhodkov

0

0

0

0

9

9

4

4

13

13

21

21

Izterjava sredstev Stabex

Izterjava sredstev Stabex

—

—

0

0

—

0

0

0

0

Prihodki iz sofinanciranja

Prihodki iz sofinanciranja

3.1.1

—

—

9

9

5

5

14

14

(17)

(17)

Skupaj

Skupaj

0

0

0

0

18

18

10

10

28

28

4

4

Nemenjalne prihodke je mogoče razčleniti po načinu upravljanja, kot sledi:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Neposredno upravljanje | | |
| | Izvedli: |

v milijonih EUR

2019

2018

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

| | | Komisija |
| --- | --- | --- |

Komisija

Komisija

1

1

1

1

| | | Delegacije EU |
| --- | --- | --- |

Delegacije EU

Delegacije EU

6

6

3

3

6

6

4

4

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

| | Izvedli: |
| --- | --- |

Izvedli:

Izvedli:

| | | Tretje države |
| --- | --- | --- |

Tretje države

Tretje države

15

15

(13)

(13)

| | | Mednarodne organizacije |
| --- | --- | --- |

Mednarodne organizacije

Mednarodne organizacije

5

5

12

12

| | | Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve |
| --- | --- | --- |

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

2

2

1

1

22

22

—

Skupaj

Skupaj

28

28

4

4

3.1.1   Prihodki iz sofinanciranja

Prihodki iz sofinanciranja

Prejeti prispevki za so-financiranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov in kot taki ne bi smeli vplivati na izkaz finančnega uspeha, ko so prejeti. Prispevki so razvrščeni med obveznosti (glej pojasnilo 2.6.1), dokler so izpolnjeni pogoji, vezani na podarjena sredstva, tj. nastanek upravičenih stroškov (glej pojasnilo 3.4). Ustrezni znesek se nato v izkazu finančnega uspeha pripozna kot nemenjalni prihodek iz sofinanciranja. Posledično ni učinka na poslovni izid zadevnega leta.

2.6.1

3.4

3.2   PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2019 | 2018 |
| Finančni prihodki | (0) | (0) | 3 | 4 | 7 | 10 |
| Drugi prihodki | 1 | 6 | 21 | 12 | 39 | 46 |
| Skupaj | 1 | 6 | 24 | 16 | 46 | 57 |

v milijonih EUR

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2019

2018

Finančni prihodki

Finančni prihodki

(0)

(0)

(0)

(0)

3

3

4

4

7

7

10

10

Drugi prihodki

Drugi prihodki

1

1

6

6

21

21

12

12

39

39

46

46

Skupaj

Skupaj

1

1

6

6

24

24

16

16

46

46

57

57

Finančni prihodki obsegajo predvsem natečene obresti na zapadle naloge za izterjavo (6,6 milijona EUR) in obresti na predhodno financiranje. Drugi prihodki se v celoti nanašajo na pozitivne tečajne razlike. Ustrezne negativne tečajne razlike so vknjižene pod drugimi odhodki (glej pojasnilo 3.6).

3.6

ODHODKI

ODHODKI

3.3   INSTRUMENTI POMOČI

INSTRUMENTI POMOČI

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2019 | 2018 |
| Programljiva pomoč | 0 | (0) | 295 | 1 824 | 2 119 | 2 001 |
| Makroekonomska podpora | — | 29 | — | — | 29 | 26 |
| Sektorska politika | — | 0 | — | — | 0 | 2 |
| Projekti znotraj držav AKP | — | 2 | 272 | 678 | 951 | 827 |
| Nujna pomoč | — | 4 | 12 | 97 | 112 | 873 |
| Institucionalna podpora | — | — | 0 | 7 | 7 | 18 |
| Prispevki za skrbniške sklade | — | — | — | 535 | 535 | 307 |
| Skupaj | 0 | 35 | 579 | 3 141 | 3 755 | 4 054 |

v milijonih EUR

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2019

2018

Programljiva pomoč

Programljiva pomoč

0

0

(0)

(0)

295

295

1 824

1 824

2 119

2 119

2 001

2 001

Makroekonomska podpora

Makroekonomska podpora

—

29

29

—

—

29

29

26

26

Sektorska politika

Sektorska politika

—

0

0

—

—

0

0

2

2

Projekti znotraj držav AKP

Projekti znotraj držav AKP

—

2

2

272

272

678

678

951

951

827

827

Nujna pomoč

Nujna pomoč

—

4

4

12

12

97

97

112

112

873

873

Institucionalna podpora

Institucionalna podpora

—

—

0

0

7

7

7

7

18

18

Prispevki za skrbniške sklade

Prispevki za skrbniške sklade

—

—

—

535

535

535

535

307

307

Skupaj

Skupaj

0

0

35

35

579

579

3 141

3 141

3 755

3 755

4 054

4 054

Odhodki iz poslovanja ERS zajemajo različne instrumente pomoči in so lahko v različnih oblikah glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo.

Zmanjšanje v tej postavki je skupni učinek povečanja stroškov v okviru 11. ERS (2018: 3 012 milijonov EUR) in znižanja stroškov v okviru 10. ERS (2018: 984 milijonov EUR). To je v skladu z življenjskim ciklom ERS in povezano tudi z razvojem števila odprtih pogodb v okviru teh ERS: leta 2019 se je 11. ERS polno izvajal, zato je bilo 31. decembra 2019 veliko več odprtih pogodb, v okviru katerih so nastali stroški. Nasprotno pa so bile številne pogodbe v okviru 10. ERS leta 2019 izvedene in zaključene, zaradi česar je v okviru tega ERS nastalo manj stroškov.

Kot je navedeno v okviru 11. ERS, se je struktura odhodkov za instrumente pomoči v primerjavi z letom 2018 spremenila. V okviru tega ERS so se odhodki za nujno pomoč znatno zmanjšali (2018: 811 milijonov EUR), odhodki v zvezi s programljivo pomočjo, projekti znotraj držav AKP in prispevki v skrbniške sklade pa so se močno povečali (2018: 1 468 milijonov EUR, 410 milijonov EUR oziroma 307 milijonov EUR).

3.4   ODHODKI ZA SOFINANCIRANJE

ODHODKI ZA SOFINANCIRANJE

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2019 | 2018 |
| Sofinanciranje | — | — | 9 | 5 | 14 | (17) |

v milijonih EUR

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2019

2018

Sofinanciranje

Sofinanciranje

—

—

9

9

5

5

14

14

(17)

(17)

V tej postavki so vključeni odhodki, nastali pri projektih sofinanciranja v letu 2019. Opozoriti je treba, da nastali odhodki vključujejo ocenjene zneske, povezane s časovnim presekom (in posledično z razveljavitvami ocenjenih zneskov, povezanih s prejšnjim letom).

Ustrezni prihodki so pripoznani v izkazu finančnega uspeha (glej pojasnilo 3.1.1).

3.1.1

Instrumenti pomoči in odhodki za sofinanciranje po vrsti upravljanja

Instrumenti pomoči in odhodki za sofinanciranje po vrsti upravljanja

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Neposredno upravljanje | | |
| | Izvedli: |

v milijonih EUR

2019

2018

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

| | | Komisija |
| --- | --- | --- |

Komisija

Komisija

86

86

122

122

| | | Izvajalske agencije EU |
| --- | --- | --- |

Izvajalske agencije EU

Izvajalske agencije EU

(13)

(13)

31

31

| | | Skrbniški skladi |
| --- | --- | --- |

Skrbniški skladi

Skrbniški skladi

483

483

594

594

| | | Delegacije EU |
| --- | --- | --- |

Delegacije EU

Delegacije EU

1 141

1 141

1 003

1 003

1 697

1 697

1 750

1 750

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

| | Izvedli: |
| --- | --- |

Izvedli:

Izvedli:

| | | EIB in EIS |
| --- | --- | --- |

EIB in EIS

EIB in EIS

145

145

44

44

| | | Mednarodne organizacije |
| --- | --- | --- |

Mednarodne organizacije

Mednarodne organizacije

1 003

1 003

920

920

| | | Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve |
| --- | --- | --- |

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

126

126

114

114

| | | Subjekti javnega prava |
| --- | --- | --- |

Subjekti javnega prava

Subjekti javnega prava

184

184

231

231

| | | Tretje države |
| --- | --- | --- |

Tretje države

Tretje države

613

613

977

977

| | | Organi EU z javno-zasebnim partnerstvom |
| --- | --- | --- |

Organi EU z javno-zasebnim partnerstvom

Organi EU z javno-zasebnim partnerstvom

1

1

1

1

2 073

2 073

2 287

2 287

Skupaj

Skupaj

3 770

3 770

4 037

4 037

3.5   STROŠKI FINANCIRANJA

STROŠKI FINANCIRANJA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2019 | 2018 |
| Odpis terjatev | 0 | (2) | 2 | 1 | 1 | (7) |

v milijonih EUR

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2019

2018

Odpis terjatev

Odpis terjatev

0

0

(2)

(2)

2

2

1

1

1

1

(7)

(7)

V to postavko so vključeni ocenjeni odhodki za neizterljive zneske.

3.6   DRUGI ODHODKI

DRUGI ODHODKI

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2019 | 2018 |
| Upravni odhodki in odhodki za IT | — | — | (41) | 262 | 220 | 112 |
| Rezervacije za tveganja in stroške | — | — | — | — | — | (4) |
| Realizirane izgube od terjatev, ki izhajajo iz dobav blaga in storitev | — | 2 | 1 | 1 | 3 | 1 |
| Negativne tečajne razlike | 1 | 6 | 21 | 9 | 37 | 39 |
| Skupaj | 1 | 8 | (20) | 272 | 260 | 148 |

v milijonih EUR

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2019

2018

Upravni odhodki in odhodki za IT

Upravni odhodki in odhodki za IT

—

—

(41)

(41)

262

262

220

220

112

112

Rezervacije za tveganja in stroške

Rezervacije za tveganja in stroške

—

—

—

—

—

(4)

(4)

Realizirane izgube od terjatev, ki izhajajo iz dobav blaga in storitev

Realizirane izgube od terjatev, ki izhajajo iz dobav blaga in storitev

—

2

2

1

1

1

1

3

3

1

1

Negativne tečajne razlike

Negativne tečajne razlike

1

1

6

6

21

21

9

9

37

37

39

39

Skupaj

Skupaj

1

1

8

8

(20)

(20)

272

272

260

260

148

148

Ta postavka vključuje predvsem odhodke za podporo, tj. upravne odhodke, povezane z načrtovanjem in izvrševanjem ERS. Ti vključujejo odhodke za pripravo, spremljanje in ocenjevanje projektov, pa tudi odhodke za računalniška omrežja, tehnično pomoč ipd.

4.   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA BISTVENA RAZKRITJA

POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA BISTVENA RAZKRITJA

4.1   POGOJNA SREDSTVA

POGOJNA SREDSTVA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti | — | 10 | 5 | 0 | 15 | 11 |
| Jamstva za zadržane zneske | — | 5 | 4 | — | 9 | 7 |
| Skupaj | — | 15 | 8 | 0 | 24 | 17 |

v milijonih EUR

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

—

10

10

5

5

0

0

15

15

11

11

Jamstva za zadržane zneske

Jamstva za zadržane zneske

—

5

5

4

4

—

9

9

7

7

Skupaj

Skupaj

—

15

15

8

8

0

0

24

24

17

17

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti se zahtevajo za zagotovitev, da upravičenci do financiranja ERS izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z ERS.

Jamstva za zadržane zneske zadevajo samo pogodbe za izvedbo del. Običajno se zadrži 10 % vmesnih plačil upravičencem za zagotovitev, da izvajalci izpolnijo svoje obveznosti. Zadržani zneski se prikažejo kot obveznosti. Če se naročnik strinja, pa lahko izvajalec namesto tega predloži jamstvo za zadržane zneske, ki nadomesti zneske, zadržane pri vmesnih plačilih. Taka prejeta jamstva se razkrijejo kot pogojna sredstva.

V primeru pogodb, ki se upravljajo v okviru posrednega upravljanja, jamstva pripadajo naročniku, ne ERS, zato jih ERS ne razkrije.

4.2   DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

4.2.1   Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Spodaj razkriti znesek je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL – „reste à liquider“), zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz finančnega uspeha. Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov.

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki | (0) | 42 | 576 | 7 946 | 8 564 | 9 071 |

v milijonih EUR

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

(0)

(0)

42

42

576

576

7 946

7 946

8 564

8 564

9 071

9 071

Na dan 31. decembra 2019 so neporavnane proračunske obveznosti znašale skupaj 10 270 milijonov EUR (2018: 10 616 milijonov EUR).

5.   OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

Naslednja razkritja v zvezi z upravljanjem finančnih tveganj ERS se nanašajo na zakladniško poslovanje, ki ga v imenu ERS izvaja Komisija za izvrševanje njegovih sredstev.

5.1   STRATEGIJE UPRAVLJANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI

STRATEGIJE UPRAVLJANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI

Pravila in načela upravljanja zakladniškega poslovanja so določena v finančni uredbi 11. ERS in v Notranjem sporazumu.

Na podlagi zgornje uredbe se uporabljajo naslednja glavna načela:

| (a) | države članice vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri centralni banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil ERS; |
| --- | --- |

(a)

države članice vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri centralni banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil ERS;

| (b) | države članice plačajo prispevke za ERS v eurih, plačila ERS pa so v eurih in drugih valutah; |
| --- | --- |

(b)

države članice plačajo prispevke za ERS v eurih, plačila ERS pa so v eurih in drugih valutah;

| (c) | stanje na bančnih računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno. |
| --- | --- |

(c)

stanje na bančnih računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno.

Poleg posebnih računov ima Komisija v imenu ERS odprte tudi druge bančne račune pri finančnih institucijah (centralnih in poslovnih bankah) za izvrševanje plačil in prejemanje prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun.

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistemov in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranje kontrole Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki.

Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja, njihovo upoštevanje pa se redno preverja.

5.2   VALUTNO TVEGANJE

VALUTNO TVEGANJE

Izpostavljenost ERS valutnemu tveganju ob koncu leta – neto pozicija

Izpostavljenost ERS valutnemu tveganju ob koncu leta – neto pozicija

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| | USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Drugo | Skupaj | USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Drugo | Skupaj |
| Finančna sredstva | | | | | | | | | | | | | | |
| Terjatve in izterljivi zneski | — | — | — | — | 115 | 8 | 123 | 63 | — | 0 | — | 67 | 8 | 138 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 1 | — | — | — | 1 178 | — | 1 179 | 1 | 0 | — | — | 386 | — | 387 |
| | 1 | — | — | — | 1 293 | 8 | 1 302 | 64 | 0 | 0 | — | 453 | 8 | 525 |
| Finančne obveznosti | | | | | | | | | | | | | | |
| Nekratkoročne finančne obveznosti | — | — | — | — | (19) | — | (19) | — | — | — | — | (18) | — | (18) |
| Obveznosti iz poslovanja | (7) | — | — | — | (509) | — | (516) | (1) | — | — | — | (218) | (22) | (241) |
| | (7) | — | — | — | (528) | — | (535) | (1) | — | — | — | (236) | (22) | (259) |
| Skupaj | (6) | — | — | — | 765 | 8 | 767 | 63 | 0 | 0 | — | 217 | (14) | 267 |

v milijonih EUR

31. 12. 2019

31. 12. 2018

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Drugo

Skupaj

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Drugo

Skupaj

Finančna sredstva

Finančna sredstva

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

—

—

—

—

115

115

8

8

123

123

63

63

—

0

0

—

67

67

8

8

138

138

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

1

1

—

—

—

1 178

1 178

—

1 179

1 179

1

1

0

0

—

—

386

386

—

387

387

1

1

—

—

—

1 293

1 293

8

8

1 302

1 302

64

64

0

0

0

0

—

453

453

8

8

525

525

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Nekratkoročne finančne obveznosti

Nekratkoročne finančne obveznosti

—

—

—

—

(19)

(19)

—

(19)

(19)

—

—

—

—

(18)

(18)

—

(18)

(18)

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(7)

(7)

—

—

—

(509)

(509)

—

(516)

(516)

(1)

(1)

—

—

—

(218)

(218)

(22)

(22)

(241)

(241)

(7)

(7)

—

—

—

(528)

(528)

—

(535)

(535)

(1)

(1)

—

—

—

(236)

(236)

(22)

(22)

(259)

(259)

Skupaj

Skupaj

(6)

(6)

—

—

—

765

765

8

8

767

767

63

63

0

0

0

0

—

217

217

(14)

(14)

267

267

Vsi prispevki se hranijo v eurih, druge valute pa se kupijo le, kadar so potrebne za izvrševanje plačil. Zato zakladniško poslovanje ERS ni izpostavljeno valutnemu tveganju.

5.3   OBRESTNO TVEGANJE

OBRESTNO TVEGANJE

ERS ne najema posojil, zato ni izpostavljen obrestnemu tveganju.

Sredstva, ki jih ima na različnih bančnih računih, se obrestujejo. Komisija je zato v imenu ERS uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se redno obračunavajo, odražajo tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja.

Vsaka država članica prispevke v proračun ERS knjiži na posebnem računu, odprtem pri finančni instituciji, ki jo posamezna država članica določi. Ker so lahko plačila, ki se uporabljajo za nekatere od teh računov, kratkoročno negativna, so vzpostavljeni postopki za upravljanje likvidnosti, da se čim bolj zmanjšajo stanja na zadevnih računih. Poleg tega je v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2016/888 (6) vsakršno negativno obrestovanje na teh računih v breme zadevne države članice.

6

Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Za večino računov je izračun obresti vezan na tržno referenčno obrestno mero in se prilagaja, da odraža nihanja te obrestne mere. Zato ERS ni izpostavljen tveganju, da bi se njegova sredstva lahko obrestovala po obrestnih merah, nižjih od tržnih.

5.4   KREDITNO TVEGANJE (TVEGANJE NASPROTNE STRANKE)

KREDITNO TVEGANJE (TVEGANJE NASPROTNE STRANKE)

Finančna sredstva, ki niso niti zapadla v plačilo niti niso oslabljena:

Finančna sredstva, ki niso niti zapadla v plačilo niti niso oslabljena:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Skupaj | Niti zapadla niti oslabljena | Zapadle postavke, ki niso oslabljene |
| < 1 leto | 1–5 let | > 5 let |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 123 | 100 | 16 | 7 | — |
| Skupaj na dan 31. 12. 2019 | 123 | 100 | 16 | 7 | — |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 138 | 121 | 12 | 5 | — |
| Skupaj na dan 31. 12. 2018 | 138 | 121 | 12 | 5 | — |

v milijonih EUR

Skupaj

Niti zapadla niti oslabljena

Zapadle postavke, ki niso oslabljene

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

123

123

100

100

16

16

7

7

—

Skupaj na dan 31. 12. 2019

Skupaj na dan 31. 12. 2019

123

123

100

100

16

16

7

7

—

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

138

138

121

121

12

12

5

5

—

Skupaj na dan 31. 12. 2018

Skupaj na dan 31. 12. 2018

138

138

121

121

12

12

5

5

—

Finančna sredstva po kategorijah tveganja:

Finančna sredstva po kategorijah tveganja:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| Terjatve | Denarna sredstva | Skupaj | Terjatve | Denarna sredstva | Skupaj |
| Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami | | | | | | |
| Prvi razred in visoka kakovost | 7 | 958 | 965 | 5 | 303 | 308 |
| Zgornji srednji razred | — | 220 | 220 | — | 80 | 80 |
| Nižji srednji razred | — | 1 | 1 | — | 4 | 4 |
| Neinvesticijski razred | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | 7 | 1 179 | 1 186 | 5 | 387 | 391 |
| Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen | | | | | | |
| Skupina 1 (dolžniki brez zamud pri plačilu v preteklosti) | 116 | 0 | 116 | 133 | 0 | 134 |
| Skupina 2 (dolžniki z zamudami pri plačilu v preteklosti) | — | — | — | — | — | — |
| Skupaj | 116 | 0 | 116 | 133 | 0 | 134 |
| Skupaj | 123 | 1 179 | 1 302 | 138 | 387 | 525 |

v milijonih EUR

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Terjatve

Denarna sredstva

Skupaj

Terjatve

Denarna sredstva

Skupaj

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Prvi razred in visoka kakovost

Prvi razred in visoka kakovost

7

7

958

958

965

965

5

5

303

303

308

308

Zgornji srednji razred

Zgornji srednji razred

—

220

220

220

220

—

80

80

80

80

Nižji srednji razred

Nižji srednji razred

—

1

1

1

1

—

4

4

4

4

Neinvesticijski razred

Neinvesticijski razred

—

0

0

0

0

—

0

0

0

0

7

7

1 179

1 179

1 186

1 186

5

5

387

387

391

391

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Skupina 1 (dolžniki brez zamud pri plačilu v preteklosti)

Skupina 1 (dolžniki brez zamud pri plačilu v preteklosti)

116

116

0

0

116

116

133

133

0

0

134

134

Skupina 2 (dolžniki z zamudami pri plačilu v preteklosti)

Skupina 2 (dolžniki z zamudami pri plačilu v preteklosti)

—

—

—

—

—

—

Skupaj

Skupaj

116

116

0

0

116

116

133

133

0

0

134

134

Skupaj

Skupaj

123

123

1 179

1 179

1 302

1 302

138

138

387

387

525

525

Sredstva v kategorijah „neinvesticijski razred“ in „nižji srednji razred“ se večinoma nanašajo na prispevke držav članic v ERS, plačane na posebne račune, ki so jih države članice odprle v skladu s členom 20(3) finančne uredbe ERS. V skladu s to uredbo zneski takih prispevkov ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil.

Večina zakladniških sredstev ERS se v skladu s finančno uredbo za ERS hrani na posebnih računih, ki so jih države članice odprle za plačilo svojih prispevkov. Večina teh računov je odprtih pri zakladnicah ali nacionalnih centralnih bankah držav članic. Te institucije pomenijo najnižje tveganje nasprotne stranke za ERS (ERS ima izpostavljenost do svojih držav članic).

Za tisti del zakladniških sredstev ERS, ki se hrani pri poslovnih bankah za kritje izvrševanja plačil, se ti računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice Komisije za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje minimalno stanje denarnih sredstev, sorazmerno s povprečnim zneskom dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Zato je stanje na teh računih stalno nizko, kar zagotavlja, da je izpostavljenost ERS tveganju omejena.

Poleg tega se za zmanjšanje tveganja nasprotne stranke, ki mu je izpostavljen ERS, za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice.

Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja stopnja.

5.5   LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

| v milijonih EUR |
| --- |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Finančne obveznosti | 516 | 2 | 17 | 535 |
| Skupaj na dan 31. 12. 2019 | 516 | 6 | 22 | 516 |
| Finančne obveznosti | 241 | 7 | 11 | 259 |
| Skupaj na dan 31. 12. 2018 | 241 | 7 | 11 | 259 |

v milijonih EUR

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

516

516

2

2

17

17

535

535

Skupaj na dan 31. 12. 2019

Skupaj na dan 31. 12. 2019

516

516

6

6

22

22

516

516

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

241

241

7

7

11

11

259

259

Skupaj na dan 31. 12. 2018

Skupaj na dan 31. 12. 2018

241

241

7

7

11

11

259

259

Proračunska načela, ki se uporabljajo za ERS, zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano proračunsko obdobje vedno zadostujejo za izvrševanje plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki skupnemu znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko obdobje.

Prispevki držav članic v ERS se vsako leto plačajo v treh obrokih, vendar na plačila vplivajo sezonski dejavniki.

Za zagotovitev, da zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v posameznem mesecu, se med zakladnico Komisije in ustreznimi službami za porabo sredstev redno izmenjujejo informacije o stanju zakladnice.

Poleg navedenega pa v okviru zakladniškega poslovanja ERS avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih ERS dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva.

6.   RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

Povezane stranke ERS so skrbniški sklad EU Bêkou, skrbniški sklad EU za Afriko in Evropska komisija. Posli med temi subjekti potekajo kot del običajnega poslovanja ERS in zato v skladu z računovodskimi pravili ERS niso potrebne posebne zahteve po njihovem razkritju.

ERS nima ločenega upravljanja, saj ga upravlja Komisija. Upravičenosti ključnega vodstvenega osebja EU, tudi Komisije, so razkrite v konsolidiranem zaključnem računu Evropske unije pod naslovom 7.2 „Upravičenosti ključnega vodstvenega osebja“.

7.   DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Do dne pošiljanja teh začasnih zaključnih računov računovodja ERS razen informacij, ki so poudarjene v nadaljevanju, ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij, kar je upoštevano v zgoraj predstavljenih podatkih.

Izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije

Izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije

Združeno kraljestvo je 1. februarja 2020 prenehalo biti država članica Evropske unije. Po sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: sporazum o izstopu) med obema stranema se je Združeno kraljestvo zavezalo, da bo plačalo vse svoje obveznosti iz sedanjega večletnega finančnega okvira in prejšnjih finančnih perspektiv, kot da bi bilo še vedno država članica.

V sporazumu o izstopu je navedeno, da bo Združeno kraljestvo do zaključka 11. ERS in vseh prejšnjih nezaključenih ERS ostalo član ERS ter bo v zvezi s tem prevzelo iste obveznosti kot države članice na podlagi notranjega sporazuma, v skladu s katerim je bil Sklad ustanovljen, pa tudi obveznosti na podlagi prejšnjih ERS do njihovega zaključka. V Odboru ERS lahko sodeluje kot opazovalec brez glasovalnih pravic.

Poleg tega je v sporazumu o izstopu navedeno, da se v primeru zneskov za projekte v okviru 10. ERS ali prejšnjih ERS, za katere na datum začetka veljavnosti tega sporazuma niso bile prevzete obveznosti ali so bili sproščeni, delež Združenega kraljestva pri navedenih zneskih ne bo znova uporabil. To velja tudi za delež Združenega kraljestva pri sredstvih, za katera niso bile prevzete obveznosti, ali sproščenih zneskih na podlagi 11. ERS po 31. decembru 2020.

V času predložitve teh začasnih zaključnih računov in na podlagi sporazuma o izstopu, ki je bil sklenjen in se že izvaja, ni finančnega vpliva, o katerem bi bilo treba poročati v zaključnem računu ERS za leto 2019.

Koronavirusna bolezen 2019 (COVID-19)

Koronavirusna bolezen 2019 (COVID-19)

V prvem četrtletju leta 2020 je imel izbruh koronavirusa velike svetovne učinke, tudi na finančne trge, na katerih so občutno padli vsi glavni indeksi. Posledično se je povečala volatilnost vrednosti finančnih instrumentov, zabeleženih po pošteni vrednosti, vključno s tistimi v bilanci stanja ERS. Izbruh koronavirusa kot nepopravljalni dogodek ne zahteva nobenih prilagoditev podatkov, o katerih se poroča. V naslednjih obdobjih poročanja bo COVID-19 verjetno vplival na pripoznavanje in merjenje nekaterih sredstev in obveznosti v računovodskih izkazih. Na podlagi informacij, ki so na voljo ob pošiljanju teh začasnih zaključnih računov, finančnih posledic izbruha koronavirusa ni mogoče zanesljivo oceniti.

8.   USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Proračunski rezultat pa temelji na pravilih računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunski rezultat izvirata iz istih osnovnih poslov, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti. V spodnji razpredelnici je prikazana ta uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke. Pojasnila k razpredelnici zagotavljajo dodatne informacije o naravi ključnih uskladitvenih postavk.

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | (3 956 ) | (4 118 ) |
| Prihodki | | |
| Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat | — | (1) |
| Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane | (16) | (11) |
| Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu | 23 | 11 |
| Neto učinek predhodnega financiranja | 53 | 36 |
| Prehodno nezaračunani prihodki (čisti) | (67) | (39) |
| Drugo | (3) | (1) |
| Odhodki | | |
| Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani | 107 | 115 |
| Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu | (672) | (366) |
| Neto učinek predhodnega financiranja | (44) | (179) |
| Vnaprej vračunani odhodki (čisti) | 719 | 484 |
| PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO | (3 856 ) | (4 069 ) |

v milijonih EUR

2019

2018

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

(3 956 )

(3 956 )

(4 118 )

(4 118 )

Prihodki

Prihodki

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat

—

(1)

(1)

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

(16)

(16)

(11)

(11)

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

23

23

11

11

Neto učinek predhodnega financiranja

Neto učinek predhodnega financiranja

53

53

36

36

Prehodno nezaračunani prihodki (čisti)

Prehodno nezaračunani prihodki (čisti)

(67)

(67)

(39)

(39)

Drugo

Drugo

(3)

(3)

(1)

(1)

Odhodki

Odhodki

Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani

Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani

107

107

115

115

Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu

Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu

(672)

(672)

(366)

(366)

Neto učinek predhodnega financiranja

Neto učinek predhodnega financiranja

(44)

(44)

(179)

(179)

Vnaprej vračunani odhodki (čisti)

Vnaprej vračunani odhodki (čisti)

719

719

484

484

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

(3 856 )

(3 856 )

(4 069 )

(4 069 )

8.1   USKLADITVENE POSTAVKE – PRIHODKI

USKLADITVENE POSTAVKE – PRIHODKI

Proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih.

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat, se evidentirajo v poslovnem izidu, vendar jih s proračunskega vidika ni mogoče šteti za prihodke, saj se unovčeni znesek prerazporedi v rezervo in zanj brez sklepa Sveta ni mogoče ponovno prevzeti obveznosti.

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat

Pri uskladitvi je treba upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane

upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem

Neto učinek vrstice predhodnega financiranja se nanaša na obračun predhodnega financiranja z zneski, izterjanimi od upravičencev. Ti denarni prejemki so proračunski prihodki, vendar ne vplivajo na poslovni izid in jih je zato treba dodati zaradi uskladitve.

Neto učinek

predhodnega financiranja

Čisti prehodno nezaračunani prihodki so pretežno sestavljeni iz prihodkov, prehodno nezaračunanih ob časovnem preseku ob koncu leta. Upošteva se samo neto učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke prejšnjega leta.

Čisti prehodno nezaračunani prihodki

8.2   USKLADITVENE POSTAVKE – ODHODKI

USKLADITVENE POSTAVKE – ODHODKI

Odhodke tekočega leta, ki še niso plačani, je treba pri uskladitvi prišteti, saj so vključeni v poslovni izid, vendar niso del proračunskih odhodkov. Nasprotno pa je treba odhodke prejšnjih let, plačane v tekočem letu, pri uskladitvi odšteti od poslovnega izida, saj so del proračunskih odhodkov tekočega leta, vendar bodisi ne vplivajo na poslovni izid bodisi znižujejo odhodke (v primeru popravkov).

Odhodke tekočega leta, ki še niso plačani

odhodke prejšnjih let, plačane v tekočem letu

Denarni prejemki iz preklicanih plačil ne vplivajo na poslovni izid, vplivajo pa na proračunski rezultat.

preklicanih plačil

Neto učinek predhodnega financiranja je kombinacija novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila.

Neto učinek predhodnega financiranja

Čisti vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso prijavili ERS. Upošteva se samo neto učinek, tj. vnaprej vračunani odhodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane vnaprej vračunane odhodke prejšnjega leta.

Čisti vnaprej vračunani odhodki

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2019 (7)

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2019

7

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU

Splošno ozadje skrbniških skladov Unije

Splošno ozadje skrbniških skladov Unije

V skladu s členoma 234 in 235 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) (8), in členom 35 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za ERS) (9), lahko Komisija ustanavlja skrbniške sklade Unije za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: skrbniški skladi EU). Skrbniški skladi Unije se ustanovijo na podlagi sporazuma, sklenjenega z drugimi donatorji za ukrepe v izrednih razmerah in po njih, ki so potrebni za odziv na krizo, ali za tematske ukrepe.

8

9

Skrbniške sklade Unije s sklepom ustanovi Evropska komisija po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom ali po njuni odobritvi. Ta sklep vključuje sporazum o ustanovitvi z drugimi donatorji.

Skrbniški skladi Unije se ustanovijo in uporabljajo le pod naslednjimi pogoji:

| — | obstaja dodana vrednost intervencije Unije: cilji skrbniških skladov Unije se lahko zlasti zaradi njihovega obsega ali morebitnih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije kot na nacionalni ravni, uporaba obstoječih finančnih instrumentov pa ne bi zadostovala za doseganje ciljev politike Unije, |
| --- | --- |

—

obstaja dodana vrednost intervencije Unije: cilji skrbniških skladov Unije se lahko zlasti zaradi njihovega obsega ali morebitnih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije kot na nacionalni ravni, uporaba obstoječih finančnih instrumentov pa ne bi zadostovala za doseganje ciljev politike Unije,

| — | skrbniški skladi Unije prinašajo jasno politično prepoznavnost za Unijo in upravljalne prednosti ter boljši nadzor Unije nad tveganji in izplačili prispevkov Unije in prispevkov drugih donatorjev, |
| --- | --- |

—

skrbniški skladi Unije prinašajo jasno politično prepoznavnost za Unijo in upravljalne prednosti ter boljši nadzor Unije nad tveganji in izplačili prispevkov Unije in prispevkov drugih donatorjev,

| — | skrbniški skladi Unije ne podvajajo drugih obstoječih načinov financiranja ali podobnih instrumentov, ne da bi prinašali kakršno koli dodatno vrednost, |
| --- | --- |

—

skrbniški skladi Unije ne podvajajo drugih obstoječih načinov financiranja ali podobnih instrumentov, ne da bi prinašali kakršno koli dodatno vrednost,

| — | cilji skrbniških skladov Unije so usklajeni s cilji instrumenta Unije ali proračunske postavke, iz katerega oziroma katere se financirajo. |
| --- | --- |

—

cilji skrbniških skladov Unije so usklajeni s cilji instrumenta Unije ali proračunske postavke, iz katerega oziroma katere se financirajo.

Za vsak skrbniški sklad Unije se za zagotovitev poštenega zastopstva donatorjev ter za odločanje o uporabi sredstev ustanovi upravni odbor, ki mu predseduje Komisija. Odbor vključuje predstavnika vsake države članice, ki ne prispeva, kot opazovalca. Pravila za sestavo odbora in njegova notranja pravila se določijo v sporazumu o ustanovitvi skrbniškega sklada Unije.

Skrbniški skladi Unije se ustanovijo za omejeno obdobje, kakor je določeno v sporazumu o njihovi ustanovitvi. To obdobje se lahko podaljša na zahtevo odbora skrbniškega sklada Unije in po tem, ko Komisija predloži poročilo, ki utemeljuje podaljšanje. Evropski parlament in/ali Svet lahko od Komisije zahtevata, da opusti odobritve za določen skrbniški sklad ali pa revidira njegov akt o ustanovitvi, da se skrbniški sklad likvidira.

Računovodja Komisije deluje kot računovodja skrbniških skladov Unije. Računovodja je odgovoren za določitev računovodskih postopkov in kontnega okvira, ki so skupni za vse skrbniške sklade Unije. Notranji revizor Komisije, urad OLAF in Računsko sodišče imajo v zvezi s skrbniškimi skladi Unije enaka pooblastila kakor v zvezi z drugimi ukrepi, ki jih izvaja Komisija. Vsako leto se opravi neodvisna zunanja revizija skrbniških skladov Unije.

Sedanji skrbniški skladi EU

Sedanji skrbniški skladi EU

Komisija je doslej ustanovila štiri skrbniške sklade EU:

| — | skrbniški sklad EU Bêkou, ki je namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014, |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU Bêkou, ki je namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014,

skrbniški sklad EU Bêkou

| — | skrbniški sklad EU Madad, ki je regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU Madad, ki je regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014,

skrbniški sklad EU Madad

| — | skrbniški sklad EU za Afriko, nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU za Afriko, nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015,

skrbniški sklad EU za Afriko

| — | skrbniški sklad EU za Kolumbijo, ki je sklad za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnji obnovi in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016. |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU za Kolumbijo, ki je sklad za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnji obnovi in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016.

skrbniški sklad EU za Kolumbijo

Skrbniški sklad EU Bêkou

Skrbniški sklad EU Bêkou

Prvi skrbniški sklad EU z več donatorji, poimenovan Bêkou, kar v jeziku sango pomeni „upanje“, so 15. julija 2014 ustanovile Komisija (ki so jo zastopali GD DEVCO in GD ECHO ter ESZD) in tri države članice EU (Nemčija, Francija in Nizozemska), njegov cilj pa je spodbujati stabilizacijo in obnovo v Srednjeafriški republiki. Ustanovljen je bil za obdobje največ 60 mesecev. EU je maja 2019 odobrila podaljšanje skrbniškega sklada EU Bêkou do decembra 2020, kar pomeni, da se bo ta sklad izvajal skupaj 78 mesecev.

Upravni in operativni odbor skrbniškega sklada EU Bêkou sestavljajo predstavniki donatorjev in Komisije ter opazovalci. Upravni odbor sprejme in pregleda strategijo skrbniškega sklada EU. Sestane se vsaj enkrat letno.

Operativni odbor prouči, odobri in nadzira izvajanje ukrepov, ki se financirajo iz sklada. Poleg tega odobri zaključni račun in letna poročila o dejavnostih, ki se financirajo iz skrbniškega sklada.

Zaključni račun skrbniškega sklada EU Bêkou

Zaključni račun skrbniškega sklada EU Bêkou

V skladu s členom 8 Sporazuma o ustanovitvi Skrbniškega sklada Evropske unije za Srednjeafriško republiko (skrbniški sklad EU Bêkou) in členom 11.2.1 sporazuma o ustanovitvi je zaključni račun sestavljen iz dveh delov: (1) letnega finančnega poročila, za katerega je odgovoren upravitelj skrbniškega sklada EU, in (2) letnih računovodskih izkazov, ki jih pripravi računovodja Komisije, ki je na podlagi istega člena tudi računovodja skrbniškega sklada.

V skladu s členom 8 sporazuma o ustanovitvi se računovodski izkazi pripravijo skladno z računovodskimi pravili, ki jih sprejme računovodja Komisije (računovodska pravila EU) in ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor.

Revizijo zaključnega računa izvede neodvisni zunanji revizor, končni zaključni račun pa upravitelj skrbniškega sklada EU in računovodja predložita operativnemu odboru v odobritev (člen 8.3.4(c)).

Zaključni račun skrbniškega sklada EU Bêkou je konsolidiran v zaključnem računu Evropskega razvojnega sklada.

Glavni dosežki v letu

Glavni dosežki v letu

Od ustanovitve v juliju 2014 je skrbniški sklad EU Bêkou sprejel 19 programov in dosegel več kot 2,5 milijona upravičencev. Programi so namenjeni pomoči Srednjeafriški republiki in njenemu prebivalstvu po krizi leta 2013. Natančneje, skrbniški sklad EU Bêkou je namenjen zagotavljanju dostopa do osnovnih storitev (predvsem na področju zdravja, vode in sanitarnih storitev), podpori gospodarskemu okrevanju in ustvarjanju delovnih mest ter spodbujanju socialne kohezije in sprave.

Varnostne razmere v Srednjeafriški republiki so kljub obstoju demokratično izvoljene vlade in podpisu mirovnega sporazuma februarja 2019 še vedno nestabilne. Skrbniški sklad EU bo v teh zapletenih in nestabilnih razmerah izkoristil svoje primerjalne prednosti, ki jih prinašata prožnost in prilagodljivost spreminjajočim se okoliščinam. Poleg tega je skrbniški sklad EU Bêkou še vedno edini instrument za krepitev odpornosti tako prebivalstva kot države s pristnim pristopom povezovanja pomoči, rehabilitacije in razvoja.

EU je maja 2019 glede na trenutne razmere v Srednjeafriški republiki odobrila podaljšanje skrbniškega sklada EU Bêkou do decembra 2020, s čimer je skupno trajanje tega sklada podaljšala s 60 mesecev na 78 mesecev. Uradni postopek, ki je vključeval posvetovanje z Evropskim parlamentom in Svetom, se je začel leta 2018 po uradni zahtevi upravnega odbora skrbniškega sklada EU.

Glavni poslovni dosežki v letu 2019 vključujejo:

| — | Skrbniški sklad EU Bêkou je maja po podpisu mirovnega sporazuma sprejel nov večsektorski ukrep za podporo družbeno-gospodarskemu okrevanju na jugovzhodnem območju, ki je bilo prej nedostopno. Ta ukrep je namenjen obnovitvi socialnega sporazuma med državo in prebivalstvom, in sicer s podporo gospodarskemu okrevanju, obnovitvijo osnovnih zdravstvenih storitev, storitev oskrbe z vodo in sanitarnih storitev, spodbujanjem dialoga in socialne kohezije ter krepitvijo lokalnih oblasti in prestrukturiranjem države. Dodeljena proračunska sredstva: 18 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

Skrbniški sklad EU Bêkou je maja po podpisu mirovnega sporazuma sprejel nov večsektorski ukrep za podporo družbeno-gospodarskemu okrevanju na jugovzhodnem območju, ki je bilo prej nedostopno. Ta ukrep je namenjen obnovitvi socialnega sporazuma med državo in prebivalstvom, in sicer s podporo gospodarskemu okrevanju, obnovitvijo osnovnih zdravstvenih storitev, storitev oskrbe z vodo in sanitarnih storitev, spodbujanjem dialoga in socialne kohezije ter krepitvijo lokalnih oblasti in prestrukturiranjem države. Dodeljena proračunska sredstva: 18 milijonov EUR.

| — | Skrbniški sklad EU Bêkou je oktobra sprejel program, ki podpira spodbujanje podjetništva na mestnih in podeželskih območjih, v skupnem znesku 15 milijonov EUR. Sprejet je bil tudi nov instrument za tehnično in komunikacijsko pomoč. Poleg tega je povečal proračun za tri tekoče ukrepe v zdravstvenem sektorju (dodatnih 21,76 milijona EUR), na področju razporejenosti moči po spolu (dodatnega 0,5 milijona EUR) in področju socialno-ekonomske rehabilitacije (dodatnega 0,78 milijona EUR). |
| --- | --- |

—

Skrbniški sklad EU Bêkou je oktobra sprejel program, ki podpira spodbujanje podjetništva na mestnih in podeželskih območjih, v skupnem znesku 15 milijonov EUR. Sprejet je bil tudi nov instrument za tehnično in komunikacijsko pomoč. Poleg tega je povečal proračun za tri tekoče ukrepe v zdravstvenem sektorju (dodatnih 21,76 milijona EUR), na področju razporejenosti moči po spolu (dodatnega 0,5 milijona EUR) in področju socialno-ekonomske rehabilitacije (dodatnega 0,78 milijona EUR).

| — | Po podaljšanju skrbniškega sklada EU Bêkou je bila na novembrski seji upravnega odbora sprejeta operativna strategija za obdobje 2019–2020. V njej so opredeljeni trije široki sektorji ukrepanja, ki ostajajo relevantni za skrbniški sklad EU: i) socialni sektorji (predvsem zdravje ter voda in sanitarne storitve); ii) ukrepi za krepitev gospodarske odpornosti in okrevanja ter iii) okrepljena podpora prestrukturiranju države in prizadevanjem za spravo. |
| --- | --- |

—

Po podaljšanju skrbniškega sklada EU Bêkou je bila na novembrski seji upravnega odbora sprejeta operativna strategija za obdobje 2019–2020. V njej so opredeljeni trije široki sektorji ukrepanja, ki ostajajo relevantni za skrbniški sklad EU: i) socialni sektorji (predvsem zdravje ter voda in sanitarne storitve); ii) ukrepi za krepitev gospodarske odpornosti in okrevanja ter iii) okrepljena podpora prestrukturiranju države in prizadevanjem za spravo.

| — | Projekte skrbniškega sklada EU Bêkou so zaznamovale nestabilne varnostne razmere (lokalizirani konflikti v Banguiju in zaledju, ki so jim sledila obdobja relativne stabilnosti) ter okrepljeno usklajevanje med vlado, partnerji in humanitarnimi akterji. |
| --- | --- |

—

Projekte skrbniškega sklada EU Bêkou so zaznamovale nestabilne varnostne razmere (lokalizirani konflikti v Banguiju in zaledju, ki so jim sledila obdobja relativne stabilnosti) ter okrepljeno usklajevanje med vlado, partnerji in humanitarnimi akterji.

Na finančni strani je znesek zavez donatorjev skrbniškega sklada EU konec leta 2019 znašal skoraj 296 milijonov EUR. V primerjavi z letom 2018 je ta znesek višji za 53 milijonov EUR. Vendar 31 milijonov EUR od teh 295 milijonov EUR še ni bilo potrjenih.

Kar zadeva pogodbe, je skrbniški sklad EU Bêkou leta 2019 podpisal 11 novih pogodb v skupnem znesku več kot 28 milijonov EUR. Pogodbe prispevajo k izvajanju njegovih programov na področju zdravstva, odpornosti podeželja in ustvarjanja delovnih mest, odpiranja regij in družbenogospodarskega okrevanja.

Nenazadnje je bilo v letu 2019 poleg plačil, izvršenih v prejšnjih letih, izplačanih skoraj 32 milijonov EUR; skupna izplačila so od ustanovitve skrbniškega sklada EU Bêkou dosegla skoraj 151 milijonov EUR.

V računovodskih izkazih je učinek navedenih dejavnosti najbolj očiten na področju:

| — | predhodnega financiranja: zmanjšanje za 11 405 000 EUR zaradi plačila zneskov, odprtih ob koncu leta 2018, v letu 2019 ter zmanjšanja predplačil; |
| --- | --- |

—

predhodnega financiranja: zmanjšanje za 11 405 000 EUR zaradi plačila zneskov, odprtih ob koncu leta 2018, v letu 2019 ter zmanjšanja predplačil;

| — | denarnih sredstev in njihovih ustreznikov: povečanje za 3 506 000 EUR (glej izkaz denarnih tokov) je v glavnem posledica nižjih plačil predhodnega financiranja. |
| --- | --- |

—

denarnih sredstev in njihovih ustreznikov: povečanje za 3 506 000 EUR (glej izkaz denarnih tokov) je v glavnem posledica nižjih plačil predhodnega financiranja.

BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

| v tisočih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Predhodno financiranje | | 3 273 | 3 443 |
| | | 3 273 | 3 443 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Predhodno financiranje | | 18 312 | 29 546 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | | 1 853 | 1 138 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | | 17 432 | 13 926 |
| | | 37 597 | 44 611 |
| SREDSTVA SKUPAJ | | 40 870 | 48 054 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Finančne obveznosti | | (29 727 ) | (42 737 ) |
| | | (29 727 ) | (42 737 ) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Obveznosti iz poslovanja | | (10) | (918) |
| Pasivne časovne razmejitve | | (11 133 ) | (4 399 ) |
| | | (11 143 ) | (5 317 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | | (40 870 ) | (48 054 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | — | — |
| SREDSTVA IN REZERVE | | | |
| Prispevek članic | | — | — |
| Skupni presežek | | — | — |
| Poslovni izid za zadevno leto | | — | — |
| ČISTA SREDSTVA | | — | — |

v tisočih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2019

31. 12. 2018

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

3 273

3 273

3 443

3 443

3 273

3 273

3 443

3 443

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

18 312

18 312

29 546

29 546

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

1 853

1 853

1 138

1 138

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

17 432

17 432

13 926

13 926

37 597

37 597

44 611

44 611

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

40 870

40 870

48 054

48 054

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

(29 727 )

(29 727 )

(42 737 )

(42 737 )

(29 727 )

(29 727 )

(42 737 )

(42 737 )

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(10)

(10)

(918)

(918)

Pasivne časovne razmejitve

Pasivne časovne razmejitve

(11 133 )

(11 133 )

(4 399 )

(4 399 )

(11 143 )

(11 143 )

(5 317 )

(5 317 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(40 870 )

(40 870 )

(48 054 )

(48 054 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

—

—

SREDSTVA IN REZERVE

SREDSTVA IN REZERVE

Prispevek članic

Prispevek članic

—

—

Skupni presežek

Skupni presežek

—

—

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

—

—

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

| v tisočih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2019 | 2018 |
| PRIHODKI | | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | | | |
| Prihodki iz donacij | | 48 343 | 33 682 |
| Izterjava odhodkov | | 68 | — |
| | | 48 410 | 33 682 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | | | |
| Finančni prihodki | | (2) | 1 |
| | | (2) | 1 |
| Prihodki skupaj | | 48 408 | 33 683 |
| ODHODKI | | | |
| Odhodki iz poslovanja | | (47 620 ) | (32 825 ) |
| Drugi odhodki | | (789) | (858) |
| Odhodki skupaj | | (48 408 ) | (33 683 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | — | — |

v tisočih EUR

Pojasnilo

2019

2018

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz donacij

Prihodki iz donacij

48 343

48 343

33 682

33 682

Izterjava odhodkov

Izterjava odhodkov

68

68

—

—

48 410

48 410

33 682

33 682

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Finančni prihodki

Finančni prihodki

(2)

(2)

1

1

(2)

(2)

1

1

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

48 408

48 408

33 683

33 683

ODHODKI

ODHODKI

Odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja

(47 620 )

(47 620 )

(32 825 )

(32 825 )

Drugi odhodki

Drugi odhodki

(789)

(789)

(858)

(858)

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(48 408 )

(48 408 )

(33 683 )

(33 683 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

—

—

—

—

IZKAZ DENARNIH TOKOV

IZKAZ DENARNIH TOKOV

| v tisočih EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | 11 405 | (24 839 ) |
| (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov | (715) | (261) |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | (13 010 ) | (1 982 ) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | (908) | 202 |
| Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev | 6 734 | 863 |
| ČISTI DENARNI TOK | 3 506 | (26 017 ) |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | 3 506 | (26 017 ) |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 13 926 | 39 943 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 17 432 | 13 926 |

v tisočih EUR

2019

2018

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

11 405

11 405

(24 839 )

(24 839 )

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

(715)

(715)

(261)

(261)

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

(13 010 )

(13 010 )

(1 982 )

(1 982 )

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

(908)

(908)

202

202

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

6 734

6 734

863

863

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

3 506

3 506

(26 017 )

(26 017 )

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

3 506

3 506

(26 017 )

(26 017 )

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

13 926

13 926

39 943

39 943

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

17 432

17 432

13 926

13 926

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2019 (10)

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2019

10

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO

Splošno ozadje skrbniških skladov EU

Splošno ozadje skrbniških skladov EU

V skladu s členoma 234 in 235 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) (11), in členom 35 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za ERS) (12), lahko Komisija ustanavlja skrbniške sklade Unije za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: skrbniški skladi Unije). Skrbniški skladi Unije se ustanovijo na podlagi sporazuma, sklenjenega z drugimi donatorji za ukrepe v izrednih razmerah in po njih, ki so potrebni za odziv na krizo, ali za tematske ukrepe.

11

12

Skrbniške sklade Unije s sklepom ustanovi Evropska komisija po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom ali po njuni odobritvi. Ta sklep vključuje sporazum o ustanovitvi z drugimi donatorji.

Skrbniški skladi Unije se ustanovijo in uporabljajo le pod naslednjimi pogoji:

| — | obstaja dodana vrednost intervencije Unije: cilji skrbniških skladov Unije se lahko zlasti zaradi njihovega obsega ali morebitnih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije kot na nacionalni ravni, uporaba obstoječih finančnih instrumentov pa ne bi zadostovala za doseganje ciljev politike Unije, |
| --- | --- |

—

obstaja dodana vrednost intervencije Unije: cilji skrbniških skladov Unije se lahko zlasti zaradi njihovega obsega ali morebitnih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije kot na nacionalni ravni, uporaba obstoječih finančnih instrumentov pa ne bi zadostovala za doseganje ciljev politike Unije,

| — | skrbniški skladi Unije prinašajo jasno politično prepoznavnost za Unijo in upravljalne prednosti ter boljši nadzor Unije nad tveganji in izplačili prispevkov Unije in prispevkov drugih donatorjev, |
| --- | --- |

—

skrbniški skladi Unije prinašajo jasno politično prepoznavnost za Unijo in upravljalne prednosti ter boljši nadzor Unije nad tveganji in izplačili prispevkov Unije in prispevkov drugih donatorjev,

| — | skrbniški skladi Unije ne podvajajo drugih obstoječih načinov financiranja ali podobnih instrumentov, ne da bi prinašali kakršno koli dodatno vrednost, |
| --- | --- |

—

skrbniški skladi Unije ne podvajajo drugih obstoječih načinov financiranja ali podobnih instrumentov, ne da bi prinašali kakršno koli dodatno vrednost,

| — | cilji skrbniških skladov Unije so usklajeni s cilji instrumenta Unije ali proračunske postavke, iz katerega oziroma katere se financirajo. |
| --- | --- |

—

cilji skrbniških skladov Unije so usklajeni s cilji instrumenta Unije ali proračunske postavke, iz katerega oziroma katere se financirajo.

Za vsak skrbniški sklad Unije se za zagotovitev poštenega zastopstva donatorjev ter za odločanje o uporabi sredstev ustanovi upravni odbor, ki mu predseduje Komisija. Odbor vključuje predstavnika vsake države članice, ki ne prispeva, kot opazovalca. Pravila za sestavo odbora in njegova notranja pravila se določijo v sporazumu o ustanovitvi skrbniškega sklada Unije.

Skrbniški skladi Unije se ustanovijo za omejeno obdobje, kakor je določeno v sporazumu o njihovi ustanovitvi. To obdobje se lahko podaljša na zahtevo odbora skrbniškega sklada Unije in po tem, ko Komisija predloži poročilo, ki utemeljuje podaljšanje. Evropski parlament in/ali Svet lahko od Komisije zahtevata, da opusti odobritve za določen skrbniški sklad ali pa revidira njegov akt o ustanovitvi, da se skrbniški sklad likvidira.

Računovodja Komisije deluje kot računovodja skrbniškega sklada Unije. Odgovoren je za določitev računovodskih postopkov in kontnega okvira, ki so skupni za vse skrbniške sklade Unije. Notranji revizor Komisije, urad OLAF in Računsko sodišče imajo v zvezi s skrbniškimi skladi Unije enaka pooblastila kakor v zvezi z drugimi ukrepi, ki jih izvaja Komisija. Vsako leto se opravi neodvisna zunanja revizija skrbniških skladov Unije.

Sedanji skrbniški skladi EU

Sedanji skrbniški skladi EU

Komisija je doslej ustanovila štiri skrbniške sklade EU:

| — | skrbniški sklad EU Bêkou, namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014, |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU Bêkou, namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014,

skrbniški sklad EU Bêkou

| — | skrbniški sklad EU Madad, regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU Madad, regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014,

skrbniški sklad EU Madad

| — | skrbniški sklad EU za Afriko, nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU za Afriko, nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015,

skrbniški sklad EU za Afriko

| — | skrbniški sklad EU za Kolumbijo, ki je sklad za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnji obnovi in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016. |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU za Kolumbijo, ki je sklad za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnji obnovi in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016.

skrbniški sklad EU za Kolumbijo

Skrbniški sklad EU za Afriko

Skrbniški sklad EU za Afriko

Nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki (v nadaljnjem besedilu: skrbniški sklad EU za Afriko) je začel delovati 12. novembra 2015 med vrhom v Valletti na temo migracij. Glavni cilji tega skrbniškega sklada so podpirati vse vidike stabilnosti, prispevati k boljšemu upravljanju migracij ter odpraviti temeljne vzroke destabilizacije, prisilnega razseljevanja in nedovoljenih migracij, zlasti s spodbujanjem odpornosti, gospodarskih priložnosti, enakih možnosti, varnosti in razvoja ter bojem proti kršitvam človekovih pravic.

Skrbniški sklad deluje na treh glavnih geografskih območjih, in sicer na območjih Sahela in Čadskega jezera, Afriškega roga in severne Afrike. Države, ki mejijo na upravičene države, lahko imajo v posameznih primerih koristi od projektov skrbniškega sklada. Skrbniški sklad je ustanovljen za omejeno obdobje, in sicer do 31. decembra 2020, za zagotovitev kratko- in srednjeročnega odziva na izzive v regijah. Skrbniški sklad se upravlja iz Bruslja.

Upravni in operativni odbor skrbniškega sklada EU za Afriko sestavljajo predstavniki donatorjev in Komisije ter predstavniki držav članic EU, ki ne prispevajo, organov držav upravičenk in regionalnih organizacij kot opazovalci.

Upravni odbor določi in pregleda strategijo skrbniškega sklada EU. Zaseda najmanj enkrat na leto.

Operativni odbor prouči, odobri in nadzira izvajanje ukrepov, ki se financirajo iz sklada. Poleg tega odobri zaključni račun in letna poročila o dejavnostih, ki se financirajo iz skrbniškega sklada.

Zaključni račun skrbniškega sklada EU za Afriko

Zaključni račun skrbniškega sklada EU za Afriko

V skladu s členom 7 Sporazuma o ustanovitvi nujnega skrbniškega sklada Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki ter njegovih notranjih pravil (sporazum o ustanovitvi) je zaključni račun sestavljen iz dveh delov: (1) letnega finančnega poročila, za katerega je odgovoren upravitelj skrbniškega sklada EU, in (2) letnih računovodskih izkazov, ki jih pripravi računovodja Komisije, ki je na podlagi istega člena tudi računovodja skrbniškega sklada.

V skladu s členom 8 sporazuma o ustanovitvi se računovodski izkazi pripravijo skladno z računovodskimi pravili, ki jih sprejme računovodja Komisije (računovodska pravila EU) in ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor.

Revizijo zaključnega računa izvede neodvisni zunanji revizor, končni zaključni račun pa upravitelj skrbniškega sklada EU in računovodja predložita operativnemu odboru v odobritev (člen 8.3.4(c)).

Glavni dosežki v letu

Glavni dosežki v letu

Leta 2019 se je nujni skrbniški sklad EU za Afriko dodatno izkazal kot hitro in učinkovito orodje za izvajanje. Spodbudil je politični dialog z afriškimi partnerskimi državami, uporabil inovativne pristope in zagotovil oprijemljive rezultate v vseh treh regijah skrbniškega sklada EU (območja Sahela in Čadskega jezera, Afriškega roga in severne Afrike), in sicer z združevanjem financiranja in strokovnega znanja številnih zainteresiranih strani.

Skrbniški sklad EU je dodatno utrdil svoje dosežke v okviru partnerstev z razvojnimi agencijami držav članic EU, organizacijami ZN, nevladnimi organizacijami in partnerskimi državami, pri čemer so operativni odbori odobrili še 36 programov in 16 dopolnilnih programov za vse tri regije v skupnem znesku 851 milijonov EUR (13). To pomeni, da je bilo odobrenih skupaj 223 programov, skupni proračun zanje pa je znašal 4,4 milijarde EUR. Leta 2019 so bile z izvajalskimi partnerji podpisane nove pogodbe v vrednosti 951 milijonov EUR, s čimer se je skupni znesek podpisanih pogodb povečal na 3,4 milijarde EUR. Do konca leta 2019 so plačila dosegla približno 2 milijardi EUR.

13

Skrbniški sklad EU si je leta 2019 še naprej prizadeval doseči dvojni cilj spodbujanja stabilnosti in odpravljanja temeljnih vzrokov prisilnega razseljevanja in nedovoljenih migracij na območjih Sahela in Čadskega jezera, Afriškega roga ter severne Afrike. Skrbniški sklad EU je še naprej uporabljal uravnotežen pristop pri obravnavanju izzivov nedovoljenih migracij, pri čemer se je osredotočil na področja skupnega interesa EU in Afrike. Ta vključujejo boj proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi ter podporo prostovoljnemu vračanju in trajnemu ponovnemu vključevanju migrantov v državo izvora.

V preteklem letu je bila skrbniškemu skladu EU obljubljena dodatna finančna pomoč v višini 486,6 milijona EUR, vključno s 101 milijonom EUR od držav članic EU in drugih donatorjev. Skupna sredstva, ki so bila 31. decembra 2019 obljubljena skrbniškemu skladu EU, so tako znašala skoraj 4,7 milijarde EUR, od tega pa so 590 milijonov EUR obljubile države članice EU in drugi donatorji (Norveška in Švica).

Skrbniški sklad EU je še naprej deloval v trdnem partnerstvu s številnimi izvajalskimi partnerji (agencijami iz držav članic, organizacijami ZN in mednarodnimi organizacijami, lokalnimi in mednarodnimi nevladnimi organizacijami), podobno kot leta 2018.

Skrbniški sklad EU je začel tudi izvajati priporočila, ki jih je Evropsko računsko sodišče oblikovalo v posebnem poročilu, objavljenem konec leta 2018. Komisija je zlasti okrepila pristop skrbniškega sklada EU, ki temelji na preglednosti in dokazih, predvsem tako, da je sprejela okvir za oceno tveganja in pregledala operativne okvire treh regij, ki so bili prvotno sprejeti leta 2016.

Skozi vse leto so bili v poročilih o sistemu spremljanja in učenja za območja Sahela in Čadskega jezera ter Afriškega roga prikazani oprijemljivi rezultati, ki jih je skrbniški sklad EU dosegel na različnih področjih dela. Severna Afrika je vzpostavila svoj okvir za spremljanje in učenje, da bi usmerjala ukrepe skrbniškega sklada EU v regiji in zagotovila odgovornost. Njeno prvo poročilo, objavljeno septembra 2019, je zdaj na voljo na spletišču skrbniškega sklada EU, skupaj s poročili o sistemu spremljanja in učenja drugih dveh regij.

Vmesna ocena skrbniškega sklada EU je med letom dobro napredovala. Ocenjevalna ekipa je izbrala približno 50 programov za pregled in v treh regijah obiskala štiri države (Senegal, Niger, Etiopijo in Maroko), od nacionalnih svetovalcev pa je pričakovala, da bodo obiskali in zbrali informacije o projektih v Somaliji in Libiji. Končno poročilo o vmesni oceni bo predvidoma predloženo aprila 2020.

Kljub nadaljnji nestabilnosti sta se s povečanjem obveščanja izboljšali odgovornost in preglednost. To je bilo doseženo z rednim posodabljanjem spletišča skrbniškega sklada EU, objavami na družbenih medijih in organiziranjem informativnih dogodkov, na primer dveh fotografskih razstav.

Na območju Sahela in Čadskega jezera so se še naprej spoprijemali s humanitarnimi, razvojnimi, okoljskimi in varnostnimi izzivi, zlasti pa s poslabšanimi razmerami v Maliju in Burkini Faso. V tem okviru je skrbniški sklad EU odobril nove programe v skupni vrednosti 302,1 milijona EUR, s čimer je prispeval k prizadevanjem za stabilizacijo v regiji, kar bo okrepilo humanitarno-razvojno-mirovno povezavo. Več kot 70 % odobrenih sredstev bo prispevalo h krepitvi odpornosti ter izboljšanju upravljanja in varnosti v regiji. Več kot 20 % bo dodatno prispevalo k pobudi skrbniškega sklada EU in IOM ter mehanizmu za nujen tranzit, ki bo do konca leta 2020 podpiral najbolj ranljive migrante in begunce. Preostali del sredstev bo prispeval k spodbujanju zelenega zaposlovanja in podjetništva.

Kljub pozitivnemu političnemu razvoju, kot je približevanje med Etiopijo in Eritrejo, in oblikovanju prehodne civilne vlade v Sudanu se območje Afriškega roga še vedno spoprijema s številnimi izzivi (političnimi, okoljskimi, gospodarskimi itd.). Življenjske razmere še vedno vzbujajo skrb, trajne rešitve za begunce in razseljene osebe pa ostajajo pomembna prednostna naloga. Skrbniški sklad EU je za obravnavanje teh izzivov odobril nove programe v skupni vrednosti 324,4 milijona EUR, s čimer bo zagotovljena nadaljnja podpora najbolj ranljivim skupinam prebivalstva, vključno z begunci in notranje razseljenimi osebami. S temi programi se bo spodbujala politična in gospodarska stabilnost ter izboljšalo upravljanje migracij. Skrbniški sklad EU je odobril pet novih programov, ki zagotavljajo dodatno podporo izvajanju globalnega dogovora o beguncih v regiji.

Območje severne Afrike se je spoprijemalo z izzivi, ki zahtevajo celovit odziv EU, da bi rešili življenja, zaščitili najranljivejše, podprli gostiteljske skupnosti in zagotovili možnosti za varno mobilnost. Zato je sklad EUTF leta 2019 odobril nove ukrepe, vključno z dopolnilnimi programi v skupni vrednosti 224,8 milijona EUR. Štirje od teh programov bodo Libiji zagotovili nadaljnjo podporo pri:

| (i) | okrepitvi dejavnosti za zaščito; |
| --- | --- |

(i)

okrepitvi dejavnosti za zaščito;

| (ii) | nadaljnjem izboljšanju socialne infrastrukture; |
| --- | --- |

(ii)

nadaljnjem izboljšanju socialne infrastrukture;

| (iii) | nadgrajevanju dejavnosti za stabilizacijo skupnosti; |
| --- | --- |

(iii)

nadgrajevanju dejavnosti za stabilizacijo skupnosti;

| (iv) | krepitvi odpornosti lokalnega prebivalstva in migrantov; |
| --- | --- |

(iv)

krepitvi odpornosti lokalnega prebivalstva in migrantov;

| (v) | spodbujanju prostovoljnega humanitarnega vračanja migrantov, ki so obtičali na poti. S programom znatne proračunske podpore se bo Maroko podprl pri upravljanju svojih meja in boju proti tihotapljenju migrantov. |
| --- | --- |

(v)

spodbujanju prostovoljnega humanitarnega vračanja migrantov, ki so obtičali na poti. S programom znatne proračunske podpore se bo Maroko podprl pri upravljanju svojih meja in boju proti tihotapljenju migrantov.

Poleg tega bodo štirje regionalni programi pomagali okrepiti odpornost ljudi v stiski, podpirati pravice beguncev in prosilcev za azil, spodbujati naložbe diaspore v državah izvora in nadalje spodbujati mobilnost delovne sile, da bi se pospešile zakonite migracije. Odobren je bil tudi dopolnilni program sklada za tehnično sodelovanje.

V bilanci stanja je povečanje dejavnosti skrbniškega sklada, in sicer podpis 188 novih pogodb, najbolj vidno pri predhodnem financiranju, ki se je zaradi predplačil, izplačanih iz teh novih pogodb, povečalo za 157 912 000 EUR. V izkazu finančnega uspeha so imele nove dejavnosti največji vpliv na odhodke iz poslovanja, ki so se povečali za 201 322 000 EUR. Hkrati so se močno povečali prihodki iz donacij (povečanje za 206 775 000 EUR v primerjavi z letom 2018), da bi se podprlo povečanje odhodkov.

BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

| v tisočih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Predhodno financiranje | | 48 539 | 34 144 |
| | | 48 539 | 34 144 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Predhodno financiranje | | 418 569 | 273 214 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | | 18 471 | 16 656 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | | 26 915 | 146 864 |
| | | 463 955 | 436 734 |
| SREDSTVA SKUPAJ | | 512 495 | 470 878 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Finančne obveznosti | | (384 411 ) | (369 999 ) |
| | | (384 411 ) | (369 999 ) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Obveznosti iz poslovanja | | (25 969 ) | (12 733 ) |
| Pasivne časovne razmejitve | | (102 114 ) | (88 146 ) |
| | | (128 083 ) | (100 879 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | | (512 495 ) | (470 878 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | — | — |
| SREDSTVA IN REZERVE | | | |
| Prispevek članic | | — | — |
| Skupni presežek | | — | — |
| Poslovni izid za zadevno leto | | — | — |
| ČISTA SREDSTVA | | — | — |

v tisočih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2019

31. 12. 2018

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

48 539

48 539

34 144

34 144

48 539

48 539

34 144

34 144

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

418 569

418 569

273 214

273 214

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

18 471

18 471

16 656

16 656

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

26 915

26 915

146 864

146 864

463 955

463 955

436 734

436 734

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

512 495

512 495

470 878

470 878

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

(384 411 )

(384 411 )

(369 999 )

(369 999 )

(384 411 )

(384 411 )

(369 999 )

(369 999 )

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(25 969 )

(25 969 )

(12 733 )

(12 733 )

Pasivne časovne razmejitve

Pasivne časovne razmejitve

(102 114 )

(102 114 )

(88 146 )

(88 146 )

(128 083 )

(128 083 )

(100 879 )

(100 879 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(512 495 )

(512 495 )

(470 878 )

(470 878 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

—

—

SREDSTVA IN REZERVE

SREDSTVA IN REZERVE

Prispevek članic

Prispevek članic

—

—

Skupni presežek

Skupni presežek

—

—

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

—

—

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

| v tisočih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2019 | 2018 |
| PRIHODKI | | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | | | |
| Izterjava odhodkov | | 467 | — |
| Prihodki iz donacij | | 774 090 | 576 802 |
| | | 774 557 | 576 802 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | | | |
| Finančni prihodki | | (7) | 2 |
| Drugi prihodki iz menjalnih poslov | | 1 855 | 5 |
| | | 1 848 | 6 |
| Prihodki skupaj | | 776 405 | 576 808 |
| ODHODKI | | | |
| Odhodki iz poslovanja | | (755 904 ) | (561 761 ) |
| Stroški financiranja | | (9) | — |
| Drugi odhodki | | (20 492 ) | (15 047 ) |
| Odhodki skupaj | | (776 405 ) | (576 808 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | — | — |

v tisočih EUR

Pojasnilo

2019

2018

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Izterjava odhodkov

Izterjava odhodkov

467

467

—

Prihodki iz donacij

Prihodki iz donacij

774 090

774 090

576 802

576 802

774 557

774 557

576 802

576 802

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Finančni prihodki

Finančni prihodki

(7)

(7)

2

2

Drugi prihodki iz menjalnih poslov

Drugi prihodki iz menjalnih poslov

1 855

1 855

5

5

1 848

1 848

6

6

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

776 405

776 405

576 808

576 808

ODHODKI

ODHODKI

Odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja

(755 904 )

(755 904 )

(561 761 )

(561 761 )

Stroški financiranja

Stroški financiranja

(9)

(9)

—

Drugi odhodki

Drugi odhodki

(20 492 )

(20 492 )

(15 047 )

(15 047 )

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(776 405 )

(776 405 )

(576 808 )

(576 808 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

—

—

—

—

IZKAZ DENARNIH TOKOV

IZKAZ DENARNIH TOKOV

| v tisočih EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — |
| Poslovanje | | |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | (159 750 ) | (57 110 ) |
| (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov | (1 815 ) | (13 636 ) |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | 14 412 | (26 713 ) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | 13 236 | 12 207 |
| Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev | 13 968 | 69 546 |
| ČISTI DENARNI TOK | (119 949 ) | (15 706 ) |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | (119 949 ) | (15 706 ) |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 146 864 | 162 571 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 26 915 | 146 864 |

v tisočih EUR

2019

2018

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

Poslovanje

Poslovanje

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(159 750 )

(159 750 )

(57 110 )

(57 110 )

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

(1 815 )

(1 815 )

(13 636 )

(13 636 )

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

14 412

14 412

(26 713 )

(26 713 )

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

13 236

13 236

12 207

12 207

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

13 968

13 968

69 546

69 546

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

(119 949 )

(119 949 )

(15 706 )

(15 706 )

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

(119 949 )

(119 949 )

(15 706 )

(15 706 )

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

146 864

146 864

162 571

162 571

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

26 915

26 915

146 864

146 864

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU (14)

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU

14

KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA

KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | |
| Finančna sredstva | 36 | — |
| Predhodno financiranje | 962 | 924 |
| | 998 | 924 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | |
| Predhodno financiranje | 1 725 | 1 751 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 143 | 156 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 1 223 | 548 |
| | 3 092 | 2 455 |
| SREDSTVA SKUPAJ | 4 090 | 3 379 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | |
| Finančne obveznosti | (167) | (229) |
| | (167) | (229) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | |
| Obveznosti iz poslovanja | (542) | (255) |
| Pasivne časovne razmejitve | (1 432 ) | (1 374 ) |
| | (1 974 ) | (1 629 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | (2 141 ) | (1 857 ) |
| ČISTA SREDSTVA | 1 948 | 1 521 |
| SREDSTVA IN REZERVE | | |
| Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost | (2) | — |
| Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS | 54 809 | 50 423 |
| Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej | 2 252 | 2 252 |
| Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | (51 155 ) | (47 037 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | (3 956 ) | (4 118 ) |
| ČISTA SREDSTVA | 1 948 | 1 521 |

v milijonih EUR

31. 12. 2019

31. 12. 2018

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Finančna sredstva

Finančna sredstva

36

36

—

—

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

962

962

924

924

998

998

924

924

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

1 725

1 725

1 751

1 751

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

143

143

156

156

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

1 223

1 223

548

548

3 092

3 092

2 455

2 455

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

4 090

4 090

3 379

3 379

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

(167)

(167)

(229)

(229)

(167)

(167)

(229)

(229)

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(542)

(542)

(255)

(255)

Pasivne časovne razmejitve

Pasivne časovne razmejitve

(1 432 )

(1 432 )

(1 374 )

(1 374 )

(1 974 )

(1 974 )

(1 629 )

(1 629 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(2 141 )

(2 141 )

(1 857 )

(1 857 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

1 948

1 948

1 521

1 521

SREDSTVA IN REZERVE

SREDSTVA IN REZERVE

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

(2)

(2)

—

—

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

54 809

54 809

50 423

50 423

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

2 252

2 252

2 252

2 252

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

(51 155 )

(51 155 )

(47 037 )

(47 037 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(3 956 )

(3 956 )

(4 118 )

(4 118 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

1 948

1 948

1 521

1 521

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| PRIHODKI | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | | |
| Dejavnosti izterjave | 28 | 4 |
| Prihodki iz donacij skrbniškim skladom | 287 | 303 |
| | 316 | 307 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | | |
| Finančni prihodki | 7 | 10 |
| Drugi prihodki | 41 | 46 |
| | 48 | 57 |
| Prihodki skupaj | 364 | 364 |
| ODHODKI | | |
| Instrumenti pomoči | (3 220 ) | (3 747 ) |
| Odhodki, ki so jih izvedli skrbniški skladi | (804) | (595) |
| Odhodki za sofinanciranje | (14) | 17 |
| Stroški financiranja | (1) | 7 |
| Drugi odhodki | (282) | (164) |
| Odhodki skupaj | (4 320 ) | (4 482 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | (3 956 ) | (4 118 ) |

v milijonih EUR

2019

2018

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Dejavnosti izterjave

Dejavnosti izterjave

28

28

4

4

Prihodki iz donacij skrbniškim skladom

Prihodki iz donacij skrbniškim skladom

287

287

303

303

316

316

307

307

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Finančni prihodki

Finančni prihodki

7

7

10

10

Drugi prihodki

Drugi prihodki

41

41

46

46

48

48

57

57

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

364

364

364

364

ODHODKI

ODHODKI

Instrumenti pomoči

Instrumenti pomoči

(3 220 )

(3 220 )

(3 747 )

(3 747 )

Odhodki, ki so jih izvedli skrbniški skladi

Odhodki, ki so jih izvedli skrbniški skladi

(804)

(804)

(595)

(595)

Odhodki za sofinanciranje

Odhodki za sofinanciranje

(14)

(14)

17

17

Stroški financiranja

Stroški financiranja

(1)

(1)

7

7

Drugi odhodki

Drugi odhodki

(282)

(282)

(164)

(164)

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(4 320 )

(4 320 )

(4 482 )

(4 482 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

(3 956 )

(3 956 )

(4 118 )

(4 118 )

KONSOLIDIRANI IZKAZ DENARNIH TOKOV

KONSOLIDIRANI IZKAZ DENARNIH TOKOV

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Poslovni izid za zadevno leto | (3 956 ) | (4 118 ) |
| Poslovanje | | |
| Povečanje kapitala – prispevki | 4 385 | 4 250 |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | (12) | (317) |
| (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov | 13 | (60) |
| Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij | — | (4) |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | (62) | (63) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | 288 | (309) |
| Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev | 58 | 618 |
| Drugo gibanje nedenarnih sredstev | (2) | — |
| Naložbene dejavnosti | | |
| (Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | (36) | — |
| ČISTI DENARNI TOK | 676 | (2) |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | 676 | (2) |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 548 | 550 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 1 223 | 548 |

v milijonih EUR

2019

2018

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(3 956 )

(3 956 )

(4 118 )

(4 118 )

Poslovanje

Poslovanje

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

4 385

4 385

4 250

4 250

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(12)

(12)

(317)

(317)

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

13

13

(60)

(60)

Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij

Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij

—

—

(4)

(4)

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

(62)

(62)

(63)

(63)

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

288

288

(309)

(309)

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

58

58

618

618

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

(2)

(2)

—

—

Naložbene dejavnosti

Naložbene dejavnosti

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

(36)

(36)

—

—

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

676

676

(2)

(2)

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

676

676

(2)

(2)

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

548

548

550

550

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

1 223

1 223

548

548

KONSOLIDIRANI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

KONSOLIDIRANI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C)=(A)–(B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost
  (F) | Čista sredstva skupaj
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2017 | 73 264 | 27 090 | 46 173 | (47 037 ) | 2 252 | — | 1 389 |
| Povečanje kapitala – prispevki | | (4 250 ) | 4 250 | — | — | | 4 250 |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — | — | (4 118 ) | — | | (4 118 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2018 | 73 264 | 22 840 | 50 423 | (51 155 ) | 2 252 | — | 1 521 |
| Gibanje poštene vrednosti | | | | | | (2) | (2) |
| Povečanje kapitala – prispevki | | (4 385 ) | 4 385 | | | | 4 385 |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (3 956 ) | | | (3 956 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2019 | 73 264 | 18 455 | 54 809 | (55 111 ) | 2 252 | (2) | 1 948 |

v milijonih EUR

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C)=(A)–(B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

(F)

Čista sredstva skupaj

(C)+(D)+(E)+(F)

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

73 264

73 264

27 090

27 090

46 173

46 173

(47 037 )

(47 037 )

2 252

2 252

—

—

1 389

1 389

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

(4 250 )

(4 250 )

4 250

4 250

—

—

4 250

4 250

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

—

—

—

—

(4 118 )

(4 118 )

—

—

(4 118 )

(4 118 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

73 264

73 264

22 840

22 840

50 423

50 423

(51 155 )

(51 155 )

2 252

2 252

—

—

1 521

1 521

Gibanje poštene vrednosti

Gibanje poštene vrednosti

(2)

(2)

(2)

(2)

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

(4 385 )

(4 385 )

4 385

4 385

4 385

4 385

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(3 956 )

(3 956 )

(3 956 )

(3 956 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

73 264

73 264

18 455

18 455

54 809

54 809

(55 111 )

(55 111 )

2 252

2 252

(2)

(2)

1 948

1 948

POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU

POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU

UVODNO POJASNILO

UVODNO POJASNILO

1.   Prejšnji ERS

Prejšnji ERS

Ker se je 6. ERS zaključil leta 2006, 7. ERS pa leta 2008, zaključni račun ne vključuje več razpredelnic o izvrševanju za navedena ERS. Izvrševanje prerazporejenih sredstev je vključeno v 9. ERS.

Zaradi preglednejše predstavitve računovodskih izkazov za leto 2019 so v razpredelnicah enako kakor prejšnja leta znotraj 8. ERS sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Loméjskih konvencij, in sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Sporazuma iz Cotonouja, prikazana ločeno.

V skladu s členom 1(2)(b) Notranjega sporazuma za 9. ERS so bili sredstva in sproščene obveznosti prejšnjih ERS prerazporejeni v 9. ERS ter so se v obdobju 9. ERS odobrili kot sredstva 9. ERS.

Komisija je leta 2019 uspešno končala poseben postopek za zaključek preostalih projektov v okviru 8. ERS. Skupaj s tem zaključnim računom za leto 2019 je na voljo končno poročilo o finančnem izvajanju 8. ERS. Komisija namerava nadaljevati ta prizadevanja, tako da bo konec leta 2020 zaprla 9. ERS.

2.   11. ERS

11. ERS

Sporazum o partnerstvu AKP-ES, ki so ga 23. junija 2000 v Cotonouju podpisale države članice Evropske skupnosti ter afriške, karibske in pacifiške države (države AKP), je začel veljati 1. aprila 2003. Sporazum iz Cotonouja je bil spremenjen dvakrat, in sicer prvič s sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005, drugič pa s sporazumom, podpisanim v Ouagadougouju 22. junija 2010.

Sklep Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj (ČDO) Evropski skupnosti (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav) (1) je začel veljati 2. decembra 2001. Ta sklep je bil spremenjen 19. marca 2007 (Sklep 2007/249/ES) (2).

1

2

Notranji sporazum o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s spremenjenim Sporazumom iz Cotonouja, ki so ga sprejeli predstavniki vlad držav članic Evropske skupnosti avgusta 2013, je začel veljati marca 2015.

V skladu s Sporazumom iz Cotonouja se tretje obdobje (2014–2020) pomoči Skupnosti državam AKP in ČDO financira iz 11. ERS s sredstvi v višini 30 506 milijonov EUR, od katerih je:

| — | 29 089 milijonov EUR dodeljenih državam AKP v skladu s členom 1(2)(a) in členom 2(d) Notranjega sporazuma, 27 955 milijonov EUR od tega zneska upravlja Evropska komisija, |
| --- | --- |

—

29 089 milijonov EUR dodeljenih državam AKP v skladu s členom 1(2)(a) in členom 2(d) Notranjega sporazuma, 27 955 milijonov EUR od tega zneska upravlja Evropska komisija,

| — | 364,5 milijona EUR dodeljenih ČDO v skladu s členom 1(2)(a) in členom 3(1) Notranjega sporazuma, 359,5 milijona EUR od tega zneska upravlja Evropska komisija, |
| --- | --- |

—

364,5 milijona EUR dodeljenih ČDO v skladu s členom 1(2)(a) in členom 3(1) Notranjega sporazuma, 359,5 milijona EUR od tega zneska upravlja Evropska komisija,

| — | 1 052,5 milijona EUR pa je dodeljenih Komisiji za financiranje stroškov, nastalih pri načrtovanju programov za sredstva 11. ERS in njihovem izvrševanju v skladu s členom 1(2)(a) Notranjega sporazuma. |
| --- | --- |

—

1 052,5 milijona EUR pa je dodeljenih Komisiji za financiranje stroškov, nastalih pri načrtovanju programov za sredstva 11. ERS in njihovem izvrševanju v skladu s členom 1(2)(a) Notranjega sporazuma.

Preostala sredstva iz rezerve za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2019

Preostala sredstva iz rezerve za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2019

Zneski sproščenih sredstev iz projektov v okviru 9. in prejšnjih ERS se prerazporedijo v rezervo 10. ERS za uspešnost, razen sredstev Stabex.

Sproščena sredstva iz projektov v okviru 10. ERS se prerazporedijo v rezervo 11. ERS za uspešnost.

V letu 2019 so bila vsa sproščena sredstva iz prejšnjih ERS prerazporejena v ustrezne rezerve.

V skladu s členom 1(4) Notranjega sporazuma o 11. ERS in Sklepom Sveta (EU) 2019/640 (3) je bil znesek sproščenih sredstev iz 10. ERS prerazporejen z namenom dopolnitve sredstev za mirovno pomoč za Afriko za obdobje 2019–2020 do največ 445 860 000 EUR, od katerih je bilo 14 860 000 EUR prerazporejenih za kritje odhodkov.

3

| V milijonih EUR |
| --- |
| Skupna razpoložljiva sredstva iz rezerve za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2019 | |
| Rezerva, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, iz sproščenih sredstev v okviru 8. in 9. ERS | 197,3 |
| Rezerva, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, iz sproščenih sredstev v okviru 10. ERS | 142,6 |
| Skupna razpoložljiva sredstva iz rezerve za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2019 | 339,9 |

V milijonih EUR

Skupna razpoložljiva sredstva iz rezerve za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2019

Rezerva, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, iz sproščenih sredstev v okviru 8. in 9. ERS

197,3

Rezerva, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, iz sproščenih sredstev v okviru 10. ERS

142,6

Skupna razpoložljiva sredstva iz rezerve za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2019

Skupna razpoložljiva sredstva iz rezerve za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2019

339,9

339,9

V zvezi s sofinanciranjem ERS v okviru 10. in 11. ERS so bili podpisani sporazumi o prerazporeditvi za sofinanciranje s strani držav članic in dane so bile na voljo odobritve za prevzem obveznosti v skupnem znesku 275,2 milijona EUR. Odobritve plačil so bile dane na voljo za unovčene zneske v skupni višini 258,4 milijona EUR.

Stanje odobritev za sofinanciranje na dan 31. 12. 2019 je prikazano v spodnji razpredelnici:

| V milijonih EUR |
| --- |
| | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Sofinanciranje – sredstva A | 230,8 | 214,4 |
| Sofinanciranje – projekti znotraj držav AKP | 36,2 | 36,2 |
| Sofinanciranje – upravni odhodki | 8,3 | 7,8 |
| | 275,2 | 258,4 |

V milijonih EUR

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Sofinanciranje – sredstva A

230,8

214,4

Sofinanciranje – projekti znotraj držav AKP

36,2

36,2

Sofinanciranje – upravni odhodki

8,3

7,8

275,2

275,2

258,4

258,4

Razpredelnice v nadaljevanju, ki prikazujejo odločene, dodeljene in plačane zneske, navajajo neto podatke.

neto podatke

Razpredelnice, ki prikazujejo stanje po instrumentih, so priložene.

Razpredelnica 1.1

Razpredelnica 1.1

8. ERS

8. ERS

RAZVOJ ODOBRITEV: 31. december 2019

RAZVOJ ODOBRITEV: 31. december 2019

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | INSTRUMENT | ZAČETNA ODOBRITEV | POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2018 | POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2019 | Pojasnila | TRENUTNE ODOBRITVE |
| | Lomé | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | — | 47 | | | 47 |
| AKP | Strukturna prilagoditev | — | 18 | | | 18 |
| Okvirni programi skupaj | — | 29 | | | 29 |
| | VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP | — | 47 | | | 47 |
| | Lomé | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | 12 967 | (3 332 ) | (1) | (15) | 9 635 |
| AKP | Pomoč za begunce | 120 | (20) | | | 100 |
| Nujna pomoč (Lomé) | 140 | (4) | | | 136 |
| Močno zadolžene revne države (Lomé) | — | 1 060 | | | 1 060 |
| Subvencionirane obrestne mere | 370 | (301) | | | 69 |
| Rizični kapital | 1 000 | 12 | | | 1 012 |
| Stabex | 1 800 | (1 077 ) | | | 723 |
| Strukturna prilagoditev | 1 400 | 79 | — | | 1 479 |
| Sysmin | 575 | (474) | | | 101 |
| Okvirni programi skupaj | 7 562 | (2 640 ) | (1) | | 4 921 |
| Poraba prihodkov od obresti | — | 35 | | | 35 |
| Cotonou | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | — | 650 | | | 650 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | — | 417 | | | 417 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | — | 233 | | | 233 |
| Obresti in drugi prejemki | — | — | | | — |
| | VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP | 12 967 | (2 681 ) | (1) | (15) | 10 285 |
| | Lomé | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | — | 46 | | | 46 |
| ČDO | Subvencionirane obrestne mere | — | 1 | | | 1 |
| Rizični kapital | — | 6 | | | 6 |
| Stabex | — | 1 | | | 1 |
| Sysmin | — | 2 | | | 2 |
| Okvirni programi skupaj | — | 35 | | | 35 |
| | VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO | — | 46 | | | 46 |
| | 8. ERS SKUPAJ | 12 967 | (2 588 ) | (1) | (15) | 10 378 |

(v milijonih EUR)

INSTRUMENT

ZAČETNA ODOBRITEV

POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2018

POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2019

Pojasnila

TRENUTNE ODOBRITVE

Lomé

Lomé

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

—

47

47

47

47

AKP

Strukturna prilagoditev

—

18

18

Okvirni programi skupaj

—

29

29

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

—

47

47

47

47

Lomé

Lomé

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

12 967

12 967

(3 332 )

(3 332 )

(1)

(1)

(15)

15

9 635

9 635

AKP

Pomoč za begunce

120

(20)

100

Nujna pomoč (Lomé)

140

(4)

136

Močno zadolžene revne države (Lomé)

—

1 060

1 060

Subvencionirane obrestne mere

370

(301)

69

Rizični kapital

1 000

12

1 012

Stabex

1 800

(1 077 )

723

Strukturna prilagoditev

1 400

79

—

1 479

Sysmin

575

(474)

101

Okvirni programi skupaj

7 562

(2 640 )

(1)

4 921

Poraba prihodkov od obresti

—

35

35

Cotonou

Cotonou

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

—

650

650

650

650

Sredstva A – nacionalne dodelitve

—

417

417

Sredstva B – nacionalne dodelitve

—

233

233

Obresti in drugi prejemki

—

—

—

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

12 967

12 967

(2 681 )

(2 681 )

(1)

(1)

(15)

15

10 285

10 285

Lomé

Lomé

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

—

46

46

46

46

ČDO

Subvencionirane obrestne mere

—

1

1

Rizični kapital

—

6

6

Stabex

—

1

1

Sysmin

—

2

2

Okvirni programi skupaj

—

35

35

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

—

46

46

46

46

8. ERS SKUPAJ

8. ERS SKUPAJ

12 967

12 967

(2 588 )

(2 588 )

(1)

(1)

(15)

15

10 378

10 378

Razpredelnica 1.2

Razpredelnica 1.2

9. ERS

9. ERS

RAZVOJ ODOBRITEV: 31. december 2019

RAZVOJ ODOBRITEV: 31. december 2019

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | INSTRUMENT | ZAČETNA ODOBRITEV | POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2018 | POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2019 | Pojasnila | TRENUTNE ODOBRITVE |
| | Lomé | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | — | — | | | — |
| AKP | Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé | — | — | | | — |
| Cotonou | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | — | 50 | | | 50 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | — | 44 | | | 44 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | — | 6 | | | 6 |
| | VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP | — | 50 | | | 50 |
| | Lomé | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | — | 667 | — | (16) | 667 |
| AKP | Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé | — | 20 | | | 20 |
| Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé | — | 647 | — | (16) | 647 |
| Cotonou | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | 8 919 | 5 464 | (41) | (16) | 14 342 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 5 318 | 3 246 | (10) | (16) | 8 554 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 2 108 | (905) | — | (16) | 1 203 |
| CRP, CRK, parlamentarna skupščina | 164 | (10) | | | 154 |
| Stroški izvrševanja | 125 | 52 | (1) | (16) | 177 |
| Obresti in drugi prejemki | — | 63 | | | 63 |
| Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | 300 | 2 289 | (5) | (16) | 2 584 |
| Mirovna pomoč | — | 353 | | | 353 |
| Regionalne dodelitve | 904 | (145) | (11) | (16) | 749 |
| Posebna dodelitev za Demokratično republiko Kongo | — | 105 | | | 105 |
| Posebna dodelitev za Južni Sudan | — | 267 | | (18) | 267 |
| Posebna dodelitev za Sudan | — | 110 | | (17) | 110 |
| Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč | — | 39 | (15) | (19) | 24 |
| | VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP | 8 919 | 6 131 | (42) | (16)
   (19) | 15 009 |
| | Lomé | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | — | 3 | | | 3 |
| ČDO | Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé | — | — | | | — |
| Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé | — | 3 | | | 3 |
| Cotonou | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | — | 287 | (1) | (16) | 286 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | — | 237 | — | (16) | 236 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | — | 4 | | | 4 |
| Regionalne dodelitve | — | 45 | — | (16) | 45 |
| Študije/tehnična pomoč za ČDO | — | 1 | | | 1 |
| | VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO | — | 290 | (1) | (16) | 289 |
| | 9. ERS SKUPAJ | 8 919 | 6 471 | (42) | (16)
   (19) | 15 348 |

(v milijonih EUR)

INSTRUMENT

ZAČETNA ODOBRITEV

POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2018

POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2019

Pojasnila

TRENUTNE ODOBRITVE

Lomé

Lomé

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

—

—

—

AKP

Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé

—

—

—

Cotonou

Cotonou

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

—

50

50

50

50

Sredstva A – nacionalne dodelitve

—

44

44

Sredstva B – nacionalne dodelitve

—

6

6

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

—

50

50

50

50

Lomé

Lomé

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

—

667

667

—

(16)

16

667

667

AKP

Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé

—

20

20

Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé

—

647

—

(16)

16

647

Cotonou

Cotonou

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

8 919

8 919

5 464

5 464

(41)

(41)

(16)

16

14 342

14 342

Sredstva A – nacionalne dodelitve

5 318

3 246

(10)

(16)

16

8 554

Sredstva B – nacionalne dodelitve

2 108

(905)

—

(16)

16

1 203

CRP, CRK, parlamentarna skupščina

164

(10)

154

Stroški izvrševanja

125

52

(1)

(16)

16

177

Obresti in drugi prejemki

—

63

63

Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

300

2 289

(5)

(16)

16

2 584

Mirovna pomoč

—

353

353

Regionalne dodelitve

904

(145)

(11)

(16)

16

749

Posebna dodelitev za Demokratično republiko Kongo

—

105

105

Posebna dodelitev za Južni Sudan

—

267

(18)

18

267

Posebna dodelitev za Sudan

—

110

(17)

17

110

Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč

—

39

(15)

(19)

19

24

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

8 919

8 919

6 131

6 131

(42)

(42)

(16)
   (19)

16

19

15 009

15 009

Lomé

Lomé

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

—

3

3

3

3

ČDO

Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé

—

—

—

Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé

—

3

3

Cotonou

Cotonou

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

—

287

287

(1)

(1)

(16)

16

286

286

Sredstva A – nacionalne dodelitve

—

237

—

(16)

16

236

Sredstva B – nacionalne dodelitve

—

4

4

Regionalne dodelitve

—

45

—

(16)

16

45

Študije/tehnična pomoč za ČDO

—

1

1

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

—

290

290

(1)

(1)

(16)

16

289

289

9. ERS SKUPAJ

9. ERS SKUPAJ

8 919

8 919

6 471

6 471

(42)

(42)

(16)
   (19)

16

19

15 348

15 348

Razpredelnica 1.3

Razpredelnica 1.3

10. ERS

10. ERS

RAZVOJ ODOBRITEV: 31. december 2019

RAZVOJ ODOBRITEV: 31. december 2019

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | INSTRUMENT | ZAČETNA ODOBRITEV | POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2018 | POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2019 | Pojasnila | TRENUTNE ODOBRITVE |
| | Redni prispevki držav članic | — | 66 | (1) | (21) | 65 |
| AKP | Sredstva A – nacionalne dodelitve | — | 57 | (1) | (21) | 56 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | — | 9 | | | 9 |
| Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve | — | — | | | — |
| | VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP | — | 66 | (1) | (21) | 65 |
| | Redni prispevki držav članic | 20 896 | (19) | 213 | (21)
   (23) | 20 891 |
| AKP | Sredstva A – nacionalne dodelitve | — | 12 865 | (169) | (21) | 12 696 |
| Rezerva za sredstva A | 13 500 | (13 500 ) | | | — |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | — | 1 991 | (9) | (21) | 1 983 |
| Rezerva za sredstva B | 1 800 | (1 800 ) | | | — |
| Stroški izvrševanja | 430 | 15 | 15 | (23) | 460 |
| Institucionalni odhodki in odhodki za podporo | — | 230 | (5) | (21) | 226 |
| Obresti in drugi prejemki | — | 85 | (14) | (21) | 71 |
| Rezerva za sodelovanje znotraj držav AKP | 2 700 | (2 700 ) | | | — |
| Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve | — | — | — | (21) | — |
| Rezerva za NOP/ROP | 683 | (683) | | | — |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | — | 131 | 40 | (20) | 171 |
| Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | — | 1 868 | (13) | (21) | 1 855 |
| Mirovna pomoč | — | 1 119 | 408 | (23) | 1 527 |
| Regionalne dodelitve | — | 1 942 | (40) | (21) | 1 902 |
| Rezerva za regionalne dodelitve | 1 783 | (1 783 ) | | | — |
| Sofinanciranje | — | 204 | (2) | (22) | 203 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | — | 187 | (2) | (22) | 185 |
| Stroški izvrševanja | — | 5 | — | (22) | 5 |
| Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | — | 12 | | | 12 |
| Mirovna pomoč | — | 1 | | | 1 |
| | VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP | 20 896 | 186 | 211 | (21)
   (23) | 21 093 |
| | Redni prispevki držav članic | — | 275 | (4) | (21) | 271 |
| ČDO | Sredstva A – nacionalne dodelitve | — | 190 | (4) | (21) | 187 |
| Rezerva za sredstva A | — | — | | | — |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | — | 15 | — | (21) | 15 |
| Rezerva za sredstva B | — | — | | | — |
| Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve | — | — | | | — |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | — | 25 | 1 | (20) | 26 |
| Regionalne dodelitve | — | 40 | (1) | (21) | 39 |
| Rezerva za regionalne dodelitve | — | — | | | — |
| Študije / tehnična pomoč za ČDO | — | 5 | — | (21) | 5 |
| | VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO | — | 275 | (4) | (21) | 271 |
| | 10. ERS SKUPAJ | 20 896 | 527 | 206 | (21)
   (23) | 21 430 |

(v milijonih EUR)

INSTRUMENT

ZAČETNA ODOBRITEV

POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2018

POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2019

Pojasnila

TRENUTNE ODOBRITVE

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

—

66

66

(1)

(1)

(21)

21

65

65

AKP

Sredstva A – nacionalne dodelitve

—

57

(1)

(21)

21

56

Sredstva B – nacionalne dodelitve

—

9

9

Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve

—

—

—

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

—

66

66

(1)

(1)

(21)

21

65

65

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

20 896

20 896

(19)

(19)

213

213

(21)
   (23)

21

23

20 891

20 891

AKP

Sredstva A – nacionalne dodelitve

—

12 865

(169)

(21)

21

12 696

Rezerva za sredstva A

13 500

(13 500 )

—

Sredstva B – nacionalne dodelitve

—

1 991

(9)

(21)

21

1 983

Rezerva za sredstva B

1 800

(1 800 )

—

Stroški izvrševanja

430

15

15

(23)

23

460

Institucionalni odhodki in odhodki za podporo

—

230

(5)

(21)

21

226

Obresti in drugi prejemki

—

85

(14)

(21)

21

71

Rezerva za sodelovanje znotraj držav AKP

2 700

(2 700 )

—

Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve

—

—

—

(21)

21

—

Rezerva za NOP/ROP

683

(683)

—

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

—

131

40

(20)

20

171

Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

—

1 868

(13)

(21)

21

1 855

Mirovna pomoč

—

1 119

408

(23)

23

1 527

Regionalne dodelitve

—

1 942

(40)

(21)

21

1 902

Rezerva za regionalne dodelitve

1 783

(1 783 )

—

Sofinanciranje

Sofinanciranje

—

204

204

(2)

(2)

(22)

22

203

203

Sredstva A – nacionalne dodelitve

—

187

(2)

(22)

22

185

Stroški izvrševanja

—

5

—

(22)

22

5

Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

—

12

12

Mirovna pomoč

—

1

1

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

20 896

20 896

186

186

211

211

(21)
   (23)

21

23

21 093

21 093

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

—

275

275

(4)

(4)

(21)

21

271

271

ČDO

Sredstva A – nacionalne dodelitve

—

190

(4)

(21)

21

187

Rezerva za sredstva A

—

—

—

Sredstva B – nacionalne dodelitve

—

15

—

(21)

21

15

Rezerva za sredstva B

—

—

—

Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve

—

—

—

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

—

25

1

(20)

20

26

Regionalne dodelitve

—

40

(1)

(21)

21

39

Rezerva za regionalne dodelitve

—

—

—

Študije / tehnična pomoč za ČDO

—

5

—

(21)

21

5

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

—

275

275

(4)

(4)

(21)

21

271

271

10. ERS SKUPAJ

10. ERS SKUPAJ

20 896

20 896

527

527

206

206

(21)
   (23)

21

23

21 430

21 430

Razpredelnica 1.4

Razpredelnica 1.4

11. ERS

11. ERS

RAZVOJ ODOBRITEV: 31. december 2019

RAZVOJ ODOBRITEV: 31. december 2019

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | INSTRUMENT | ZAČETNA ODOBRITEV | POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2018 | POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2019 | Pojasnila | TRENUTNE ODOBRITVE |
| | Redni prispevki držav članic | — | 82 | | | 82 |
| AKP | Sredstva A – nacionalne dodelitve | — | 65 | | | 65 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | — | 17 | | | 17 |
| Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve | — | — | | | — |
| | VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP | — | 82 | | | 82 |
| | Redni prispevki držav članic | 29 008 | 253 | (179) | | 29 081 |
| AKP | Sredstva A – nacionalne dodelitve | — | 15 354 | 213 | | 15 567 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | — | 700 | 139 | | 838 |
| Rezerva za sredstva B | — | — | | | — |
| Stroški izvrševanja | 1 053 | — | | | 1 053 |
| Institucionalni odhodki in odhodki za podporo | — | 246 | (49) | | 197 |
| Obresti in drugi prejemki | — | 16 | 2 | | 18 |
| Rezerva za sodelovanje znotraj držav AKP | 3 590 | (3 521 ) | (42) | | 27 |
| Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve | — | — | | | — |
| Rezerva za NOP/ROP | 24 365 | (23 095 ) | (731) | | 540 |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | — | 311 | (181) | (24) | 130 |
| Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | — | 2 700 | 91 | | 2 791 |
| Mirovna pomoč | — | 1 000 | | | 1 000 |
| Regionalne dodelitve | — | 6 541 | 379 | | 6 920 |
| Sofinanciranje | — | 38 | 35 | (25) | 73 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | — | 23 | 19 | (25) | 42 |
| Stroški izvrševanja | — | 2 | 1 | (25) | 3 |
| Mirovna pomoč | — | 11 | 13 | (25) | 24 |
| Regionalne dodelitve | — | 2 | 2 | (25) | 4 |
| Notranji sporazumi EK o ravni storitve | — | 1 | | | 1 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | — | 1 | | | 1 |
| | VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP | 29 008 | 291 | | | 29 155 |
| | Redni prispevki držav članic | — | 350 | 5 | | 355 |
| ČDO | Sredstva A – nacionalne dodelitve | — | 196 | | | 196 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | — | 8 | | | 8 |
| Rezerva za NOP/ROP | — | 49 | (18) | | 32 |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | — | 7 | 5 | (24) | 12 |
| Regionalne dodelitve | — | 81 | 18 | | 99 |
| Študije/tehnična pomoč za ČDO | — | 9 | | | 9 |
| Sofinanciranje | — | — | | | — |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | — | — | | | — |
| Notranji sporazumi EK o ravni storitve | — | — | | | — |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | — | — | | | — |
| | VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO | — | 350 | | | 355 |
| | Redni prispevki držav članic | — | 17 | | | 17 |
| | Sredstva A – nacionalne dodelitve | — | 10 | | | 10 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | — | 7 | | | 7 |
| | VMESNI SEŠTEVEK | — | 17 | | | 17 |
| | 11. ERS SKUPAJ | 29 008 | 740 | (139) | | 29 608 |

(v milijonih EUR)

INSTRUMENT

ZAČETNA ODOBRITEV

POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2018

POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2019

Pojasnila

TRENUTNE ODOBRITVE

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

—

82

82

82

82

AKP

Sredstva A – nacionalne dodelitve

—

65

65

Sredstva B – nacionalne dodelitve

—

17

17

Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve

—

—

—

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

—

82

82

82

82

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

29 008

29 008

253

253

(179)

(179)

29 081

29 081

AKP

Sredstva A – nacionalne dodelitve

—

15 354

213

15 567

Sredstva B – nacionalne dodelitve

—

700

139

838

Rezerva za sredstva B

—

—

—

Stroški izvrševanja

1 053

—

1 053

Institucionalni odhodki in odhodki za podporo

—

246

(49)

197

Obresti in drugi prejemki

—

16

2

18

Rezerva za sodelovanje znotraj držav AKP

3 590

(3 521 )

(42)

27

Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve

—

—

—

Rezerva za NOP/ROP

24 365

(23 095 )

(731)

540

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

—

311

(181)

(24)

24

130

Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

—

2 700

91

2 791

Mirovna pomoč

—

1 000

1 000

Regionalne dodelitve

—

6 541

379

6 920

Sofinanciranje

Sofinanciranje

—

38

38

35

35

(25)

25

73

73

Sredstva A – nacionalne dodelitve

—

23

19

(25)

25

42

Stroški izvrševanja

—

2

1

(25)

25

3

Mirovna pomoč

—

11

13

(25)

25

24

Regionalne dodelitve

—

2

2

(25)

25

4

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

—

1

1

1

1

Sredstva A – nacionalne dodelitve

—

1

1

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

29 008

29 008

291

291

29 155

29 155

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

—

350

350

5

5

355

355

ČDO

Sredstva A – nacionalne dodelitve

—

196

196

Sredstva B – nacionalne dodelitve

—

8

8

Rezerva za NOP/ROP

—

49

(18)

32

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

—

7

5

(24)

24

12

Regionalne dodelitve

—

81

18

99

Študije/tehnična pomoč za ČDO

—

9

9

Sofinanciranje

Sofinanciranje

—

—

—

Sredstva A – nacionalne dodelitve

—

—

—

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

—

—

—

Sredstva A – nacionalne dodelitve

—

—

—

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

—

350

350

355

355

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

—

17

17

17

17

Sredstva A – nacionalne dodelitve

—

10

10

Sredstva B – nacionalne dodelitve

—

7

7

VMESNI SEŠTEVEK

VMESNI SEŠTEVEK

—

17

17

17

17

11. ERS SKUPAJ

11. ERS SKUPAJ

29 008

740

(139)

29 608

Razpredelnica 2.1

Razpredelnica 2.1

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2019

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2019

POROČILO O NAPREDKU

POROČILO O NAPREDKU

| v milijonih EUR |
| --- |
| | DODELITEV | ERS |
| | 8 | 9 | 10 | 11 | SKUPAJ |
| Lomé | Različni prihodki | 35 | | | | 35 |
| Okvirni programi skupaj | 4 985 | | | | 4 985 |
| Neprogramljiva pomoč skupaj | 4 707 | | | | 4 707 |
| Prerazporeditve iz drugih skladov | | 670 | | | 670 |
| VMESNI SEŠTEVEK: REDNI PRISPEVKI DRŽAV ČLANIC | 9 728 | 670 | | | 10 398 |
| Cotonou | Sredstva A – nacionalne dodelitve | 417 | 8 835 | 12 939 | 15 838 | 38 029 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 233 | 1 213 | 2 006 | 870 | 4 322 |
| Premostitveni sklad | | | | — | — |
| CRP, CRK, parlamentarna skupščina | | 154 | | | 154 |
| Rezerva za države | | | — | — | — |
| Stroški izvrševanja in prihodki od obresti | — | 240 | 535 | 1 079 | 1 855 |
| Dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | | 2 937 | 3 608 | 3 988 | 10 534 |
| Rezerva za sodelovanje znotraj držav AKP | | | — | 27 | 27 |
| Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve | | | — | — | — |
| Rezerva za NOP/ROP | | | — | 571 | 571 |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | | | 197 | 142 | 340 |
| Regionalne dodelitve | | 793 | 1 941 | 7 018 | 9 752 |
| Rezerva za regionalne dodelitve | | | — | | — |
| Posebna dodelitev za Demokratično republiko Kongo | | 105 | | | 105 |
| Posebna dodelitev za Južni Sudan | | 267 | | | 267 |
| Posebna dodelitev za Sudan | | 110 | | | 110 |
| Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč | | 24 | | | 24 |
| VMESNI SEŠTEVEK: REDNI PRISPEVKI DRŽAV ČLANIC | 650 | 14 678 | 21 227 | 29 535 | 66 089 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | | | | 1 | 1 |
| VMESNI SEŠTEVEK: NOTRANJI SPORAZUMI EK O RAVNI STORITVE | | | | 1 | 1 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | | | 185 | 42 | 227 |
| Stroški izvrševanja in prihodki od obresti | | | 5 | 3 | 8 |
| Dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | | | 12 | 24 | 36 |
| Regionalne dodelitve | | | | 4 | 4 |
| VMESNI SEŠTEVEK: SOFINANCIRANJE | | | 203 | 73 | 275 |
| | SKUPAJ | 10 378 | 15 348 | 21 430 | 29 608 | 76 764 |

v milijonih EUR

DODELITEV

ERS

8

9

10

11

SKUPAJ

Lomé

Lomé

Različni prihodki

35

35

Okvirni programi skupaj

4 985

4 985

Neprogramljiva pomoč skupaj

4 707

4 707

Prerazporeditve iz drugih skladov

670

670

VMESNI SEŠTEVEK: REDNI PRISPEVKI DRŽAV ČLANIC

VMESNI SEŠTEVEK: REDNI PRISPEVKI DRŽAV ČLANIC

9 728

670

10 398

Cotonou

Cotonou

Sredstva A – nacionalne dodelitve

417

8 835

12 939

15 838

38 029

Sredstva B – nacionalne dodelitve

233

1 213

2 006

870

4 322

Premostitveni sklad

—

—

CRP, CRK, parlamentarna skupščina

154

154

Rezerva za države

—

—

—

Stroški izvrševanja in prihodki od obresti

—

240

535

1 079

1 855

Dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

2 937

3 608

3 988

10 534

Rezerva za sodelovanje znotraj držav AKP

—

27

27

Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve

—

—

—

Rezerva za NOP/ROP

—

571

571

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

197

142

340

Regionalne dodelitve

793

1 941

7 018

9 752

Rezerva za regionalne dodelitve

—

—

Posebna dodelitev za Demokratično republiko Kongo

105

105

Posebna dodelitev za Južni Sudan

267

267

Posebna dodelitev za Sudan

110

110

Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč

24

24

VMESNI SEŠTEVEK: REDNI PRISPEVKI DRŽAV ČLANIC

VMESNI SEŠTEVEK: REDNI PRISPEVKI DRŽAV ČLANIC

650

14 678

21 227

29 535

66 089

Sredstva A – nacionalne dodelitve

1

1

VMESNI SEŠTEVEK: NOTRANJI SPORAZUMI EK O RAVNI STORITVE

VMESNI SEŠTEVEK: NOTRANJI SPORAZUMI EK O RAVNI STORITVE

1

1

Sredstva A – nacionalne dodelitve

185

42

227

Stroški izvrševanja in prihodki od obresti

5

3

8

Dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

12

24

36

Regionalne dodelitve

4

4

VMESNI SEŠTEVEK: SOFINANCIRANJE

VMESNI SEŠTEVEK: SOFINANCIRANJE

203

73

275

SKUPAJ

SKUPAJ

10 378

15 348

21 430

29 608

76 764

| | ERS | Skupni seštevek | Kumulativni zneski | Letni zneski |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Na dan 31. 12. 2019 | RAL (neporavnane obveznosti) | % dodelitve | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| Sklepi | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | 8 | 10 375 | 1 | 100 % | 10 786 | (42) | (45) | (60) | (64) | (98) | (63) | (12) | (13) | (9) | (4) | (2) |
| | 9 | 15 335 | 134 | 100 % | 16 633 | (54) | (116) | (9) | (297) | (72) | (381) | (170) | (104) | (38) | (33) | (22) |
| | 10 | 21 088 | 1 803 | 98 % | 4 766 | 3 501 | 2 349 | 3 118 | 3 524 | 4 131 | (95) | (156) | (80) | (5) | (147) | 183 |
| | 11 | 26 511 | 13 959 | 90 % | | | | | | | 1 160 | 5 372 | 6 688 | 5 807 | 4 332 | 3 153 |
| Skupaj | | 73 309 | 15 896 | | 32 185 | 3 405 | 2 187 | 3 049 | 3 163 | 3 961 | 621 | 5 034 | 6 491 | 5 754 | 4 147 | 3 311 |
| Dodeljena sredstva | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | 8 | 10 374 | — | 100 % | 10 541 | (42) | 8 | (13) | (46) | (11) | (37) | (16) | (6) | (3) | — | (1) |
| | 9 | 15 302 | 100 | 100 % | 14 209 | 997 | 476 | 9 | (187) | (96) | (1) | (52) | (46) | (20) | 16 | (4) |
| | 10 | 20 310 | 1 025 | 95 % | 130 | 3 184 | 2 820 | 2 514 | 3 460 | 3 457 | 2 687 | 783 | 541 | 550 | 236 | (51) |
| | 11 | 21 697 | 9 144 | 73 % | | | | | | | 731 | 3 293 | 3 745 | 5 684 | 4 687 | 3 557 |
| Skupaj | | 67 683 | 10 269 | | 24 881 | 4 140 | 3 304 | 2 509 | 3 226 | 3 350 | 3 380 | 4 008 | 4 234 | 6 211 | 4 940 | 3 501 |
| Plačila | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | 8 | 10 374 | | 100 % | 9 930 | 152 | 158 | 90 | 15 | 18 | 16 | (3) | — | (1) | — | — |
| | 9 | 15 201 | | 99 % | 10 011 | 1 806 | 1 304 | 906 | 539 | 231 | 145 | 43 | 68 | 111 | 23 | 14 |
| | 10 | 19 285 | | 90 % | 90 | 1 111 | 1 772 | 1 879 | 2 655 | 2 718 | 2 760 | 2 024 | 1 466 | 1 277 | 1 076 | 456 |
| | 11 | 12 553 | | 42 % | | | | | | | 595 | 1 024 | 1 816 | 2 770 | 2 970 | 3 377 |
| Skupaj | | 57 414 | | | 20 031 | 3 069 | 3 233 | 2 874 | 3 209 | 2 967 | 3 516 | 3 088 | 3 350 | 4 158 | 4 069 | 3 847 |

ERS

Skupni seštevek

Kumulativni zneski

Letni zneski

Na dan 31. 12. 2019

RAL (neporavnane obveznosti)

% dodelitve

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Sklepi

Sklepi

8

10 375

1

100 %

10 786

(42)

(45)

(60)

(64)

(98)

(63)

(12)

(13)

(9)

(4)

(2)

9

15 335

134

100 %

16 633

(54)

(116)

(9)

(297)

(72)

(381)

(170)

(104)

(38)

(33)

(22)

10

21 088

1 803

98 %

4 766

3 501

2 349

3 118

3 524

4 131

(95)

(156)

(80)

(5)

(147)

183

11

26 511

13 959

90 %

1 160

5 372

6 688

5 807

4 332

3 153

Skupaj

Skupaj

73 309

73 309

15 896

15 896

32 185

32 185

3 405

3 405

2 187

2 187

3 049

3 049

3 163

3 163

3 961

3 961

621

621

5 034

5 034

6 491

6 491

5 754

5 754

4 147

4 147

3 311

3 311

Dodeljena sredstva

Dodeljena sredstva

8

10 374

—

100 %

10 541

(42)

8

(13)

(46)

(11)

(37)

(16)

(6)

(3)

—

(1)

9

15 302

100

100 %

14 209

997

476

9

(187)

(96)

(1)

(52)

(46)

(20)

16

(4)

10

20 310

1 025

95 %

130

3 184

2 820

2 514

3 460

3 457

2 687

783

541

550

236

(51)

11

21 697

9 144

73 %

731

3 293

3 745

5 684

4 687

3 557

Skupaj

Skupaj

67 683

67 683

10 269

10 269

24 881

24 881

4 140

4 140

3 304

3 304

2 509

2 509

3 226

3 226

3 350

3 350

3 380

3 380

4 008

4 008

4 234

4 234

6 211

6 211

4 940

4 940

3 501

3 501

Plačila

Plačila

8

10 374

100 %

9 930

152

158

90

15

18

16

(3)

—

(1)

—

—

9

15 201

99 %

10 011

1 806

1 304

906

539

231

145

43

68

111

23

14

10

19 285

90 %

90

1 111

1 772

1 879

2 655

2 718

2 760

2 024

1 466

1 277

1 076

456

11

12 553

42 %

595

1 024

1 816

2 770

2 970

3 377

Skupaj

Skupaj

57 414

57 414

20 031

20 031

3 069

3 069

3 233

3 233

2 874

2 874

3 209

3 209

2 967

2 967

3 516

3 516

3 088

3 088

3 350

3 350

4 158

4 158

4 069

4 069

3 847

3 847

Razpredelnica 2.2

Razpredelnica 2.2

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2019

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2019

VRSTA POMOČI

VRSTA POMOČI

| v milijonih EUR |
| --- |
| | ERS |
| 8 | % | 9 | % | 10 | % | 11 | % | SKUPAJ | % |
| | (4) | (4) | (4) | (4) | (4) |
| Lomé | Različni prihodki | | | | | | | | | | |
| Odobritve | 35 | | | | | | | | 35 | |
| Sklepi | 35 | 100 % | | | | | | | 35 | 100 % |
| Dodeljena sredstva | 35 | 100 % | | | | | | | 35 | 100 % |
| Plačila | 35 | 100 % | | | | | | | 35 | 100 % |
| Okvirni programi skupaj | | | | | | | | | | |
| Odobritve | 4 985 | | | | | | | | 4 985 | |
| Sklepi | 4 985 | 100 % | | | | | | | 4 985 | 100 % |
| Dodeljena sredstva | 4 985 | 100 % | | | | | | | 4 985 | 100 % |
| Plačila | 4 985 | 100 % | | | | | | | 4 985 | 100 % |
| Neprogramljiva pomoč skupaj | | | | | | | | | | |
| Odobritve | 4 707 | | | | | | | | 4 707 | |
| Sklepi | 4 706 | 100 % | | | | | | | 4 706 | 100 % |
| Dodeljena sredstva | 4 706 | 100 % | | | | | | | 4 706 | 100 % |
| Plačila | 4 706 | 100 % | | | | | | | 4 706 | 100 % |
| Prerazporeditve iz drugih skladov | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | 670 | | | | | | 670 | |
| Sklepi | | | 670 | 100 % | | | | | 670 | 100 % |
| Dodeljena sredstva | | | 670 | 100 % | | | | | 670 | 100 % |
| Plačila | | | 670 | 100 % | | | | | 670 | 100 % |
| Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| | |
| Cotonou | Sredstva A – nacionalne dodelitve | | | | | | | | | | |
| Odobritve | 417 | | 8 835 | | 12 939 | | 15 838 | | 38 029 | |
| Sklepi | 417 | 100 % | 8 834 | 100 % | 12 837 | 99 % | 14 456 | 91 % | 36 545 | 96 % |
| Dodeljena sredstva | 417 | 100 % | 8 822 | 100 % | 12 621 | 98 % | 11 325 | 72 % | 33 186 | 87 % |
| Plačila | 417 | 100 % | 8 800 | 100 % | 12 011 | 93 % | 6 248 | 39 % | 27 477 | 72 % |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | | | | | | | | | | |
| Odobritve | 233 | | 1 213 | | 2 006 | | 870 | | 4 322 | |
| Sklepi | 231 | 99 % | 1 213 | 100 % | 2 005 | 100 % | 853 | 98 % | 4 301 | 100 % |
| Dodeljena sredstva | 231 | 99 % | 1 209 | 100 % | 1 984 | 99 % | 734 | 84 % | 4 158 | 96 % |
| Plačila | 231 | 99 % | 1 203 | 99 % | 1 964 | 98 % | 644 | 74 % | 4 042 | 94 % |
| Cotonou | Premostitveni sklad | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | | | | | — | | — | |
| Sklepi | | | | | | | | | | |
| Dodeljena sredstva | | | | | | | | | | |
| Plačila | | | | | | | | | | |
| CRP, CRK, parlamentarna skupščina | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | 154 | | | | | | 154 | |
| Sklepi | | | 154 | 100 % | | | | | 154 | 100 % |
| Dodeljena sredstva | | | 154 | 100 % | | | | | 154 | 100 % |
| Plačila | | | 154 | 100 % | | | | | 154 | 100 % |
| Stroški izvrševanja in prihodki od obresti | | | | | | | | | | |
| Odobritve | — | | 240 | | 535 | | 1 079 | | 1 855 | |
| Sklepi | | | 240 | 100 % | 514 | 96 % | 871 | 81 % | 1 625 | 88 % |
| Dodeljena sredstva | | | 240 | 100 % | 512 | 96 % | 836 | 77 % | 1 588 | 86 % |
| Plačila | | | 240 | 100 % | 512 | 96 % | 779 | 72 % | 1 531 | 83 % |
| Dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | 2 937 | | 3 608 | | 3 988 | | 10 534 | |
| Sklepi | | | 2 931 | 100 % | 3 600 | 100 % | 3 524 | 88 % | 10 054 | 95 % |
| Dodeljena sredstva | | | 2 924 | 100 % | 3 139 | 87 % | 3 020 | 76 % | 9 083 | 86 % |
| Plačila | | | 2 920 | 99 % | 2 973 | 82 % | 2 256 | 57 % | 8 149 | 77 % |
| Regionalne dodelitve | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | 793 | | 1 941 | | 7 018 | | 9 752 | |
| Sklepi | | | 792 | 100 % | 1 935 | 100 % | 6 748 | 96 % | 9 475 | 97 % |
| Dodeljena sredstva | | | 786 | 99 % | 1 863 | 96 % | 5 724 | 82 % | 8 373 | 86 % |
| Plačila | | | 777 | 98 % | 1 658 | 85 % | 2 604 | 37 % | 5 040 | 52 % |
| Posebna dodelitev za Demokratično republiko Kongo | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | 105 | | | | | | 105 | |
| Sklepi | | | 105 | 100 % | | | | | 105 | 100 % |
| Dodeljena sredstva | | | 105 | 100 % | | | | | 105 | 100 % |
| Plačila | | | 105 | 100 % | | | | | 105 | 100 % |
| Posebna dodelitev za Južni Sudan | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | 267 | | | | | | 267 | |
| Sklepi | | | 266 | 100 % | | | | | 266 | 100 % |
| Dodeljena sredstva | | | 263 | 99 % | | | | | 263 | 99 % |
| Plačila | | | 208 | 78 % | | | | | 208 | 78 % |
| Cotonou | Posebna dodelitev za Sudan | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | 110 | | | | | | 110 | |
| Sklepi | | | 107 | 97 % | | | | | 107 | 97 % |
| Dodeljena sredstva | | | 105 | 95 % | | | | | 105 | 95 % |
| Plačila | | | 101 | 91 % | | | | | 101 | 91 % |
| Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | 24 | | | | | | 24 | |
| Sklepi | | | 24 | 100 % | | | | | 24 | 100 % |
| Dodeljena sredstva | | | 24 | 100 % | | | | | 24 | 100 % |
| Plačila | | | 24 | 100 % | | | | | 24 | 100 % |
| Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | | | 185 | | 42 | | 227 | |
| Sklepi | | | | | 181 | 98 % | 31 | 75 % | 212 | 94 % |
| Dodeljena sredstva | | | | | 177 | 96 % | 31 | 75 % | 208 | 92 % |
| Plačila | | | | | 152 | 82 % | 2 | 5 % | 154 | 68 % |
| Stroški izvrševanja in prihodki od obresti | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | | | 5 | | 3 | | 8 | |
| Sklepi | | | | | 5 | 100 % | 3 | 86 % | 8 | 95 % |
| Dodeljena sredstva | | | | | 3 | 65 % | 1 | 24 % | 4 | 49 % |
| Plačila | | | | | 3 | 51 % | — | 1 % | 3 | 31 % |
| Dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | | | 12 | | 24 | | 36 | |
| Sklepi | | | | | 11 | 92 % | 23 | 95 % | 34 | 94 % |
| Dodeljena sredstva | | | | | 11 | 91 % | 22 | 93 % | 33 | 92 % |
| Plačila | | | | | 11 | 91 % | 17 | 73 % | 29 | 79 % |
| Regionalne dodelitve | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | | | | | 4 | | 4 | |
| Sklepi | | | | | | | 2 | 50 % | 2 | 50 % |
| Dodeljena sredstva | | | | | | | 2 | 50 % | 2 | 50 % |
| Plačila | | | | | | | 2 | 50 % | 2 | 50 % |
| Sofinanciranje | | | | | | | | | | |
| Cotonou | Sredstva A – nacionalne dodelitve | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | | | | | 1 | | 1 | |
| Sklepi | | | | | | | 1 | 71 % | 1 | 71 % |
| Dodeljena sredstva | | | | | | | 1 | 52 % | 1 | 52 % |
| Plačila | | | | | | | 1 | 52 % | 1 | 52 % |
| Notranji sporazumi EK o ravni storitve | | | | | | | | | | |
| | |
| | Odobritve | 8 | % | 9 | % | 10 | % | 11 | % | SKUPAJ | % |
| | (4) | (4) | (4) | (4) | (4) |
| Cotonou | Rezerva za države | | | | | — | | — | | — | |
| Rezerva za sodelovanje znotraj držav AKP | | | | | — | | 27 | | 27 | |
| Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve | | | | | — | | — | | — | |
| Rezerva za NOP/ROP | | | | | — | | 571 | | 571 | |
| Rezerva za regionalne dodelitve | | | | | — | | | | — | |
| Razpoložljive rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | | | | | 197 | | 142 | | 340 | |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | | | | | | | | | | |
| | | 8 | % | 9 | % | 10 | % | 11 | % | SKUPAJ | % |
| | (4) | (4) | (4) | (4) | (4) |
| | Odobritve | 10 378 | | 15 348 | | 21 630 | | 29 608 | | 76 964 | |
| Sklepi | 10 375 | 100 % | 15 335 | 100 % | 21 088 | 97 % | 26 511 | 90 % | 73 309 | 95 % |
| Dodeljena sredstva | 10 374 | 100 % | 15 302 | 100 % | 20 310 | 94 % | 21 697 | 73 % | 67 683 | 88 % |
| Plačila | 10 374 | 100 % | 15 201 | 99 % | 19 285 | 89 % | 12 553 | 42 % | 57 414 | 75 % |
| SKUPAJ: VSE DODELITVE | | | | | | | | | | |

v milijonih EUR

ERS

8

%

9

%

10

%

11

%

SKUPAJ

%

(4)

4

(4)

4

(4)

4

(4)

4

(4)

4

Lomé

Lomé

Različni prihodki

Različni prihodki

Odobritve

35

35

Sklepi

35

100 %

35

100 %

Dodeljena sredstva

35

100 %

35

100 %

Plačila

35

100 %

35

100 %

Okvirni programi skupaj

Okvirni programi skupaj

Odobritve

4 985

4 985

Sklepi

4 985

100 %

4 985

100 %

Dodeljena sredstva

4 985

100 %

4 985

100 %

Plačila

4 985

100 %

4 985

100 %

Neprogramljiva pomoč skupaj

Neprogramljiva pomoč skupaj

Odobritve

4 707

4 707

Sklepi

4 706

100 %

4 706

100 %

Dodeljena sredstva

4 706

100 %

4 706

100 %

Plačila

4 706

100 %

4 706

100 %

Prerazporeditve iz drugih skladov

Prerazporeditve iz drugih skladov

Odobritve

670

670

Sklepi

670

100 %

670

100 %

Dodeljena sredstva

670

100 %

670

100 %

Plačila

670

100 %

670

100 %

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Cotonou

Cotonou

Sredstva A – nacionalne dodelitve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

Odobritve

417

8 835

12 939

15 838

38 029

Sklepi

417

100 %

8 834

100 %

12 837

99 %

14 456

91 %

36 545

96 %

Dodeljena sredstva

417

100 %

8 822

100 %

12 621

98 %

11 325

72 %

33 186

87 %

Plačila

417

100 %

8 800

100 %

12 011

93 %

6 248

39 %

27 477

72 %

Sredstva B – nacionalne dodelitve

Sredstva B – nacionalne dodelitve

Odobritve

233

1 213

2 006

870

4 322

Sklepi

231

99 %

1 213

100 %

2 005

100 %

853

98 %

4 301

100 %

Dodeljena sredstva

231

99 %

1 209

100 %

1 984

99 %

734

84 %

4 158

96 %

Plačila

231

99 %

1 203

99 %

1 964

98 %

644

74 %

4 042

94 %

Cotonou

Cotonou

Premostitveni sklad

Premostitveni sklad

Odobritve

—

—

Sklepi

Dodeljena sredstva

Plačila

CRP, CRK, parlamentarna skupščina

CRP, CRK, parlamentarna skupščina

Odobritve

154

154

Sklepi

154

100 %

154

100 %

Dodeljena sredstva

154

100 %

154

100 %

Plačila

154

100 %

154

100 %

Stroški izvrševanja in prihodki od obresti

Stroški izvrševanja in prihodki od obresti

Odobritve

—

240

535

1 079

1 855

Sklepi

240

100 %

514

96 %

871

81 %

1 625

88 %

Dodeljena sredstva

240

100 %

512

96 %

836

77 %

1 588

86 %

Plačila

240

100 %

512

96 %

779

72 %

1 531

83 %

Dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

Dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

Odobritve

2 937

3 608

3 988

10 534

Sklepi

2 931

100 %

3 600

100 %

3 524

88 %

10 054

95 %

Dodeljena sredstva

2 924

100 %

3 139

87 %

3 020

76 %

9 083

86 %

Plačila

2 920

99 %

2 973

82 %

2 256

57 %

8 149

77 %

Regionalne dodelitve

Regionalne dodelitve

Odobritve

793

1 941

7 018

9 752

Sklepi

792

100 %

1 935

100 %

6 748

96 %

9 475

97 %

Dodeljena sredstva

786

99 %

1 863

96 %

5 724

82 %

8 373

86 %

Plačila

777

98 %

1 658

85 %

2 604

37 %

5 040

52 %

Posebna dodelitev za Demokratično republiko Kongo

Posebna dodelitev za Demokratično republiko Kongo

Odobritve

105

105

Sklepi

105

100 %

105

100 %

Dodeljena sredstva

105

100 %

105

100 %

Plačila

105

100 %

105

100 %

Posebna dodelitev za Južni Sudan

Posebna dodelitev za Južni Sudan

Odobritve

267

267

Sklepi

266

100 %

266

100 %

Dodeljena sredstva

263

99 %

263

99 %

Plačila

208

78 %

208

78 %

Cotonou

Cotonou

Posebna dodelitev za Sudan

Posebna dodelitev za Sudan

Odobritve

110

110

Sklepi

107

97 %

107

97 %

Dodeljena sredstva

105

95 %

105

95 %

Plačila

101

91 %

101

91 %

Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč

Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč

Odobritve

24

24

Sklepi

24

100 %

24

100 %

Dodeljena sredstva

24

100 %

24

100 %

Plačila

24

100 %

24

100 %

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Sredstva A – nacionalne dodelitve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

Odobritve

185

42

227

Sklepi

181

98 %

31

75 %

212

94 %

Dodeljena sredstva

177

96 %

31

75 %

208

92 %

Plačila

152

82 %

2

5 %

154

68 %

Stroški izvrševanja in prihodki od obresti

Stroški izvrševanja in prihodki od obresti

Odobritve

5

3

8

Sklepi

5

100 %

3

86 %

8

95 %

Dodeljena sredstva

3

65 %

1

24 %

4

49 %

Plačila

3

51 %

—

1 %

3

31 %

Dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

Dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

Odobritve

12

24

36

Sklepi

11

92 %

23

95 %

34

94 %

Dodeljena sredstva

11

91 %

22

93 %

33

92 %

Plačila

11

91 %

17

73 %

29

79 %

Regionalne dodelitve

Regionalne dodelitve

Odobritve

4

4

Sklepi

2

50 %

2

50 %

Dodeljena sredstva

2

50 %

2

50 %

Plačila

2

50 %

2

50 %

Sofinanciranje

Sofinanciranje

Cotonou

Cotonou

Sredstva A – nacionalne dodelitve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

Odobritve

1

1

Sklepi

1

71 %

1

71 %

Dodeljena sredstva

1

52 %

1

52 %

Plačila

1

52 %

1

52 %

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

Odobritve

8

%

9

%

10

%

11

%

SKUPAJ

%

(4)

4

(4)

4

(4)

4

(4)

4

(4)

4

Cotonou

Cotonou

Rezerva za države

—

—

—

—

—

—

Rezerva za sodelovanje znotraj držav AKP

—

—

27

27

27

27

Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve

—

—

—

—

—

—

Rezerva za NOP/ROP

—

—

571

571

571

571

Rezerva za regionalne dodelitve

—

—

—

—

Razpoložljive rezerve

Razpoložljive rezerve

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

197

197

142

142

340

340

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

8

%

9

%

10

%

11

%

SKUPAJ

%

(4)

4

(4)

4

(4)

4

(4)

4

(4)

4

Odobritve

10 378

15 348

21 630

29 608

76 964

Sklepi

10 375

100 %

15 335

100 %

21 088

97 %

26 511

90 %

73 309

95 %

Dodeljena sredstva

10 374

100 %

15 302

100 %

20 310

94 %

21 697

73 %

67 683

88 %

Plačila

10 374

100 %

15 201

99 %

19 285

89 %

12 553

42 %

57 414

75 %

SKUPAJ: VSE DODELITVE

SKUPAJ: VSE DODELITVE

Razpredelnica 2.3

Razpredelnica 2.3

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2019

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2019

VRSTA POMOČI

VRSTA POMOČI

DRŽAVE AKP + ČDO – 8. ERS

DRŽAVE AKP + ČDO – 8. ERS

| v milijonih EUR |
| --- |
| | | SREDSTVA | SKLEPI | DODELJENA SREDSTVA | PLAČILA |
| KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| Lomé | AKP


  Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Okvirni programi skupaj | 29 | 29 | | 100 % | 29 | | 100 % | 29 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: OKVIRNI PROGRAMI SKUPAJ | 29 | 29 | | 100 % | 29 | | 100 % | 29 | | 100 % |
| Strukturna prilagoditev | 18 | 18 | | 100 % | 18 | | 100 % | 18 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: NEPROGRAMLJIVA POMOČ SKUPAJ | 18 | 18 | | 100 % | 18 | | 100 % | 18 | | 100 % |
| AKP SKUPAJ | 47 | 47 | | 100 % | 47 | | 100 % | 47 | | 100 % |
| Lomé | AKP


  Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Poraba prihodkov od obresti | 35 | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: RAZLIČNI PRIHODKI | 35 | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % |
| Okvirni programi skupaj | 4 921 | 4 921 | — | 100 % | 4 921 | — | 100 % | 4 921 | — | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: OKVIRNI PROGRAMI SKUPAJ | 4 921 | 4 921 | — | 100 % | 4 921 | — | 100 % | 4 921 | — | 100 % |
| Pomoč za begunce | 100 | 100 | | 100 % | 100 | | 100 % | 100 | | 100 % |
| Nujna pomoč (Lomé) | 136 | 136 | | 100 % | 136 | | 100 % | 136 | | 100 % |
| Močno zadolžene revne države (Lomé) | 1 060 | 1 060 | | 100 % | 1 060 | | 100 % | 1 060 | | 100 % |
| Subvencionirane obrestne mere | 69 | 69 | — | 100 % | 68 | | 100 % | 68 | | 100 % |
| Rizični kapital | 1 012 | 1 012 | | 100 % | 1 012 | | 100 % | 1 012 | | 100 % |
| Stabex | 723 | 722 | — | 100 % | 722 | | 100 % | 722 | | 100 % |
| Strukturna prilagoditev | 1 479 | 1 479 | | 100 % | 1 479 | | 100 % | 1 479 | | 100 % |
| Sysmin | 101 | 101 | | 100 % | 101 | | 100 % | 101 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: NEPROGRAMLJIVA POMOČ SKUPAJ | 4 679 | 4 678 | — | 100 % | 4 677 | | 100 % | 4 677 | | 100 % |
| Cotonou | AKP


  Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 417 | 417 | — | 100 % | 417 | — | 100 % | 417 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 417 | 417 | — | 100 % | 417 | — | 100 % | 417 | | 100 % |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 233 | | | | | | | | | |
| Nadomestila za izpad prihodkov od izvoza | | 231 | (2) | | 231 | — | 100 % | 231 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE | 233 | 231 | (2) | 99 % | 231 | — | 100 % | 231 | | 100 % |
| Obresti in drugi prejemki | — | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | — | | | | | | | | | |
| | AKP SKUPAJ (A) | 10 285 | 10 282 | (2) | 100 % | 10 282 | (1) | 100 % | 10 282 | — | 100 % |
| Lomé | ČDO


  Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Okvirni programi skupaj | 35 | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: OKVIRNI PROGRAMI SKUPAJ | 35 | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % |
| Subvencionirane obrestne mere | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| Rizični kapital | 6 | 6 | | 100 % | 6 | | 100 % | 6 | | 100 % |
| Stabex | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| Sysmin | 2 | 2 | | 100 % | 2 | | 100 % | 2 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: NEPROGRAMLJIVA POMOČ SKUPAJ | 10 | 10 | | 100 % | 10 | | 100 % | 10 | | 100 % |
| | ČDO SKUPAJ | 46 | 46 | | 100 % | 46 | | 100 % | 46 | | 100 % |
| | SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (A + B) | 10 378 | 10 375 | (2) | 100 % | 10 374 | (1) | 100 % | 10 374 | — | 100 % |

v milijonih EUR

SREDSTVA

SKLEPI

DODELJENA SREDSTVA

PLAČILA

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

Lomé

Lomé

AKP

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Okvirni programi skupaj

29

29

100 %

29

100 %

29

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: OKVIRNI PROGRAMI SKUPAJ

VMESNI SEŠTEVEK: OKVIRNI PROGRAMI SKUPAJ

29

29

29

29

100 %

100 %

29

29

100 %

100 %

29

29

100 %

100 %

Strukturna prilagoditev

18

18

100 %

18

100 %

18

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: NEPROGRAMLJIVA POMOČ SKUPAJ

VMESNI SEŠTEVEK: NEPROGRAMLJIVA POMOČ SKUPAJ

18

18

18

18

100 %

100 %

18

18

100 %

100 %

18

18

100 %

100 %

AKP SKUPAJ

AKP SKUPAJ

47

47

47

47

100 %

100 %

47

47

100 %

100 %

47

47

100 %

100 %

Lomé

Lomé

AKP

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Poraba prihodkov od obresti

35

35

100 %

35

100 %

35

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: RAZLIČNI PRIHODKI

VMESNI SEŠTEVEK: RAZLIČNI PRIHODKI

35

35

35

35

100 %

100 %

35

35

100 %

100 %

35

35

100 %

100 %

Okvirni programi skupaj

4 921

4 921

—

100 %

4 921

—

100 %

4 921

—

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: OKVIRNI PROGRAMI SKUPAJ

VMESNI SEŠTEVEK: OKVIRNI PROGRAMI SKUPAJ

4 921

4 921

4 921

4 921

—

—

100 %

100 %

4 921

4 921

—

—

100 %

100 %

4 921

4 921

—

—

100 %

100 %

Pomoč za begunce

100

100

100 %

100

100 %

100

100 %

Nujna pomoč (Lomé)

136

136

100 %

136

100 %

136

100 %

Močno zadolžene revne države (Lomé)

1 060

1 060

100 %

1 060

100 %

1 060

100 %

Subvencionirane obrestne mere

69

69

—

100 %

68

100 %

68

100 %

Rizični kapital

1 012

1 012

100 %

1 012

100 %

1 012

100 %

Stabex

723

722

—

100 %

722

100 %

722

100 %

Strukturna prilagoditev

1 479

1 479

100 %

1 479

100 %

1 479

100 %

Sysmin

101

101

100 %

101

100 %

101

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: NEPROGRAMLJIVA POMOČ SKUPAJ

VMESNI SEŠTEVEK: NEPROGRAMLJIVA POMOČ SKUPAJ

4 679

4 679

4 678

4 678

—

—

100 %

100 %

4 677

4 677

100 %

100 %

4 677

4 677

100 %

100 %

Cotonou

Cotonou

AKP

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Sredstva A – nacionalne dodelitve

417

417

—

100 %

417

—

100 %

417

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

417

417

417

417

—

100 %

100 %

417

417

—

100 %

100 %

417

417

100 %

100 %

Sredstva B – nacionalne dodelitve

233

Nadomestila za izpad prihodkov od izvoza

231

(2)

231

—

100 %

231

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

233

233

231

231

(2)

(2)

99 %

99 %

231

231

—

—

100 %

100 %

231

231

100 %

100 %

Obresti in drugi prejemki

—

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

—

—

AKP SKUPAJ (A)

AKP SKUPAJ (A)

10 285

10 285

10 282

10 282

(2)

(2)

100 %

100 %

10 282

10 282

(1)

(1)

100 %

100 %

10 282

10 282

—

—

100 %

100 %

Lomé

Lomé

ČDO

ČDO

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Okvirni programi skupaj

35

35

100 %

35

100 %

35

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: OKVIRNI PROGRAMI SKUPAJ

VMESNI SEŠTEVEK: OKVIRNI PROGRAMI SKUPAJ

35

35

35

35

100 %

100 %

35

35

100 %

100 %

35

35

100 %

100 %

Subvencionirane obrestne mere

1

1

100 %

1

100 %

1

100 %

Rizični kapital

6

6

100 %

6

100 %

6

100 %

Stabex

1

1

100 %

1

100 %

1

100 %

Sysmin

2

2

100 %

2

100 %

2

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: NEPROGRAMLJIVA POMOČ SKUPAJ

VMESNI SEŠTEVEK: NEPROGRAMLJIVA POMOČ SKUPAJ

10

10

10

10

100 %

100 %

10

10

100 %

100 %

10

10

100 %

100 %

ČDO SKUPAJ

ČDO SKUPAJ

46

46

46

46

100 %

100 %

46

46

100 %

100 %

46

46

100 %

100 %

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (A + B)

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (A + B)

10 378

10 378

10 375

10 375

(2)

(2)

100 %

100 %

10 374

10 374

(1)

(1)

100 %

100 %

10 374

10 374

—

—

100 %

100 %

Razpredelnica 2.4

Razpredelnica 2.4

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2019

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2019

VRSTA POMOČI

VRSTA POMOČI

DRŽAVE AKP + ČDO – 9. ERS

DRŽAVE AKP + ČDO – 9. ERS

| v milijonih EUR |
| --- |
| | | SREDSTVA | SKLEPI | DODELJENA SREDSTVA | PLAČILA |
| KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| Lomé | AKP | | | | | | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé | — | — | | 100 % | — | | 100 % | — | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: PRERAZPOREDITVE IZ DRUGIH SKLADOV | — | — | | 100 % | — | | 100 % | — | | 100 % |
| Cotonou | AKP | | | | | | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 44 | 44 | | 100 % | 44 | | 100 % | 44 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 44 | 44 | | 100 % | 44 | | 100 % | 44 | | 100 % |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 6 | | | | | | | | | |
| Nujna pomoč | | 6 | | | 6 | | 100 % | 6 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE | 6 | 6 | | 100 % | 6 | | 100 % | 6 | | 100 % |
| SKUPAJ: AKP | 50 | 50 | | 100 % | 50 | | 100 % | 50 | | 100 % |
| Lomé | AKP | | | | | | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé | 20 | 20 | | 100 % | 20 | | 100 % | 20 | | 100 % |
| Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé | 647 | 647 | — | 100 % | 646 | (1) | 100 % | 646 | — | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: PRERAZPOREDITVE IZ DRUGIH SKLADOV | 667 | 667 | — | 100 % | 667 | (1) | 100 % | 667 | — | 100 % |
| Cotonou | AKP | | | | | | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 8 554 | 8 553 | (3) | 100 % | 8 543 | (3) | 100 % | 8 521 | 1 | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 8 554 | 8 553 | (3) | 100 % | 8 543 | (3) | 100 % | 8 521 | 1 | 100 % |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 1 203 | | | | | | | | | |
| Nadomestila za izpad prihodkov od izvoza | | 148 | | | 148 | | 100 % | 148 | | 100 % |
| Nujna pomoč | | 1 044 | — | | 1 040 | — | 100 % | 1 034 | — | 99 % |
| Močno zadolžene revne države | | 11 | | | 11 | | 100 % | 11 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE | 1 203 | 1 203 | — | 100 % | 1 199 | — | 100 % | 1 193 | — | 100 % |
| CRP, CRK, parlamentarna skupščina | 154 | 154 | | 100 % | 154 | | 100 % | 154 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: CRP, CRK, PARLAMENTARNA SKUPŠČINA | 154 | 154 | | 100 % | 154 | | 100 % | 154 | | 100 % |
| Cotonou | Stroški izvrševanja | 177 | 177 | | 100 % | 177 | | 100 % | 177 | | 100 % |
| Obresti in drugi prejemki | 63 | 63 | | 100 % | 63 | | 100 % | 63 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 239 | 239 | | 100 % | 239 | | 100 % | 239 | | 100 % |
| Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | 2 584 | 2 578 | (9) | 100 % | 2 571 | (7) | 100 % | 2 567 | (1) | 100 % |
| Mirovna pomoč | 353 | 353 | | 100 % | 353 | | 100 % | 353 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | 2 937 | 2 931 | (9) | 100 % | 2 924 | (7) | 100 % | 2 920 | (1) | 100 % |
| Regionalne dodelitve | 749 | 748 | (8) | 100 % | 741 | (4) | 99 % | 732 | 4 | 99 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE | 749 | 748 | (8) | 100 % | 741 | (4) | 99 % | 732 | 4 | 99 % |
| Posebna dodelitev za Demokratično republiko Kongo | 105 | 105 | | 100 % | 105 | | 100 % | 105 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: POSEBNA DODELITEV ZA DEMOKRATIČNO REPUBLIKO KONGO | 105 | 105 | | 100 % | 105 | | 100 % | 105 | | 100 % |
| Posebna dodelitev za Južni Sudan | 267 | 266 | (1) | 100 % | 263 | 10 | 99 % | 208 | 8 | 79 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: POSEBNA DODELITEV ZA JUŽNI SUDAN | 267 | 266 | (1) | 100 % | 263 | 10 | 99 % | 208 | 8 | 79 % |
| Posebna dodelitev za Sudan | 110 | 107 | — | 97 % | 105 | (1) | 98 % | 101 | 3 | 96 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: POSEBNA DODELITEV ZA SUDAN | 110 | 107 | — | 97 % | 105 | (1) | 98 % | 101 | 3 | 96 % |
| Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč | 24 | 24 | | 100 % | 24 | | 100 % | 24 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: PROSTOVOLJNI PRISPEVKI ZA MIROVNO POMOČ | 24 | 24 | | 100 % | 24 | | 100 % | 24 | | 100 % |
| | SKUPAJ: AKP (A) | 15 009 | 14 996 | (21) | 100 % | 14 964 | (4) | 100 % | 14 864 | 14 | 99 % |
| Lomé | ČDO | | | | | | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé | — | — | | 100 % | — | | 100 % | — | | 100 % |
| Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé | 3 | 3 | | 100 % | 3 | | 100 % | 3 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: PRERAZPOREDITVE IZ DRUGIH SKLADOV | 3 | 3 | | 100 % | 3 | | 100 % | 3 | | 100 % |
| Cotonou | ČDO | | | | | | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 236 | 236 | — | 100 % | 235 | — | 99 % | 235 | — | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 236 | 236 | — | 100 % | 235 | — | 99 % | 235 | — | 100 % |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 4 | | | | | | | | | |
| Nujna pomoč | | 4 | | | 4 | | 100 % | 4 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE | 4 | 4 | | 100 % | 4 | | 100 % | 4 | | 100 % |
| Študije / tehnična pomoč za ČDO | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| Regionalne dodelitve | 45 | 45 | — | 100 % | 45 | | 100 % | 45 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE | 45 | 45 | — | 100 % | 45 | | 100 % | 45 | | 100 % |
| | SKUPAJ: ČDO | 289 | 289 | (1) | 100 % | 288 | — | 99 % | 288 | — | 100 % |
| | SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (A + B) | 15 348 | 15 335 | (22) | 100 % | 15 302 | (4) | 100 % | 15 201 | 14 | 99 % |

v milijonih EUR

SREDSTVA

SKLEPI

DODELJENA SREDSTVA

PLAČILA

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

Lomé

Lomé

AKP

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé

—

—

100 %

—

100 %

—

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: PRERAZPOREDITVE IZ DRUGIH SKLADOV

VMESNI SEŠTEVEK: PRERAZPOREDITVE IZ DRUGIH SKLADOV

—

—

—

—

100 %

100 %

—

—

100 %

100 %

—

—

100 %

100 %

Cotonou

Cotonou

AKP

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Sredstva A – nacionalne dodelitve

44

44

100 %

44

100 %

44

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

44

44

44

44

100 %

100 %

44

44

100 %

100 %

44

44

100 %

100 %

Sredstva B – nacionalne dodelitve

6

Nujna pomoč

6

6

100 %

6

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

6

6

6

6

100 %

100 %

6

6

100 %

100 %

6

6

100 %

100 %

SKUPAJ: AKP

SKUPAJ: AKP

50

50

50

50

100 %

100 %

50

50

100 %

100 %

50

50

100 %

100 %

Lomé

Lomé

AKP

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé

20

20

100 %

20

100 %

20

100 %

Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé

647

647

—

100 %

646

(1)

100 %

646

—

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: PRERAZPOREDITVE IZ DRUGIH SKLADOV

VMESNI SEŠTEVEK: PRERAZPOREDITVE IZ DRUGIH SKLADOV

667

667

667

667

—

—

100 %

100 %

667

667

(1)

(1)

100 %

100 %

667

667

—

—

100 %

100 %

Cotonou

Cotonou

AKP

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Sredstva A – nacionalne dodelitve

8 554

8 553

(3)

100 %

8 543

(3)

100 %

8 521

1

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

8 554

8 554

8 553

8 553

(3)

(3)

100 %

100 %

8 543

8 543

(3)

(3)

100 %

100 %

8 521

8 521

1

1

100 %

100 %

Sredstva B – nacionalne dodelitve

1 203

Nadomestila za izpad prihodkov od izvoza

148

148

100 %

148

100 %

Nujna pomoč

1 044

—

1 040

—

100 %

1 034

—

99 %

Močno zadolžene revne države

11

11

100 %

11

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

1 203

1 203

1 203

1 203

—

—

100 %

100 %

1 199

1 199

—

—

100 %

100 %

1 193

1 193

—

—

100 %

100 %

CRP, CRK, parlamentarna skupščina

154

154

100 %

154

100 %

154

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: CRP, CRK, PARLAMENTARNA SKUPŠČINA

VMESNI SEŠTEVEK: CRP, CRK, PARLAMENTARNA SKUPŠČINA

154

154

154

154

100 %

100 %

154

154

100 %

100 %

154

154

100 %

100 %

Cotonou

Cotonou

Stroški izvrševanja

177

177

100 %

177

100 %

177

100 %

Obresti in drugi prejemki

63

63

100 %

63

100 %

63

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

239

239

239

239

100 %

100 %

239

239

100 %

100 %

239

239

100 %

100 %

Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

2 584

2 578

(9)

100 %

2 571

(7)

100 %

2 567

(1)

100 %

Mirovna pomoč

353

353

100 %

353

100 %

353

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

2 937

2 937

2 931

2 931

(9)

(9)

100 %

100 %

2 924

2 924

(7)

(7)

100 %

100 %

2 920

2 920

(1)

(1)

100 %

100 %

Regionalne dodelitve

749

748

(8)

100 %

741

(4)

99 %

732

4

99 %

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

749

749

748

748

(8)

(8)

100 %

100 %

741

741

(4)

(4)

99 %

99 %

732

732

4

4

99 %

99 %

Posebna dodelitev za Demokratično republiko Kongo

105

105

100 %

105

100 %

105

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: POSEBNA DODELITEV ZA DEMOKRATIČNO REPUBLIKO KONGO

VMESNI SEŠTEVEK: POSEBNA DODELITEV ZA DEMOKRATIČNO REPUBLIKO KONGO

105

105

105

105

100 %

100 %

105

105

100 %

100 %

105

105

100 %

100 %

Posebna dodelitev za Južni Sudan

267

266

(1)

100 %

263

10

99 %

208

8

79 %

VMESNI SEŠTEVEK: POSEBNA DODELITEV ZA JUŽNI SUDAN

VMESNI SEŠTEVEK: POSEBNA DODELITEV ZA JUŽNI SUDAN

267

267

266

266

(1)

(1)

100 %

100 %

263

263

10

10

99 %

99 %

208

208

8

8

79 %

79 %

Posebna dodelitev za Sudan

110

107

—

97 %

105

(1)

98 %

101

3

96 %

VMESNI SEŠTEVEK: POSEBNA DODELITEV ZA SUDAN

VMESNI SEŠTEVEK: POSEBNA DODELITEV ZA SUDAN

110

110

107

107

—

—

97 %

97 %

105

105

(1)

(1)

98 %

98 %

101

101

3

3

96 %

96 %

Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč

24

24

100 %

24

100 %

24

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: PROSTOVOLJNI PRISPEVKI ZA MIROVNO POMOČ

VMESNI SEŠTEVEK: PROSTOVOLJNI PRISPEVKI ZA MIROVNO POMOČ

24

24

24

24

100 %

100 %

24

24

100 %

100 %

24

24

100 %

100 %

SKUPAJ: AKP (A)

SKUPAJ: AKP (A)

15 009

15 009

14 996

14 996

(21)

(21)

100 %

100 %

14 964

14 964

(4)

(4)

100 %

100 %

14 864

14 864

14

14

99 %

99 %

Lomé

Lomé

ČDO

ČDO

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé

—

—

100 %

—

100 %

—

100 %

Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé

3

3

100 %

3

100 %

3

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: PRERAZPOREDITVE IZ DRUGIH SKLADOV

VMESNI SEŠTEVEK: PRERAZPOREDITVE IZ DRUGIH SKLADOV

3

3

3

3

100 %

100 %

3

3

100 %

100 %

3

3

100 %

100 %

Cotonou

Cotonou

ČDO

ČDO

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Sredstva A – nacionalne dodelitve

236

236

—

100 %

235

—

99 %

235

—

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

236

236

236

236

—

—

100 %

100 %

235

235

—

—

99 %

99 %

235

235

—

—

100 %

100 %

Sredstva B – nacionalne dodelitve

4

Nujna pomoč

4

4

100 %

4

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

4

4

4

4

100 %

100 %

4

4

100 %

100 %

4

4

100 %

100 %

Študije / tehnična pomoč za ČDO

1

1

100 %

1

100 %

1

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

1

1

1

1

100 %

100 %

1

1

100 %

100 %

1

1

100 %

100 %

Regionalne dodelitve

45

45

—

100 %

45

100 %

45

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

45

45

45

45

—

—

100 %

100 %

45

45

100 %

100 %

45

45

100 %

100 %

SKUPAJ: ČDO

SKUPAJ: ČDO

289

289

289

289

(1)

(1)

100 %

100 %

288

288

—

—

99 %

99 %

288

288

—

—

100 %

100 %

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (A + B)

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (A + B)

15 348

15 348

15 335

15 335

(22)

(22)

100 %

100 %

15 302

15 302

(4)

(4)

100 %

100 %

15 201

15 201

14

14

99 %

99 %

Razpredelnica 2.5

Razpredelnica 2.5

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2019

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2019

VRSTA POMOČI

VRSTA POMOČI

DRŽAVE AKP + ČDO – 10. ERS

DRŽAVE AKP + ČDO – 10. ERS

| v milijonih EUR |
| --- |
| | | SREDSTVA | SKLEPI | DODELJENA SREDSTVA | PLAČILA |
| KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| AKP | Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Dodelitve | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 56 | 56 | (1) | 100 % | 56 | — | 99 % | 56 | — | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 56 | 56 | (1) | 100 % | 56 | — | 99 % | 56 | — | 100 % |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 9 | | | | | | | | | |
| Drugi pretresi s proračunskimi posledicami | | 9 | | | 9 | | 100 % | 9 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE | 9 | 9 | | 100 % | 9 | | 100 % | 9 | | 100 % |
| Razpoložljive rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerve | | | | | | | | | | |
| Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve | — | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: STABEX – REZERVA IZ SREDSTEV A ZA NACIONALNE DODELITVE | — | | | | | | | | | |
| AKP | Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Dodelitve | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 12 696 | 12 594 | (168) | 99 % | 12 384 | (42) | 98 % | 11 798 | 286 | 95 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 12 696 | 12 594 | (168) | 99 % | 12 384 | (42) | 98 % | 11 798 | 286 | 95 % |
| AKP | Sredstva B – nacionalne dodelitve | 1 983 | | | | | | | | | |
| Nadomestila za izpad prihodkov od izvoza | | 202 | (1) | | 197 | (4) | 97 % | 191 | — | 97 % |
| Nujna pomoč | | 835 | (4) | | 829 | (2) | 99 % | 821 | 8 | 99 % |
| Močno zadolžene revne države | | 49 | — | | 49 | | 100 % | 49 | | 100 % |
| Drugi pretresi s proračunskimi posledicami | | 895 | — | | 887 | — | 99 % | 880 | 3 | 99 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE | 1 983 | 1 981 | (5) | 100 % | 1 961 | (6) | 99 % | 1 941 | 11 | 99 % |
| Stroški izvrševanja | 460 | 440 | 4 | 96 % | 440 | 4 | 100 % | 440 | 5 | 100 % |
| Obresti in drugi prejemki | 71 | 68 | — | 96 % | 67 | — | 98 % | 67 | — | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 530 | 509 | 4 | 96 % | 507 | 4 | 100 % | 507 | 5 | 100 % |
| Institucionalni odhodki in odhodki za podporo | 226 | 226 | (3) | 100 % | 226 | (3) | 100 % | 209 | — | 93 % |
| Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | 1 855 | 1 848 | (17) | 100 % | 1 826 | 2 | 99 % | 1 726 | 43 | 95 % |
| Mirovna pomoč | 1 527 | 1 527 | 408 | 100 % | 1 087 | (12) | 71 % | 1 038 | 15 | 95 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | 3 608 | 3 600 | 388 | 100 % | 3 139 | (13) | 87 % | 2 973 | 58 | 95 % |
| Regionalne dodelitve | 1 902 | 1 896 | (30) | 100 % | 1 827 | 8 | 96 % | 1 625 | 70 | 89 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE | 1 902 | 1 896 | (30) | 100 % | 1 827 | 8 | 96 % | 1 625 | 70 | 89 % |
| Sofinanciranje | | | | | | | | | | |
| Dodelitve | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 185 | 181 | (2) | 98 % | 177 | (1) | 98 % | 152 | 9 | 86 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 185 | 181 | (2) | 98 % | 177 | (1) | 98 % | 152 | 9 | 86 % |
| Stroški izvrševanja | 5 | 5 | — | 100 % | 3 | — | 65 % | 3 | 1 | 78 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 5 | 5 | — | 100 % | 3 | — | 65 % | 3 | 1 | 78 % |
| AKP | Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | 12 | 11 | — | 92 % | 10 | — | 99 % | 10 | — | 100 % |
| Mirovna pomoč | 1 | 1 | — | 99 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | 12 | 11 | — | 92 % | 11 | — | 99 % | 11 | — | 100 % |
| Razpoložljive rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerva za sredstva A | — | | | | | | | | | |
| Rezerva za sredstva B | — | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA DRŽAVE | — | | | | | | | | | |
| Rezerva za sodelovanje znotraj držav AKP | — | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | — | | | | | | | | | |
| Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve | — | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: STABEX – REZERVA IZ SREDSTEV A ZA NACIONALNE DODELITVE | — | | | | | | | | | |
| Rezerva za NOP/ROP | — | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA NOP/ROP | — | | | | | | | | | |
| Rezerva za regionalne dodelitve | — | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA REGIONALNE DODELITVE | — | | | | | | | | | |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | | | | | | | | | | |
| Rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | 171 | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI) | 171 | | | | | | | | | |
| ČDO | Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Dodelitve | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 187 | 187 | (2) | 100 % | 182 | — | 97 % | 157 | 13 | 87 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 187 | 187 | (2) | 100 % | 182 | — | 97 % | 157 | 13 | 87 % |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 15 | | | | | | | | | |
| Nujna pomoč | | 9 | — | | 8 | — | 99 % | 8 | 1 | 99 % |
| Drugi pretresi s proračunskimi posledicami | | 6 | | | 6 | | 100 % | 6 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE | 15 | 15 | — | 100 % | 14 | — | 99 % | 14 | 1 | 99 % |
| Študije / tehnična pomoč za ČDO | 5 | 5 | — | 100 % | 5 | | 100 % | 5 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 5 | 5 | — | 100 % | 5 | | 100 % | 5 | | 100 % |
| Regionalne dodelitve | 39 | 39 | — | 100 % | 36 | (1) | 93 % | 34 | 2 | 94 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE | 39 | 39 | — | 100 % | 36 | (1) | 93 % | 34 | 2 | 94 % |
| ČDO | Razpoložljive rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerva za sredstva A | — | | | | | | | | | |
| Rezerva za sredstva B | — | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA DRŽAVE | — | | | | | | | | | |
| Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve | — | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: STABEX – REZERVA IZ SREDSTEV A ZA NACIONALNE DODELITVE | — | | | | | | | | | |
| Rezerva za regionalne dodelitve | — | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA REGIONALNE DODELITVE | — | | | | | | | | | |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | | | | | | | | | | |
| Rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | 26 | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI) | 26 | | | | | | | | | |
| | SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B) | 21 430 | 21 088 | 183 | 97 % | 20 310 | (51) | 96 % | 19 285 | 456 | 95 % |

v milijonih EUR

SREDSTVA

SKLEPI

DODELJENA SREDSTVA

PLAČILA

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

AKP

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Dodelitve

Dodelitve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

56

56

(1)

100 %

56

—

99 %

56

—

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

56

56

56

56

(1)

(1)

100 %

100 %

56

56

—

99 %

99 %

56

56

—

100 %

100 %

Sredstva B – nacionalne dodelitve

9

Drugi pretresi s proračunskimi posledicami

9

9

100 %

9

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

9

9

9

9

100 %

100 %

9

9

100 %

100 %

9

9

100 %

100 %

Razpoložljive rezerve

Razpoložljive rezerve

Rezerve

Rezerve

Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve

—

VMESNI SEŠTEVEK: STABEX – REZERVA IZ SREDSTEV A ZA NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: STABEX – REZERVA IZ SREDSTEV A ZA NACIONALNE DODELITVE

—

AKP

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Dodelitve

Dodelitve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

12 696

12 594

(168)

99 %

12 384

(42)

98 %

11 798

286

95 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

12 696

12 696

12 594

12 594

(168)

(168)

99 %

99 %

12 384

12 384

(42)

(42)

98 %

98 %

11 798

11 798

286

286

95 %

95 %

AKP

AKP

Sredstva B – nacionalne dodelitve

1 983

Nadomestila za izpad prihodkov od izvoza

202

(1)

197

(4)

97 %

191

—

97 %

Nujna pomoč

835

(4)

829

(2)

99 %

821

8

99 %

Močno zadolžene revne države

49

—

49

100 %

49

100 %

Drugi pretresi s proračunskimi posledicami

895

—

887

—

99 %

880

3

99 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

1 983

1 983

1 981

1 981

(5)

(5)

100 %

100 %

1 961

1 961

(6)

(6)

99 %

99 %

1 941

1 941

11

11

99 %

99 %

Stroški izvrševanja

460

440

4

96 %

440

4

100 %

440

5

100 %

Obresti in drugi prejemki

71

68

—

96 %

67

—

98 %

67

—

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

530

530

509

509

4

4

96 %

96 %

507

507

4

4

100 %

100 %

507

507

5

5

100 %

100 %

Institucionalni odhodki in odhodki za podporo

226

226

(3)

100 %

226

(3)

100 %

209

—

93 %

Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

1 855

1 848

(17)

100 %

1 826

2

99 %

1 726

43

95 %

Mirovna pomoč

1 527

1 527

408

100 %

1 087

(12)

71 %

1 038

15

95 %

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

3 608

3 608

3 600

3 600

388

388

100 %

100 %

3 139

3 139

(13)

(13)

87 %

87 %

2 973

2 973

58

58

95 %

95 %

Regionalne dodelitve

1 902

1 896

(30)

100 %

1 827

8

96 %

1 625

70

89 %

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

1 902

1 902

1 896

1 896

(30)

(30)

100 %

100 %

1 827

1 827

8

8

96 %

96 %

1 625

1 625

70

70

89 %

89 %

Sofinanciranje

Sofinanciranje

Dodelitve

Dodelitve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

185

181

(2)

98 %

177

(1)

98 %

152

9

86 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

185

185

181

181

(2)

(2)

98 %

98 %

177

177

(1)

(1)

98 %

98 %

152

152

9

9

86 %

86 %

Stroški izvrševanja

5

5

—

100 %

3

—

65 %

3

1

78 %

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

5

5

5

5

—

100 %

100 %

3

3

—

65 %

65 %

3

3

1

1

78 %

78 %

AKP

AKP

Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

12

11

—

92 %

10

—

99 %

10

—

100 %

Mirovna pomoč

1

1

—

99 %

1

100 %

1

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

12

12

11

11

—

92 %

92 %

11

11

—

99 %

99 %

11

11

—

100 %

100 %

Razpoložljive rezerve

Razpoložljive rezerve

Rezerve

Rezerve

Rezerva za sredstva A

—

Rezerva za sredstva B

—

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA DRŽAVE

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA DRŽAVE

—

Rezerva za sodelovanje znotraj držav AKP

—

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

—

Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve

—

VMESNI SEŠTEVEK: STABEX – REZERVA IZ SREDSTEV A ZA NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: STABEX – REZERVA IZ SREDSTEV A ZA NACIONALNE DODELITVE

—

Rezerva za NOP/ROP

—

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA NOP/ROP

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA NOP/ROP

—

Rezerva za regionalne dodelitve

—

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA REGIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA REGIONALNE DODELITVE

—

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerve

Rezerve

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

171

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

171

171

ČDO

ČDO

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Dodelitve

Dodelitve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

187

187

(2)

100 %

182

—

97 %

157

13

87 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

187

187

187

187

(2)

(2)

100 %

100 %

182

182

—

97 %

97 %

157

157

13

13

87 %

87 %

Sredstva B – nacionalne dodelitve

15

Nujna pomoč

9

—

8

—

99 %

8

1

99 %

Drugi pretresi s proračunskimi posledicami

6

6

100 %

6

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

15

15

15

15

—

100 %

100 %

14

14

—

99 %

99 %

14

14

1

1

99 %

99 %

Študije / tehnična pomoč za ČDO

5

5

—

100 %

5

100 %

5

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

5

5

5

5

—

100 %

100 %

5

5

100 %

100 %

5

5

100 %

100 %

Regionalne dodelitve

39

39

—

100 %

36

(1)

93 %

34

2

94 %

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

39

39

39

39

—

100 %

100 %

36

36

(1)

(1)

93 %

93 %

34

34

2

2

94 %

94 %

ČDO

ČDO

Razpoložljive rezerve

Razpoložljive rezerve

Rezerve

Rezerve

Rezerva za sredstva A

—

Rezerva za sredstva B

—

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA DRŽAVE

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA DRŽAVE

—

Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve

—

VMESNI SEŠTEVEK: STABEX – REZERVA IZ SREDSTEV A ZA NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: STABEX – REZERVA IZ SREDSTEV A ZA NACIONALNE DODELITVE

—

Rezerva za regionalne dodelitve

—

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA REGIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA REGIONALNE DODELITVE

—

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerve

Rezerve

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

26

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

26

26

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B)

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B)

21 430

21 430

21 088

21 088

183

183

97 %

97 %

20 310

20 310

(51)

(51)

96 %

96 %

19 285

19 285

456

456

95 %

95 %

Razpredelnica 2.6

Razpredelnica 2.6

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2019

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2019

VRSTA POMOČI

VRSTA POMOČI

DRŽAVE AKP + ČDO – 11. ERS

DRŽAVE AKP + ČDO – 11. ERS

| v milijonih EUR |
| --- |
| | | SREDSTVA | SKLEPI | DODELJENA SREDSTVA | PLAČILA |
| KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3): (2) | (4) | | (4):(3) |
| AKP | Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Dodelitve | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 65 | 65 | — | 100 % | 64 | 5 | 98 % | 45 | 18 | 70 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 65 | 65 | — | 100 % | 64 | 5 | 98 % | 45 | 18 | 70 % |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 17 | | | | | | | | | |
| Nujna pomoč | | 17 | | | 17 | | 100 % | 17 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE | 17 | 17 | | 100 % | 17 | | 100 % | 17 | | 100 % |
| Razpoložljive rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerve | | | | | | | | | | |
| Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve | — | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: STABEX – REZERVA IZ SREDSTEV A ZA NACIONALNE DODELITVE | — | | | | | | | | | |
| AKP | Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Dodelitve | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 15 567 | 14 186 | 1 617 | 91 % | 11 063 | 1 920 | 78 % | 6 077 | 1 637 | 55 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 15 567 | 14 186 | 1 617 | 91 % | 11 063 | 1 920 | 78 % | 6 077 | 1 637 | 55 % |
| AKP | Sredstva B – nacionalne dodelitve | 838 | | | | | | | | | |
| Nujna pomoč | | 712 | 137 | | 600 | 29 | 84 % | 511 | 35 | 85 % |
| Drugi pretresi s proračunskimi posledicami | | 109 | — | | 109 | — | 100 % | 109 | — | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE | 838 | 821 | 137 | 98 % | 709 | 29 | 86 % | 620 | 35 | 87 % |
| Premostitveni sklad | — | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: PREMOSTITVENI SKLAD | — | | | | | | | | | |
| Stroški izvrševanja | 1 053 | 855 | 155 | 81 % | 824 | 177 | 96 % | 769 | 166 | 93 % |
| Obresti in drugi prejemki | 18 | 9 | — | 51 % | 8 | 1 | 85 % | 7 | — | 85 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 1 071 | 864 | 154 | 81 % | 832 | 178 | 96 % | 775 | 166 | 93 % |
| Institucionalni odhodki in odhodki za podporo | 197 | 127 | (6) | 64 % | 103 | 5 | 81 % | 95 | 10 | 93 % |
| Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | 2 791 | 2 397 | 281 | 86 % | 1 938 | 591 | 81 % | 1 279 | 380 | 66 % |
| Mirovna pomoč | 1 000 | 1 000 | — | 100 % | 980 | 34 | 98 % | 881 | 22 | 90 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | 3 988 | 3 524 | 275 | 88 % | 3 020 | 630 | 86 % | 2 256 | 413 | 75 % |
| Regionalne dodelitve | 6 920 | 6 649 | 846 | 96 % | 5 644 | 704 | 85 % | 2 591 | 1 038 | 46 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE | 6 920 | 6 649 | 846 | 96 % | 5 644 | 704 | 85 % | 2 591 | 1 038 | 46 % |
| Sofinanciranje | | | | | | | | | | |
| Dodelitve | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 42 | 31 | 11 | 75 % | 31 | 11 | 100 % | 2 | 1 | 6 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 42 | 31 | 11 | 75 % | 31 | 11 | 100 % | 2 | 1 | 6 % |
| Stroški izvrševanja | 3 | 3 | 1 | 86 % | 1 | 1 | 28 % | — | — | 3 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 3 | 3 | 1 | 86 % | 1 | 1 | 28 % | — | — | 3 % |
| AKP | Mirovna pomoč | 24 | 23 | 21 | 95 % | 22 | 20 | 98 % | 17 | 16 | 78 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | 24 | 23 | 21 | 95 % | 22 | 20 | 98 % | 17 | 16 | 78 % |
| Regionalne dodelitve | 4 | 2 | | 50 % | 2 | — | 100 % | 2 | 2 | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE | 4 | 2 | | 50 % | 2 | — | 100 % | 2 | 2 | 100 % |
| Razpoložljive rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerva za sredstva B | — | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA DRŽAVE | — | | | | | | | | | |
| Rezerva za sodelovanje znotraj držav AKP | 27 | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | 27 | | | | | | | | | |
| Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve | — | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: STABEX – REZERVA IZ SREDSTEV A ZA NACIONALNE DODELITVE | — | | | | | | | | | |
| Rezerva za NOP/ROP | 540 | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA NOP/ROP | 540 | | | | | | | | | |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | | | | | | | | | | |
| Rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | 130 | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI) | 130 | | | | | | | | | |
| Notranji sporazumi EK o ravni storitve | | | | | | | | | | |
| Rezerve | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 1 | 1 | — | 71 % | 1 | — | 73 % | 1 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 1 | 1 | — | 71 % | 1 | — | 73 % | 1 | | 100 % |
| ČDO | Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Dodelitve | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 196 | 196 | 13 | 100 % | 192 | 13 | 98 % | 120 | 44 | 63 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 196 | 196 | 13 | 100 % | 192 | 13 | 98 % | 120 | 44 | 63 % |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 8 | | | | | | | | | |
| Nujna pomoč | | 5 | 2 | | 5 | 2 | 99 % | 4 | 2 | 78 % |
| Drugi pretresi s proračunskimi posledicami | | 3 | | | 3 | | 100 % | 3 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE | 8 | 8 | 2 | 100 % | 8 | 2 | 99 % | 7 | 2 | 87 % |
| Premostitveni sklad | — | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: PREMOSTITVENI SKLAD | — | | | | | | | | | |
| Študije / tehnična pomoč za ČDO | 9 | 7 | 2 | 84 % | 5 | — | 65 % | 4 | 1 | 87 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 9 | 7 | 2 | 84 % | 5 | — | 65 % | 4 | 1 | 87 % |
| Regionalne dodelitve | 99 | 99 | 62 | 100 % | 80 | 43 | 81 % | 13 | 5 | 16 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE | 99 | 99 | 62 | 100 % | 80 | 43 | 81 % | 13 | 5 | 16 % |
| Sofinanciranje | | | | | | | | | | |
| Dodelitve | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | — | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | — | | | | | | | | | |
| ČDO | Razpoložljive rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerva za NOP/ROP | 32 | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA NOP/ROP | 32 | | | | | | | | | |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | | | | | | | | | | |
| Rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | 12 | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI) | 12 | | | | | | | | | |
| Notranji sporazumi EK o ravni storitve | | | | | | | | | | |
| Rezerve | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | — | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | — | | | | | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Dodelitve | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 10 | 10 | 4 | 100 % | 6 | — | 59 % | 6 | — | 99 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 10 | 10 | 4 | 100 % | 6 | — | 59 % | 6 | — | 99 % |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 7 | | | | | | | | | |
| Nujna pomoč | | 7 | 7 | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE | 7 | 7 | 7 | 100 % | | | | | | |
| | SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B) | 29 608 | 26 511 | 3 153 | 90 % | 21 697 | 3 557 | 82 % | 12 553 | 3 377 | 58 % |

v milijonih EUR

SREDSTVA

SKLEPI

DODELJENA SREDSTVA

PLAČILA

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3): (2)

(4)

(4):(3)

AKP

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Dodelitve

Dodelitve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

65

65

—

100 %

64

5

98 %

45

18

70 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

65

65

65

65

—

100 %

100 %

64

64

5

5

98 %

98 %

45

45

18

18

70 %

70 %

Sredstva B – nacionalne dodelitve

17

Nujna pomoč

17

17

100 %

17

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

17

17

17

17

100 %

100 %

17

17

100 %

100 %

17

17

100 %

100 %

Razpoložljive rezerve

Razpoložljive rezerve

Rezerve

Rezerve

Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve

—

VMESNI SEŠTEVEK: STABEX – REZERVA IZ SREDSTEV A ZA NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: STABEX – REZERVA IZ SREDSTEV A ZA NACIONALNE DODELITVE

—

AKP

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Dodelitve

Dodelitve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

15 567

14 186

1 617

91 %

11 063

1 920

78 %

6 077

1 637

55 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

15 567

15 567

14 186

14 186

1 617

1 617

91 %

91 %

11 063

11 063

1 920

1 920

78 %

78 %

6 077

6 077

1 637

1 637

55 %

55 %

AKP

AKP

Sredstva B – nacionalne dodelitve

838

Nujna pomoč

712

137

600

29

84 %

511

35

85 %

Drugi pretresi s proračunskimi posledicami

109

—

109

—

100 %

109

—

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

838

838

821

821

137

137

98 %

98 %

709

709

29

29

86 %

86 %

620

620

35

35

87 %

87 %

Premostitveni sklad

—

VMESNI SEŠTEVEK: PREMOSTITVENI SKLAD

VMESNI SEŠTEVEK: PREMOSTITVENI SKLAD

—

Stroški izvrševanja

1 053

855

155

81 %

824

177

96 %

769

166

93 %

Obresti in drugi prejemki

18

9

—

51 %

8

1

85 %

7

—

85 %

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

1 071

1 071

864

864

154

154

81 %

81 %

832

832

178

178

96 %

96 %

775

775

166

166

93 %

93 %

Institucionalni odhodki in odhodki za podporo

197

127

(6)

64 %

103

5

81 %

95

10

93 %

Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

2 791

2 397

281

86 %

1 938

591

81 %

1 279

380

66 %

Mirovna pomoč

1 000

1 000

—

100 %

980

34

98 %

881

22

90 %

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

3 988

3 988

3 524

3 524

275

275

88 %

88 %

3 020

3 020

630

630

86 %

86 %

2 256

2 256

413

413

75 %

75 %

Regionalne dodelitve

6 920

6 649

846

96 %

5 644

704

85 %

2 591

1 038

46 %

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

6 920

6 920

6 649

6 649

846

846

96 %

96 %

5 644

5 644

704

704

85 %

85 %

2 591

2 591

1 038

1 038

46 %

46 %

Sofinanciranje

Sofinanciranje

Dodelitve

Dodelitve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

42

31

11

75 %

31

11

100 %

2

1

6 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

42

42

31

31

11

11

75 %

75 %

31

31

11

11

100 %

100 %

2

2

1

1

6 %

6 %

Stroški izvrševanja

3

3

1

86 %

1

1

28 %

—

—

3 %

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

3

3

3

3

1

1

86 %

86 %

1

1

1

1

28 %

28 %

—

—

3 %

3 %

AKP

AKP

Mirovna pomoč

24

23

21

95 %

22

20

98 %

17

16

78 %

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

24

24

23

23

21

21

95 %

95 %

22

22

20

20

98 %

98 %

17

17

16

16

78 %

78 %

Regionalne dodelitve

4

2

50 %

2

—

100 %

2

2

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

4

4

2

2

50 %

50 %

2

2

—

100 %

100 %

2

2

2

2

100 %

100 %

Razpoložljive rezerve

Razpoložljive rezerve

Rezerve

Rezerve

Rezerva za sredstva B

—

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA DRŽAVE

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA DRŽAVE

—

Rezerva za sodelovanje znotraj držav AKP

27

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

27

27

Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve

—

VMESNI SEŠTEVEK: STABEX – REZERVA IZ SREDSTEV A ZA NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: STABEX – REZERVA IZ SREDSTEV A ZA NACIONALNE DODELITVE

—

Rezerva za NOP/ROP

540

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA NOP/ROP

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA NOP/ROP

540

540

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerve

Rezerve

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

130

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

130

130

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

Rezerve

Rezerve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

1

1

—

71 %

1

—

73 %

1

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

1

1

1

1

—

71 %

71 %

1

1

—

73 %

73 %

1

1

100 %

100 %

ČDO

ČDO

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Dodelitve

Dodelitve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

196

196

13

100 %

192

13

98 %

120

44

63 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

196

196

196

196

13

13

100 %

100 %

192

192

13

13

98 %

98 %

120

120

44

44

63 %

63 %

Sredstva B – nacionalne dodelitve

8

Nujna pomoč

5

2

5

2

99 %

4

2

78 %

Drugi pretresi s proračunskimi posledicami

3

3

100 %

3

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

8

8

8

8

2

2

100 %

100 %

8

8

2

2

99 %

99 %

7

7

2

2

87 %

87 %

Premostitveni sklad

—

VMESNI SEŠTEVEK: PREMOSTITVENI SKLAD

VMESNI SEŠTEVEK: PREMOSTITVENI SKLAD

—

Študije / tehnična pomoč za ČDO

9

7

2

84 %

5

—

65 %

4

1

87 %

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

9

9

7

7

2

2

84 %

84 %

5

5

—

65 %

65 %

4

4

1

1

87 %

87 %

Regionalne dodelitve

99

99

62

100 %

80

43

81 %

13

5

16 %

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

99

99

99

99

62

62

100 %

100 %

80

80

43

43

81 %

81 %

13

13

5

5

16 %

16 %

Sofinanciranje

Sofinanciranje

Dodelitve

Dodelitve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

—

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

—

ČDO

ČDO

Razpoložljive rezerve

Razpoložljive rezerve

Rezerve

Rezerve

Rezerva za NOP/ROP

32

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA NOP/ROP

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA NOP/ROP

32

32

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerve

Rezerve

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

12

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

12

12

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

Rezerve

Rezerve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

—

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

—

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Dodelitve

Dodelitve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

10

10

4

100 %

6

—

59 %

6

—

99 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

10

10

10

10

4

4

100 %

100 %

6

6

—

59 %

59 %

6

6

—

99 %

99 %

Sredstva B – nacionalne dodelitve

7

Nujna pomoč

7

7

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

7

7

7

7

7

7

100 %

100 %

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B)

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B)

29 608

29 608

26 511

26 511

3 153

3 153

90 %

90 %

21 697

21 697

3 557

3 557

82 %

82 %

12 553

12 553

3 377

3 377

58 %

58 %

LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA

LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA

| EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA | CA/531/20


  12. marec 2020 |
| --- | --- |
| | Dok. 20/108 |
| SVET DIREKTORJEV |
| RAČUNOVODSKI IZKAZI


  SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB


  NA DAN 31. DECEMBRA 2019 |
| (a) | Izkaz finančnega položaja |

EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA

EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA

CA/531/20

CA/531/20

12. marec 2020

Dok. 20/108

Dok. 20/108

SVET DIREKTORJEV

SVET DIREKTORJEV

RAČUNOVODSKI IZKAZI

RAČUNOVODSKI IZKAZI

SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB

SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB

NA DAN 31. DECEMBRA 2019

NA DAN 31. DECEMBRA 2019

(a)

Izkaz finančnega položaja

| (b) | Izkaz poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa |
| --- | --- |

(b)

Izkaz poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa

| (c) | Izkaz sprememb v sredstvih vplačnikov |
| --- | --- |

(c)

Izkaz sprememb v sredstvih vplačnikov

| (d) | Izkazi denarnih tokov |
| --- | --- |

(d)

Izkazi denarnih tokov

| (e) | Pojasnila k računovodskim izkazom |
| --- | --- |

(e)

Pojasnila k računovodskim izkazom

IZKAZ FINANČNEGA POLOŽAJA

IZKAZ FINANČNEGA POLOŽAJA

NA DAN 31. DECEMBRA 2019

NA DAN 31. DECEMBRA 2019

| v tisočih EUR |
| --- |
| | Pojasnila | 31.12. 2019 | 31.12. 2018 |
| SREDSTVA | | | |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 5 | 837 777 | 573 708 |
| Terjatve do vplačnikov | 9/17 | 86 330 | 100 000 |
| Finančna sredstva zakladnice | 10 | 330 587 | 335 140 |
| Izvedeni finančni instrumenti | 6 | 14 184 | 9 873 |
| Posojila in predujmi | 7 | 1 518 675 | 1 540 991 |
| Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | 8 | 619 928 | 567 292 |
| Druga sredstva | 11 | — | 171 |
| Sredstva skupaj | | 3 407 481 | 3 127 175 |
| OBVEZNOSTI IN SREDSTVA VPLAČNIKOV | | | |
| OBVEZNOSTI | | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | 6 | 191 | 8 493 |
| Odloženi prihodki | 12 | 32 566 | 33 764 |
| Rezervacije za izdana jamstva | 13 | 628 | 793 |
| Rezervacije za obveznosti iz kreditov | 14 | 37 269 | 23 822 |
| Obveznosti do tretjih oseb | 15 | 147 438 | 143 813 |
| Druge obveznosti | 16 | 2 353 | 2 493 |
| Obveznosti skupaj | | 220 445 | 213 178 |
| SREDSTVA VPLAČNIKOV | | | |
| Vpoklicani prispevki držav članic v Sklad | 17 | 2 967 000 | 2 697 000 |
| Zadržani dobički | | 220 036 | 216 997 |
| Sredstva vplačnikov skupaj | | 3 187 036 | 2 913 997 |
| Obveznosti in sredstva vplačnikov skupaj | | 3 407 481 | 3 127 175 |

v tisočih EUR

Pojasnila

31.12. 2019

31.12. 2018

SREDSTVA

SREDSTVA

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

5

837 777

573 708

Terjatve do vplačnikov

9/17

86 330

100 000

Finančna sredstva zakladnice

10

330 587

335 140

Izvedeni finančni instrumenti

6

14 184

9 873

Posojila in predujmi

7

1 518 675

1 540 991

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

8

619 928

567 292

Druga sredstva

11

—

171

Sredstva skupaj

Sredstva skupaj

3 407 481

3 407 481

3 127 175

3 127 175

OBVEZNOSTI IN SREDSTVA VPLAČNIKOV

OBVEZNOSTI IN SREDSTVA VPLAČNIKOV

OBVEZNOSTI

OBVEZNOSTI

Izvedeni finančni instrumenti

6

191

8 493

Odloženi prihodki

12

32 566

33 764

Rezervacije za izdana jamstva

13

628

793

Rezervacije za obveznosti iz kreditov

14

37 269

23 822

Obveznosti do tretjih oseb

15

147 438

143 813

Druge obveznosti

16

2 353

2 493

Obveznosti skupaj

Obveznosti skupaj

220 445

220 445

213 178

213 178

SREDSTVA VPLAČNIKOV

SREDSTVA VPLAČNIKOV

Vpoklicani prispevki držav članic v Sklad

17

2 967 000

2 697 000

Zadržani dobički

220 036

216 997

Sredstva vplačnikov skupaj

Sredstva vplačnikov skupaj

3 187 036

3 187 036

2 913 997

2 913 997

Obveznosti in sredstva vplačnikov skupaj

Obveznosti in sredstva vplačnikov skupaj

3 407 481

3 407 481

3 127 175

3 127 175

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN DRUGEGA VSEOBSEGAJOČEGA DONOSA

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN DRUGEGA VSEOBSEGAJOČEGA DONOSA

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2019

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2019

| v tisočih EUR |
| --- |
| | Pojasnila | Od 1. 1. 2019 | Od 1. 1. 2018 |
| do 31. 12. 2019 | do 31. 12. 2018 |
| Prihodki od obresti in podobni prihodki (5) | 19 | 93 923 | 96 730 |
| Odhodki od obresti in podobni odhodki | 19 | -2 948 | -2 539 |
| Neto obresti in podobni prihodki | | 90 975 | 94 191 |
| Prihodki od opravnin (provizij) | 20 | 4 438 | 284 |
| Odhodki od opravnin (provizij) | 20 | - 721 | - 106 |
| Neto prihodki od opravnin (provizij) | | 3 717 | 178 |
| Sprememba poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih | | 12 611 | -9 987 |
| Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom | 21 | 9 904 | -10 179 |
| Neto rezultat pri posojilih in predujmih, merjen po PVIPI | 7 | -8 331 | - 702 |
| Neto rezultat pri prodaji posojil | 7 | 2 064 | — |
| Neto rezultat v tujih valutah | | -61 998 | -32 436 |
| Neto poslovni izid iz finančnih poslov | | -45 750 | -53 304 |
| Sprememba v oslabitvah posojil in predujmov, brez razveljavitve oslabitev | 7 | 17 243 | -22 771 |
| Spremembe rezervacij za jamstva, brez razveljavitve oslabitev | 13 | 107 | - 485 |
| Spremembe rezervacij za obveznosti iz kreditov, brez razveljavitve oslabitev | 14 | -13 244 | -19 612 |
| Splošni upravni odhodki | 22 | -50 009 | -47 799 |
| Dobiček/(izguba) tekočega leta | | 3 039 | -49 602 |
| Drugi vseobsegajoči donos | | — | — |
| Celoten vseobsegajoči dobiček/(izguba) za zadevno leto skupaj | | 3 039 | -49 602 |

v tisočih EUR

Pojasnila

Od 1. 1. 2019

Od 1. 1. 2018

do 31. 12. 2019

do 31. 12. 2018

Prihodki od obresti in podobni prihodki (5)

5

19

93 923

96 730

Odhodki od obresti in podobni odhodki

19

-2 948

-2 539

Neto obresti in podobni prihodki

Neto obresti in podobni prihodki

90 975

90 975

94 191

94 191

Prihodki od opravnin (provizij)

20

4 438

284

Odhodki od opravnin (provizij)

20

- 721

- 106

Neto prihodki od opravnin (provizij)

Neto prihodki od opravnin (provizij)

3 717

3 717

178

178

Sprememba poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih

12 611

-9 987

Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

21

9 904

-10 179

Neto rezultat pri posojilih in predujmih, merjen po PVIPI

7

-8 331

- 702

Neto rezultat pri prodaji posojil

7

2 064

—

Neto rezultat v tujih valutah

-61 998

-32 436

Neto poslovni izid iz finančnih poslov

Neto poslovni izid iz finančnih poslov

-45 750

-45 750

-53 304

-53 304

Sprememba v oslabitvah posojil in predujmov, brez razveljavitve oslabitev

7

17 243

-22 771

Spremembe rezervacij za jamstva, brez razveljavitve oslabitev

13

107

- 485

Spremembe rezervacij za obveznosti iz kreditov, brez razveljavitve oslabitev

14

-13 244

-19 612

Splošni upravni odhodki

22

-50 009

-47 799

Dobiček/(izguba) tekočega leta

Dobiček/(izguba) tekočega leta

3 039

3 039

-49 602

-49 602

Drugi vseobsegajoči donos

Drugi vseobsegajoči donos

—

—

Celoten vseobsegajoči dobiček/(izguba) za zadevno leto skupaj

Celoten vseobsegajoči dobiček/(izguba) za zadevno leto skupaj

3 039

3 039

-49 602

-49 602

IZKAZ SPREMEMB V SREDSTVIH VPLAČNIKOV

IZKAZ SPREMEMB V SREDSTVIH VPLAČNIKOV

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2019

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2019

| v tisočih EUR |
| --- |
| | Pojasnila | Vpoklicani prispevek | Zadržani dobički | Skupaj |
| Na dan 1. januarja 2019 | | 2 697 000 | 216 997 | 2 913 997 |
| Prispevki držav članic, vpoklicani med letom | 17 | 270 000 | — | 270 000 |
| Dobiček leta 2019 | | — | 3 039 | 3 039 |
| Spremembe v sredstvih vplačnikov | | 270 000 | 3 039 | 273 039 |
| Na dan 31. decembra 2019 | | 2 967 000 | 220 036 | 3 187 036 |
| Na dan 1. januarja 2018 | | 2 517 000 | 266 599 | 2 783 599 |
| Prispevki držav članic, vpoklicani med letom | | 180 000 | — | 180 000 |
| Izguba leta 2018 | | — | -49 602 | -49 602 |
| Spremembe v sredstvih vplačnikov | | 180 000 | -49 602 | 130 398 |
| Na dan 31. decembra 2018 | | 2 697 000 | 216 997 | 2 913 997 |

v tisočih EUR

Pojasnila

Vpoklicani prispevek

Zadržani dobički

Skupaj

Na dan 1. januarja 2019

Na dan 1. januarja 2019

2 697 000

2 697 000

216 997

216 997

2 913 997

2 913 997

Prispevki držav članic, vpoklicani med letom

17

270 000

—

270 000

Dobiček leta 2019

—

3 039

3 039

Spremembe v sredstvih vplačnikov

Spremembe v sredstvih vplačnikov

270 000

270 000

3 039

3 039

273 039

273 039

Na dan 31. decembra 2019

Na dan 31. decembra 2019

2 967 000

2 967 000

220 036

220 036

3 187 036

3 187 036

Na dan 1. januarja 2018

Na dan 1. januarja 2018

2 517 000

2 517 000

266 599

266 599

2 783 599

2 783 599

Prispevki držav članic, vpoklicani med letom

180 000

—

180 000

Izguba leta 2018

—

-49 602

-49 602

Spremembe v sredstvih vplačnikov

Spremembe v sredstvih vplačnikov

180 000

180 000

-49 602

-49 602

130 398

130 398

Na dan 31. decembra 2018

Na dan 31. decembra 2018

2 697 000

2 697 000

216 997

216 997

2 913 997

2 913 997

IZKAZ DENARNIH TOKOV

IZKAZ DENARNIH TOKOV

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2019

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2019

| v tisočih EUR |
| --- |
| | Pojasnila | Od 1. 1. 2019 do 31. 12. 2019 | Od 1. 1. 2018 do 31. 12. 2018 |
| POSLOVANJE | | | |
| Dobiček/(izguba) za proračunsko leto | | 3 039 | -49 602 |
| Prilagoditve za: | | | |
| Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom po pošteni vrednosti | 8 | -8 629 | 20 665 |
| Spremembo v oslabitvah posojil in predujmov, brez razveljavitve oslabitev | 7 | -17 243 | 22 771 |
| Neto rezultat pri posojilih in predujmih v skladu s PVIPI | | 8 331 | 702 |
| Spremembo natečenih obresti od posojil in predujmov in njihove odplačne vrednosti | 7 | -5 087 | -1 833 |
| Neto spremembo rezervacij za jamstva, brez razveljavitve oslabitev | 13 | - 107 | 309 |
| Neto spremembo rezervacij za obveznosti iz kreditov, brez razveljavitve oslabitev | | 13 447 | 19 666 |
| Spremembe poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih | | -12 611 | 9 987 |
| Spremembo natečenih obresti od finančnih sredstev zakladnice in njihove odplačne vrednosti | 10 | 331 | -1 645 |
| Spremembo odloženih prihodkov | | -1 198 | 7 962 |
| Učinek sprememb deviznih tečajev na posojila | 7 | -17 752 | -44 927 |
| Učinek sprememb deviznih tečajev na delnice in druge vrednostne papirje s spremenljivim donosom | 8 | -6 812 | -17 300 |
| Učinek sprememb deviznih tečajev na denarna sredstva | | 2 369 | 2 561 |
| Izguba iz poslovanja pred spremembami v sredstvih in obveznostih iz poslovanja | | -41 922 | -30 684 |
| Črpana posojila | 7 | - 311 185 | - 259 214 |
| Povračila posojil | 7 | 355 078 | 354 855 |
| Prodaja posojil | | 2 194 | — |
| Sprememba natečenih obresti od denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | 5 | - 93 | - 178 |
| (Povečanje) finančnih sredstev zakladnice | 10 | -2 948 021 | -2 219 062 |
| Dospelosti finančnih sredstev zakladnice | 10 | 2 952 905 | 2 026 659 |
| (Povečanje) v delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom | 8 | - 106 943 | -95 434 |
| Neto prihodki od delnic in drugih vrednostnih papirjev s spremenljivim donosom | | 71 024 | 32 802 |
| (Zmanjšanje) drugih sredstev | | - 171 | -4 214 |
| Povečanje drugih obveznosti | | 140 | 31 |
| Povečanje drugih obveznosti iz poslovanja do Evropske investicijske banke | | 2 187 | 2 168 |
| Neto denarni tok iz poslovanja | | -24 807 | - 192 271 |
| FINANCIRANJE | | | |
| Prispevki držav članic | | 284 820 | 230 000 |
| Zneski, prejeti od držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo | | 30 000 | 20 000 |
| Zneski, plačani v imenu držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo | | -28 220 | -35 641 |
| Neto denarni tok iz financiranja | | 286 600 | 214 359 |
| Neto povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | | 261 793 | 22 088 |
| Povzetek izkaza denarnih tokov: | | | |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku proračunskega leta | | 573 818 | 549 169 |
| Neto denarni tok iz: | | | |
| Poslovanja | | -24 937 | - 192 271 |
| Financiranja | | 286 730 | 214 359 |
| Učinkov sprememb deviznih tečajev na denarna sredstva in njihove ustreznike | | 2 369 | 2 561 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu proračunskega leta | | 837 980 | 573 818 |
| Denarna sredstva in njihove ustreznike sestavljajo: | | | |
| Gotovina v blagajni | 5 | 72 166 | 51 936 |
| Vezane vloge (brez natečenih obresti) | 5 | 622 991 | 521 882 |
| Komercialni zapisi | 5 | 142 823 | — |
| | | 837 980 | 573 818 |

v tisočih EUR

Pojasnila

Od 1. 1. 2019 do 31. 12. 2019

Od 1. 1. 2018 do 31. 12. 2018

POSLOVANJE

POSLOVANJE

Dobiček/(izguba) za proračunsko leto

3 039

-49 602

Prilagoditve za:

Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom po pošteni vrednosti

8

-8 629

20 665

Spremembo v oslabitvah posojil in predujmov, brez razveljavitve oslabitev

7

-17 243

22 771

Neto rezultat pri posojilih in predujmih v skladu s PVIPI

8 331

702

Spremembo natečenih obresti od posojil in predujmov in njihove odplačne vrednosti

7

-5 087

-1 833

Neto spremembo rezervacij za jamstva, brez razveljavitve oslabitev

13

- 107

309

Neto spremembo rezervacij za obveznosti iz kreditov, brez razveljavitve oslabitev

13 447

19 666

Spremembe poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih

-12 611

9 987

Spremembo natečenih obresti od finančnih sredstev zakladnice in njihove odplačne vrednosti

10

331

-1 645

Spremembo odloženih prihodkov

-1 198

7 962

Učinek sprememb deviznih tečajev na posojila

7

-17 752

-44 927

Učinek sprememb deviznih tečajev na delnice in druge vrednostne papirje s spremenljivim donosom

8

-6 812

-17 300

Učinek sprememb deviznih tečajev na denarna sredstva

2 369

2 561

Izguba iz poslovanja pred spremembami v sredstvih in obveznostih iz poslovanja

Izguba iz poslovanja pred spremembami v sredstvih in obveznostih iz poslovanja

-41 922

-41 922

-30 684

-30 684

Črpana posojila

7

- 311 185

- 259 214

Povračila posojil

7

355 078

354 855

Prodaja posojil

2 194

—

Sprememba natečenih obresti od denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

5

- 93

- 178

(Povečanje) finančnih sredstev zakladnice

10

-2 948 021

-2 219 062

Dospelosti finančnih sredstev zakladnice

10

2 952 905

2 026 659

(Povečanje) v delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

8

- 106 943

-95 434

Neto prihodki od delnic in drugih vrednostnih papirjev s spremenljivim donosom

71 024

32 802

(Zmanjšanje) drugih sredstev

- 171

-4 214

Povečanje drugih obveznosti

140

31

Povečanje drugih obveznosti iz poslovanja do Evropske investicijske banke

2 187

2 168

Neto denarni tok iz poslovanja

Neto denarni tok iz poslovanja

-24 807

-24 807

- 192 271

- 192 271

FINANCIRANJE

FINANCIRANJE

Prispevki držav članic

284 820

230 000

Zneski, prejeti od držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo

30 000

20 000

Zneski, plačani v imenu držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo

-28 220

-35 641

Neto denarni tok iz financiranja

Neto denarni tok iz financiranja

286 600

286 600

214 359

214 359

Neto povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Neto povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

261 793

261 793

22 088

22 088

Povzetek izkaza denarnih tokov:

Povzetek izkaza denarnih tokov:

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku proračunskega leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku proračunskega leta

573 818

573 818

549 169

549 169

Neto denarni tok iz:

Poslovanja

-24 937

- 192 271

Financiranja

286 730

214 359

Učinkov sprememb deviznih tečajev na denarna sredstva in njihove ustreznike

2 369

2 561

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu proračunskega leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu proračunskega leta

837 980

837 980

573 818

573 818

Denarna sredstva in njihove ustreznike sestavljajo:

Denarna sredstva in njihove ustreznike sestavljajo:

Gotovina v blagajni

5

72 166

51 936

Vezane vloge (brez natečenih obresti)

5

622 991

521 882

Komercialni zapisi

5

142 823

—

837 980

837 980

573 818

573 818

Pojasnila k računovodskim izkazom na dan 31. decembra 2019

Pojasnila k računovodskim izkazom na dan 31. decembra 2019

1.   Splošne informacije

Splošne informacije

Sklad za spodbujanje naložb je bil ustanovljen v okviru Sporazuma iz Cotonouja (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) o sodelovanju in razvojni pomoči, ki je bil sklenjen med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami 23. junija 2000 ter spremenjen 25. junija 2005 in 22. junija 2010.

Sklad za spodbujanje naložb ni ločen pravni subjekt, prispevke v imenu držav članic (v nadaljnjem besedilu: donatorke) pa upravlja Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB ali Banka) v skladu z določili Sporazuma, ki tudi opravlja funkcijo upraviteljice Sklada.

Financiranje na podlagi Sporazuma se zagotavlja iz proračunov držav članic EU. Države članice EU prispevajo zneske, dodeljene za financiranje Sklada za spodbujanje naložb, in nepovratna sredstva za financiranje subvencioniranih obrestnih mer, kot je določeno na podlagi večletnih finančnih okvirov (prvi finančni protokol, ki zajema obdobje 2000–2007 in je znan kot 9. Evropski razvojni sklad (ERS), drugi finančni protokol, ki zajema obdobje 2008–2013 in je znan kot 10. ERS, in tretji finančni protokol, ki zajema obdobje 2014–2020 in je znan kot 11. ERS). EIB je odgovorna za upravljanje:

| — | Sklada za spodbujanje naložb, tj. obnovljivega sklada tveganega kapitala s sredstvi v višini 3 685,5 milijona EUR, usmerjenih v spodbujanje naložb zasebnega sektorja v državah AKP; od tega je 48,5 milijona EUR dodeljenih čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO), |
| --- | --- |

—

Sklada za spodbujanje naložb, tj. obnovljivega sklada tveganega kapitala s sredstvi v višini 3 685,5 milijona EUR, usmerjenih v spodbujanje naložb zasebnega sektorja v državah AKP; od tega je 48,5 milijona EUR dodeljenih čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO),

| — | nepovratnih sredstev za financiranje subvencioniranih obrestnih mer v vrednosti največ 1 220,85 milijona EUR za države AKP in največ 8,5 milijona EUR za ČDO. Do 15 % teh subvencij se lahko porabi za financiranje s projekti povezane tehnične pomoči. |
| --- | --- |

—

nepovratnih sredstev za financiranje subvencioniranih obrestnih mer v vrednosti največ 1 220,85 milijona EUR za države AKP in največ 8,5 milijona EUR za ČDO. Do 15 % teh subvencij se lahko porabi za financiranje s projekti povezane tehnične pomoči.

Na strani EU in držav AKP so bile dogovorjene prehodne ureditve, ki bi EIB omogočile financiranje nadaljnjega izvajanja poslov v regiji AKP do konca leta 2020 (Sklep št. 3/2019 Odbora veleposlanikov AKP-EU z dne 17. decembra 2019 o sprejetju prehodnih ukrepov v skladu s členom 95(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU). Banka bo še naprej potrjevala posle v skladu s svojim mandatom do konca leta 2020, tj. konec obdobja obveznosti za uporabo obnovljivih skladov investicijskega sklada, določenih v okviru 11. ERS.

Komisija je junija 2018 objavila tudi predlog proračuna za zunanje ukrepe EU za obdobje 2021–2027, tj. uredbo o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje. Pomemben vidik predloga je poenostavitev strukture financiranja, ki združuje devet različnih instrumentov in skladov, ter vključitev sedanjega zunajproračunskega ERS v proračun EU. Uredba o instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje bo zagotovila pravno podlago, na podlagi katere bo Komisija prihodnje mandate EU za njeno dejavnost zunaj EU zaupala EIB. Zagotovila bo tudi okvir za zunanje naložbe, da bo lahko Unija sodelovala s partnerskimi institucijami prek nepovratnih sredstev ali jamstev iz proračuna EU. Pogajanja o instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje še vedno potekajo. Brez poseganja v sklep Sveta se EIB in Evropska komisija dogovarjata o predlogu za nadaljnjo uporabo vrnjenih sredstev investicijskega sklada za dogovorjeno število let.

Ti računovodski izkazi zajemajo obdobje od 1. januarja 2019 do 31. decembra 2019.

Na predlog upravnega odbora EIB je svet direktorjev EIB 12. marca 2020 sprejel računovodske izkaze in odobril njihovo predložitev v odobritev svetu guvernerjev do 24. aprila 2020.

2.   Pomembne računovodske usmeritve

Pomembne računovodske usmeritve

2.1   
  Podlaga za pripravo – izjava o skladnosti

Podlaga za pripravo – izjava o skladnosti

Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb so bili pripravljeni v skladu z Mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (MSRP), kakor jih je sprejela Evropska unija.

2.2   
  Pomembne računovodske presoje in ocene

Pomembne računovodske presoje in ocene

Pri pripravi računovodskih izkazov je treba uporabiti računovodske ocene. Prav tako je pri uporabi računovodskih usmeritev Sklada za spodbujanje naložb potrebna presoja uprave banke. Področja, ki vključujejo višjo stopnjo presoje ali zahtevnosti, ali področja, pri katerih so predpostavke in ocene pomembne za računovodske izkaze, so razkrita v nadaljevanju.

Presoje in ocene se v glavnem uporabljajo na področjih, navedenih v nadaljevanju.

—   Merjenje poštenih vrednosti finančnih instrumentov

Merjenje poštenih vrednosti finančnih instrumentov

Poštene vrednosti finančnih sredstev in finančnih obveznosti, s katerimi se trguje na delujočih trgih, temeljijo na kotiranih tržnih cenah ali kotacijah cen borznih posrednikov. Kadar poštenih vrednosti ni mogoče izpeljati iz delujočih trgov, se določijo z različnimi tehnikami vrednotenja, ki vključujejo uporabo matematičnih modelov. Kot vhodni podatki za te modele se po možnosti uporabijo podatki z opazovanega trga, če pa to ni izvedljivo, je potrebna določena stopnja presoje pri določanju poštenih vrednosti. Vrednotenja se kategorizirajo na različne ravni v hierarhiji poštene vrednosti na podlagi podatkov, uporabljenih v tehnikah vrednotenja, ki so opisane in razkrite v pojasnilih 2.4.2 in 4.

—   Izgube zaradi oslabitve posojil in predujmov

Izgube zaradi oslabitve posojil in predujmov

Merjenje pričakovanih kreditnih izgub zahteva, da vodstvo uporabi pomembne presoje, zlasti oceno znatnega povečanja kreditnega tveganja od začetnega pripoznanja, vključitev informacij glede prihodnosti ter ocene zneska in časovnega razporeda prihodnjih denarnih tokov in vrednosti zavarovanja pri določanju izgub zaradi oslabitve. Te ocene temeljijo na več dejavnikih, katerih spremembe lahko povzročijo znatne spremembe časa in zneska popravka za kreditne izgube, ki jih je treba pripoznati (pojasnilo 2.4.2).

—   Vrednotenje naložb v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu

Vrednotenje naložb v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu

Vrednotenje naložb v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu, običajno temelji na enem od naslednjih elementov:

| — | zadnjih tržnih poslih po običajnih tržnih pogojih, |
| --- | --- |

—

zadnjih tržnih poslih po običajnih tržnih pogojih,

| — | trenutni pošteni vrednosti drugega instrumenta, ki ima podobne bistvene značilnosti, |
| --- | --- |

—

trenutni pošteni vrednosti drugega instrumenta, ki ima podobne bistvene značilnosti,

| — | pričakovanih denarnih tokovih, diskontiranih po veljavni obrestni meri, ki se uporablja za instrumente s podobnimi značilnostmi in tveganji, |
| --- | --- |

—

pričakovanih denarnih tokovih, diskontiranih po veljavni obrestni meri, ki se uporablja za instrumente s podobnimi značilnostmi in tveganji,

| — | metodi prilagojenih neto sredstev ali |
| --- | --- |

—

metodi prilagojenih neto sredstev ali

| — | drugih modelih vrednotenja. |
| --- | --- |

—

drugih modelih vrednotenja.

Ugotavljanje denarnih tokov in dejavnikov diskontiranja za naložbe v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu, v pomembni meri temelji na oceni. Tehnike vrednotenja Sklada za spodbujanje naložb se redno prilagajajo, njihova veljavnost pa se preskuša na podlagi cene opazovanih trenutnih tržnih poslov z istim instrumentom ali drugih razpoložljivih podatkov opazovanega trga.

—   Konsolidacija subjektov, v katerih ima Sklad za spodbujanje naložb delež

Konsolidacija subjektov, v katerih ima Sklad za spodbujanje naložb delež

Pomembne presoje Sklada za spodbujanje naložb so pokazale, da Sklad ne nadzoruje nobenega subjekta, v katerem ima delež. To je posledica dejstva, da je v vseh takih subjektih splošni partner ali upravitelj skladov ali upravni odbor izključno odgovoren za upravljanje in nadzor dejavnosti in zadev partnerstva ter ima pooblastilo in pristojnost, da stori vse potrebno za dosego namena in ciljev partnerstva v skladu z naložbenimi in političnimi smernicami.

2.3   
  Spremembe računovodskih usmeritev

Spremembe računovodskih usmeritev

Razen spodnjih sprememb je Sklad za spodbujanje naložb dosledno uporabljal računovodske usmeritve, določene v pojasnilu 2.4, za vsa obdobja, ki so predstavljena v teh računovodskih izkazih. Sklad za spodbujanje naložb je sprejel naslednje nove standarde in spremembe standardov.

Sprejeti standardi

Sprejeti standardi

Naslednje razlage ter spremembe in revizija obstoječih standardov so za računovodske izkaze Sklada začele veljati 1. januarja 2019:

MSRP 16 – Najemi

MSRP 16 – Najemi

MSRP 16 je začel veljati za letna obdobja poročanja, ki se začnejo 1. januarja 2019 ali pozneje in nadomešča obstoječe smernice v MRS 17. Zaradi njega so skoraj vsi najemi pripoznani v bilanci stanja, saj je razlikovanje med poslovnimi in finančnimi najemi odpravljeno. Po novem standardu se pripoznata sredstvo (pravica do uporabe najetega sredstva) in finančna obveznost plačevanja najemnin. Edina izjema so kratkoročni najemi in najemi nizke vrednosti. Obračunavanje najemodajalcev se ni bistveno spremenilo.

Ta sprememba ni imela pomembnega vpliva na računovodske izkaze Sklada.

Elementi predplačila z negativnim nadomestilom – spremembe MSRP 9

Elementi predplačila z negativnim nadomestilom – spremembe MSRP 9

Spremembe pojasnjujejo, da finančno sredstvo izpolnjuje merilo izključnega plačila glavnice in obresti, ne glede na dogodek ali okoliščino, ki povzroči predčasno prekinitev pogodbe, in ne glede na to, katera stranka plača ali prejme ustrezno nadomestilo za predčasno prekinitev pogodbe. Podlaga za sklepe glede sprememb pojasnjuje, da lahko predčasna prekinitev izhaja iz pogodbenega pogoja ali dogodka, na katerega pogodbene stranke ne morejo vplivati, kot je sprememba zakona ali predpisa, zaradi česar se pogodba predčasno prekine.

Sprejetje sprememb ni pomembno vplivalo na računovodske izkaze Sklada.

Dolgoročni interesi za pridružena podjetja in skupne podvige (spremembe MRS 28)

Dolgoročni interesi za pridružena podjetja in skupne podvige (spremembe MRS 28)

Spremembe pojasnjujejo, da subjekt uporablja MSRP 9 za dolgoročne interese v pridruženem podjetju ali skupnem podvigu, za katere se kapitalska metoda ne uporablja, vendar so v bistvu del čiste finančne naložbe v pridruženo podjetje ali skupni podvig (dolgoročni interesi). To pojasnilo je pomembno, saj pomeni, da se model pričakovanih kreditnih izgub iz MSRP 9 uporablja za take dolgoročne interese.

Spremembe tudi pojasnjujejo, da subjekt pri uporabi MSRP 9 ne upošteva izgub pridruženega podjetja ali skupnega podviga ali morebitnih izgub zaradi oslabitve čiste finančne naložbe, pripoznanih kot prilagoditve čiste finančne naložbe v pridruženo podjetje ali skupni podvig, ki izhajajo iz uporabe MRS 28 – Finančne naložbe v pridružena podjetja in skupne podvige.

Spremembe niso imele pomembnega vpliva na računovodske izkaze Sklada.

Sprememba, omejitev ali poravnava programa (spremembe MRS 19)

Sprememba, omejitev ali poravnava programa (spremembe MRS 19)

Spremembe določajo, da mora subjekt, kadar je program v letnem obdobju poročanja spremenjen, omejen ali poravnan:

| — | določiti stroške tekočega službovanja za preostanek obdobja po spremembi, omejitvi ali poravnavi programa na podlagi aktuarskih predpostavk, ki se uporabljajo za ponovno merjenje čiste obveznosti za določene prejemke, ki odraža koristi, ponujene v okviru programa, in sredstva programa po tem dogodku, |
| --- | --- |

—

določiti stroške tekočega službovanja za preostanek obdobja po spremembi, omejitvi ali poravnavi programa na podlagi aktuarskih predpostavk, ki se uporabljajo za ponovno merjenje čiste obveznosti za določene prejemke, ki odraža koristi, ponujene v okviru programa, in sredstva programa po tem dogodku,

| — | določiti neto obresti za preostanek obdobja po spremembi, omejitvi ali poravnavi programa na podlagi čiste obveznosti za določene prejemke, ki odraža koristi, ponujene v okviru programa, in sredstva programa po tem dogodku, ter diskontne stopnje, ki se uporablja za ponovno merjenje navedene čiste obveznosti za določene prejemke. |
| --- | --- |

—

določiti neto obresti za preostanek obdobja po spremembi, omejitvi ali poravnavi programa na podlagi čiste obveznosti za določene prejemke, ki odraža koristi, ponujene v okviru programa, in sredstva programa po tem dogodku, ter diskontne stopnje, ki se uporablja za ponovno merjenje navedene čiste obveznosti za določene prejemke.

Te spremembe niso imele vpliva na računovodske izkaze Sklada.

Letne izboljšave cikla MSRP za obdobje 2015–2017 (spremembe MSRP 3, MSRP 11)

Letne izboljšave cikla MSRP za obdobje 2015–2017 (spremembe MSRP 3, MSRP 11)

Te spremembe niso vplivale na računovodske izkaze Sklada, saj ni poslov, pri katerih je pridobljen skupni nadzor.

Izdani standardi, ki še niso sprejeti

Izdani standardi, ki še niso sprejeti

Opredelitev pojma pomemben– spremembe MRS 1 „Predstavljanje računovodskih izkazov“ in MRS 8 „Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake“, ki veljajo za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2020 ali pozneje.

Opredelitev pojma pomemben– spremembe MRS 1 „Predstavljanje računovodskih izkazov“ in MRS 8 „Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake“, ki veljajo za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2020 ali pozneje.

Spremembe pojasnjujejo opredelitev pojma „pomemben“ in usklajujejo opredelitev, ki se uporablja v temeljnem okviru in samih standardih.

Spremenjena opredelitev določa, da so „informacije bistvene, če bi bilo mogoče upravičeno pričakovati, da bo opustitev, napačna navedba ali zmanjšana razumljivost informacij vplivala na odločitve, ki jih primarni uporabniki računovodskih izkazov za splošne namene sprejmejo na podlagi teh računovodskih izkazov, ki zagotavljajo računovodske informacije o določenem poročajočem subjektu“.

V spremembi je tudi pojasnjen pomen „primarnih uporabnikov računovodskih izkazov za splošne namene“, ki so jim navedeni računovodski izkazi namenjeni, in sicer so opredeljeni kot „obstoječi in potencialni vlagatelji, posojilodajalci in drugi upniki“, ki se morajo za večino finančnih informacij, ki jih potrebujejo, zanašati na računovodske izkaze za splošne namene.

Spremembe veljajo za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2020 ali pozneje. Sklad teh sprememb ni sprejel zgodaj in ne pričakuje, da bodo pomembno vplivale na njegove računovodske izkaze.

Reforma referenčnih obrestnih mer – spremembe MSRP 9, MRS 39 in MSRP 7

Reforma referenčnih obrestnih mer – spremembe MSRP 9, MRS 39 in MSRP 7

IASB je septembra 2019 izdal spremembe MSRP 9, MRS 39 in MSRP 7, ki zagotavljajo začasno pomoč, ki bi v obdobju negotovosti omogočila nadaljnje obračunavanje varovanja pred tveganjem, preden bi se obstoječa referenčna obrestna mera nadomestila z alternativno obrestno mero, ki je skoraj brez tveganja.

Spremembe MSRP 9 vključujejo številne primere pomoči, ki se uporabljajo za vsa razmerja varovanja pred tveganjem, na katera neposredno vpliva reforma referenčne obrestne mere. Prvi trije primeri pomoči zagotavljajo:

| — | oceno, ali je napovedani posel (ali njegov sestavni del) zelo verjeten, |
| --- | --- |

—

oceno, ali je napovedani posel (ali njegov sestavni del) zelo verjeten,

| — | oceno, kdaj se znesek v rezervi za varovanje denarnih tokov pred tveganjem prerazvrsti v dobiček in izgubo, |
| --- | --- |

—

oceno, kdaj se znesek v rezervi za varovanje denarnih tokov pred tveganjem prerazvrsti v dobiček in izgubo,

| — | oceno ekonomskega razmerja med pred tveganjem varovano postavko in instrumentom za varovanje pred tveganjem. |
| --- | --- |

—

oceno ekonomskega razmerja med pred tveganjem varovano postavko in instrumentom za varovanje pred tveganjem.

Za vsako od teh pomoči se predpostavlja, da se referenčna vrednost, na kateri temeljijo denarni tokovi, zavarovani pred tveganjem, ne bo spremenila zaradi reforme IBOR.

V okviru četrte pomoči je določeno, da mora biti nepogodbeno določena sestavina tveganja ločeno opredeljiva le pri začetni določitvi varovanja pred tveganjem in ne stalno.

Uporaba pomoči je obvezna, pri čemer se pomoč zagotovi za nedoločen čas, če ni nobenega dogodka, opisanega v spremembah.

S spremembami so za razmerja varovanja pred tveganjem, za katera se uporablja pomoč, uvedene tudi posebne zahteve glede razkritja.

Spremembe veljajo za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2020 ali pozneje. Sklad teh sprememb ni sprejel zgodaj, banka pa je ustanovila medstoritveno delovno skupino IBOR, da bi ocenila učinek in usmerjala prehod.

Spremembe sklicevanj na temeljni okvir v standardih MSRP – veljavne 1. januarja 2020.

Revidiran temeljni okvir vsebuje celovit sklop pojmov za računovodsko poročanje, določanje standardov ter smernice za pripravljavce pri razvoju usklajenih računovodskih usmeritev in pomoč drugim pri njihovih prizadevanjih za razumevanje in razlago standardov.

Revidirani temeljni okvir za računovodsko poročanje ni standard in noben pojem ne prevlada nad nobenim standardom ali zahtevo v standardu, temveč ima predvsem namen pomagati odboru pri razvijanju standardov, pomagati pripravljavcem pri razvoju usklajenih računovodskih usmeritev, če ni veljavnega standarda, ki se uporablja, ter pomagati vsem stranem pri razumevanju in razlagi standardov.

Temeljni okvir vključuje nekatere nove pojme, posodobljene opredelitve in merila za pripoznanje sredstev in obveznosti ter pojasnjuje nekatere pomembne pojme. Temeljni okvir velja za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2020 ali pozneje.

Sklad revidiranega temeljnega okvira ni sprejel zgodaj in ne pričakuje, da bo pomembno vplival na njegove računovodske izkaze.

2.4   
  Povzetek pomembnih računovodskih usmeritev

Povzetek pomembnih računovodskih usmeritev

Izkaz finančnega položaja prikazuje sredstva in obveznosti po načelu padajoče likvidnosti in ne razlikuje med kratkoročnimi in nekratkoročnimi postavkami.

2.4.1   Preračunavanje tujih valut

Preračunavanje tujih valut

Sklad za spodbujanje naložb v računovodskih izkazih uporablja euro (EUR) kot predstavitveno valuto, ki je tudi funkcijska valuta. Če ni drugače navedeno, so finančni podatki, predstavljeni v eurih, zaokroženi na najbližjo tisočico.

Posli v tujih valutah se preračunajo po deviznih tečajih, ki veljajo na dan posla.

Denarna sredstva in obveznosti v drugih valutah kot v eurih se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na datum izkaza finančnega položaja. Dobiček ali izguba, ki nastane zaradi tega preračunavanja, se izkaže v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa.

Nedenarne postavke, ki so izmerjene po nabavni vrednosti v tuji valuti, se preračunajo po deviznih tečajih na dan prvotnega posla. Nedenarne postavke, ki so izmerjene po pošteni vrednosti v tuji valuti, se preračunajo po deviznih tečajih na dan, ko je bila določena njihova poštena vrednost.

Tečajne razlike, ki nastanejo ob poravnavi poslov po drugačnih tečajih, kot so veljali na dan posla, in nerealizirane tečajne razlike pri neporavnanih denarnih sredstvih in obveznostih v tuji valuti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa.

2.4.2   Finančna sredstva, razen izvedenih finančnih instrumentov

Finančna sredstva, razen izvedenih finančnih instrumentov

Neizvedeni finančni instrumenti se prvotno pripoznajo na podlagi datuma poravnave.

Razvrstitev in merjenje

Razvrstitev in merjenje

Finančna sredstva

Finančna sredstva

Pri začetnem pripoznanju se finančno sredstvo razvrsti kot merjeno po odplačni vrednosti (OV), po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa (PVIVD) ali po pošteni vrednosti prek izkaza poslovnega izida (PVIPI), finančna obveznost pa je razvrščena kot merjena po OV ali po PVIPI.

V skladu z MSRP 9 se razvrstitev začne z določitvijo, ali se finančno sredstvo šteje za dolžniški ali kapitalski instrument. MSRP 9 se nanaša na opredelitve v MRS 32 – Finančni instrumenti: predstavljanje.

Dolžniški instrumenti so instrumenti, ki ustrezajo opredelitvi finančne obveznosti z vidika nasprotne stranke, posojila in dolžniški vrednostni papirji, vključno z obveznicami, zadolžnicami ali certifikati, ki jih izdajo strukturirani subjekti, vlada ali podjetja.

Dolžniški instrument je razvrščen po OV, če izpolnjuje oba naslednja pogoja in ni določen kot merjen po PVIPI:

| — | sredstvo se poseduje v okviru poslovnega modela, katerega cilj je posedovanje sredstev z namenom prejemanja pogodbenih denarnih tokov, ter |
| --- | --- |

—

sredstvo se poseduje v okviru poslovnega modela, katerega cilj je posedovanje sredstev z namenom prejemanja pogodbenih denarnih tokov, ter

| — | v skladu s pogodbenimi pogoji finančnega sredstva na določene datume prihaja do denarnih tokov, ki so izključno plačila glavnice in obresti na neporavnani znesek glavnice (merila IPGO). |
| --- | --- |

—

v skladu s pogodbenimi pogoji finančnega sredstva na določene datume prihaja do denarnih tokov, ki so izključno plačila glavnice in obresti na neporavnani znesek glavnice (merila IPGO).

Dolžniški instrument je razvrščen po PVIVD, če izpolnjuje oba naslednja pogoja in ni določen kot merjen po PVIPI:

| — | sredstvo se poseduje v okviru poslovnega modela, katerega cilj se dosega s prejemanjem pogodbenih denarnih tokov in prodajo finančnih sredstev, in |
| --- | --- |

—

sredstvo se poseduje v okviru poslovnega modela, katerega cilj se dosega s prejemanjem pogodbenih denarnih tokov in prodajo finančnih sredstev, in

| — | v skladu s pogodbenimi pogoji finančnega sredstva na določene datume prihaja do denarnih tokov, ki izpolnjujejo merila IPGO. |
| --- | --- |

—

v skladu s pogodbenimi pogoji finančnega sredstva na določene datume prihaja do denarnih tokov, ki izpolnjujejo merila IPGO.

Navedene zahteve bi bilo treba uporabiti za celotno finančno sredstvo, tudi če vsebuje vgrajen izvedeni finančni instrument.

Kapitalski instrumenti so instrumenti, ki ustrezajo opredelitvi lastniškega kapitala z vidika izdajatelja; to so instrumenti, ki ne vsebujejo pogodbene obveznosti za plačilo in ki dokazujejo preostali delež v izdajateljevih čistih sredstvih. Kapitalski instrumenti se merijo po PVIPI.

Sklad se lahko ob začetnem pripoznanju kapitalske naložbe, ki ni v posesti za trgovanje, nepreklicno odloči, da bo poznejše spremembe predstavil v drugem vseobsegajočem donosu. To odločitev sprejme za vsako naložbo posebej.

Vsa druga finančna sredstva so razvrščena kot merjena po PVIPI.

Ocena poslovnega modela

Ocena poslovnega modela

EIB kot upraviteljica Sklada za spodbujanje naložb izvede oceno cilja poslovnega modela, v katerem je dolžniški instrument v posesti na ravni portfelja, ker to najbolje odraža način upravljanja poslovanja in zagotavljanja informacij upravitelju. Obravnavane informacije vključujejo:

| — | navedene usmeritve in cilje za portfelj ter izvajanje navedenih usmeritev v praksi. To vključuje zlasti, ali se strategija vodstva osredotoča na služenje pogodbenih prihodkov od obresti, pri čemer ohranja poseben profil obrestne mere, usklajevanje trajanja finančnih sredstev s trajanjem obveznosti, ki financirajo ta sredstva, ali na ustvarjanje denarnih tokov s prodajo sredstev, |
| --- | --- |

—

navedene usmeritve in cilje za portfelj ter izvajanje navedenih usmeritev v praksi. To vključuje zlasti, ali se strategija vodstva osredotoča na služenje pogodbenih prihodkov od obresti, pri čemer ohranja poseben profil obrestne mere, usklajevanje trajanja finančnih sredstev s trajanjem obveznosti, ki financirajo ta sredstva, ali na ustvarjanje denarnih tokov s prodajo sredstev,

| — | kako se vrednoti uspešnost portfelja in kako se o njej poroča upravitelju Sklada za spodbujanje naložb, |
| --- | --- |

—

kako se vrednoti uspešnost portfelja in kako se o njej poroča upravitelju Sklada za spodbujanje naložb,

| — | tveganja, ki vplivajo na uspešnost poslovnega modela (in na finančna sredstva, ki so v posesti v navedenem poslovnem modelu) in način obvladovanja teh tveganj, ter |
| --- | --- |

—

tveganja, ki vplivajo na uspešnost poslovnega modela (in na finančna sredstva, ki so v posesti v navedenem poslovnem modelu) in način obvladovanja teh tveganj, ter

| — | pogostost, obseg in čas prodaje v prejšnjih obdobjih, razloge za tako prodajo in njihovo pričakovanje glede prihodnjih prodajnih dejavnosti. |
| --- | --- |

—

pogostost, obseg in čas prodaje v prejšnjih obdobjih, razloge za tako prodajo in njihovo pričakovanje glede prihodnjih prodajnih dejavnosti.

Vendar se informacije o prodajni dejavnosti ne obravnavajo ločeno, ampak kot del splošne ocene tega, kako se dosega navedeni cilj Sklada za spodbujanje naložb pri upravljanju finančnih sredstev in kako se ustvarjajo denarni tokovi.

Poslovni model za posle neposrednih posojil v okviru programa za financiranje z učinkom se je spremenil, kot je opisano in razkrito v pojasnilih 7 in 24.

Merila izključnega plačila glavnice in obresti (merila IPGO)

Merila izključnega plačila glavnice in obresti (merila IPGO)

Za namene te ocene je „glavnica“ opredeljena kot poštena vrednost dolžniškega instrumenta ob začetnem pripoznanju. „Obresti“ so opredeljene kot nadomestilo za časovno vrednost denarja in kreditno tveganje, povezano z neporavnanim zneskom glavnice v določenem obdobju, ter za druga osnovna tveganja in stroške (npr. likvidnostno tveganje in upravni stroški) ter profitno maržo.

Pri ocenjevanju, ali so pogodbeni denarni tokovi izključno plačila glavnice in obresti, se upoštevajo pogodbeni pogoji instrumenta. To vključuje oceno, ali finančno sredstvo vsebuje pogodbeni pogoj, ki bi lahko spremenil časovno razporeditev ali znesek pogodbenih denarnih tokov, tako da ne bi izpolnjevali tega pogoja.

Odprava pripoznanja

Odprava pripoznanja

Sklad za spodbujanje naložb odpravi pripoznanje finančnega sredstva, kadar prenehajo veljati pogodbene pravice do denarnih tokov iz finančnega sredstva ali kadar so pravice do prejemanja pogodbenih denarnih tokov prenesene v poslu, v katerem Sklad prenese tveganja in koristi, povezane z lastništvom finančnega sredstva, ali zadrži skoraj vsa tveganja in koristi, povezana z lastništvom, ne zadrži pa nadzora nad finančnim sredstvom.

Ob odpravi pripoznanja finančnega sredstva ali finančne obveznosti (pojasnilo 2.4.4) se razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva ali obveznosti (ali knjigovodsko vrednostjo, razporejeno na del sredstva ali obveznosti, za katero se odpravi pripoznanje) in vsoto (i) prejetega ali plačanega nadomestila ter (ii) kumulativnih dobičkov ali izgub, pripoznanih v drugem vseobsegajočem donosu, pripozna v poslovnem izidu, razen kumulativnih dobičkov ali izgub, pripoznanih v drugem vseobsegajočem donosu, za kapitalske naložbe, merjene po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa, ki se prenesejo v rezervni sklad in ne v dobiček ali izgubo iz odtujitve.

Prerazvrstitev

Prerazvrstitev

Finančna sredstva se po začetnem pripoznanju ne prerazvrstijo, razen v obdobju po spremembi poslovnega modela Sklada za spodbujanje naložb za upravljanje finančnih sredstev.

Sprememba

Sprememba

Finančno sredstvo, merjeno po odplačni vrednosti, se šteje za spremenjeno, če so njegovi pogodbeni denarni tokovi na novo izpogajani ali se drugače spremenijo. Ponovna pogajanja ali sprememba lahko privedejo do odprave pripoznanja starega in pripoznanja novega finančnega instrumenta, lahko pa tudi do tega ne privedejo.

Posledica bistvene pogodbene spremembe denarnih tokov finančnega sredstva, merjene po odplačni vrednosti, ki privede do odprave pripoznanja finančnega sredstva, sta pripoznanje novega finančnega sredstva po njegovi pošteni vrednosti in prikaz učinka dobička ali izgube zaradi spremembe v postavki konsolidiranega izkaza poslovnega izida „Poslovni izid iz finančnih poslov“.

Merjenje poštenih vrednosti finančnih instrumentov

Merjenje poštenih vrednosti finančnih instrumentov

Poštena vrednost je cena, ki bi se prejela za prodajo sredstva ali plačala za prenos obveznosti pri rednem poslu med udeleženci na trgu na dan merjenja na najpomembnejšem trgu, če pa tega ni, pa na najugodnejšem trgu, do katerega ima Sklad za spodbujanje naložb dostop na ta datum.

Kadar je to potrebno, EIB v imenu Sklada za spodbujanje naložb izmeri pošteno vrednost instrumenta z uporabo kotirane cene na delujočem trgu za ta instrument. Trg se šteje za delujočega, če posli za sredstvo ali obveznost potekajo dovolj pogosto in v zadostnem obsegu, da se lahko redno zagotavljajo podatki o ceni.

Kadar poštenih vrednosti finančnih sredstev in finančnih obveznosti, knjiženih v izkazu finančnega položaja, ni mogoče izpeljati iz delujočih trgov, se določijo z različnimi tehnikami vrednotenja, ki vključujejo uporabo matematičnih modelov. Kot vhodni podatki za te modele se po možnosti uporabijo podatki z opazovanega trga, če pa to ni izvedljivo, je potrebna določena stopnja presoje pri določanju poštenih vrednosti. Izbrana tehnika vrednotenja vključuje vse dejavnike, ki bi jih udeleženci na trgu upoštevali pri določanju cene posla.

Te tehnike vrednotenja lahko vključujejo neto sedanjo vrednost in modele diskontiranih denarnih tokov, primerjavo s podobnimi instrumenti, za katere obstajajo opazovane tržne cene, model Black-Scholes ter polinomske modele za določanje vrednosti opcij in druge modele vrednotenja. Predpostavke in podatki, ki se uporabljajo pri tehnikah vrednotenja, vključujejo netvegane obrestne mere in referenčne obrestne mere, kreditne razmike, ki se uporabljajo pri določanju diskontnih stopenj, cene obveznic in lastniških vrednostnih papirjev, devizne tečaje, lastniške vrednostne papirje in indeks gibanja njihovih cen ter pričakovana nihanja cen in korelacije cen.

Cilj tehnike vrednotenja je izmeriti pošteno vrednost tako, da odraža ceno, ki bi se prejela ob prodaji sredstva oziroma plačala za prenos obveznosti v okviru rednega posla med udeleženci na trgu na dan meritve.

Pri Skladu za spodbujanje naložb se za določanje poštene vrednosti običajnih in enostavnejših finančnih instrumentov, kot so obrestne in valutne zamenjave, uporabljajo široko priznani modeli vrednotenja, pri katerih se uporabljajo samo podatki z opazovanih trgov ter ki zahtevajo omejeno presojo in oceno vodstva. Opazovane cene in vhodni podatki v modelih so navadno na voljo na trgu za dolžniške in lastniške vrednostne papirje, ki kotirajo na borzi, izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na borzi, in enostavne izvedene finančne instrumente OTC, kot so obrestne zamenjave. Razpoložljivost opazovanih tržnih cen in vhodnih podatkov v modelih zmanjšuje potrebo po presoji in oceni vodstva ter prav tako zmanjšuje negotovost, ki je povezana z določanjem poštene vrednosti. Razpoložljivost opazovanih tržnih cen in vhodnih podatkov se razlikuje glede na proizvode in trge ter je podvržena spremembam, ki temeljijo na specifičnih dogodkih in splošnih pogojih na finančnih trgih.

Za bolj zapletene instrumente Sklad uporablja lastne modele vrednotenja, ki so razviti iz priznanih modelov vrednotenja. Nekaterih ali vseh pomembnih vhodnih podatkov v teh modelih morda ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga ter se pridobijo iz tržnih cen ali stopenj ali ocenijo na podlagi predpostavk. Primer instrumentov, ki vključujejo pomembne podatke, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, so nekatera posojila in jamstva, za katera ni delujočega trga. Modeli vrednotenja, pri katerih se uporabljajo številni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, zahtevajo za določitev poštene vrednosti višjo stopnjo presoje in ocene vodstva. Presoja in ocena vodstva se navadno zahtevata za izbor ustreznega modela vrednotenja, ki se bo uporabljal, določitev pričakovanih prihodnjih denarnih tokov za finančne instrumente, ki se vrednotijo, določitev verjetnosti, da nasprotna stranka ne izpolni obveznosti, ter določitev predplačil in izbor primernih diskontnih stopenj.

Sklad meri poštene vrednosti z uporabo naslednje hierarhije poštene vrednosti, ki odraža pomembnost vhodnih podatkov, ki se uporabljajo pri meritvah:

| — | raven 1: vhodni podatki so neprilagojene kotirane tržne cene na delujočih trgih za enake instrumente, do katerih ima Sklad dostop; |
| --- | --- |

—

raven 1: vhodni podatki so neprilagojene kotirane tržne cene na delujočih trgih za enake instrumente, do katerih ima Sklad dostop;

| — | raven 2: drugi vhodni podatki, razen objavljenih kotiranih cen, vključenih v raven 1, ki jih je mogoče opazovati neposredno (tj. kot cene) ali posredno (tj. izvedene iz cen). Ta kategorija vključuje instrumente, ki se vrednotijo z uporabo kotiranih tržnih cen na delujočih trgih za podobne instrumente, kotiranih cen za enake ali podobne instrumente na trgih, ki se štejejo za manj kot delujoče, ali z drugimi tehnikami vrednotenja, pri katerih je vse pomembne vhodne podatke mogoče neposredno ali posredno opazovati iz tržnih podatkov; |
| --- | --- |

—

raven 2: drugi vhodni podatki, razen objavljenih kotiranih cen, vključenih v raven 1, ki jih je mogoče opazovati neposredno (tj. kot cene) ali posredno (tj. izvedene iz cen). Ta kategorija vključuje instrumente, ki se vrednotijo z uporabo kotiranih tržnih cen na delujočih trgih za podobne instrumente, kotiranih cen za enake ali podobne instrumente na trgih, ki se štejejo za manj kot delujoče, ali z drugimi tehnikami vrednotenja, pri katerih je vse pomembne vhodne podatke mogoče neposredno ali posredno opazovati iz tržnih podatkov;

| — | raven 3: vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem. Ta kategorija vključuje vse instrumente, pri katerih tehnika vrednotenja vključuje vhodne podatke, ki ne temeljijo na opazovanih podatkih, takšni vhodni podatki pa imajo velik vpliv na vrednotenje instrumenta. Ta kategorija vključuje instrumente, ki se vrednotijo na podlagi kotiranih cen za podobne instrumente, kadar so potrebni precejšnji popravki ali predpostavke, ki jih ni mogoče opazovati, da bi prikazali razlike med instrumenti. |
| --- | --- |

—

raven 3: vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem. Ta kategorija vključuje vse instrumente, pri katerih tehnika vrednotenja vključuje vhodne podatke, ki ne temeljijo na opazovanih podatkih, takšni vhodni podatki pa imajo velik vpliv na vrednotenje instrumenta. Ta kategorija vključuje instrumente, ki se vrednotijo na podlagi kotiranih cen za podobne instrumente, kadar so potrebni precejšnji popravki ali predpostavke, ki jih ni mogoče opazovati, da bi prikazali razlike med instrumenti.

Sklad za spodbujanje naložb priznava prerazporeditve med ravnmi hierarhije poštene vrednosti od konca obdobja poročanja, med katerim je prišlo do spremembe.

Oslabitev finančnih sredstev

Oslabitev finančnih sredstev

V prihodnost usmerjen model oslabitve „pričakovanih kreditnih izgub“ MSRP 9 se uporablja za finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, pogodbe o finančnem jamstvu in zunajbilančne obveznosti. To zahteva presojo za določitev osnovne spremenljivke (PD, LGD, EAD), ki se uporablja za oceno, kako spremembe ekonomskih in drugih dejavnikov vplivajo na pričakovane kreditne izgube, kar se bo določalo na z verjetnostjo tehtani osnovi.

V skladu z MSRP 9 se popravek vrednosti za izgubo meri na eni od naslednjih podlag:

| — | 12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgubah: to so pričakovane kreditne izgube, ki izhajajo iz možnih dogodkov neplačila v 12 mesecih po datumu poročanja, ter |
| --- | --- |

—

12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgubah: to so pričakovane kreditne izgube, ki izhajajo iz možnih dogodkov neplačila v 12 mesecih po datumu poročanja, ter

| — | pričakovanih kreditnih izgubah v celotnem obdobju trajanja: to so pričakovane kreditne izgube, ki izhajajo iz vseh možnih dogodkov neplačila v pričakovanem obdobju trajanja finančnega instrumenta. |
| --- | --- |

—

pričakovanih kreditnih izgubah v celotnem obdobju trajanja: to so pričakovane kreditne izgube, ki izhajajo iz vseh možnih dogodkov neplačila v pričakovanem obdobju trajanja finančnega instrumenta.

MSRP 9 določa „tristopenjski“ model za oslabitev na podlagi sprememb kreditne kakovosti od začetnega pripoznanja. Finančni instrumenti se razvrstijo v „1. stopnjo“, razen tistih, za katere se ugotovi znatno povečanje kreditnega tveganja od začetnega pripoznanja. To vključuje kvantitativne in kvalitativne informacije ter analizo na podlagi strokovnega znanja Banke, vključno z informacijami, usmerjenimi v prihodnost.

Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo so finančna sredstva, ki se od začetnega pripoznanja obravnavajo kot razvrščena v 3. stopnjo. Za kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo se kumulativne spremembe pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja od začetnega pripoznanja pripoznajo v izkazu poslovnega izida.

Sklad za spodbujanje naložb oceni stopnjo na podlagi zaporednega pristopa, ki je skladen s smernicami za kreditno tveganje ter smernicami in postopki za finančni nadzor, to pa zajema predvsem nadzorni seznam, notranjo bonitetno oceno in zaostala plačila.

Ob znatnem povečanju kreditnega tveganja se finančni instrument prerazporedi v 2. stopnjo, vendar se še ne šteje, da ima poslabšano kreditno kakovost. Če ima finančni instrument poslabšano kreditno kakovost, se prerazporedi v 3. stopnjo.

Za opredelitev izpostavljenosti v 3. stopnji Sklad za spodbujanje naložb določi, ali obstajajo nepristranski dokazi o neplačilu. Za finančno sredstvo se šteje, da obveznosti niso izpolnjene, če ni verjetno, da bo posojilojemalec v celoti plačal svoje kreditne obveznosti v Sklad za spodbujanje naložb brez njegove pomoči, ali če posojilojemalec več kot 90 dni zamuja z izpolnitvijo kakršne koli pomembne kreditne obveznosti do Sklada za spodbujanje naložb.

V zvezi s tem se šteje, da je finančno sredstvo oslabljeno, če je ugotovljeno, da Sklad za spodbujanje naložb verjetno ne bo mogel izterjati vseh zapadlih zneskov v skladu s prvotnimi pogodbenimi pogoji ali enakovredne vrednosti. Posamezne kreditne izpostavljenosti se ocenijo na podlagi značilnosti posojilojemalca, splošnega finančnega stanja, virov in plačilnih evidenc, obetov za podporo s strani morebitnih finančno odgovornih porokov in po potrebi unovčljive vrednosti kakršnega koli zavarovanja s premoženjem.

Vse oslabljene terjatve se pregledajo in analizirajo vsaj dvakrat na leto. Vse naknadne spremembe zneskov in časovnega okvira pričakovanih prihodnjih denarnih tokov v primerjavi s predhodnimi ocenami bodo povzročile spremembo rezervacij za kreditne izgube in bodo obračunane ali knjižene v izkazu poslovnega izida. Nadomestilo za oslabitev se razveljavi le, če se je kreditna kakovost izboljšala tako, da obstaja razumno zagotovilo o pravočasnem plačilu glavnice in obresti v skladu s prvotnimi pogodbenimi pogoji sporazuma o terjatvi. Odpis se izvede, če se šteje, da je terjatev v celoti ali delno neizterljiva ali odpisana. Odpisi se obračunajo na podlagi predhodno določenih oslabitev ali se neposredno knjižijo v izkazu poslovnega izida in zmanjšajo glavnico terjatve. Izterjave delno ali v celoti predhodno odpisanih zneskov se knjižijo v dobro v izkazu poslovnega izida.

Merjenje pričakovanih kreditnih izgub – vhodni podatki, predpostavke in tehnike

Merjenje pričakovanih kreditnih izgub – vhodni podatki, predpostavke in tehnike

Merjenje pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja se uporablja za sredstva 2. in 3. stopnje, za sredstva 1. stopnje pa merjenje 12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgub.

Pričakovane kreditne izgube so bile izračunane na podlagi naslednjih spremenljivk:

| — | verjetnosti neplačila (PD), |
| --- | --- |

—

verjetnosti neplačila (PD),

| — | izgube ob neplačilu (LGD), |
| --- | --- |

—

izgube ob neplačilu (LGD),

| — | izpostavljenosti ob neplačilu (EAD). |
| --- | --- |

—

izpostavljenosti ob neplačilu (EAD).

Verjetnost neplačila pomeni verjetnost, da nasprotna stranka ne bo izpolnila svoje finančne obveznosti v naslednjih 12 mesecih ali v preostalem obdobju trajanja obveznosti. Verjetnost neplačila se oceni na določen datum, ki se izračuna na podlagi statističnih modelov bonitetnega ocenjevanja, in z uporabo orodij za ocenjevanje, prilagojenih različnim kategorijam nasprotnih strank in izpostavljenosti.

Bonitetne ocene so glavni vhodni podatki za določitev časovne strukture verjetnosti neplačila za izpostavljenosti. EIB zbira informacije o uspešnosti in neplačilu za izpostavljenosti Sklada kreditnemu tveganju. Zbrani podatki se razčlenijo po vrsti panoge in vrsti regije. Različne panoge in regije, ki se enako odzivajo na kreditne cikle, se analizirajo skupaj.

EIB uporablja statistične modele za analizo zbranih podatkov in oblikovanje ocen verjetnosti neplačila v preostalem obdobju trajanja izpostavljenosti ter presojo, kako se bodo spreminjale s časom.

Izguba ob neplačilu pomeni pričakovano razmerje EIB med izgubo pri izpostavljenosti, ki je posledica neplačila nasprotne stranke, in neporavnanim zneskom ob neplačilu. Izguba ob neplačilu se lahko opredeli tudi kot „1– stopnja poplačljivosti“. Ocene izgub ob neplačilu so v glavnem določene po geografskih vidikih in vrstah nasprotne stranke, pri čemer obstaja pet glavnih kategorij izpostavljenosti: države, javne institucije, finančne institucije, podjetja in financiranje projektov. Vrednosti izgub ob neplačilu se lahko dodatno prilagodijo na podlagi značilnosti izdelka in pogodbe, ki sta predmet izpostavljenosti.

EAD pomeni pričakovano izpostavljenost v primeru neplačila ter temelji na tekoči izpostavljenosti nasprotni stranki in morebitnih spremembah sedanjega zneska, ki je dovoljen v skladu s pogodbo, vključno z amortizacijo. EAD finančnega sredstva je njegova bruto knjigovodska vrednost. Za posojilne obveze in finančna jamstva EAD vključuje črpani znesek ter morebitne prihodnje zneske, ki bodo morda črpani na podlagi pogodbe.

EIB vključuje v prihodnost usmerjene informacije tako v oceno, ali se je kreditno tveganje instrumenta od začetnega pripoznanja znatno povečalo, kot v merjenje njegovih pričakovanih kreditnih izgub.

2.4.2.1   Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Sklad za spodbujanje naložb opredeljuje denarna sredstva in njihove ustreznike kot tekoče račune, kratkoročne vloge ali komercialne zapise s prvotno zapadlostjo tri mesece ali manj. Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so v izkazu finančnega položaja prikazani po odplačni vrednosti.

2.4.2.2   Finančna sredstva zakladnice

Finančna sredstva zakladnice

Finančna sredstva zakladnice sestavljajo kotirajoče in nekotirajoče obveznice z namenom njihovega posedovanja do zapadlosti ter komercialni zapisi s prvotno zapadlostjo več kot tri mesece, zaradi česar so razvrščena po odplačni vrednosti.

Te obveznice in komercialni zapisi se prvotno merijo po nabavni vrednosti, ki je poštena vrednost, povečana za vse neposredno pripisljive stroške posla. V preostalem času do zapadlosti instrumenta se razlika med začetno ceno in prodajno vrednostjo amortizira po metodi efektivnih obresti.

2.4.2.3   Posojila in predujmi

Posojila in predujmi

Portfelj posojil in predujmov je lahko sestavljen iz dolžniških instrumentov, kot so posojila in dolžniški vrednostni papirji, vključno z obveznicami, zadolžnicami ali certifikati, ki jih izdajo strukturirani subjekti, da bi jih posedovali do zapadlosti in prejemali pogodbene denarne tokove.

Posojila in predujmi vključujejo:

| — | posojila in predujme, merjene po OV; |
| --- | --- |

—

posojila in predujme, merjene po OV;

| — | posojila in predujme, ki se obvezno merijo po PVIPI. |
| --- | --- |

—

posojila in predujme, ki se obvezno merijo po PVIPI.

Posojila, ki jih daje Sklad za spodbujanje naložb, se pripoznajo v sredstvih Sklada, ko se izvrši plačilo posojilojemalcem. Neizplačani deli posojil se knjižijo v zunajbilančnih postavkah po svoji nominalni vrednosti. Posojila, ki opravijo preizkus IPGO, se prvotno evidentirajo po nabavni vrednosti (njihovi čisti izplačani zneski), ki je poštena vrednost denarja za dano posojilo, vključno z morebitnimi stroški poslov, pozneje pa se merijo po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti.

Dolžniški vrednostni papirji se pripoznajo v sredstvih Sklada, ko se izvrši plačilo izdajatelju, in so lahko v obliki pogodbeno povezanega ali enotranšnega dolžniškega instrumenta. Neizplačani deli dolžniških vrednostnih papirjev se knjižijo v zunajbilančnih postavkah po svoji nominalni vrednosti. Dolžniški vrednostni papirji se prvotno merijo po nabavni vrednosti, ki je poštena vrednost, povečana za vse neposredno pripisljive stroške posla, pozneje pa se merijo po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. V preostalem času do zapadlosti instrumenta se razlika med začetno ceno in prodajno vrednostjo amortizira po metodi efektivnih obresti.

Politika oslabitve posojil in predujmov je opisana v pojasnilu 2.4.2.

Posojila in predujmi, ki ne izpolnjujejo meril IPGO, se obvezno merijo po PVIPI. Metoda merjenja poštene vrednosti, ki se uporablja, temelji na tehniki diskontiranih denarnih tokov.

2.4.2.4   Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

Sklad za spodbujanje naložb ima dve vrsti naložb v kapital: (i) neposredne naložbe v kapital in (ii) sklade tveganega kapitala. Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom se prvotno pripoznajo po pošteni vrednosti, povečani za stroške poslov. Poznejše spremembe poštene vrednosti, vključno s pozitivnimi in negativnimi tečajnimi razlikami, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa v postavki „čisti rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom“.

Pri naložbi, ki ne kotira na delujočem trgu, kjer poštene vrednosti ni mogoče izpeljati iz delujočih trgov, se poštena vrednost določi z uporabo priznanih tehnik vrednotenja (pojasnilo 4.2.1).

Udeležba Sklada za spodbujanje naložb običajno zajema naložbe v sklade zasebnega ali tveganega kapitala. V skladu z uveljavljeno prakso v tem sektorju kapital za take naložbe običajno vpiše več vlagateljev skupaj, od katerih nobeden ne more posamično vplivati na tekoče poslovanje in naložbeno dejavnost sklada. To pomeni, da tudi morebitno članstvo vlagatelja v upravnem organu takega sklada temu vlagatelju načeloma ne daje pravice do vpliva na tekoče poslovanje sklada. Poleg tega posamezni vlagatelji v skladu zasebnega ali tveganega kapitala ne določajo strategij sklada, npr. v zvezi z izplačilom dividend ali drugimi oblikami delitve dobička. Take odločitve praviloma sprejema uprava sklada na podlagi delničarskega sporazuma, ki ureja pravice in obveznosti uprave ter vseh delničarjev sklada. Delničarski sporazum tudi na splošno preprečuje posameznim vlagateljem dvostransko sklepanje večjih poslov s skladom, izmenjavanje vodstvenih kadrov ali pridobitev prednostnega dostopa do ključnih tehničnih informacij. Naložbe Sklada za spodbujanje naložb se izvajajo v skladu z zgoraj opisano uveljavljeno prakso sektorja, kar zagotavlja, da Sklad ne obvladuje nobene od teh naložb niti nima pomembnega vpliva nanje v smislu MSRP 10 in MRS 28, kar velja tudi za naložbe, v katerih ima Sklad več kot 20 % glasovalnih pravic.

2.4.3   Finančna jamstva

Finančna jamstva

Pogodbe o finančnem jamstvu so pogodbe, v skladu s katerimi mora Sklad za spodbujanje naložb opraviti določena plačila, s katerimi se imetniku povrne izguba, ki je nastala, ker določeni dolžnik ni izvedel plačil ob zapadlosti v skladu s pogoji dolžniškega instrumenta.

V skladu z obstoječimi pravili ta jamstva ne ustrezajo opredelitvi zavarovalne pogodbe (MSRP 4 – Zavarovalne pogodbe).

Finančna jamstva se obračunavajo v skladu z MSRP 9 – Finančni instrumenti kot „izvedeni finančni instrumenti“ ali kot „finančna jamstva“, odvisno od njihovih značilnosti in lastnosti, kot so opredeljene v MSRP 9.

Računovodska usmeritev za izvedene finančne instrumente je razkrita v pojasnilu 2.4.5.

Finančna jamstva se prvotno pripoznajo v izkazu finančnega položaja v skladu z „določbami za izdana jamstva“ po pošteni vrednosti, povečani za stroške posla, ki jih je mogoče neposredno pripisati izdaji finančnih poroštev. Ob začetnem pripoznanju obveznost plačila ustreza neto sedanji vrednosti pričakovanega priliva premij ali začetni pričakovani izgubi.

Po začetnem pripoznanju se jamstva merijo po višji od naslednjih vrednosti:

| — | znesku popravka vrednosti za izgubo, kot je določen v skladu z MSRP 9, in |
| --- | --- |

—

znesku popravka vrednosti za izgubo, kot je določen v skladu z MSRP 9, in

| — | začetno pripoznani premiji, zmanjšani za prihodke, pripoznane v skladu z načeli MSRP 15. |
| --- | --- |

—

začetno pripoznani premiji, zmanjšani za prihodke, pripoznane v skladu z načeli MSRP 15.

Vsako povečanje ali zmanjšanje neto obveznosti (kot je izmerjeno v skladu z MSRP 9) v zvezi s finančnimi jamstvi, razen plačila vpoklicanih jamstev, se pripozna v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa pod naslovom „Spremembe rezervacij za jamstva“.

Prejeta premija se pripozna v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa pod naslovom „Prihodki od opravnin (provizij)“ na podlagi amortizacijskega načrta v skladu z MSRP 15 v obdobju trajanja finančnega jamstva.

Poleg tega se ob podpisu sporazuma o jamstvu to prikaže kot pogojna obveznost Sklada za spodbujanje naložb, ob unovčenju jamstva pa kot obveznost Sklada za spodbujanje naložb.

2.4.4   Finančne obveznosti, razen izvedenih finančnih instrumentov

Finančne obveznosti, razen izvedenih finančnih instrumentov

Razvrstitev in merjenje

Razvrstitev in merjenje

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančna obveznost se meri po odplačni vrednosti, razen finančnih obveznosti, ki ustrezajo opredelitvi v posesti za trgovanje (npr. izvedene obveznosti).

Sklad odpravi pripoznanje finančne obveznosti, kadar so njegove pogodbene obveznosti zaključene, razveljavljene ali so potekle.

2.4.5   Izvedeni finančni instrumenti

Izvedeni finančni instrumenti

Izvedeni finančni instrumenti vključujejo medvalutne zamenjave, medvalutne obrestne zamenjave, kratkoročne valutne zamenjave in obrestne zamenjave.

Izvedeni finančni instrumenti se prvotno pripoznajo na podlagi datuma trgovanja.

V okviru običajnega izvajanja dejavnosti lahko Sklad za spodbujanje naložb sklene pogodbe o zamenjavi za zavarovanje posameznih poslov dajanja posojil ali valutne terminske pogodbe za zavarovanje valutnih pozicij v drugih valutah aktivnega trgovanja kot v eurih, da bi se izravnali vsi dobički ali izgube, nastali zaradi nihanj deviznih tečajev.

Vsi izvedeni finančni instrumenti se merijo po PVIPI in o njih se poroča kot o izvedenih finančnih instrumentih. Poštene vrednosti izhajajo predvsem iz modelov diskontiranja denarnih tokov, modelov vrednotenja opcij in ponujenih cen tretjih oseb.

Izvedeni finančni instrumenti se knjižijo po pošteni vrednosti ter izkazujejo kot sredstva, če je njihova poštena vrednost pozitivna, in kot obveznosti, če je njihova poštena vrednost negativna. Spremembe poštene vrednosti izvedenih finančnih instrumentov so prikazane v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa pod postavko „sprememba poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih“.

Z MSRP 9 so bile zahteve za ločevanje vgrajenih izvedenih finančnih instrumentov odpravljene za finančna sredstva ali finančne obveznosti, zato se hibridna pogodba pri razvrščanju finančnih sredstev ali finančnih obveznosti v skladu s tem obravnava kot celota.

2.4.6   Prispevki

Prispevki

Prispevki držav članic se pripoznajo kot terjatve v izkazu finančnega položaja na datum sklepa Sveta, s katerim se določi finančni prispevek, ki ga morajo države članice plačati v Sklad za spodbujanje naložb.

Prispevki držav članic izpolnjujejo naslednje pogoje in so posledično razvrščeni kot kapital:

| — | kot je določeno v sporazumu o prispevkih, prispevki državam članicam dajejo pravico, da odločajo o uporabi neto sredstev Sklada za spodbujanje naložb v primeru njegove likvidacije, |
| --- | --- |

—

kot je določeno v sporazumu o prispevkih, prispevki državam članicam dajejo pravico, da odločajo o uporabi neto sredstev Sklada za spodbujanje naložb v primeru njegove likvidacije,

| — | so v skupini instrumentov, ki je podrejena vsem drugim skupinam instrumentov, |
| --- | --- |

—

so v skupini instrumentov, ki je podrejena vsem drugim skupinam instrumentov,

| — | vsi finančni instrumenti v skupini instrumentov, ki je podrejena vsem drugim skupinam instrumentov, imajo enake značilnosti, |
| --- | --- |

—

vsi finančni instrumenti v skupini instrumentov, ki je podrejena vsem drugim skupinam instrumentov, imajo enake značilnosti,

| — | instrument nima nobenih značilnosti, ki bi zahtevale razvrstitev kot obveznost, ter |
| --- | --- |

—

instrument nima nobenih značilnosti, ki bi zahtevale razvrstitev kot obveznost, ter

| — | skupni pričakovani denarni tokovi, ki jih je mogoče instrumentu pripisati v času njegove uporabe, temeljijo predvsem na poslovnem izidu, spremembi pripoznanih neto sredstev ali spremembi poštene vrednosti pripoznanih in nepripoznanih neto sredstev Sklada za spodbujanje naložb v času uporabe tega instrumenta. |
| --- | --- |

—

skupni pričakovani denarni tokovi, ki jih je mogoče instrumentu pripisati v času njegove uporabe, temeljijo predvsem na poslovnem izidu, spremembi pripoznanih neto sredstev ali spremembi poštene vrednosti pripoznanih in nepripoznanih neto sredstev Sklada za spodbujanje naložb v času uporabe tega instrumenta.

Prispevki so v računovodskih izkazih merjeni in razvrščeni po odplačni vrednosti.

2.4.7   Prihodki od obresti in podobni prihodki

Prihodki od obresti in podobni prihodki

Obresti od posojil, ki jih daje Sklad za spodbujanje naložb, se knjižijo v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa („Prihodki od obresti in podobni prihodki“) ter v izkazu finančnega položaja („Posojila in predujmi“) po načelu nastanka poslovnega dogodka po efektivni obrestni meri, tj. meri, ki natančno diskontira ocenjena prihodnja gotovinska plačila ali prejemke skozi pričakovano trajanje posojila na neto knjigovodsko vrednost posojila. Ko se knjižena vrednost posojila zmanjša zaradi oslabitve, se prihodki od obresti še naprej pripoznavajo z uporabo prvotne efektivne obrestne mere, ki se uporabi na novi knjigovodski vrednosti.

Obresti od posojil na podlagi kupljenih ali izdanih (ustvarjenih) sredstev s poslabšano kreditno kakovostjo se knjižijo v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa („Prihodki od obresti in podobni prihodki“) ter v izkazu finančnega položaja („Posojila in predujmi“) po načelu nastanka poslovnega dogodka z uporabo posojilu prilagojene efektivne obrestne mere skozi celotno trajanje posojila, tj. mere, ki natančno diskontira ocenjena prihodnja gotovinska plačila ali prejemke skozi pričakovano trajanje posojila na odplačno vrednost posojila.

Provizije za neizkoriščeni del posojila se odložijo in pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti za obdobje od izplačila do povračila posojila ter so predstavljene v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa pod postavko „prihodki od obresti in podobni prihodki“.

2.4.8   Subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč

Subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč

Sklad za spodbujanje naložb v okviru svojih dejavnosti za države članice upravlja subvencionirane obrestne mere in tehnično pomoč.

Tisti del prispevkov držav članic, ki je dodeljen za plačilo subvencioniranih obrestnih mer in tehnično pomoč, se ne upošteva v sredstvih vplačnikov Sklada za spodbujanje naložb, ampak je razvrščen kot obveznost do tretjih oseb. Sklad izvrši izplačilo končnim upravičencem in nato zmanjša obveznosti do tretjih oseb.

Kadar zneski, ki jih države članice prispevajo v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo, niso v celoti zagotovljeni, se prerazvrstijo kot prispevek v Sklad za spodbujanje naložb.

2.4.9   Prihodki od obresti na denarna sredstva in njihove ustreznike

Prihodki od obresti na denarna sredstva in njihove ustreznike

Prihodki od obresti na denarna sredstva in njihove ustreznike se pripoznajo v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa Sklada za spodbujanje naložb po načelu nastanka poslovnega dogodka.

2.4.10   Opravnine (provizije) in dividende

Opravnine (provizije) in dividende

Provizije, prejete za storitve, ki se opravijo v določenem časovnem obdobju, se pripoznajo kot prihodek, ko so storitve opravljene, medtem ko se provizije za izvedbo pomembnega dejanja pripoznajo kot prihodek, ko je pomembno dejanje opravljeno. Te provizije so predstavljene v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa pod postavko „prihodki od opravnin (provizij)“.

Dividende v zvezi z delnicami in drugimi vrednostnimi papirji s spremenljivim donosom se pripoznajo, ko so prejete, in so predstavljene v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa v okviru neto realiziranega dobička iz naslova delnic in drugih vrednostnih papirjev s spremenljivim donosom.

2.4.11   Obdavčenje

Obdavčenje

Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije, priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, določa, da so sredstva, prihodki in drugo premoženje institucij Unije oproščeni vseh neposrednih davkov.

3.   Upravljanje tveganj

Upravljanje tveganj

V tem pojasnilu so predstavljene informacije o izpostavljenosti Sklada za spodbujanje naložb kreditnim in finančnim tveganjem ter informacije o upravljanju in kontroli teh tveganj, zlasti primarnih tveganj, povezanih z uporabo finančnih instrumentov. Ta tveganja vključujejo:

| — | kreditno tveganje – tveganje izgub zaradi neizpolnitve obveznosti stranke ali nasprotne stranke, ki nastane pri vseh oblikah kreditne izpostavljenosti, vključno s tveganjem poravnave, |
| --- | --- |

—

kreditno tveganje – tveganje izgub zaradi neizpolnitve obveznosti stranke ali nasprotne stranke, ki nastane pri vseh oblikah kreditne izpostavljenosti, vključno s tveganjem poravnave,

| — | likvidnostno tveganje – tveganje, povezano s sposobnostjo subjekta, da financira povečanja sredstev in izpolnjuje obveznosti, ko te zapadejo, ne da bi pri tem utrpel nesprejemljive izgube, |
| --- | --- |

—

likvidnostno tveganje – tveganje, povezano s sposobnostjo subjekta, da financira povečanja sredstev in izpolnjuje obveznosti, ko te zapadejo, ne da bi pri tem utrpel nesprejemljive izgube,

| — | tržno tveganje – tveganje, da bodo spremembe tržnih cen in stopenj, kot so obrestne mere, cene lastniških vrednostnih papirjev in devizni tečaji, vplivale na dohodek subjekta ali na vrednost njegove udeležbe v finančnih instrumentih. |
| --- | --- |

—

tržno tveganje – tveganje, da bodo spremembe tržnih cen in stopenj, kot so obrestne mere, cene lastniških vrednostnih papirjev in devizni tečaji, vplivale na dohodek subjekta ali na vrednost njegove udeležbe v finančnih instrumentih.

3.1   
  Organizacija upravljanja tveganj

Organizacija upravljanja tveganj

EIB redno prilagaja okvir Sklada za spodbujanje naložb za upravljanje tveganj.

Direktorat za upravljanje tveganj pri EIB neodvisno ugotavlja, ocenjuje in spremlja tveganja, ki jim je izpostavljen Sklad za spodbujanje naložb, ter poroča o njih. V okviru, v katerem se ohranja ločevanje nalog, je direktorat za upravljanje tveganj neodvisen od enote za trgovanje. Na ravni EIB generalni direktor direktorata za upravljanje tveganj o vprašanjih, povezanih s tveganji, poroča za to pristojnemu podpredsedniku. Pristojni podpredsednik je odgovoren za nadzor nad poročanjem o tveganjih upravnemu odboru in svetu direktorjev EIB.

3.2   
  Kreditno tveganje

Kreditno tveganje

Kreditno tveganje je potencialna izguba, ki bi lahko nastala zaradi neizpolnitve obveznosti stranke ali nasprotne stranke in ki nastane pri vseh oblikah kreditne izpostavljenosti, vključno s tveganjem poravnave.

3.2.1   Strategija upravljanja kreditnega tveganja

Strategija upravljanja kreditnega tveganja

EIB pri opravljanju kreditne analize nasprotnih strank – posojilojemalcev oceni kreditno tveganje in pričakovano izgubo z namenom ovrednotenja in določitve cene tveganja. EIB je razvila notranjo metodologijo za ocenjevanje bonitete, s katero določi notranje bonitetne ocene nasprotnih strank posojilojemalcev/porokov, povezanih s posojili. Metodologija temelji na sistemu ocenjevalnih listov, prilagojenih za posamezne glavne bonitetne vrste nasprotnih strank (npr. podjetja, banke, osebe javnega prava itd.). Ob upoštevanju dobrih praks v bančnem sektorju in načel, določenih v okviru novega baselskega kapitalskega sporazuma (Basel II), se vse nasprotne stranke, ki so ključne za kreditni profil posameznega posla, razvrstijo v notranje bonitetne kategorije z uporabo notranje metodologije za ocenjevanje zadevne vrste nasprotnih strank. Vsaki nasprotni stranki se pripiše notranja ocena, ki odraža njeno verjetno osnovno boniteto v tuji valuti, pridobljeno s podrobno analizo profila poslovnega in finančnega tveganja nasprotne stranke in konteksta tveganja zadevne države.

Za kreditno oceno financiranja projektov in drugih strukturiranih ukrepov, ki se uporabljajo v omejenem obsegu, se uporabljajo ustrezna orodja za oceno kreditnega tveganja za zadevni sektor, ki se osredotočajo zlasti na razpoložljivost denarnih tokov in sposobnost servisiranja dolga. Ta orodja vključujejo analizo pogodbenega okvira projektov, analizo nasprotne stranke in simulacije denarnih tokov. Podobno kot pri podjetjih in finančnih institucijah se vsakemu projektu pripiše notranja bonitetna ocena.

Vse notranje bonitetne ocene se v času trajanja posojila spremljajo in redno posodabljajo.

Vsi nedržavni posli (ali posli, za katere država ne jamči oz. niso asimilirani) so predmet posebnih omejitev na ravni transakcije in omejitev glede velikosti nasprotne stranke. Omejitve glede nasprotne stranke so določene na ravni skupne izpostavljenosti skupine, kjer je to ustrezno. Te omejitve praviloma odražajo na primer obseg lastnih sredstev nasprotnih strank.

EIB za omejevanje kreditnega tveganja, kadar je ustrezno in za vsak primer posebej, uporablja različne izboljšave kreditne kakovosti, ki so:

| — | z nasprotno stranko ali projektom povezani vrednostni papirji (npr. zastavna pravica na delnicah, zastavna pravica na sredstvih, odstop pravic, zastavna pravica na računih) ali/in |
| --- | --- |

—

z nasprotno stranko ali projektom povezani vrednostni papirji (npr. zastavna pravica na delnicah, zastavna pravica na sredstvih, odstop pravic, zastavna pravica na računih) ali/in

| — | jamstva, ki jih običajno da nosilec financiranega projekta (npr. jamstva za dokončanje projekta ali jamstva na prvi poziv), ali bančna jamstva. |
| --- | --- |

—

jamstva, ki jih običajno da nosilec financiranega projekta (npr. jamstva za dokončanje projekta ali jamstva na prvi poziv), ali bančna jamstva.

Sklad za omejevanje kreditnega tveganja ne uporablja kreditnih izvedenih finančnih instrumentov.

3.2.2   Največja izpostavljenost kreditnemu tveganju brez upoštevanja zavarovanja s premoženjem in drugih izboljšav kreditne kakovosti

Največja izpostavljenost kreditnemu tveganju brez upoštevanja zavarovanja s premoženjem in drugih izboljšav kreditne kakovosti

Spodnja razpredelnica prikazuje največjo izpostavljenost kreditnemu tveganju za posamezne postavke izkaza finančnega položaja, vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti. Največja izpostavljenost je prikazana v bruto znesku, torej pred učinkom zmanjšanja kreditnega tveganja z uporabo zavarovanja s premoženjem.

| v tisočih EUR |
| --- |
| Največja izpostavljenost | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| SREDSTVA | | |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 837 777 | 573 708 |
| Terjatve do vplačnikov | 86 330 | 100 000 |
| Finančna sredstva zakladnice | 330 587 | 335 140 |
| Izvedeni finančni instrumenti | 14 184 | 9 873 |
| Posojila in predujmi | 1 518 675 | 1 540 991 |
| Druga sredstva | — | 171 |
| Skupaj | 2 787 553 | 2 559 883 |
| Rezervacije za obveznosti iz kreditov | -37 269 | -23 822 |
| ZUNAJBILANČNE POSTAVKE | | |
| ZUNAJBILANČNE POSTAVKE | | |
| Pogojne obveznosti | | |
| — | Izdana jamstva |

v tisočih EUR

Največja izpostavljenost

31. 12. 2019

31. 12. 2018

SREDSTVA

SREDSTVA

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

837 777

573 708

Terjatve do vplačnikov

86 330

100 000

Finančna sredstva zakladnice

330 587

335 140

Izvedeni finančni instrumenti

14 184

9 873

Posojila in predujmi

1 518 675

1 540 991

Druga sredstva

—

171

Skupaj

Skupaj

2 787 553

2 787 553

2 559 883

2 559 883

Rezervacije za obveznosti iz kreditov

Rezervacije za obveznosti iz kreditov

-37 269

-37 269

-23 822

-23 822

ZUNAJBILANČNE POSTAVKE

ZUNAJBILANČNE POSTAVKE

ZUNAJBILANČNE POSTAVKE

ZUNAJBILANČNE POSTAVKE

Pogojne obveznosti

—

Izdana jamstva

200 013

2 800

Prevzete obveznosti

| — | Neizplačana posojila |
| --- | --- |

—

Neizplačana posojila

1 357 320

1 283 932

| — | Podpisana neizdana jamstva |
| --- | --- |

—

Podpisana neizdana jamstva

1 359 818

1 553 668

Zunajbilančne postavke skupaj

Zunajbilančne postavke skupaj

2 917 151

2 917 151

2 840 400

2 840 400

Kreditna izpostavljenost skupaj

Kreditna izpostavljenost skupaj

5 667 435

5 667 435

5 376 461

5 376 461

3.2.3   Kreditno tveganje iz naslova posojil in predujmov

Kreditno tveganje iz naslova posojil in predujmov

3.2.3.1   Merjenje kreditnega tveganja pri posojilih in predujmih

Merjenje kreditnega tveganja pri posojilih in predujmih

Za posojila in predujme ali jamstvo Sklada za spodbujanje naložb se opravita celovita ocena tveganja in kvantitativna ocena pričakovane izgube, ki sta podlaga za bonitetno oceno posojila. Za posle v okviru programa za financiranje z učinkom (kot je opisan v pojasnilu 24), razen posredniških posojil, ne veljajo smernice za kreditno tveganje in se zanje uporabljajo drugačni postopki. Ocene posojil se določijo v skladu s splošno sprejetimi načeli na podlagi kakovosti posojilojemalca, zapadlosti posojila, jamstva, in kadar je primerno, poroka.

Sistem ocenjevanja posojil zajema metodologije, postopke, podatkovne zbirke in informacijske sisteme, ki omogočajo oceno kreditnega tveganja pri dajanju posojil ter kvantitativno oceno pričakovanih izgub. Sistem povzame veliko količino podatkov, na podlagi katerih izračuna relativno oceno kreditnih tveganj, povezanih s posojili. Ocene posojil odražajo sedanjo vrednost ocenjene ravni „pričakovane izgube“, ki je odvisna od verjetnosti neizpolnitve obveznosti glavnih dolžnikov, izpostavljenosti tveganju ter obsega izgub v primeru neizpolnitve obveznosti. Ocene posojil se uporabljajo za naslednje namene:

| — | kot pomoč za natančnejšo in bolj kvantitativno oceno posojilnih tveganj, |
| --- | --- |

—

kot pomoč za natančnejšo in bolj kvantitativno oceno posojilnih tveganj,

| — | kot pomoč pri porazdelitvi dejavnosti spremljanja, |
| --- | --- |

—

kot pomoč pri porazdelitvi dejavnosti spremljanja,

| — | za opis kakovosti posojilnega portfelja na določen datum, |
| --- | --- |

—

za opis kakovosti posojilnega portfelja na določen datum,

| — | kot eden od vhodnih podatkov pri odločanju o stroških tveganja na podlagi pričakovanih izgub. |
| --- | --- |

—

kot eden od vhodnih podatkov pri odločanju o stroških tveganja na podlagi pričakovanih izgub.

Na določitev ocene posojila vplivajo naslednji dejavniki:

| (i) | Kreditna sposobnost posojilojemalca: direktorat za upravljanje tveganj preveri posojilojemalce ter na podlagi notranjih metodologij in zunanjih podatkov oceni njihovo kreditno sposobnost. V skladu z naprednim pristopom v okviru sporazuma Basel II je EIB razvila notranjo metodologijo za ocenjevanje bonitete, s katero določi notranje bonitetne ocene posojilojemalcev in porokov. Metodologija temelji na ocenjevalnih listih, prilagojenih opredeljenim vrstam nasprotnih strank. |
| --- | --- |

(i)

Kreditna sposobnost posojilojemalca: direktorat za upravljanje tveganj preveri posojilojemalce ter na podlagi notranjih metodologij in zunanjih podatkov oceni njihovo kreditno sposobnost. V skladu z naprednim pristopom v okviru sporazuma Basel II je EIB razvila notranjo metodologijo za ocenjevanje bonitete, s katero določi notranje bonitetne ocene posojilojemalcev in porokov. Metodologija temelji na ocenjevalnih listih, prilagojenih opredeljenim vrstam nasprotnih strank.

| (ii) | Korelacija neizpolnitve obveznosti: ta element kvantificira verjetnost, da bosta posojilojemalec in porok hkrati zašla v finančne težave. Čim višja je korelacija med verjetnostjo neizpolnitve obveznosti posojilojemalca in poroka, tem nižja je vrednost jamstva, zato je nižja (slabša) tudi ocena posojila. |
| --- | --- |

(ii)

Korelacija neizpolnitve obveznosti: ta element kvantificira verjetnost, da bosta posojilojemalec in porok hkrati zašla v finančne težave. Čim višja je korelacija med verjetnostjo neizpolnitve obveznosti posojilojemalca in poroka, tem nižja je vrednost jamstva, zato je nižja (slabša) tudi ocena posojila.

| (iii) | Vrednost jamstvenih instrumentov in jamstev: ta vrednost se oceni na podlagi kombinacije kreditne sposobnosti izdajatelja in vrste uporabljenega instrumenta. |
| --- | --- |

(iii)

Vrednost jamstvenih instrumentov in jamstev: ta vrednost se oceni na podlagi kombinacije kreditne sposobnosti izdajatelja in vrste uporabljenega instrumenta.

| (iv) | Veljavna stopnja izterjave: to je znesek, za katerega se predpostavlja, da bo izterjan po neizpolnjevanju obveznosti ustrezne nasprotne stranke, izražen kot odstotek zadevne izpostavljenosti pri posojilih. |
| --- | --- |

(iv)

Veljavna stopnja izterjave: to je znesek, za katerega se predpostavlja, da bo izterjan po neizpolnjevanju obveznosti ustrezne nasprotne stranke, izražen kot odstotek zadevne izpostavljenosti pri posojilih.

| (v) | Pogodbeni okvir: trden pogodbeni okvir izboljša kakovost posojila in njegovo notranjo oceno. |
| --- | --- |

(v)

Pogodbeni okvir: trden pogodbeni okvir izboljša kakovost posojila in njegovo notranjo oceno.

| (vi) | Trajanje posojila ali, splošneje, denarni tokovi posojila: če so vse druge spremenljivke enake, je tveganje, da bo pri servisiranju posojila prišlo do težav, tem večje, čim daljša je odplačilna doba posojila |
| --- | --- |

(vi)

Trajanje posojila ali, splošneje, denarni tokovi posojila: če so vse druge spremenljivke enake, je tveganje, da bo pri servisiranju posojila prišlo do težav, tem večje, čim daljša je odplačilna doba posojila

Pričakovana izguba pri posojilu se izračuna na podlagi vseh petih zgoraj navedenih elementov. Glede na izračunano raven izgube se nato posojilo razvrsti v eno od naslednjih kategorij ocen posojil:

| „A“ – | Prvorazredna posojila, ki se delijo v tri podkategorije:






  — | „A0“ zajema posojila državi članici EU ali posojila, za katera jamči država članica EU in ki imajo pričakovano izgubo v višini 0 % (na podlagi statusa prednostnega upnika banke in zakonske zaščite, za katera se šteje, da zagotavljata popolno izterjavo sredstev banke ob zapadlosti). |
| --- | --- | --- |

„A“ –

Prvorazredna posojila, ki se delijo v tri podkategorije:

—

„A0“ zajema posojila državi članici EU ali posojila, za katera jamči država članica EU in ki imajo pričakovano izgubo v višini 0 % (na podlagi statusa prednostnega upnika banke in zakonske zaščite, za katera se šteje, da zagotavljata popolno izterjavo sredstev banke ob zapadlosti).

| — | „A+“ zajema posojila, odobrena subjektom (ali za katera jamčijo subjekti), ki niso države članice EU, in za katera se ne pričakuje poslabšanje kakovosti njihovega trajanja. |
| --- | --- |

—

„A+“ zajema posojila, odobrena subjektom (ali za katera jamčijo subjekti), ki niso države članice EU, in za katera se ne pričakuje poslabšanje kakovosti njihovega trajanja.

| — | „A–“ zajema tiste posojilne dejavnosti, pri katerih obstaja določen dvom glede ohranitve trenutnega statusa, vendar se pričakuje, da bo vsako morebitno poslabšanje omejeno. |
| --- | --- |

—

„A–“ zajema tiste posojilne dejavnosti, pri katerih obstaja določen dvom glede ohranitve trenutnega statusa, vendar se pričakuje, da bo vsako morebitno poslabšanje omejeno.

| „B“ – | Visokokakovostna posojila: gre za razred sredstev, ki jih banka ocenjuje kot solidna, čeprav ni izključeno, da se njihova kakovost v prihodnje ne bo rahlo poslabšala. Za izražanje relativne verjetnosti, da bo do takega poslabšanja prišlo, se uporabljata podkategoriji B+ in B–. |
| --- | --- |

„B“ –

Visokokakovostna posojila: gre za razred sredstev, ki jih banka ocenjuje kot solidna, čeprav ni izključeno, da se njihova kakovost v prihodnje ne bo rahlo poslabšala. Za izražanje relativne verjetnosti, da bo do takega poslabšanja prišlo, se uporabljata podkategoriji B+ in B–.

| „C“ – | Kakovostna posojila: primer so nezavarovana posojila trdnim bankam in podjetjem s sedemletno zapadlostjo z odplačilom v enkratnem znesku ob zapadlosti posojila oziroma primerljivo amortizacijsko zapadlostjo ob izplačilu posojila. |
| --- | --- |

„C“ –

Kakovostna posojila: primer so nezavarovana posojila trdnim bankam in podjetjem s sedemletno zapadlostjo z odplačilom v enkratnem znesku ob zapadlosti posojila oziroma primerljivo amortizacijsko zapadlostjo ob izplačilu posojila.

| „D“ – | Ta bonitetni razred predstavlja mejo med posojili „sprejemljive kakovosti“ in posojili, pri katerih se pojavljajo določene težave. To ločnico pri ocenah posojil natančneje določata podkategoriji D+ in D–. Posojila z oceno D– zahtevajo strožji nadzor. |
| --- | --- |

„D“ –

Ta bonitetni razred predstavlja mejo med posojili „sprejemljive kakovosti“ in posojili, pri katerih se pojavljajo določene težave. To ločnico pri ocenah posojil natančneje določata podkategoriji D+ in D–. Posojila z oceno D– zahtevajo strožji nadzor.

| „E“ – | Ta kategorija ocen posojil zajema posojila, katerih profil tveganja je slabši od običajno sprejemljivega. Poleg tega vključuje tudi posojila, pri katerih je v odplačilni dobi prišlo do resnih težav in pri katerih ni mogoče izključiti, da ne bo prišlo do izgub. Zato se pri teh posojilih izvaja natančen in poostren nadzor. Podkategoriji E+ in E– označujeta intenzivnost tega posebnega postopka nadzora; pri posojilih z oceno E– obstaja velika verjetnost, da ne bo mogoče zagotoviti pravočasnega servisiranja in bo zato potrebna ena od oblik reprogramiranja dolga, kar lahko povzroči izgubo zaradi oslabitve. |
| --- | --- |

„E“ –

Ta kategorija ocen posojil zajema posojila, katerih profil tveganja je slabši od običajno sprejemljivega. Poleg tega vključuje tudi posojila, pri katerih je v odplačilni dobi prišlo do resnih težav in pri katerih ni mogoče izključiti, da ne bo prišlo do izgub. Zato se pri teh posojilih izvaja natančen in poostren nadzor. Podkategoriji E+ in E– označujeta intenzivnost tega posebnega postopka nadzora; pri posojilih z oceno E– obstaja velika verjetnost, da ne bo mogoče zagotoviti pravočasnega servisiranja in bo zato potrebna ena od oblik reprogramiranja dolga, kar lahko povzroči izgubo zaradi oslabitve.

| „F“ – | Kategorija F (za ang. „fail“) označuje posojila, ki pomenijo nesprejemljivo tveganje. Oceno F lahko dobijo le nezaključeni posli, pri katerih je po podpisu prišlo do nepredvidenih, izrednih in izrazito neugodnih okoliščin. Vse dejavnosti, pri katerih Sklad za spodbujanje naložb beleži izgubo glavnice, dobijo oceno F, zanje pa se oblikuje posebna rezervacija. |
| --- | --- |

„F“ –

Kategorija F (za ang. „fail“) označuje posojila, ki pomenijo nesprejemljivo tveganje. Oceno F lahko dobijo le nezaključeni posli, pri katerih je po podpisu prišlo do nepredvidenih, izrednih in izrazito neugodnih okoliščin. Vse dejavnosti, pri katerih Sklad za spodbujanje naložb beleži izgubo glavnice, dobijo oceno F, zanje pa se oblikuje posebna rezervacija.

Praviloma se posojila, ki z notranjim ocenjevanjem dobijo oceno D– ali manj, uvrstijo na „opazovalni seznam“ (ang. „watch list“). Če pa je bilo posojilo prvotno odobreno s profilom tveganja D– ali slabšim, se na opazovalni seznam uvrsti le, če pomemben kreditni dogodek povzroči nadaljnje poslabšanje njegove kreditne ocene.

Razpredelnica v oddelku 3.2.3.3 prikazuje analizo kreditne kvalitete posojilnega portfelja Sklada za spodbujanje naložb na podlagi zgoraj opisanih kategorij ocen posojil.

3.2.3.2   Razčlenitev izpostavljenosti kreditnemu tveganju pri dajanju posojil

Razčlenitev izpostavljenosti kreditnemu tveganju pri dajanju posojil

Spodnja razpredelnica prikazuje največjo izpostavljenost kreditnemu tveganju (čista knjigovodska vrednost) za podpisana posojila in predujme (izplačane in neizplačane) po vrstah posojilojemalcev ob upoštevanju jamstev, ki so jih dali poroki:

| v tisočih EUR |
| --- |
| Na dan 31. 12. 2019 | Zajamčeno | Druge izboljšave kreditne kakovosti | Brez jamstva | Skupaj | % izplačanega skupnega zneska |
| Banke | 111 806 | — | 803 861 | 915 667 | 60 % |
| Podjetja | 190 006 | 36 704 | 172 082 | 398 792 | 26 % |
| Javne institucije | 26 908 | — | 1 686 | 28 594 | 2 % |
| Države | — | 2 085 | 173 537 | 175 622 | 12 % |
| Izplačano skupaj | 328 720 | 38 789 | 1 151 166 | 1 518 675 | 100 % |
| Neizplačano | 191 191 | — | 1 128 860 | 1 320 051 | |
| Izplačano in neizplačano skupaj | 519 911 | 38 789 | 2 280 026 | 2 838 726 | |

v tisočih EUR

Na dan 31. 12. 2019

Zajamčeno

Druge izboljšave kreditne kakovosti

Brez jamstva

Skupaj

% izplačanega skupnega zneska

Banke

111 806

—

803 861

915 667

915 667

60 %

60 %

Podjetja

190 006

36 704

172 082

398 792

398 792

26 %

26 %

Javne institucije

26 908

—

1 686

28 594

28 594

2 %

2 %

Države

—

2 085

173 537

175 622

175 622

12 %

12 %

Izplačano skupaj

Izplačano skupaj

328 720

328 720

38 789

38 789

1 151 166

1 151 166

1 518 675

1 518 675

100 %

100 %

Neizplačano

Neizplačano

191 191

191 191

—

—

1 128 860

1 128 860

1 320 051

1 320 051

Izplačano in neizplačano skupaj

Izplačano in neizplačano skupaj

519 911

519 911

38 789

38 789

2 280 026

2 280 026

2 838 726

2 838 726

| v tisočih EUR |
| --- |
| Na dan 31. 12. 2018 | Zajamčeno | Druge izboljšave kreditne kakovosti | Brez jamstva | Skupaj | % izplačanega skupnega zneska |
| Banke | 88 263 | — | 856 484 | 944 747 | 61 % |
| Podjetja | 147 551 | 45 820 | 205 198 | 398 569 | 26 % |
| Javne institucije | 29 182 | — | — | 29 182 | 2 % |
| Države | — | 2 647 | 165 846 | 168 493 | 11 % |
| Izplačano skupaj | 264 996 | 48 467 | 1 227 528 | 1 540 991 | 100 % |
| Neizplačano | 170 356 | — | 1 089 753 | 1 260 110 | |
| Izplačano in neizplačano skupaj | 435 352 | 48 467 | 2 317 281 | 2 801 101 | |

v tisočih EUR

Na dan 31. 12. 2018

Zajamčeno

Druge izboljšave kreditne kakovosti

Brez jamstva

Skupaj

% izplačanega skupnega zneska

Banke

88 263

—

856 484

944 747

944 747

61 %

61 %

Podjetja

147 551

45 820

205 198

398 569

398 569

26 %

26 %

Javne institucije

29 182

—

—

29 182

29 182

2 %

2 %

Države

—

2 647

165 846

168 493

168 493

11 %

11 %

Izplačano skupaj

Izplačano skupaj

264 996

264 996

48 467

48 467

1 227 528

1 227 528

1 540 991

1 540 991

100 %

100 %

Neizplačano

Neizplačano

170 356

170 356

—

—

1 089 753

1 089 753

1 260 110

1 260 110

Izplačano in neizplačano skupaj

Izplačano in neizplačano skupaj

435 352

435 352

48 467

48 467

2 317 281

2 317 281

2 801 101

2 801 101

Direktorat za upravljanje in prestrukturiranje poslov je odgovoren za spremljanje posojilojemalcev in porokov ter za s projekti povezano finančno in pogodbeno spremljanje. Tako se kreditna sposobnost posojil, posojilojemalcev in porokov Sklada za spodbujanje naložb stalno spremlja, tj. vsaj enkrat letno, pogosteje pa po potrebi in v okviru kreditnih dogodkov. Direktorat za upravljanje in prestrukturiranje poslov zlasti preveri, ali so izpolnjene pogodbene pravice in, v primeru poslabšanja bonitetne ocene in/ali neizpolnjevanja pogodbenih obveznosti, ali so sprejeti popravni ukrepi. V skladu s smernicami o kreditnih tveganjih se po potrebi izvajajo ukrepi za zmanjšanje tveganj. Poleg tega je v primeru obnovitve bančnih jamstev, prejetih za posojila, zagotovljeno, da se jamstva pravočasno nadomestijo oziroma sprejmejo ustrezni ukrepi.

3.2.3.3   Razčlenitev kreditne kvalitete glede na vrsto posojilojemalcev

Razčlenitev kreditne kvalitete glede na vrsto posojilojemalcev

V spodnjih razpredelnicah je prikazana analiza kreditne kvalitete posojilnega portfelja Sklada za spodbujanje naložb na dan 31. decembra 2019 in 31. decembra 2018, opravljena z aplikacijami za bonitetno ocenjevanje posojil na podlagi izpostavljenosti podpisanih obveznosti (izplačanih in neizplačanih).

| v tisočih EUR |
| --- |
| Na dan 31. 12. 2019 | Visoka kakovost | Standardna kakovost | Najmanjše sprejemljivo tveganje | Visoko tveganje | Brez ocene (26) | Skupaj | % vseh sredstev |
| A do B– | C | D+ | D– ali manj |
| Posojilojemalec | Banke | 234 072 | 219 467 | 335 841 | 817 894 | — | 1 607 274 | 57 % |
| Podjetja | 100 115 | 49 458 | — | 524 532 | 95 925 | 770 030 | 27 % |
| Javne institucije | — | 26 908 | — | — | 1 686 | 28 594 | 1 % |
| Države | — | 6 285 | 4 486 | 422 057 | — | 432 828 | 15 % |
| Skupaj | 334 187 | 302 118 | 340 327 | 1 764 483 | 97 611 | 2 838 726 | 100 % |

v tisočih EUR

Na dan 31. 12. 2019

Visoka kakovost

Standardna kakovost

Najmanjše sprejemljivo tveganje

Visoko tveganje

Brez ocene (26)

26

Skupaj

% vseh sredstev

A do B–

C

D+

D– ali manj

Posojilojemalec

Banke

234 072

219 467

335 841

817 894

—

1 607 274

1 607 274

57 %

57 %

Podjetja

100 115

49 458

—

524 532

95 925

770 030

770 030

27 %

27 %

Javne institucije

—

26 908

—

—

1 686

28 594

28 594

1 %

1 %

Države

—

6 285

4 486

422 057

—

432 828

432 828

15 %

15 %

Skupaj

Skupaj

334 187

334 187

302 118

302 118

340 327

340 327

1 764 483

1 764 483

97 611

97 611

2 838 726

2 838 726

100 %

100 %

| v tisočih EUR |
| --- |
| Na dan 31. 12. 2018 | Visoka kakovost | Standardna kakovost | Najmanjše sprejemljivo tveganje | Visoko tveganje | Brez ocene | Skupaj | % vseh sredstev |
| A do B– | C | D+ | D– ali manj |
| Posojilojemalec | Banke | 232 467 | 238 619 | 349 756 | 698 562 | — | 1 519 404 | 54 % |
| Podjetja | 103 845 | 7 564 | 744 | 693 100 | 50 000 | 855 253 | 31 % |
| Javne institucije | — | — | 29 182 | 2 994 | — | 32 176 | 1 % |
| Države | — | 4 786 | 7 681 | 381 801 | — | 394 268 | 14 % |
| Skupaj | 336 312 | 250 969 | 387 363 | 1 776 457 | 50 000 | 2 801 101 | 100 % |

v tisočih EUR

Na dan 31. 12. 2018

Visoka kakovost

Standardna kakovost

Najmanjše sprejemljivo tveganje

Visoko tveganje

Brez ocene

Skupaj

% vseh sredstev

A do B–

C

D+

D– ali manj

Posojilojemalec

Banke

232 467

238 619

349 756

698 562

—

1 519 404

1 519 404

54 %

54 %

Podjetja

103 845

7 564

744

693 100

50 000

855 253

855 253

31 %

31 %

Javne institucije

—

—

29 182

2 994

—

32 176

32 176

1 %

1 %

Države

—

4 786

7 681

381 801

—

394 268

394 268

14 %

14 %

Skupaj

Skupaj

336 312

336 312

250 969

250 969

387 363

387 363

1 776 457

1 776 457

50 000

50 000

2 801 101

2 801 101

100 %

100 %

3.2.3.4   Porazdeljenost tveganj pri posojilih in predujmih

Porazdeljenost tveganj pri posojilih in predujmih

3.2.3.4.1   
  Geografska razčlenitev

Geografska razčlenitev

Na podlagi države posojilojemalca je mogoče portfelj Sklada za spodbujanje naložb razčleniti po naslednjih geografskih regijah:

| v tisočih EUR |
| --- |
| Država posojilojemalca | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| Kenija | 230 837 | 233 269 |
| Nigerija | 179 499 | 172 515 |
| Egipt | 101 316 | 74 431 |
| Tanzanija | 96 640 | 124 718 |
| Mauritius | 96 014 | 133 132 |
| Barbados | 75 342 | 74 638 |
| Demokratična republika Kongo | 66 754 | 62 708 |
| Uganda | 64 882 | 81 766 |
| Etiopija | 62 005 | 55 215 |
| Mavretanija | 49 139 | 50 727 |
| Ruanda | 48 839 | 28 704 |
| Dominikanska republika | 45 393 | 54 326 |
| Nova Kaledonija | 43 980 | 21 124 |
| Zambija | 43 036 | 17 700 |
| Senegal | 42 750 | 18 330 |
| Jamajka | 33 436 | 72 165 |
| Kamerun | 32 238 | 14 784 |
| Gana | 31 635 | 39 246 |
| Malavi | 21 800 | 26 827 |
| Gvineja | 20 399 | — |
| Angola | 19 269 | 20 651 |
| Togo | 18 022 | 30 634 |
| Zelenortski otoki | 17 226 | 18 923 |
| Regionalno-AKP | 14 674 | 24 335 |
| Mozambik | 12 709 | 14 719 |
| Francoska Polinezija | 12 556 | 17 453 |
| Kajmanski otoki | 12 203 | 13 213 |
| Niger | 5 399 | 9 655 |
| Mali | 4 234 | 4 767 |
| Sejšeli | 4 201 | 4 786 |
| Haiti | 3 345 | 4 748 |
| Samoa | 3 036 | 3 986 |
| Burkina Faso | 1 861 | 4 649 |
| Vanuatu | 1 527 | 1 848 |
| Bocvana | 1 004 | 7 278 |
| Palau | 768 | 1 107 |
| Mikronezija | 648 | 759 |
| Benin | 59 | — |
| Liberija | — | 1 153 |
| Južna Afrika | — | 2 |
| Skupaj | 1 518 675 | 1 540 991 |

v tisočih EUR

Država posojilojemalca

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Kenija

230 837

233 269

Nigerija

179 499

172 515

Egipt

101 316

74 431

Tanzanija

96 640

124 718

Mauritius

96 014

133 132

Barbados

75 342

74 638

Demokratična republika Kongo

66 754

62 708

Uganda

64 882

81 766

Etiopija

62 005

55 215

Mavretanija

49 139

50 727

Ruanda

48 839

28 704

Dominikanska republika

45 393

54 326

Nova Kaledonija

43 980

21 124

Zambija

43 036

17 700

Senegal

42 750

18 330

Jamajka

33 436

72 165

Kamerun

32 238

14 784

Gana

31 635

39 246

Malavi

21 800

26 827

Gvineja

20 399

—

Angola

19 269

20 651

Togo

18 022

30 634

Zelenortski otoki

17 226

18 923

Regionalno-AKP

14 674

24 335

Mozambik

12 709

14 719

Francoska Polinezija

12 556

17 453

Kajmanski otoki

12 203

13 213

Niger

5 399

9 655

Mali

4 234

4 767

Sejšeli

4 201

4 786

Haiti

3 345

4 748

Samoa

3 036

3 986

Burkina Faso

1 861

4 649

Vanuatu

1 527

1 848

Bocvana

1 004

7 278

Palau

768

1 107

Mikronezija

648

759

Benin

59

—

Liberija

—

1 153

Južna Afrika

—

2

Skupaj

Skupaj

1 518 675

1 518 675

1 540 991

1 540 991

3.2.3.4.2   
  Razčlenitev po industrijskih sektorjih

Razčlenitev po industrijskih sektorjih

V spodnji razpredelnici je prikazana razčlenitev posojilnega portfelja Sklada za spodbujanje naložb po industrijskih sektorjih posojilojemalcev. Posli, ki se pred izplačilom končnemu upravičencu najprej izplačajo finančnemu posredniku, so prikazani v postavki „Terciarni sektor in drugo“.

| v tisočih EUR |
| --- |
| Industrijski sektor posojilojemalca | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| Terciarni sektor in drugo | 932 901 | 957 602 |
| Elektrika, premog in drugo | 226 314 | 181 317 |
| Razvoj in prenova mest ter mestni promet | 195 042 | 192 400 |
| Kemikalije, umetne mase in farmacevtski izdelki | 51 865 | 20 436 |
| Osnovni material in rudarstvo | 44 746 | 45 820 |
| Letališča in sistemi upravljanja zračnega prometa | 26 908 | 29 182 |
| Telekomunikacije | 21 546 | 26 095 |
| Organizacija prehranske verige | 8 355 | 15 386 |
| Zbiranje odpadkov | 6 812 | 7 564 |
| Investicijsko blago, trajno potrošno blago | 4 186 | — |
| Obdelava materialov, gradbeništvo | — | 33 144 |
| Ceste in avtoceste | — | 32 043 |
| Socialna infrastruktura, izobraževanje in zdravstvo | — | 2 |
| Skupaj | 1 518 675 | 1 540 991 |

v tisočih EUR

Industrijski sektor posojilojemalca

31. 12. 2019

31. 12. 2019

31. 12. 2018

31. 12. 2018

Terciarni sektor in drugo

932 901

957 602

Elektrika, premog in drugo

226 314

181 317

Razvoj in prenova mest ter mestni promet

195 042

192 400

Kemikalije, umetne mase in farmacevtski izdelki

51 865

20 436

Osnovni material in rudarstvo

44 746

45 820

Letališča in sistemi upravljanja zračnega prometa

26 908

29 182

Telekomunikacije

21 546

26 095

Organizacija prehranske verige

8 355

15 386

Zbiranje odpadkov

6 812

7 564

Investicijsko blago, trajno potrošno blago

4 186

—

Obdelava materialov, gradbeništvo

—

33 144

Ceste in avtoceste

—

32 043

Socialna infrastruktura, izobraževanje in zdravstvo

—

2

Skupaj

Skupaj

1 518 675

1 518 675

1 540 991

1 540 991

3.2.3.5   Izpostavljenost kreditnemu tveganju za vsako notranjo bonitetno oceno

Izpostavljenost kreditnemu tveganju za vsako notranjo bonitetno oceno

Sklad za spodbujanje naložb uporablja notranjo metodologijo za ocenjevanje bonitete v skladu z notranjimi bonitetnimi ocenami, ki temeljijo na pristopu v skladu z okvirom Basel III. Večini nasprotnih strank Sklada za spodbujanje naložb je bila dodeljena notranja bonitetna ocena v skladu s to metodologijo. V spodnji razpredelnici je prikazana razčlenitev posojilnega portfelja Sklada za spodbujanje naložb po boljši notranji bonitetni oceni posojilojemalca ali poroka, kjer je na voljo. Če notranja bonitetna ocena ni na voljo, je bila za to analizo uporabljena zunanja bonitetna ocena.

V razpredelnici so prikazane podpisane (izplačane in neizplačane) ter tveganju prilagojene izpostavljenosti na podlagi notranje metodologije, ki jo Sklad za spodbujanje naložb uporablja za upravljanje limita.

| v tisočih EUR |
| --- |
| | | 2019 |
| | Enakovreden bonitetni razred agencije Moody’s | 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo | PVIPI | Skupaj |
| Posojila in predujmi po odplačni vrednosti | | | | | | | |
| Notranja bonitetna ocena 1 – minimalno kreditno tveganje | Aaa | — | 82 211 | — | — | — | 82 211 |
| Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje | Aa1–Aa3 | 75 352 | — | — | — | — | 75 352 |
| Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje | A1–A3 | 5 399 | — | — | — | — | 5 399 |
| Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje | Baa1–Baa3 | 60 385 | 16 449 | — | — | — | 76 834 |
| Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka | Ba1–Ba3 | 192 201 | 6 199 | — | — | — | 198 400 |
| Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje | B1–B3 | 708 162 | 159 858 | — | — | — | 868 020 |
| Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje | manj kot Caa1 | 79 411 | 145 176 | — | — | — | 224 587 |
| Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke | manj kot Caa1, vendar neplačano | — | — | 136 749 | — | — | 136 749 |
| Posojila in predujmi po PVIPI | | — | — | — | — | 37 366 | 37 366 |
| Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti | | -17 191 | -38 509 | - 114 307 | — | -16 236 | - 186 243 |
| Knjigovodska vrednost posojil in predujmov | | 1 103 719 | 371 384 | 22 442 | — | 21 130 | 1 518 675 |
| Prevzete obveznosti iz kreditov | | | | | | | |
| Notranja bonitetna ocena 1 – minimalno kreditno tveganje | Aaa | — | — | — | — | — | — |
| Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje | Aa1–Aa3 | 102 092 | — | — | — | — | 102 092 |
| Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje | A1–A3 | 12 000 | — | — | — | — | 12 000 |
| Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje | Baa1–Baa3 | 61 461 | — | — | — | — | 61 461 |
| Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka | Ba1–Ba3 | 323 080 | — | — | — | — | 323 080 |
| Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje | B1–B3 | 405 773 | 126 076 | — | — | — | 531 849 |
| Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje | manj kot Caa1 | 14 883 | 104 328 | — | — | — | 119 211 |
| Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke | manj kot Caa1, vendar neplačano | — | — | 51 377 | — | — | 51 377 |
| Brez notranje bonitetne ocene (27) | | 79 669 | — | — | — | — | 79 669 |
| Posojila in predujmi po PVIPI | | — | — | — | — | 76 581 | 76 581 |
| Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti | | -3 943 | -33 326 | — | — | — | -37 269 |
| Knjigovodska vrednost obveznosti iz kreditov | | 995 015 | 197 078 | 51 377 | — | 76 581 | 1 320 051 |

v tisočih EUR

2019

Enakovreden bonitetni razred agencije Moody’s

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo

PVIPI

Skupaj

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Notranja bonitetna ocena 1 – minimalno kreditno tveganje

Aaa

—

82 211

—

—

—

82 211

Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje

Aa1–Aa3

75 352

—

—

—

—

75 352

Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje

A1–A3

5 399

—

—

—

—

5 399

Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje

Baa1–Baa3

60 385

16 449

—

—

—

76 834

Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka

Ba1–Ba3

192 201

6 199

—

—

—

198 400

Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje

B1–B3

708 162

159 858

—

—

—

868 020

Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje

manj kot Caa1

79 411

145 176

—

—

—

224 587

Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke

manj kot Caa1, vendar neplačano

—

—

136 749

—

—

136 749

Posojila in predujmi po PVIPI

Posojila in predujmi po PVIPI

—

—

—

—

37 366

37 366

37 366

37 366

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

-17 191

-17 191

-38 509

-38 509

- 114 307

- 114 307

—

-16 236

-16 236

- 186 243

- 186 243

Knjigovodska vrednost posojil in predujmov

Knjigovodska vrednost posojil in predujmov

1 103 719

1 103 719

371 384

371 384

22 442

22 442

—

21 130

21 130

1 518 675

1 518 675

Prevzete obveznosti iz kreditov

Prevzete obveznosti iz kreditov

Notranja bonitetna ocena 1 – minimalno kreditno tveganje

Aaa

—

—

—

—

—

—

Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje

Aa1–Aa3

102 092

—

—

—

—

102 092

Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje

A1–A3

12 000

—

—

—

—

12 000

Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje

Baa1–Baa3

61 461

—

—

—

—

61 461

Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka

Ba1–Ba3

323 080

—

—

—

—

323 080

Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje

B1–B3

405 773

126 076

—

—

—

531 849

Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje

manj kot Caa1

14 883

104 328

—

—

—

119 211

Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke

manj kot Caa1, vendar neplačano

—

—

51 377

—

—

51 377

Brez notranje bonitetne ocene (27)

27

79 669

—

—

—

—

79 669

Posojila in predujmi po PVIPI

Posojila in predujmi po PVIPI

—

—

—

—

76 581

76 581

76 581

76 581

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

-3 943

-33 326

—

—

—

-37 269

Knjigovodska vrednost obveznosti iz kreditov

Knjigovodska vrednost obveznosti iz kreditov

995 015

995 015

197 078

197 078

51 377

51 377

—

76 581

76 581

1 320 051

1 320 051

| v tisočih EUR |
| --- |
| | | 2018 |
| | Enakovreden bonitetni razred agencije Moody’s | 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo | PVIPI | Skupaj |
| Posojila in predujmi po odplačni vrednosti | | | | | | | |
| Notranja bonitetna ocena 1 – minimalno kreditno tveganje | Aaa | — | 90 875 | — | — | — | 90 875 |
| Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje | Aa1–Aa3 | 74 650 | — | — | — | — | 74 650 |
| Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje | A1–A3 | 17 804 | — | — | — | — | 17 804 |
| Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje | Baa1–Baa3 | 39 295 | 18 783 | — | — | — | 58 078 |
| Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka | Ba1–Ba3 | 165 551 | — | — | — | — | 165 551 |
| Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje | B1–B3 | 834 194 | 94 749 | — | — | — | 928 943 |
| Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje | manj kot Caa1 | 75 057 | 134 701 | — | — | — | 209 758 |
| Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke | manj kot Caa1, vendar neplačano | — | — | 185 273 | 3 588 | — | 188 861 |
| Posojila in predujmi po PVIPI | | — | — | — | — | 1 806 | 1 806 |
| Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti | | -22 023 | -27 342 | - 143 092 | -1 794 | -1 084 | - 195 335 |
| Knjigovodska vrednost posojil in predujmov | | 1 184 528 | 311 766 | 42 181 | 1 794 | 722 | 1 540 991 |
| Prevzete obveznosti iz kreditov | | | | | | | |
| Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje | Aa1–Aa3 | 102 092 | — | — | — | — | 102 092 |
| Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje | A1–A3 | 12 000 | — | — | — | — | 12 000 |
| Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje | Baa1–Baa3 | 12 463 | — | — | — | — | 12 463 |
| Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka | Ba1–Ba3 | 230 455 | — | — | — | — | 230 455 |
| Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje | B1–B3 | 567 573 | 22 467 | — | — | — | 590 040 |
| Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje | manj kot Caa1 | 100 055 | 96 074 | — | — | — | 196 129 |
| Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke | manj kot Caa1, vendar neplačano | — | — | 16 932 | — | — | 16 932 |
| Brez notranje bonitetne ocene (28) | | 123 821 | — | — | — | — | 123 821 |
| Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti | | -7 225 | -16 597 | — | — | — | -23 822 |
| Knjigovodska vrednost obveznosti iz kreditov | | 1 141 234 | 101 944 | 16 932 | — | — | 1 260 110 |

v tisočih EUR

2018

Enakovreden bonitetni razred agencije Moody’s

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo

PVIPI

Skupaj

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Notranja bonitetna ocena 1 – minimalno kreditno tveganje

Aaa

—

90 875

—

—

—

90 875

Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje

Aa1–Aa3

74 650

—

—

—

—

74 650

Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje

A1–A3

17 804

—

—

—

—

17 804

Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje

Baa1–Baa3

39 295

18 783

—

—

—

58 078

Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka

Ba1–Ba3

165 551

—

—

—

—

165 551

Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje

B1–B3

834 194

94 749

—

—

—

928 943

Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje

manj kot Caa1

75 057

134 701

—

—

—

209 758

Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke

manj kot Caa1, vendar neplačano

—

—

185 273

3 588

—

188 861

Posojila in predujmi po PVIPI

Posojila in predujmi po PVIPI

—

—

—

—

1 806

1 806

1 806

1 806

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

-22 023

-22 023

-27 342

-27 342

- 143 092

- 143 092

-1 794

-1 794

-1 084

-1 084

- 195 335

- 195 335

Knjigovodska vrednost posojil in predujmov

Knjigovodska vrednost posojil in predujmov

1 184 528

1 184 528

311 766

311 766

42 181

42 181

1 794

1 794

722

722

1 540 991

1 540 991

Prevzete obveznosti iz kreditov

Prevzete obveznosti iz kreditov

Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje

Aa1–Aa3

102 092

—

—

—

—

102 092

Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje

A1–A3

12 000

—

—

—

—

12 000

Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje

Baa1–Baa3

12 463

—

—

—

—

12 463

Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka

Ba1–Ba3

230 455

—

—

—

—

230 455

Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje

B1–B3

567 573

22 467

—

—

—

590 040

Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje

manj kot Caa1

100 055

96 074

—

—

—

196 129

Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke

manj kot Caa1, vendar neplačano

—

—

16 932

—

—

16 932

Brez notranje bonitetne ocene (28)

28

123 821

—

—

—

—

123 821

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

-7 225

-7 225

-16 597

-16 597

—

—

—

-23 822

-23 822

Knjigovodska vrednost obveznosti iz kreditov

Knjigovodska vrednost obveznosti iz kreditov

1 141 234

1 141 234

101 944

101 944

16 932

16 932

—

—

1 260 110

1 260 110

Sklad za spodbujanje naložb stalno spremlja dogodke, ki vplivajo na njegove posojilojemalce in poroke, zlasti banke. Sklad zlasti v primeru poslabšanja bonitetne ocene za vsak primer posebej oceni svoje pogodbene pravice in si prizadeva za blažilne ukrepe. Prav tako pozorno spremlja obnovitve bančnih jamstev, prejetih za posojila, da zagotovi, da se jamstva pravočasno nadomestijo oziroma da se sprejmejo ustrezni ukrepi.

3.2.3.6   Zaostanki pri odplačevanju posojil in oslabitve

Zaostanki pri odplačevanju posojil in oslabitve

Zneski zaostankov se ugotavljajo, spremljajo in sporočajo v skladu s postopki, ki so opredeljeni v „Smernicah in postopkih za nadzor financ“, ki veljajo za banke. Ti postopki so v skladu z dobrimi bančnimi praksami in so prilagojeni za vsa posojila, ki jih upravlja EIB.

Postopek spremljanja je strukturiran tako, da zagotavlja, da (i) se morebitni zaostanki čim hitreje odkrijejo in sporočijo pristojnim službam; (ii) se kritični primeri nemudoma prenesejo na pravo operativno raven in raven odločanja; (iii) je poskrbljeno za redno poročanje vodstvu EIB in državam članicam o splošnem stanju zaostalih plačil in o ukrepih za izterjavo, ki so že bili ali še bodo sprejeti.

Zaostanke pri odplačevanju posojil in oslabitve lahko razčlenimo na naslednji način:

| v tisočih EUR |
| --- |
| | Posojila in predujmi | Posojila in predujmi |
| | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| Knjigovodska vrednost | 1 518 675 | 1 540 991 |
| Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | | |
| Bruto znesek | 136 749 | 188 861 |
| Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo | - 114 307 | - 144 886 |
| Knjigovodska vrednost pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | 22 442 | 43 975 |
| Zapadle postavke brez poslabšane kreditne kakovosti | | |
| Zapadle postavke zajemajo | | |
| posojila in terjatve, zapadle 0–30 dni | 61 | 804 |
| posojila in terjatve, zapadle 30–60 dni | 924 | — |
| posojila in terjatve, zapadle 60–90 dni | — | — |
| posojila in terjatve, zapadle 90–180 dni | 135 | — |
| posojila in terjatve, zapadle več kot 180 dni | 26 | 1 |
| Knjigovodska vrednost zapadlih postavk brez poslabšane kreditne kakovosti | 1 146 | 805 |
| Knjigovodska vrednost postavk, ki niso niti zapadle niti nimajo poslabšane kreditne kakovosti | 1 495 087 | 1 496 211 |
| Knjigovodska vrednost posojil in predujmov skupaj | 1 518 675 | 1 540 991 |

v tisočih EUR

Posojila in predujmi

Posojila in predujmi

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Knjigovodska vrednost

Knjigovodska vrednost

1 518 675

1 518 675

1 540 991

1 540 991

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Bruto znesek

136 749

188 861

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo

- 114 307

- 144 886

Knjigovodska vrednost pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Knjigovodska vrednost pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

22 442

22 442

43 975

43 975

Zapadle postavke brez poslabšane kreditne kakovosti

Zapadle postavke brez poslabšane kreditne kakovosti

Zapadle postavke zajemajo

Zapadle postavke zajemajo

posojila in terjatve, zapadle 0–30 dni

61

804

posojila in terjatve, zapadle 30–60 dni

924

—

posojila in terjatve, zapadle 60–90 dni

—

—

posojila in terjatve, zapadle 90–180 dni

135

—

posojila in terjatve, zapadle več kot 180 dni

26

1

Knjigovodska vrednost zapadlih postavk brez poslabšane kreditne kakovosti

Knjigovodska vrednost zapadlih postavk brez poslabšane kreditne kakovosti

1 146

1 146

805

805

Knjigovodska vrednost postavk, ki niso niti zapadle niti nimajo poslabšane kreditne kakovosti

Knjigovodska vrednost postavk, ki niso niti zapadle niti nimajo poslabšane kreditne kakovosti

1 495 087

1 495 087

1 496 211

1 496 211

Knjigovodska vrednost posojil in predujmov skupaj

Knjigovodska vrednost posojil in predujmov skupaj

1 518 675

1 518 675

1 540 991

1 540 991

3.2.3.7   Nova pogajanja o posojilih in njihovo restrukturiranje

Nova pogajanja o posojilih in njihovo restrukturiranje

Sklad za spodbujanje naložb šteje posojila za restrukturirana, če se v odziv na negativne spremembe finančnega položaja posojilojemalca Sklad na novo pogaja o prvotnih pogojih pogodbenih ureditev s tem posojilojemalcem, kar neposredno vpliva na prihodnje denarne tokove finančnega instrumenta, zaradi česar ima lahko Sklad izgubo. Vendar je finančni učinek dejavnosti restrukturiranja na splošno omejen na izgube zaradi oslabitve, če do teh pride, saj Sklad navadno uveljavlja finančno nevtralnost, ki se odraža v na novo izpogajanih pogojih oblikovanja cen za restrukturirane posle.

Pri običajnem poslovanju bi se bonitetna ocena zadevnih posojil poslabšala in posojilo bi bilo pred začetkom novih pogajanj uvrščeno na opazovalni seznam. Po koncu novih pogajanj bo Sklad za spodbujanje naložb ta posojila še naprej pozorno spremljal. Če se z na novo izpogajanimi plačilnimi pogoji ne bo povrnila prvotna knjigovodska vrednost sredstva, se bo sredstvo štelo za oslabljeno. Posledične izgube zaradi oslabitve se bodo izračunale na podlagi napovedanih denarnih tokov, diskontiranih po prvotni efektivni obrestni meri. Potreba po oslabitvi vseh posojil, katerih bonitetna ocena se poslabša na E–, se redno ocenjuje; vsa posojila z bonitetno oceno F je treba oslabiti. Ko se bonitetna ocena posameznega posojila dovolj izboljša, se posojilo izbriše z opazovalnega seznama v skladu s postopki Sklada.

Ukrepi in prakse restrukturiranja, ki jih je med obdobjem poročanja izvedla skupina banke za restrukturiranje, vključujejo podaljšanje roka zapadlosti, odlog odplačevanja samo glavnice, odlog odplačevanja glavnice in obresti ter kapitalizacijo zapadle glavnice/obresti. Takšni ukrepi restrukturiranja ne privedejo do odprave pripoznanja osnovne operacije, razen če se učinek pogodbenih sprememb na neto sedanjo vrednost posojila na datum prestrukturiranja šteje za znatnega. Če ima tako novo pripoznano finančno sredstvo poslabšano kreditno kakovost, ustreza opredelitvi kupljenega ali izdanega (ustvarjenega) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo.

Izpostavljenosti zaradi sprememb pogodbenih pogojev, ki pa ne vplivajo na prihodnje denarne tokove, kot so dodatna jamstva ali druga zavarovanja ali odpoved pogodbenim pravicam v okviru posojilnih klavzul, se ne štejejo za restrukturirane in zato ti dogodki ne štejejo za zadostne, da bi sami po sebi kazali na oslabitev.

Posli, za katere se izvedejo ukrepi restrukturiranja, so kot taki prikazani v spodnji razpredelnici:

| v tisočih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| Število poslov, za katere se izvedejo prakse restrukturiranja | 28 | 33 |
| Knjigovodske vrednosti (vključno z obrestmi in zneski zaostankov) | 245 534 | 280 720 |
| Pripoznano nadomestilo za pričakovane kreditne izgube | 7 916 | 9 506 |
| Pripoznane oslabitve | 57 321 | 86 334 |
| Prihodek od obresti v zvezi z restrukturiranimi posli | 8 985 | 13 465 |
| Odpisane izpostavljenosti (po prenehanju/prodaji posla) | 280 | — |

v tisočih EUR

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Število poslov, za katere se izvedejo prakse restrukturiranja

28

33

Knjigovodske vrednosti (vključno z obrestmi in zneski zaostankov)

245 534

280 720

Pripoznano nadomestilo za pričakovane kreditne izgube

7 916

9 506

Pripoznane oslabitve

57 321

86 334

Prihodek od obresti v zvezi z restrukturiranimi posli

8 985

13 465

Odpisane izpostavljenosti (po prenehanju/prodaji posla)

280

—

| v tisočih EUR |
| --- |
| | Ukrepi restrukturiranja |
| | 31. 12. 2018 | Podaljšanja rokov zapadlosti | Odlog odplačevanja samo glavnice | Kršitev pomembnih finančnih zavez | Drugo | Pogodbeni rok zapadlosti v plačilo in prenehanje (29) | 31. 12. 2019 |
| Banke | 27 592 | 0 | 97 | 33 524 | 507 | -10 252 | 51 468 |
| Podjetja | 253 128 | 134 | 0 | 0 | 0 | -59 196 | 194 066 |
| Skupaj | 280 720 | 134 | 97 | 33 524 | 507 | -69 448 | 245 534 |

v tisočih EUR

Ukrepi restrukturiranja

31. 12. 2018

Podaljšanja rokov zapadlosti

Odlog odplačevanja samo glavnice

Kršitev pomembnih finančnih zavez

Drugo

Pogodbeni rok zapadlosti v plačilo in prenehanje (29)

29

31. 12. 2019

Banke

27 592

0

97

33 524

507

-10 252

51 468

Podjetja

253 128

134

0

0

0

-59 196

194 066

Skupaj

Skupaj

280 720

280 720

134

134

97

97

33 524

33 524

507

507

-69 448

-69 448

245 534

245 534

3.2.3   Kreditno tveganje iz naslova denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Kreditno tveganje iz naslova denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Razpoložljiva sredstva se vlagajo v skladu s časovnim načrtom izplačil po pogodbenih obveznostih Sklada za spodbujanje naložb. Na dan 31. decembra 2019 in 31. decembra 2018 so bile naložbe v obliki bančnih vlog, potrdil o vlogah in komercialnih zapisov.

Pooblaščeni subjekti imajo bonitetno oceno, ki je podobna kratkoročnim in dolgoročnim bonitetnim ocenam, ki se zahtevajo za lastne zakladniške naložbe EIB. Če je ocena več kot ene bonitetne agencije različna, se upošteva najslabša ocena. Najvišji dovoljeni znesek za posamezno pooblaščeno banko je trenutno 50 000 000 EUR (petdeset milijonov EUR). Izjema od tega pravila je bila odobrena banki Societe Generale, pri kateri ima Sklad za spodbujanje naložb svoje operativne gotovinske račune. Kratkoročna kreditna linija za Societe Generale na dan 31. decembra 2019 in 31. decembra 2018 znaša 110 000 000 EUR (sto deset milijonov EUR). Povečanje linije se nanaša na znesek denarja na operativnih gotovinskih računih ter na instrumente, ki jih je izdala ta nasprotna stranka in so v zakladniškem portfelju.

Vse naložbe so bile izvršene s pooblaščenimi subjekti, in sicer z zapadlostjo največ tri mesece od datuma valute posla. Vse kršitve omejitve kreditne izpostavljenosti so bile sporočene pooblastiteljem. Na dan 31. decembra 2019 in 31. decembra 2018 so imele vse vezane vloge, komercialni zapisi in gotovina v blagajni, ki so bili v zakladniškem portfelju Sklada za spodbujanje naložb, na dan poravnave v skladu z lestvico bonitetne agencije Moody’s najnižjo oceno vsaj P-2.

Spodnja razpredelnica prikazuje stanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov, vključno z natečenimi obrestmi:

| v tisočih EUR |
| --- |
| Najnižja kratkoročna bonitetna ocena | Najnižja dolgoročna bonitetna ocena | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| (v skladu z lestvico agencije Moody's) | (v skladu z lestvico agencije Moody's) |
| P-1 | Aaa | 98 945 | 12 % | 71 914 | 13 % |
| P-1 | Aa2 | 67 799 | 8 % | — | 0 % |
| P-1 | Aa3 | 89 983 | 11 % | 49 972 | 9 % |
| P-1 | A1 | 213 914 | 26 % | 199 938 | 34 % |
| P-1 | A2 | 212 199 | 25 % | 201 899 | 35 % |
| P-1 | A3 | 104 944 | 12 % | — | 0 % |
| P-2 | A3 | 49 993 | 6 % | 49 985 | 9 % |
| Skupaj | 837 777 | 100 % | 573 708 | 100 % |

v tisočih EUR

Najnižja kratkoročna bonitetna ocena

Najnižja dolgoročna bonitetna ocena

31. 12. 2019

31. 12. 2018

(v skladu z lestvico agencije Moody's)

(v skladu z lestvico agencije Moody's)

P-1

Aaa

98 945

12 %

71 914

13 %

P-1

Aa2

67 799

8 %

—

0 %

P-1

Aa3

89 983

11 %

49 972

9 %

P-1

A1

213 914

26 %

199 938

34 %

P-1

A2

212 199

25 %

201 899

35 %

P-1

A3

104 944

12 %

—

0 %

P-2

A3

49 993

6 %

49 985

9 %

Skupaj

Skupaj

837 777

837 777

100 %

100 %

573 708

573 708

100 %

100 %

3.2.5   Kreditno tveganje pri izvedenih finančnih instrumentih

Kreditno tveganje pri izvedenih finančnih instrumentih

3.2.5.1   Strategija upravljanja kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih

Strategija upravljanja kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih

Strategija upravljanja kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih Kreditno tveganje, povezano z izvedenimi finančnimi instrumenti, pomeni izgubo, ki bi jo utrpela stranka, če nasprotna stranka v poslu ne bi mogla izpolniti svojih pogodbenih obveznosti. Obseg kreditnega tveganja iz naslova izvedenih finančnih instrumentov je odvisen od več dejavnikov (npr. obresti in deviznih tečajev), običajno pa predstavlja le manjši del njihove nominalne vrednosti.

V okviru običajnega izvajanja dejavnosti lahko Sklad za spodbujanje naložb sklene pogodbe o zamenjavi za zavarovanje posameznih poslov dajanja posojil ali valutne terminske pogodbe za zavarovanje valutnih pozicij v drugih valutah aktivnega trgovanja, ne v eurih. Vse posle zamenjave izvrši EIB z zunanjo nasprotno stranko. Pogoji zamenjav so urejeni v istih krovnih pogodbah o zamenjavi („master swap agreements“) in sporazumih o zavarovanju tveganj („credit support annexes“), podpisanih med EIB in njenimi zunanjimi nasprotnimi strankami.

3.2.5.2   Merjenje kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih

Merjenje kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih

Vsi posli zamenjave, ki jih izvrši EIB in so povezani s Skladom za spodbujanje naložb, se obravnavajo v skladu z istim pogodbenim okvirom in z uporabo istih metodologij, kot se uporabljajo za posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki jih EIB izvrši za lastne namene. O upravičenosti nasprotnih strank v poslih zamenjave odloča EIB na podlagi enakih pogojev za upravičenost, kot se uporabljajo za njene splošne namene v zvezi s posli zamenjave.

EIB meri izpostavljenost kreditnemu tveganju, povezanemu s posli zamenjave in posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, s pristopoma neto tržne izpostavljenosti (NME) in potencialne prihodnje izpostavljenosti (PFE) za poročanje in nadzor omejitev. Pristopa neto tržne izpostavljenosti in potencialne prihodnje izpostavljenosti v celoti vključujeta izvedene finančne instrumente, povezane s Skladom za spodbujanje naložb.

Spodnja razpredelnica prikazuje zapadlosti medvalutnih obrestnih zamenjav, ki so razčlenjene glede na njihovo nominalno in pošteno vrednost:

| v tisočih EUR |
| --- |
| Pogodbe o zamenjavi na dan 31. 12. 2019 | Manj kot | 1 leto | 5 let | Več kot | 2019 skupaj |
| 1 leto | do 5 let | do 10 let | 10 let |
| Nominalna vrednost | — | — | — | — | — |
| Poštena vrednost (tj. neto diskontirana vrednost) | — | — | — | — | — |

v tisočih EUR

Pogodbe o zamenjavi na dan 31. 12. 2019

Manj kot

1 leto

5 let

Več kot

2019 skupaj

1 leto

do 5 let

do 10 let

10 let

Nominalna vrednost

—

—

—

—

—

—

Poštena vrednost (tj. neto diskontirana vrednost)

—

—

—

—

—

—

| v tisočih EUR |
| --- |
| Pogodbe o zamenjavi na dan 31. 12. 2018 | Manj kot | 1 leto | 5 let | Več kot | 2018 skupaj |
| 1 leto | do 5 let | do 10 let | 10 let |
| Nominalna vrednost | — | 5 245 | — | — | 5 245 |
| Poštena vrednost (tj. neto diskontirana vrednost) | — | - 325 | — | — | - 325 |

v tisočih EUR

Pogodbe o zamenjavi na dan 31. 12. 2018

Manj kot

1 leto

5 let

Več kot

2018 skupaj

1 leto

do 5 let

do 10 let

10 let

Nominalna vrednost

—

5 245

—

—

5 245

5 245

Poštena vrednost (tj. neto diskontirana vrednost)

—

- 325

—

—

- 325

- 325

Sklad za spodbujanje naložb sklepa pogodbe o kratkoročni valutni zamenjavi zaradi zavarovanja valutnega tveganja pri izplačilu posojil v drugih valutah kot v eurih. Kratkoročne valutne zamenjave imajo zapadlost največ tri mesece in se redno obnavljajo. Nominalna vrednost kratkoročnih valutnih zamenjav je 31. decembra 2019 znašala 1 545,0 milijona EUR, 31. decembra 2018 pa 1 460,6 milijona EUR. Poštena vrednost kratkoročnih valutnih zamenjav je 31. decembra 2019 znašala 14,1 milijona EUR, 31. decembra 2018 pa 1,1 milijona EUR.

Sklad za spodbujanje naložb sklepa pogodbe o obrestni zamenjavi zaradi zavarovanja obrestnega tveganja pri izplačanih posojilih. Na dan 31. decembra 2019 sta bili neporavnani dve obrestni zamenjavi nominalne vrednosti 24,2 milijona EUR (leta 2018: 28,5 milijona EUR) in poštene vrednosti -0,1 milijona EUR (leta 2018: 0,7 milijona EUR).

3.2.6   Kreditno tveganje pri finančnih sredstvih zakladnice

Kreditno tveganje pri finančnih sredstvih zakladnice

V spodnji razpredelnici je prikazano stanje zakladniškega portfelja, ki je v celoti sestavljen iz komercialnih zapisov, ki jih izdajo poddržavni subjekti, banke in nebančni subjekti, s preostalo zapadlostjo do treh mesecev. Države članice EU, njihove agencije, banke in nebančni subjekti so upravičeni izdajatelji. Najvišji dovoljeni znesek za posameznega pooblaščenega izdajatelja je 50 000 000 EUR (petdeset milijonov EUR). V skladu z naložbenimi smernicami in glede na likvidnostne potrebe bi bile lahko upravičene tudi naložbe v srednje- in dolgoročne obveznice. Najnižja kratkoročna bonitetna ocena

| Najnižja kratkoročna bonitetna ocena | Najnižja dolgoročna bonitetna ocena | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| (v skladu z lestvico agencije Moody's) | (v skladu z lestvico agencije Moody's) |
| P-1 | Aa1 | 50 046 | 15 % | — | 0 % |
| P-1 | Aa2 | 19 997 | 6 % | 80 041 | 24 % |
| P-1 | Aa3 | 50 025 | 15 % | 95 055 | 29 % |
| P-1 | A1 | 55 050 | 17 % | 15 005 | 4 % |
| P-1 | A2 | — | 0 % | 45 008 | 13 % |
| P-2 | A2 | — | 0 % | 50 015 | 15 % |
| P-2 | A3 | 85 027 | 26 % | 50 016 | 15 % |
| P-2 | Baa1 | 30 433 | 9 % | — | 0 % |
| P-2 | Baa3 | 40 009 | 12 % | — | 0 % |
| Skupaj | 330 587 | 100 % | 335 140 | 100 % |

Najnižja kratkoročna bonitetna ocena

Najnižja dolgoročna bonitetna ocena

31. 12. 2019

31. 12. 2018

(v skladu z lestvico agencije Moody's)

(v skladu z lestvico agencije Moody's)

P-1

Aa1

50 046

15 %

—

0 %

P-1

Aa2

19 997

6 %

80 041

24 %

P-1

Aa3

50 025

15 %

95 055

29 %

P-1

A1

55 050

17 %

15 005

4 %

P-1

A2

—

0 %

45 008

13 %

P-2

A2

—

0 %

50 015

15 %

P-2

A3

85 027

26 %

50 016

15 %

P-2

Baa1

30 433

9 %

—

0 %

P-2

Baa3

40 009

12 %

—

0 %

Skupaj

Skupaj

330 587

330 587

100 %

100 %

335 140

335 140

100 %

100 %

3.3   
  Likvidnostno tveganje

Likvidnostno tveganje

Likvidnostno tveganje je povezano s sposobnostjo subjekta, da financira povečanja sredstev in izpolnjuje obveznosti, ko te zapadejo, ne da bi pri tem utrpel nesprejemljive izgube. Lahko se razdeli na likvidnostno tveganje pri financiranju in likvidnostno tveganje trga. Likvidnostno tveganje pri financiranju je tveganje, da subjekt ne bo sposoben učinkovito izpolnjevati tako pričakovanih kot nepričakovanih potreb tekočih in prihodnjih denarnih tokov, ne da bi to vplivalo na njegovo dnevno poslovanje ali finančno stanje. Likvidnostno tveganje trga je tveganje, da subjekt ne bo mogel brez težav izravnati oziroma odpraviti pozicije po tržni ceni zaradi neustrezne globine trga ali motenj na trgu.

3.3.1   Upravljanje likvidnostnega tveganja

Upravljanje likvidnostnega tveganja

Sklad se financira predvsem z letnimi prispevki držav članic ter vrnjenimi sredstvi, ki izhajajo iz poslov Sklada. Sklad upravlja svoja likvidnostna tveganja predvsem z načrtovanjem svojih neto likvidnostnih potreb in zahtevanih letnih prispevkov držav članic.

Za izračun letnih prispevkov držav članic se analizirajo gibanja izplačil v okviru tekočega in načrtovanega portfelja, ki se spremljajo skozi vse leto. Pri prilagoditvi letnih likvidnostnih potreb se upoštevajo nepredvideni dogodki, kot so predčasna izplačila, prodaja delnic ali neizpolnitev obveznosti.

Sklad za spodbujanje naložb za dodatno zmanjšanje likvidnostnega tveganja ohranja zadostno likvidnostno rezervo, da lahko kadar koli pokrije predvidena gotovinska izplačila, ki jih redno sporoča posojilni oddelek EIB. Sredstva se vlagajo na denarnem trgu in obvezniških trgih v obliki medbančnih vlog in drugih kratkoročnih finančnih instrumentov ob upoštevanju obveznosti Sklada za gotovinska izplačila. Likvidnostna sredstva Sklada upravlja zakladniški oddelek Banke, da se ohrani ustrezna likvidnost, s katero se Skladu omogoči izpolnjevanje njegovih obveznosti.

V skladu z načelom ločevanja nalog med enoto za trgovanje in zaledno službo je za posle poravnave v zvezi z vlaganjem teh sredstev pristojen oddelek EIB za načrtovanje in poravnavo. Poleg tega so odobritev nasprotnih strank ter določanje omejitev za zakladniške naložbe in njihovo spremljanje v pristojnosti direktorata EIB za upravljanje tveganj.

3.3.2   Merjenje likvidnostnega tveganja

Merjenje likvidnostnega tveganja

V tem oddelku so v razpredelnicah razčlenjene finančne obveznosti Sklada za spodbujanje naložb po zapadlosti na podlagi preostalega obdobja od datuma bilance stanja do pogodbenega datuma zapadlosti (na podlagi nediskontiranih denarnih tokov).

V smislu neizvedenih finančnih obveznosti ima Sklad za spodbujanje naložb obveznosti v obliki neizplačanih delov kredita v okviru podpisanih posojilnih pogodb, neizplačanih delov podpisanih pogodb o vpisu kapitala / naložbah, izdanih jamstev za posojila ali prevzetih obveznosti za subvencionirane obrestne mere in tehnično pomoč.

Posojila iz Sklada za spodbujanje naložb imajo rok za izplačilo. Vendar so izplačila izvedena v času in v zneskih, ki odražajo napredek pri zadevnih naložbenih projektih. Poleg tega so posojila Sklada za spodbujanje naložb posli, ki se izvajajo v razmeroma nestanovitnem poslovnem okolju, zato je razpored izplačil precej negotov.

Kapitalske naložbe zapadejo v plačilo takoj, ko upravljavci kapitalskega sklada izdajo veljaven poziv za vplačilo kapitala, ki odraža napredek pri njihovih naložbenih dejavnostih. Obdobje črpanja posojila je običajno 3 leta, pogosto pa se podaljša še za eno ali dve leti. Na koncu obdobja črpanja posojila običajno ostane nekoriščenih nekaj obveznosti za izplačila, dokler niso v celoti prodane osnovne naložbe sklada, saj je likvidnost sklada občasno lahko nezadostna za kritje plačilnih obveznosti, ki izhajajo iz provizij in drugih odhodkov.

Pri jamstvih običajno ni posebnih obveznosti glede izplačila, razen če se jamstvo unovči. Znesek neunovčenih jamstev se zmanjšuje skladno s časovnim načrtom odplačevanja posojil, zavarovanih z jamstvom.

Gotovinski odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti, se pojavijo v primeru subvencioniranih posojil, ki jih Banka financira iz lastnih sredstev. Zato odlivi, o katerih se poroča, predstavljajo le obveznosti, povezane s temi posojili, in ne skupnega zneska za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti, vendar niso bile izplačane. Tako kot v primeru posojil je njihov urnik izplačil negotov.

„Bruto nominalni odliv“ za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti, se v razpredelnici „profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti“ nanaša na skupni neizplačani del podpisanih pogodb o tehnični pomoči. Časovni okvir izplačil je podvržen precejšnji negotovosti. Gotovinski odlivi, razvrščeni v razredu zapadlosti „3 mesece ali manj“, predstavljajo znesek neporavnanih računov, prejetih do datuma poročanja.

Prevzete obveznosti za neizvedene finančne obveznosti, za katere ni določen noben pogodbeni datum zapadlosti, so razvrščene pod „Neopredeljena zapadlost“. Prevzete obveznosti, za katere obstaja zabeležen zahtevek za gotovinska izplačila na datum poročanja, so razvrščene v ustrezni razred zapadlosti.

V smislu izvedenih finančnih obveznosti profil zapadlosti predstavlja pogodbene nediskontirane bruto denarne tokove pogodb o zamenjavi, vključno z medvalutnimi zamenjavami (CCS), medvalutnimi obrestnimi zamenjavami (CCIRS), kratkoročnimi valutnimi zamenjavami in obrestnimi zamenjavami.

| v tisočih EUR |
| --- |
| Profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti | 3 mesece ali manj | Več kot 3 mesece do 1 leto | Več kot 1 leto do 5 let | Več kot 5 let | Neopredeljena zapadlost | Bruto nominalni odliv |
| Na dan 31. 12. 2019 |
| Odlivi za posojila, za katera so bile prevzete obveznosti, a niso bila izplačana | 33 038 | — | — | — | 1 324 282 | 1 357 320 |
| Odlivi za investicijska sredstva in vpis delnic, za katere so bile prevzete obveznosti | 369 | — | — | — | 405 551 | 405 920 |
| Drugo (podpisana neizdana jamstva, izdana jamstva) | — | — | — | — | 1 559 831 | 1 559 831 |
| Odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti | — | — | — | — | 350 678 | 350 678 |
| Odlivi za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti | 3 898 | — | — | — | 21 166 | 25 064 |
| Skupaj | 37 305 | — | — | — | 3 661 508 | 3 698 813 |

v tisočih EUR

Profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti

3 mesece ali manj

Več kot 3 mesece do 1 leto

Več kot 1 leto do 5 let

Več kot 5 let

Neopredeljena zapadlost

Bruto nominalni odliv

Na dan 31. 12. 2019

Odlivi za posojila, za katera so bile prevzete obveznosti, a niso bila izplačana

33 038

—

—

—

1 324 282

1 357 320

Odlivi za investicijska sredstva in vpis delnic, za katere so bile prevzete obveznosti

369

—

—

—

405 551

405 920

Drugo (podpisana neizdana jamstva, izdana jamstva)

—

—

—

—

1 559 831

1 559 831

Odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti

—

—

—

—

350 678

350 678

Odlivi za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti

3 898

—

—

—

21 166

25 064

Skupaj

Skupaj

37 305

37 305

—

—

—

3 661 508

3 661 508

3 698 813

3 698 813

| v tisočih EUR |
| --- |
| Profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti | 3 mesece ali manj | Več kot 3 mesece do 1 leto | Več kot 1 leto do 5 let | Več kot 5 let | Neopredeljena zapadlost | Bruto nominalni odliv |
| Na dan 31. 12. 2018 |
| Odlivi za posojila, za katera so bile prevzete obveznosti, a niso bila izplačana | 7 854 | — | — | — | 1 276 078 | 1 283 932 |
| Odlivi za investicijska sredstva in vpis delnic, za katere so bile prevzete obveznosti | 2 023 | — | — | — | 345 144 | 347 167 |
| Drugo (podpisana neizdana jamstva, izdana jamstva) | — | — | — | — | 1 556 468 | 1 556 468 |
| Odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti | — | — | — | — | 360 655 | 360 655 |
| Odlivi za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti | 2 373 | — | — | — | 24 082 | 26 455 |
| Skupaj | 12 250 | — | — | — | 3 562 427 | 3 574 677 |

v tisočih EUR

Profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti

3 mesece ali manj

Več kot 3 mesece do 1 leto

Več kot 1 leto do 5 let

Več kot 5 let

Neopredeljena zapadlost

Bruto nominalni odliv

Na dan 31. 12. 2018

Odlivi za posojila, za katera so bile prevzete obveznosti, a niso bila izplačana

7 854

—

—

—

1 276 078

1 283 932

Odlivi za investicijska sredstva in vpis delnic, za katere so bile prevzete obveznosti

2 023

—

—

—

345 144

347 167

Drugo (podpisana neizdana jamstva, izdana jamstva)

—

—

—

—

1 556 468

1 556 468

Odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti

—

—

—

—

360 655

360 655

Odlivi za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti

2 373

—

—

—

24 082

26 455

Skupaj

Skupaj

12 250

12 250

—

—

—

3 562 427

3 562 427

3 574 677

3 574 677

| v tisočih EUR |
| --- |
| Profil zapadlosti izvedenih finančnih obveznosti | 3 mesece ali manj | Več kot 3 mesece do 1 leto | Več kot 1 leto do 5 let | Več kot 5 let | Bruto nominalni priliv/odliv |
| Na dan 31. 12. 2019 |
| CCS in CCIRS – Prilivi | — | — | — | — | — |
| CCS in CCIRS – Odlivi | — | — | — | — | — |
| Kratkoročne valutne zamenjave – Prilivi | 1 545 000 | — | — | — | 1 545 000 |
| Kratkoročne valutne zamenjave – Odlivi | -1 535 571 | — | — | — | -1 535 571 |
| Obrestne zamenjave – Prilivi | 310 | 820 | 2 045 | | 3 175 |
| Obrestne zamenjave – Odlivi | — | -1 128 | -2 138 | | -3 266 |
| Skupaj | 9 739 | - 308 | - 93 | — | 9 338 |

v tisočih EUR

Profil zapadlosti izvedenih finančnih obveznosti

3 mesece ali manj

Več kot 3 mesece do 1 leto

Več kot 1 leto do 5 let

Več kot 5 let

Bruto nominalni priliv/odliv

Na dan 31. 12. 2019

CCS in CCIRS – Prilivi

—

—

—

—

—

CCS in CCIRS – Odlivi

—

—

—

—

—

Kratkoročne valutne zamenjave – Prilivi

1 545 000

—

—

—

1 545 000

Kratkoročne valutne zamenjave – Odlivi

-1 535 571

—

—

—

-1 535 571

Obrestne zamenjave – Prilivi

310

820

2 045

3 175

Obrestne zamenjave – Odlivi

—

-1 128

-2 138

-3 266

Skupaj

Skupaj

9 739

9 739

- 308

- 308

- 93

- 93

—

—

9 338

9 338

| v tisočih EUR |
| --- |
| Profil zapadlosti izvedenih finančnih obveznosti | 3 mesece ali manj | Več kot 3 mesece do 1 leto | Več kot 1 leto do 5 let | Več kot 5 let | Bruto nominalni priliv/odliv |
| Na dan 31. 12. 2018 |
| CCS in CCIRS – Prilivi | 5 | 3 281 | 1 816 | — | 5 102 |
| CCS in CCIRS – Odlivi | — | -4 081 | -1 770 | — | -5 851 |
| Kratkoročne valutne zamenjave – Prilivi | 1 460 608 | — | — | — | 1 460 608 |
| Kratkoročne valutne zamenjave – Odlivi | -1 465 498 | — | — | — | -1 465 498 |
| Obrestne zamenjave – Prilivi | 397 | 1 171 | 3 473 | 204 | 5 245 |
| Obrestne zamenjave – Odlivi | — | -1 340 | -3 030 | - 175 | -4 545 |
| Skupaj | -4 488 | - 969 | 489 | 29 | -4 939 |

v tisočih EUR

Profil zapadlosti izvedenih finančnih obveznosti

3 mesece ali manj

Več kot 3 mesece do 1 leto

Več kot 1 leto do 5 let

Več kot 5 let

Bruto nominalni priliv/odliv

Na dan 31. 12. 2018

CCS in CCIRS – Prilivi

5

3 281

1 816

—

5 102

CCS in CCIRS – Odlivi

—

-4 081

-1 770

—

-5 851

Kratkoročne valutne zamenjave – Prilivi

1 460 608

—

—

—

1 460 608

Kratkoročne valutne zamenjave – Odlivi

-1 465 498

—

—

—

-1 465 498

Obrestne zamenjave – Prilivi

397

1 171

3 473

204

5 245

Obrestne zamenjave – Odlivi

—

-1 340

-3 030

- 175

-4 545

Skupaj

Skupaj

-4 488

-4 488

- 969

- 969

489

489

29

29

-4 939

-4 939

3.3.3   Dolgoročna finančna sredstva in obveznosti

Dolgoročna finančna sredstva in obveznosti

Spodnja razpredelnica prikazuje knjigovodske vrednosti neizvedenih finančnih sredstev in finančnih obveznosti, za katere se pričakuje, da bodo izterjani ali poravnani več kot 12 mesecev po datumu poročanja.

| v tisočih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2019 | 31. 12. 2018 |
| Finančna sredstva: | | |
| Posojila in predujmi | 1 636 520 | 1 666 232 |
| Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | 619 928 | 567 292 |
| Druga sredstva | — | 171 |
| Skupaj | 2 256 448 | 2 233 695 |
| Finančne obveznosti: | | |
| Rezervacije za izdana jamstva | 628 | 793 |
| Obveznosti do tretjih oseb (30) | 93 531 | 93 641 |
| Rezervacije za obveznosti iz kreditov | 37 269 | 23 822 |
| Skupaj | 131 428 | 118 256 |

v tisočih EUR

31. 12. 2019

31. 12. 2018

Finančna sredstva:

Finančna sredstva:

Posojila in predujmi

1 636 520

1 666 232

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

619 928

567 292

Druga sredstva

—

171

Skupaj

Skupaj

2 256 448

2 256 448

2 233 695

2 233 695

Finančne obveznosti:

Finančne obveznosti:

Rezervacije za izdana jamstva

628

793

Obveznosti do tretjih oseb (30)

30

93 531

93 641

Rezervacije za obveznosti iz kreditov

37 269

23 822

Skupaj

Skupaj

131 428

131 428

118 256

118 256

3.4   
  Tržno tveganje

Tržno tveganje

Tržno tveganje pomeni tveganje, da bodo spremembe tržnih cen in stopenj, kot so obrestne mere, cene lastniških vrednostnih papirjev in devizni tečaji, vplivale na dohodek subjekta ali vrednost njegove udeležbe v finančnih instrumentih.

3.4.1   Obrestno tveganje

Obrestno tveganje

Obrestno tveganje izhaja iz volatilnosti ekonomske vrednosti pozicij, ki prinašajo obresti, ali dohodka, ki izvira iz njih, zaradi neugodnih gibanj obrestnih mer.

Na Sklad za spodbujanje naložb nihanja njegove ekonomske vrednosti ali cenovna neskladja med različnimi sredstvi, obveznostmi in instrumenti za varovanje pred tveganjem ne vplivajo, ker (i) nima neposrednih stroškov izposojanja ali obveznosti, ki prinašajo obresti, in (ii) sprejema učinek nihanj obrestnih mer na prihodke iz svojih naložb.

Sklad za spodbujanje naložb meri obrestno občutljivost svojega posojilnega portfelja in zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja, z izračunom po metodi vrednosti bazične točke.

S to metodo se meri povečanje ali zmanjšanje neto sedanje vrednosti zadevnega portfelja na podlagi povečanja obrestnih mer za 1 bazično točko (0,01 %) pri določenih razredih ročnosti: „denarni trg – do eno leto“, „zelo kratko – 2 do 3 leta“, „kratko – 4 do 6 let“, „srednje – 7 do 11 let“, „dolgo – 12 do 20 let“ ali „zelo dolgo – več kot 21 let“.

Za določitev neto sedanje vrednosti denarnega toka posojil v eurih Sklad uporablja krivuljo donosnosti za EIB v eurih (krivulja obrestne zamenjave v eurih, prilagojena celotnemu pribitku, ki ga pri izposojanju plačuje EIB). Krivulja donosnosti za EIB v ameriških dolarjih se uporablja za izračun neto sedanje vrednosti denarnih tokov posojil v ameriških dolarjih. Neto sedanja vrednost denarnih tokov posojil v valutah, za katere ni na voljo zanesljiva in dovolj popolna diskontna krivulja, se določi z uporabo krivulje donosnosti za EIB v eurih kot približka.

Za izračun neto sedanje vrednosti zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja, Sklad za spodbujanje naložb uporablja krivuljo obrestne zamenjave v eurih za denarne tokove v eurih in krivuljo obrestne zamenjave v ameriških dolarjih za denarne tokove v ameriških dolarjih.

Kot je navedeno v spodnji razpredelnici, bi se neto sedanja vrednost posojilnega portfelja, vključno s povezanimi zamenjavami, sklenjenimi v okviru mikrozavarovanja, na dan 31. decembra 2019 zmanjšala za 533 000 EUR (na dan 31. decembra 2018 za 483 000 EUR), če bi se zadevne krivulje obrestne mere hkrati obrnile navzgor za 1 bazično točko.

| v tisočih EUR |
| --- |
| Vrednost bazične točke | Denarni | Zelo kratko | Kratko | Srednje | Dolgo | Zelo dolgo | Skupaj |
| trg |
| Na dan 31. 12. 2019 | 1 leto | Od 2 do 3 leta | Od 4 do 6 let | Od 7 do 11 let | Od 12 do 20 let | 21 let |
| Skupna občutljivost posojil in zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja | - 42 | - 99 | - 172 | - 163 | - 57 | — | - 533 |

v tisočih EUR

Vrednost bazične točke

Denarni

Zelo kratko

Kratko

Srednje

Dolgo

Zelo dolgo

Skupaj

trg

Na dan 31. 12. 2019

1 leto

Od 2 do 3 leta

Od 4 do 6 let

Od 7 do 11 let

Od 12 do 20 let

21 let

Skupna občutljivost posojil in zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja

- 42

- 99

- 172

- 163

- 57

—

- 533

| v tisočih EUR |
| --- |
| Vrednost bazične točke | Denarni | Zelo kratko | Kratko | Srednje | Dolgo | Zelo dolgo | Skupaj |
| trg |
| Na dan 31. 12. 2018 | 1 leto | Od 2 do 3 leta | Od 4 do 6 let | Od 7 do 11 let | Od 12 do 20 let | 21 let |
| Skupna občutljivost posojil in zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja | - 38 | - 94 | - 168 | - 154 | - 29 | — | - 483 |

v tisočih EUR

Vrednost bazične točke

Denarni

Zelo kratko

Kratko

Srednje

Dolgo

Zelo dolgo

Skupaj

trg

Na dan 31. 12. 2018

1 leto

Od 2 do 3 leta

Od 4 do 6 let

Od 7 do 11 let

Od 12 do 20 let

21 let

Skupna občutljivost posojil in zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja

- 38

- 94

- 168

- 154

- 29

—

- 483

3.4.2   Valutno tveganje

Valutno tveganje

Valutno tveganje, s katerim se sooča Sklad za spodbujanje naložb, je tveganje izgube dohodka ali ekonomske vrednosti zaradi neugodnih gibanj deviznih tečajev.

V primeru referenčne obračunske valute (v primeru Sklada za spodbujanje naložb so to euri) je Sklad izpostavljen valutnemu tveganju, kadar obstaja neusklajenost med sredstvi in obveznostmi v nereferenčni obračunski valuti. Valutno tveganje vključuje tudi učinek sprememb vrednosti prihodnjih denarnih tokov v nereferenčni obračunski valuti, npr. plačil obresti in dividend, ki so posledica nihanja deviznih tečajev.

3.4.2.1   Valutno tveganje in zakladniška sredstva

Valutno tveganje in zakladniška sredstva

Zakladniška sredstva Sklada za spodbujanje naložb so izražena v eurih ali ameriških dolarjih.

Pred valutnim tveganjem se je mogoče zavarovati z medvalutnimi promptnimi ali terminskimi posli, kratkoročnimi valutnimi zamenjavami ali medvalutnimi zamenjavami. Zakladniški oddelek EIB lahko, če oceni, da je to potrebno in primerno, v skladu s politiko Banke uporabi kateri koli drug instrument, ki zagotavlja zavarovanje pred tržnimi tveganji, povezanimi s finančnimi dejavnostmi Sklada za spodbujanje naložb.

3.4.2.2   Valutno tveganje in posli, ki jih financira ali zanje jamči Sklad za spodbujanje naložb

Valutno tveganje in posli, ki jih financira ali zanje jamči Sklad za spodbujanje naložb

Sklad za spodbujanje naložb prejme prispevke držav članic v eurih. Posli, ki jih financira ali zanje jamči Sklad, in subvencionirane obrestne mere so lahko izraženi v eurih, ameriških dolarjih ali kateri koli drugi dovoljeni valuti.

Izpostavljenost valutnemu tveganju (glede na referenčno valuto – euro) nastane, če transakcije v drugih valutah kot v eurih niso zavarovane. V nadaljevanju so predstavljene smernice Sklada za spodbujanje naložb za zavarovanje pred valutnim tveganjem.

3.4.2.2.1   
  Zavarovanje poslov v ameriških dolarjih pred tveganjem

Zavarovanje poslov v ameriških dolarjih pred tveganjem

Valutno tveganje, ki nastane pri poslih Sklada za spodbujanje naložb v ameriških dolarjih, se zavaruje agregatno s posli kratkoročne valutne zamenjave EUR/USD, ki se obnavljajo in pri katerih se znesek prilagaja v rednih obdobjih. Uporaba kratkoročne valutne zamenjave ima dvojni namen. Po eni strani se ustvarja potrebna likvidnost za nova izplačila (posojila in kapital), po drugi strani pa se ohranja zavarovanje pred valutnim tveganjem na makroravni.

Na začetku vsakega obdobja se na podlagi načrtovanih oziroma pričakovanih vrnjenih sredstev/izplačil ocenijo denarni tokovi, ki naj bi bili v naslednjem obdobju prejeti ali plačani v ameriških dolarjih. Nato se zapadli posli kratkoročne valutne zamenjave obnovijo, pri čemer se njihov znesek prilagodi, tako da pokrije vsaj predvidene likvidnostne potrebe v ameriških dolarjih v naslednjem obdobju.

Če pozicija v ameriških dolarjih presega zadevne omejitve, se mesečno zavaruje s promptnimi ali terminskimi posli.

V obdobju obnovitve poslov se nepričakovani likvidnostni primanjkljaji v ameriških dolarjih pokrijejo z ad hoc posli kratkoročnih valutnih zamenjav, likvidnostni presežki pa se vložijo v zakladniška sredstva ali zamenjajo v eure, če so posledica povečanja pozicije v tujih valutah.

3.4.2.2.2   
  Zavarovanje poslov v drugih valutah kot v eurih in ameriških dolarjih pred tveganjem

Zavarovanje poslov v drugih valutah kot v eurih in ameriških dolarjih pred tveganjem

Posli Sklada za spodbujanje naložb v drugih valutah kot v eurih in ameriških dolarjih se zavarujejo s pogodbami o medvalutni zamenjavi z enakim finančnim profilom, kot ga ima posojilo, ki se zavaruje, če obstaja delujoč trg valutnih zamenjav.

Sklad za spodbujanje naložb izvaja posle v valutah, za katere niso na voljo učinkovite možnosti zavarovanja pred tveganjem ali pa so te zelo drage. Ti posli so v domačih valutah, vendar se poravnajo v eurih ali ameriških dolarjih. Okvir Sklada za spodbujanje naložb za finančno tveganje, ki ga je odbor Sklada potrdil 22. januarja 2015, nudi možnost zavarovanja izpostavljenosti valutnemu tveganju v domačih valutah, ki kažejo znatno pozitivno korelacijo z ameriškim dolarjem, po sintetični metodi prek izvedenih finančnih instrumentov v ameriških dolarjih. O domačih valutah, ki so zavarovane po sintetični metodi z izvedenimi finančnimi instrumenti v ameriških dolarjih, se poroča v razpredelnici v oddelku 3.4.2.2.3 v nadaljevanju pod postavko „Domače valute (sintetično zavarovane)“, o domačih valutah brez sintetičnega zavarovanja z ameriškimi dolarji pa v isti razpredelnici pod postavko „Domače valute (brez sintetičnega zavarovanja)“.

3.4.2.2.3   
  Pozicija v tujih valutah (v tisočih EUR)

Pozicija v tujih valutah (v tisočih EUR)

V razpredelnicah v tem pojasnilu je prikazana pozicija Sklada za spodbujanje naložb v tujih valutah.

Pozicija v tujih valutah je v spodnjih razpredelnicah prikazana v skladu s strategijami Sklada za obvladovanje tveganj (kot so opisane v okviru Sklada za finančno tveganje). V skladu s strategijami za obvladovanje tveganj pozicija v tujih valutah temelji na računovodskih podatkih ter je opredeljena kot razmerje med izbranimi sredstvi in obveznostmi. Sredstva in obveznosti v poziciji v tuji valuti, opredeljeni v skladu s strategijami za obvladovanje tveganj, se izberejo tako, da se zagotovi, da bodo prihodki pretvorjeni v valuto poročanja (euro) šele ob prejemu.

Spremembe poštene vrednosti delnic in drugih vrednostnih papirjev s spremenljivim donosom so vključene v pozicijo v tujih valutah, kot je opredeljena v strategijah za obvladovanje tveganj, enako pa velja tudi za oslabitve posojil in predujmov. Izvedeni finančni instrumenti, vključeni v pozicijo v tujih valutah, kot je opredeljena v strategijah za obvladovanje tveganj, se namesto po pošteni vrednosti obravnavajo po svoji nominalni vrednosti, da se uskladijo z neto vrednostjo sredstev, ki se prav tako obravnavajo po svoji nominalni vrednosti, prilagojeni za oslabitve posojil.

V spodnjih razpredelnicah je preostali del sredstev in obveznosti, ki vključuje predvsem natečene obresti od posojil, izvedenih finančnih instrumentov in subvencij, predstavljen v postavki „Pozicija v tujih valutah, ki ni zajeta v strategijah za obvladovanje tveganj“.

| Na dan 31. decembra 2019 | Sredstva in obveznosti | Prevzete in pogojne obveznosti |
| --- | --- | --- |
| Valute | Pozicija v tujih valutah v skladu s strategijami za obvladovanje tveganj | Pozicija v tujih valutah, ki ni zajeta v strategijah za obvladovanje tveganj | Bilanca stanja pozicije v tujih valutah |
| USD | - 103 746 | -56 632 | - 160 378 | 637 693 |
| Domače valute


  (sintetično zavarovane)
   (6) | | | | |
| KES | 29 472 | 464 | 29 936 | — |
| TZS | 48 092 | 354 | 48 446 | — |
| DOP | 25 383 | 602 | 25 985 | — |
| UGX | 37 132 | 574 | 37 706 | — |
| RWF | 30 766 | 47 | 30 813 | — |
| Domače valute


  (brez sintetičnega zavarovanja)
   (6) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR | 99 864 | - 530 | 99 334 | — |
| Neeurske valute skupaj | 166 963 | -55 121 | 111 842 | 637 693 |
| EUR | — | 3 075 194 | 3 075 194 | 2 741 023 |
| Euro in neeurske valute skupaj | 166 963 | 3 020 073 | 3 187 036 | 3 378 716 |

Na dan 31. decembra 2019

Sredstva in obveznosti

Prevzete in pogojne obveznosti

Valute

Pozicija v tujih valutah v skladu s strategijami za obvladovanje tveganj

Pozicija v tujih valutah, ki ni zajeta v strategijah za obvladovanje tveganj

Bilanca stanja pozicije v tujih valutah

USD

USD

- 103 746

-56 632

- 160 378

637 693

Domače valute

Domače valute

(sintetično zavarovane)
   (6)

(sintetično zavarovane)

6

KES

KES

29 472

464

29 936

—

TZS

TZS

48 092

354

48 446

—

DOP

DOP

25 383

602

25 985

—

UGX

UGX

37 132

574

37 706

—

RWF

RWF

30 766

47

30 813

—

Domače valute

Domače valute

(brez sintetičnega zavarovanja)
   (6)

(brez sintetičnega zavarovanja)

6

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

99 864

- 530

99 334

—

Neeurske valute skupaj

Neeurske valute skupaj

166 963

166 963

-55 121

-55 121

111 842

111 842

637 693

637 693

EUR

EUR

—

3 075 194

3 075 194

3 075 194

3 075 194

2 741 023

2 741 023

Euro in neeurske valute skupaj

Euro in neeurske valute skupaj

166 963

166 963

3 020 073

3 020 073

3 187 036

3 187 036

3 378 716

3 378 716

| Na dan 31. decembra 2018 | Sredstva in obveznosti | Prevzete in pogojne obveznosti |
| --- | --- | --- |
| Valute | Pozicija v tujih valutah v skladu s strategijami za obvladovanje tveganj | Pozicija v tujih valutah, ki ni zajeta v strategijah za obvladovanje tveganj | Bilanca stanja pozicije v tujih valutah |
| USD | - 157 177 | -52 111 | - 209 288 | 600 271 |
| Domače valute


  (sintetično zavarovane)
   (7) | | | | |
| KES | 35 806 | 252 | 36 058 | — |
| TZS | 71 195 | 814 | 72 009 | — |
| DOP | 35 311 | 821 | 36 132 | — |
| UGX | 45 731 | 769 | 46 500 | — |
| RWF | 24 176 | 17 | 24 193 | — |
| Domače valute


  (brez sintetičnega zavarovanja)
   (7) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR | 74 265 | - 432 | 73 833 | — |
| Neeurske valute skupaj | 129 307 | -49 870 | 79 437 | 600 271 |
| EUR | — | 2 834 560 | 2 834 560 | 3 044 623 |
| Euro in neeurske valute skupaj | 129 307 | 2 784 690 | 2 913 997 | 3 644 894 |

Na dan 31. decembra 2018

Sredstva in obveznosti

Prevzete in pogojne obveznosti

Valute

Pozicija v tujih valutah v skladu s strategijami za obvladovanje tveganj

Pozicija v tujih valutah, ki ni zajeta v strategijah za obvladovanje tveganj

Bilanca stanja pozicije v tujih valutah

USD

USD

- 157 177

-52 111

- 209 288

600 271

Domače valute

Domače valute

(sintetično zavarovane)
   (7)

(sintetično zavarovane)

7

KES

KES

35 806

252

36 058

—

TZS

TZS

71 195

814

72 009

—

DOP

DOP

35 311

821

36 132

—

UGX

UGX

45 731

769

46 500

—

RWF

RWF

24 176

17

24 193

—

Domače valute

Domače valute

(brez sintetičnega zavarovanja)
   (7)

(brez sintetičnega zavarovanja)

7

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

74 265

- 432

73 833

—

Neeurske valute skupaj

Neeurske valute skupaj

129 307

129 307

-49 870

-49 870

79 437

79 437

600 271

600 271

EUR

EUR

—

2 834 560

2 834 560

2 834 560

2 834 560

3 044 623

3 044 623

Euro in neeurske valute skupaj

Euro in neeurske valute skupaj

129 307

129 307

2 784 690

2 784 690

2 913 997

2 913 997

3 644 894

3 644 894

3.4.2.3   Analiza občutljivosti na spremembo deviznih tečajev

Analiza občutljivosti na spremembo deviznih tečajev

Na dan 31. decembra 2019 bi 10-odstotno zmanjšanje vrednosti eura v razmerju do vseh valut, ki niso euro, povzročilo povečanje sredstev vplačnikov v višini 14,0 milijona EUR (31. decembra 2018: 8,8 milijona EUR). 10-odstotno povečanje vrednosti eura v razmerju do vseh valut, ki niso euro, bi povzročilo zmanjšanje sredstev vplačnikov v višini 11,4 milijona EUR (31. decembra 2018: 7,2 milijona EUR).

3.4.2.4   Devizni tečaji

Devizni tečaji

Za določitev bilance stanja na dan 31. decembra 2019 in 31. decembra 2018 so bili uporabljeni naslednji menjalni tečaji:

| | 31. december 2019 | 31. december 2018 |
| --- | --- | --- |
| Valute držav, ki niso članice EU | | |
| Bocvanska pula (BWP) | 11,8376 | 12,2038 |
| Dominikanski peso (DOP) | 59,3644 | 57,4037 |
| Fidžijski dolar (FJD) | 2,4045 | 2,4104 |
| Haitijski gurd (HTG) | 100,99 | 86,92 |
| Jamajški dolar (JMD) | 147,6966 | 144,081 |
| Kenijski šiling (KES) | 113,63 | 116,24 |
| Mavretanska uguija (MRU) | 42,2135 | 41,1660 |
| Mauricijska rupija (MUR) | 40,63 | 39,05 |
| Mozambiški metikal (MZN) | 68,64 | 70,14 |
| Nigerijska naira (NGN) | 343,45 | 351,05 |
| Ruandski frank (RWF) | 1 051,12 | 1 020,10 |
| Tanzanijski šiling (TZS) | 2 573,66 | 2 624,33 |
| Ugandski šiling (UGX) | 4 108 | 4 239 |
| Ameriški dolar (USD) | 1,1234 | 1,145 |
| CFA-frank (XAF/XOF) | 655,957 | 655,957 |
| Južnoafriški rand (ZAR) | 15,7773 | 16,4594 |
| Zambijska kvača (ZMW) | 15,7894 | 13,6077 |

31. december 2019

31. december 2018

Valute držav, ki niso članice EU

Valute držav, ki niso članice EU

Bocvanska pula (BWP)

11,8376

12,2038

Dominikanski peso (DOP)

59,3644

57,4037

Fidžijski dolar (FJD)

2,4045

2,4104

Haitijski gurd (HTG)

100,99

86,92

Jamajški dolar (JMD)

147,6966

144,081

Kenijski šiling (KES)

113,63

116,24

Mavretanska uguija (MRU)

42,2135

41,1660

Mauricijska rupija (MUR)

40,63

39,05

Mozambiški metikal (MZN)

68,64

70,14

Nigerijska naira (NGN)

343,45

351,05

Ruandski frank (RWF)

1 051,12

1 020,10

Tanzanijski šiling (TZS)

2 573,66

2 624,33

Ugandski šiling (UGX)

4 108

4 239

Ameriški dolar (USD)

1,1234

1,145

CFA-frank (XAF/XOF)

655,957

655,957

Južnoafriški rand (ZAR)

15,7773

16,4594

Zambijska kvača (ZMW)

15,7894

13,6077

3.4.3   Tveganje v zvezi s ceno lastniških instrumentov

Tveganje v zvezi s ceno lastniških instrumentov

Tveganje v zvezi s ceno lastniških instrumentov je tveganje, da se bo poštena vrednost naložb v lastniške instrumente znižala zaradi sprememb cen lastniških instrumentov in/ali vrednosti naložb v lastniški kapital.

Sklad za spodbujanje naložb je izpostavljen tveganju v zvezi s ceno lastniških instrumentov prek svojih naložb v neposredni lastniški kapital in naložb v sklade tveganega kapitala.

Vrednost pozicij v lastniških instrumentih, ki ne kotirajo na borzi, ni takoj na voljo za stalno spremljanje in nadzor. Pri takih pozicijah so eden najboljših razpoložljivih pokazateljev cene, izračunane z ustreznimi tehnikami vrednotenja.

Učinek na sredstva vplačnikov Sklada za spodbujanje naložb (kot posledica spremembe poštene vrednosti portfelja lastniških instrumentov) zaradi +/– 10-odstotnega povečanja oziroma zmanjšanja vrednosti posameznih naložb neposredno v lastniški kapital in naložb v sklade tveganega kapitala, pri čemer so vse ostale spremenljivke konstantne, je 62,0 milijona EUR oziroma -62,0 milijona EUR na dan 31. decembra 2019 (56,7 milijona EUR oziroma -56,7 milijona EUR na dan 31. decembra 2018).

4.   Poštena vrednost finančnih instrumentov

Poštena vrednost finančnih instrumentov

4.1   
  Računovodske razvrstitve in poštene vrednosti

Računovodske razvrstitve in poštene vrednosti

Spodnja razpredelnica prikazuje knjigovodske vrednosti in poštene vrednosti finančnih sredstev in finančnih obveznosti, vključno z njihovo stopnjo v hierarhiji poštene vrednosti. Te ne vključujejo informacij o pošteni vrednosti za finančna sredstva in finančne obveznosti, ki se ne izkazujejo po pošteni vrednosti, če je knjigovodska vrednost razumen približek poštene vrednosti.

| v tisočih EUR |
| --- |
| Na dan 31. decembra 2019 | Knjigovodska vrednost | Poštena vrednost |
| | Izvedeni finančni instrumenti | Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | Denarna sredstva, posojila in predujmi | Finančna sredstva zakladnice | Druge finančne obveznosti | Skupaj | Raven 1 | Raven 2 | Raven 3 | Skupaj |
| Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI | | | | | | | | | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | 14 184 | — | — | — | — | 14 184 | — | 14 184 | — | 14 184 |
| Skladi tveganega kapitala | — | 504 694 | — | — | — | 504 694 | 362 | — | 504 332 | 504 694 |
| Neposredne naložbe v kapital | — | 115 234 | — | — | — | 115 234 | 15 255 | — | 99 979 | 115 234 |
| Posojila in predujmi | — | — | 21 702 | — | — | 21 702 | — | — | 21 702 | 21 702 |
| Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI, skupaj | 14 184 | 619 928 | 21 702 | — | — | 655 814 | 15 617 | 35 886 | 604 311 | 655 814 |
| Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti | | | | | | | | | | |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | — | — | 837 777 | — | — | 837 777 | — | — | — | — |
| Posojila in predujmi | — | — | 1 496 973 | — | — | 1 496 973 | — | 1 699 057 | — | 1 699 057 |
| Terjatve do vplačnikov | — | — | 86 330 | — | — | 86 330 | — | — | — | — |
| Finančna sredstva zakladnice | — | — | — | 330 587 | — | 330 587 | 144 097 | 186 083 | — | 330 180 |
| Druga sredstva | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, skupaj | — | — | 2 421 080 | 330 587 | — | 2 751 667 | 144 097 | 1 885 140 | — | 2 029 237 |
| Finančna sredstva skupaj | 14 184 | 619 928 | 2 442 782 | 330 587 | — | 3 407 487 | | | | |
| Finančne obveznosti, merjene po PVIPI | | | | | | | | | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | - 191 | — | — | — | — | - 191 | — | - 191 | — | - 191 |
| Finančne obveznosti, merjene po PVIPI, skupaj | - 191 | — | — | — | — | - 191 | — | - 191 | — | - 191 |
| Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti: | | | | | | | | | | |
| Rezervacije za izdana jamstva | — | — | — | — | - 628 | - 628 | | | | |
| Rezervacije za obveznosti iz kreditov | — | — | — | — | -37 269 | -37 269 | | | | |
| Obveznosti do tretjih oseb | — | — | — | — | - 147 438 | - 147 438 | | | | |
| Druge obveznosti | — | — | — | — | -2 353 | -2 353 | | | | |
| Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti, skupaj | — | — | — | — | - 187 688 | - 187 688 | | | | |
| Finančne obveznosti skupaj | - 191 | — | — | — | - 187 688 | - 187 879 | | | | |

v tisočih EUR

Na dan 31. decembra 2019

Knjigovodska vrednost

Poštena vrednost

Izvedeni finančni instrumenti

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

Denarna sredstva, posojila in predujmi

Finančna sredstva zakladnice

Druge finančne obveznosti

Skupaj

Raven 1

Raven 2

Raven 3

Skupaj

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI

Izvedeni finančni instrumenti

14 184

—

—

—

—

14 184

—

14 184

—

14 184

Skladi tveganega kapitala

—

504 694

—

—

—

504 694

362

—

504 332

504 694

Neposredne naložbe v kapital

—

115 234

—

—

—

115 234

15 255

—

99 979

115 234

Posojila in predujmi

—

—

21 702

—

—

21 702

—

—

21 702

21 702

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI, skupaj

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI, skupaj

14 184

14 184

619 928

619 928

21 702

21 702

—

—

655 814

655 814

15 617

15 617

35 886

35 886

604 311

604 311

655 814

655 814

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

—

—

837 777

—

—

837 777

—

—

—

—

Posojila in predujmi

—

—

1 496 973

—

—

1 496 973

—

1 699 057

—

1 699 057

Terjatve do vplačnikov

—

—

86 330

—

—

86 330

—

—

—

—

Finančna sredstva zakladnice

—

—

—

330 587

—

330 587

144 097

186 083

—

330 180

Druga sredstva

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, skupaj

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, skupaj

—

—

2 421 080

2 421 080

330 587

330 587

—

2 751 667

2 751 667

144 097

144 097

1 885 140

1 885 140

—

2 029 237

2 029 237

Finančna sredstva skupaj

Finančna sredstva skupaj

14 184

14 184

619 928

619 928

2 442 782

2 442 782

330 587

330 587

—

3 407 487

3 407 487

Finančne obveznosti, merjene po PVIPI

Finančne obveznosti, merjene po PVIPI

Izvedeni finančni instrumenti

- 191

—

—

—

—

- 191

—

- 191

—

- 191

Finančne obveznosti, merjene po PVIPI, skupaj

Finančne obveznosti, merjene po PVIPI, skupaj

- 191

- 191

—

—

—

—

- 191

- 191

—

- 191

- 191

—

- 191

- 191

Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti:

Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti:

Rezervacije za izdana jamstva

—

—

—

—

- 628

- 628

Rezervacije za obveznosti iz kreditov

—

—

—

—

-37 269

-37 269

Obveznosti do tretjih oseb

—

—

—

—

- 147 438

- 147 438

Druge obveznosti

—

—

—

—

-2 353

-2 353

Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti, skupaj

Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti, skupaj

—

—

—

—

- 187 688

- 187 688

- 187 688

- 187 688

Finančne obveznosti skupaj

Finančne obveznosti skupaj

- 191

- 191

—

—

—

- 187 688

- 187 688

- 187 879

- 187 879

| v tisočih EUR |
| --- |
| Na dan 31. decembra 2018 | Knjigovodska vrednost | Poštena vrednost |
| | Izvedeni finančni instrumenti | Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | Denarna sredstva, posojila in terjatve | Finančna sredstva zakladnice | Druge finančne obveznosti | Skupaj | Raven 1 | Raven 2 | Raven 3 | Skupaj |
| Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI | | | | | | | | | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | 9 873 | — | — | — | — | 9 873 | — | 9 873 | — | 9 873 |
| Skladi tveganega kapitala | — | 467 152 | — | — | — | 467 152 | — | — | 467 152 | 467 152 |
| Neposredne naložbe v kapital | — | 100 140 | — | — | — | 100 140 | 16 675 | — | 83 465 | 100 140 |
| Posojila in predujmi | — | — | 720 | — | — | 720 | — | 720 | — | 720 |
| Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI, skupaj | 9 873 | 567 292 | 720 | — | — | 577 885 | 16 675 | 10 593 | 550 617 | 577 885 |
| Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti | | | | | | | | | | |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | — | — | 573 708 | — | — | 573 708 | — | — | — | — |
| Posojila in predujmi | — | — | 1 540 271 | — | — | 1 540 271 | — | 1 760 576 | — | 1 760 576 |
| Terjatve do vplačnikov | — | — | 100 000 | — | — | 100 000 | — | — | — | — |
| Finančna sredstva zakladnice | — | — | — | 335 140 | — | 335 140 | 191 475 | 145 061 | — | 336 536 |
| Druga sredstva | — | — | 171 | — | — | 171 | — | — | — | — |
| Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, skupaj | — | — | 2 214 150 | 335 140 | — | 2 549 290 | 191 475 | 1 905 637 | — | 2 097 112 |
| Finančna sredstva skupaj | 9 873 | 567 292 | 2 214 870 | 335 140 | — | 3 127 175 | | | | |
| Finančne obveznosti, merjene po PVIPI | | | | | | | | | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | -8 493 | — | — | — | — | -8 493 | — | -8 493 | — | -8 493 |
| Finančne obveznosti, merjene po PVIPI, skupaj | -8 493 | — | — | — | — | -8 493 | — | -8 493 | — | -8 493 |
| Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti: | | | | | | | | | | |
| Rezervacije za izdana jamstva | — | — | — | — | - 793 | - 793 | | | | |
| Rezervacije za obveznosti iz kreditov | — | — | — | — | -23 822 | -23 822 | | | | |
| Obveznosti do tretjih oseb | — | — | — | — | - 143 813 | - 143 813 | | | | |
| Druge obveznosti | — | — | — | — | -2 493 | -2 493 | | | | |
| Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti, skupaj | — | — | — | — | - 170 921 | - 170 921 | | | | |
| Finančne obveznosti skupaj | -8 493 | — | — | — | - 170 921 | - 179 414 | | | | |

v tisočih EUR

Na dan 31. decembra 2018

Knjigovodska vrednost

Poštena vrednost

Izvedeni finančni instrumenti

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

Denarna sredstva, posojila in terjatve

Finančna sredstva zakladnice

Druge finančne obveznosti

Skupaj

Raven 1

Raven 2

Raven 3

Skupaj

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI

Izvedeni finančni instrumenti

9 873

—

—

—

—

9 873

—

9 873

—

9 873

Skladi tveganega kapitala

—

467 152

—

—

—

467 152

—

—

467 152

467 152

Neposredne naložbe v kapital

—

100 140

—

—

—

100 140

16 675

—

83 465

100 140

Posojila in predujmi

—

—

720

—

—

720

—

720

—

720

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI, skupaj

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI, skupaj

9 873

9 873

567 292

567 292

720

720

—

—

577 885

577 885

16 675

16 675

10 593

10 593

550 617

550 617

577 885

577 885

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

—

—

573 708

—

—

573 708

—

—

—

—

Posojila in predujmi

—

—

1 540 271

—

—

1 540 271

—

1 760 576

—

1 760 576

Terjatve do vplačnikov

—

—

100 000

—

—

100 000

—

—

—

—

Finančna sredstva zakladnice

—

—

—

335 140

—

335 140

191 475

145 061

—

336 536

Druga sredstva

—

—

171

—

—

171

—

—

—

—

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, skupaj

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, skupaj

—

—

2 214 150

2 214 150

335 140

335 140

—

2 549 290

2 549 290

191 475

191 475

1 905 637

1 905 637

—

2 097 112

2 097 112

Finančna sredstva skupaj

Finančna sredstva skupaj

9 873

9 873

567 292

567 292

2 214 870

2 214 870

335 140

335 140

—

3 127 175

3 127 175

Finančne obveznosti, merjene po PVIPI

Finančne obveznosti, merjene po PVIPI

Izvedeni finančni instrumenti

-8 493

—

—

—

—

-8 493

—

-8 493

—

-8 493

Finančne obveznosti, merjene po PVIPI, skupaj

Finančne obveznosti, merjene po PVIPI, skupaj

-8 493

-8 493

—

—

—

—

-8 493

-8 493

—

-8 493

-8 493

—

-8 493

-8 493

Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti:

Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti:

Rezervacije za izdana jamstva

—

—

—

—

- 793

- 793

Rezervacije za obveznosti iz kreditov

—

—

—

—

-23 822

-23 822

Obveznosti do tretjih oseb

—

—

—

—

- 143 813

- 143 813

Druge obveznosti

—

—

—

—

-2 493

-2 493

Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti, skupaj

Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti, skupaj

—

—

—

—

- 170 921

- 170 921

- 170 921

- 170 921

Finančne obveznosti skupaj

Finančne obveznosti skupaj

-8 493

-8 493

—

—

—

- 170 921

- 170 921

- 179 414

- 179 414

4.2   
  Merjenje poštene vrednosti

Merjenje poštene vrednosti

4.2.1   Tehnike vrednotenja in pomembni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga

Tehnike vrednotenja in pomembni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga

Spodnja razpredelnica prikazuje informacije o tehnikah vrednotenja in pomembne vhodne podatke, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, ki se uporabljajo pri merjenju finančnih instrumentov, razvrščenih na raven 2 in raven 3 v hierarhiji poštene vrednosti:

| Tehnika vrednotenja | Pomembni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga | Razmerje med pomembnimi vhodnimi podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, in meritvijo poštene vrednosti |
| --- | --- | --- |
| Finančni instrumenti, izkazani po pošteni vrednosti | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | Diskontirani denarni tok: Prihodnji denarni tokovi se ocenijo na podlagi terminskih deviznih tečajev/obrestnih mer (iz opazovanih terminskih deviznih tečajev in krivulj donosa ob koncu obdobja poročanja) ter pogodbenih terminskih tečajev/obrestnih mer, diskontiranih po stopnji, ki odraža kreditno tveganje različnih nasprotnih strank. | Se ne uporablja. | Se ne uporablja. |
| Skladi tveganega kapitala | Metoda prilagojenih neto sredstev: Poštena vrednost se določi bodisi tako, da se lastniški delež, ki ga ima Sklad v osnovnem instrumentu, prišteje neto vrednosti sredstva, ki se odraža v najnovejšem poročilu, prilagojeno denarnim tokovom, bodisi, kolikor je mogoče, z uporabo natančne vrednosti delnice na isti datum, ki jo sporoči ustrezni upravitelj sklada. Za premostitev intervala med zadnjo razpoložljivo neto vrednostjo sredstev in poročanjem ob koncu leta se izvede poznejši pregled dogodka in po potrebi se sporočena neto vrednost sredstev prilagodi. | Prilagoditev za čas, ki preteče med zadnjim datumom poročanja skladov tveganega kapitala in datumom merjenja, ob upoštevanju: odhodkov iz poslovanja in opravnin za upravljanje, posledičnih sprememb poštene vrednosti osnovnih sredstev skladov tveganega kapitala, nastalih dodatnih obveznosti, sprememb na trgu ali sprememb drugih ekonomskih pogojev. | Daljše ko je obdobje med datumom merjenja poštene vrednosti in zadnjim dnem poročanja sklada tveganega kapitala, višja je prilagoditev za pretečeni čas. |
| Neposredne naložbe v kapital | Prilagojena neto sredstva. | Prilagoditev za čas, ki preteče med zadnjim datumom poročanja podjetja, v katerega se vlaga, in datumom merjenja, ob upoštevanju: odhodkov iz poslovanja, posledičnih sprememb poštene vrednosti osnovnih sredstev podjetja, v katerega se vlaga, nastalih dodatnih obveznosti, sprememb na trgu ali sprememb drugih ekonomskih pogojev, povečanja kapitala, prodaje/spremembe nadzora.
  Diskontiranje zaradi pomanjkanja prodajljivosti (likvidnosti), določeno s sklicevanjem na prejšnje cene poslov za podobne lastniške instrumente v državi/regiji, v obsegu od 5 do 30 %. | Višje ko je diskontiranje za slabo prodajljivost, nižja je poštena vrednost. |
| Posojila po pošteni vrednosti | Za posojilojemalce s časovno neomejenim delovanjem: diskontirani denarni tok, pri katerem se uporabljajo pogodbeni/pričakovani prihodnji denarni tokovi, od katerih se odšteje ustrezna tveganju prilagojena diskontna stopnja, ki zajema tveganje, povezano s posojilom (vključno s kreditnim tveganjem posojilojemalca). Diskontna stopnja se primerja/oceni s katerim koli ustreznim tržnim referenčnim merilom.
  Za nedelujoče posojilojemalce: Pristop na podlagi čistih sredstev (pristop na podlagi likvidacijske vrednosti). | Sestavine diskontne stopnje, ki odražajo kreditno tveganje posojilojemalca v primerjavi z netveganimi tržnimi obrestnimi merami. | Višja ko je diskontna stopnja, nižja je poštena vrednost. |
| Finančni instrumenti, ki niso izkazani po pošteni vrednosti | | |
| Posojila in predujmi | Diskontirani denarni tokovi: Model vrednotenja uporablja pogodbene denarne tokove, za katere velja pogoj, da ne sme priti do neizpolnjevanja obveznosti s strani dolžnika, poleg tega ne upošteva nobenih vrednosti varščine ali zgodnjih odplačil. Za izračun neto sedanje vrednosti posojil uporabljeni model diskontira pogodbene denarne tokove posameznega posojila z uporabo prilagojene tržne diskontne krivulje. Neto sedanja vrednost posameznega posojila se nato prilagodi ob upoštevanju zadevne s tem povezane pričakovane izgube. Rezultati se nato povzamejo, da se pridobi poštena vrednost posojil in predujmov. | Se ne uporablja. | Se ne uporablja. |
| Finančna sredstva zakladnice | Diskontirani denarni tokovi. | Se ne uporablja. | Se ne uporablja. |

Tehnika vrednotenja

Pomembni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga

Razmerje med pomembnimi vhodnimi podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, in meritvijo poštene vrednosti

Finančni instrumenti, izkazani po pošteni vrednosti

Finančni instrumenti, izkazani po pošteni vrednosti

Izvedeni finančni instrumenti

Diskontirani denarni tok: Prihodnji denarni tokovi se ocenijo na podlagi terminskih deviznih tečajev/obrestnih mer (iz opazovanih terminskih deviznih tečajev in krivulj donosa ob koncu obdobja poročanja) ter pogodbenih terminskih tečajev/obrestnih mer, diskontiranih po stopnji, ki odraža kreditno tveganje različnih nasprotnih strank.

Se ne uporablja.

Se ne uporablja.

Skladi tveganega kapitala

Metoda prilagojenih neto sredstev: Poštena vrednost se določi bodisi tako, da se lastniški delež, ki ga ima Sklad v osnovnem instrumentu, prišteje neto vrednosti sredstva, ki se odraža v najnovejšem poročilu, prilagojeno denarnim tokovom, bodisi, kolikor je mogoče, z uporabo natančne vrednosti delnice na isti datum, ki jo sporoči ustrezni upravitelj sklada. Za premostitev intervala med zadnjo razpoložljivo neto vrednostjo sredstev in poročanjem ob koncu leta se izvede poznejši pregled dogodka in po potrebi se sporočena neto vrednost sredstev prilagodi.

Prilagoditev za čas, ki preteče med zadnjim datumom poročanja skladov tveganega kapitala in datumom merjenja, ob upoštevanju: odhodkov iz poslovanja in opravnin za upravljanje, posledičnih sprememb poštene vrednosti osnovnih sredstev skladov tveganega kapitala, nastalih dodatnih obveznosti, sprememb na trgu ali sprememb drugih ekonomskih pogojev.

Daljše ko je obdobje med datumom merjenja poštene vrednosti in zadnjim dnem poročanja sklada tveganega kapitala, višja je prilagoditev za pretečeni čas.

Neposredne naložbe v kapital

Prilagojena neto sredstva.

Prilagoditev za čas, ki preteče med zadnjim datumom poročanja podjetja, v katerega se vlaga, in datumom merjenja, ob upoštevanju: odhodkov iz poslovanja, posledičnih sprememb poštene vrednosti osnovnih sredstev podjetja, v katerega se vlaga, nastalih dodatnih obveznosti, sprememb na trgu ali sprememb drugih ekonomskih pogojev, povečanja kapitala, prodaje/spremembe nadzora.

Diskontiranje zaradi pomanjkanja prodajljivosti (likvidnosti), določeno s sklicevanjem na prejšnje cene poslov za podobne lastniške instrumente v državi/regiji, v obsegu od 5 do 30 %.

Višje ko je diskontiranje za slabo prodajljivost, nižja je poštena vrednost.

Posojila po pošteni vrednosti

Za posojilojemalce s časovno neomejenim delovanjem: diskontirani denarni tok, pri katerem se uporabljajo pogodbeni/pričakovani prihodnji denarni tokovi, od katerih se odšteje ustrezna tveganju prilagojena diskontna stopnja, ki zajema tveganje, povezano s posojilom (vključno s kreditnim tveganjem posojilojemalca). Diskontna stopnja se primerja/oceni s katerim koli ustreznim tržnim referenčnim merilom.

Za nedelujoče posojilojemalce: Pristop na podlagi čistih sredstev (pristop na podlagi likvidacijske vrednosti).

Sestavine diskontne stopnje, ki odražajo kreditno tveganje posojilojemalca v primerjavi z netveganimi tržnimi obrestnimi merami.

Višja ko je diskontna stopnja, nižja je poštena vrednost.

Finančni instrumenti, ki niso izkazani po pošteni vrednosti

Finančni instrumenti, ki niso izkazani po pošteni vrednosti

Posojila in predujmi

Diskontirani denarni tokovi: Model vrednotenja uporablja pogodbene denarne tokove, za katere velja pogoj, da ne sme priti do neizpolnjevanja obveznosti s strani dolžnika, poleg tega ne upošteva nobenih vrednosti varščine ali zgodnjih odplačil. Za izračun neto sedanje vrednosti posojil uporabljeni model diskontira pogodbene denarne tokove posameznega posojila z uporabo prilagojene tržne diskontne krivulje. Neto sedanja vrednost posameznega posojila se nato prilagodi ob upoštevanju zadevne s tem povezane pričakovane izgube. Rezultati se nato povzamejo, da se pridobi poštena vrednost posojil in predujmov.

Se ne uporablja.

Se ne uporablja.

Finančna sredstva zakladnice

Diskontirani denarni tokovi.

Se ne uporablja.

Se ne uporablja.

Z uporabo MSRP 13 so prilagoditve vrednotenja vključene v pošteno vrednost izvedenih instrumentov na dan 31. decembra 2019 in 31. decembra 2018, in sicer

| — | prilagoditve kreditnega vrednotenja, ki odražajo kreditno tveganje nasprotne stranke pri poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti, so znašale -32 800 EUR na dan 31. decembra 2019 in -37 400 EUR na dan 31. decembra 2018, |
| --- | --- |

—

prilagoditve kreditnega vrednotenja, ki odražajo kreditno tveganje nasprotne stranke pri poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti, so znašale -32 800 EUR na dan 31. decembra 2019 in -37 400 EUR na dan 31. decembra 2018,

| — | prilagoditve vrednotenja dolga, ki odražajo lastno kreditno tveganje pri poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti, so znašale +28 700 EUR na dan 31. decembra 2019 in +15 100 EUR na dan 31. decembra 2018. |
| --- | --- |

—

prilagoditve vrednotenja dolga, ki odražajo lastno kreditno tveganje pri poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti, so znašale +28 700 EUR na dan 31. decembra 2019 in +15 100 EUR na dan 31. decembra 2018.

4.2.2   Prerazporeditve med ravnema 1 in 2

Prerazporeditve med ravnema 1 in 2

Politika Sklada za spodbujanje naložb je priznati prerazporeditve med ravnmi na datum dogodka ali spremembe okoliščin, ki so povzročile prerazporeditev.

Sklad za spodbujanje naložb v letih 2019 in 2018 ni prerazporejal sredstev v okviru hierarhije poštene vrednosti z ravni 1 na raven 2 ali obratno.

4.2.3   Poštene vrednosti ravni 3

Poštene vrednosti ravni 3

Uskladitev poštenih vrednosti ravni 3

Uskladitev poštenih vrednosti ravni 3

V spodnjih razpredelnicah so navedene spremembe pri instrumentih na ravni 3 za leto, ki se je končalo 31. decembra 2019 oziroma 31. decembra 2018:

| v tisočih EUR |
| --- |
| Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom |
| Stanje na dan 1. januarja 2019 | 550 617 |
| Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid: | |
| — | neto realizirani rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom |

v tisočih EUR

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

Stanje na dan 1. januarja 2019

Stanje na dan 1. januarja 2019

550 617

550 617

Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid:

Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid:

—

neto realizirani rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

1 708

| — | neto sprememba poštene vrednosti pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom |
| --- | --- |

—

neto sprememba poštene vrednosti pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

17 666

Skupaj

Skupaj

19 374

19 374

Izplačila

106 943

Povračila

-79 435

Tečajne razlike

6 812

Stanje na dan 31. decembra 2019

Stanje na dan 31. decembra 2019

604 311

604 311

| v tisočih EUR |
| --- |
| Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom |
| Stanje na dan 1. januarja 2018 | 473 081 |
| Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid: | |
| — | neto realizirani rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom |

v tisočih EUR

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

Stanje na dan 1. januarja 2018

Stanje na dan 1. januarja 2018

473 081

473 081

Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid:

Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid:

—

neto realizirani rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

-10 622

| — | neto sprememba poštene vrednosti pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom |
| --- | --- |

—

neto sprememba poštene vrednosti pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

-13 411

Skupaj

Skupaj

-24 033

-24 033

Izplačila

95 434

Povračila

-11 165

Tečajne razlike

17 300

Stanje na dan 31. decembra 2018

Stanje na dan 31. decembra 2018

550 617

550 617

Sklad za spodbujanje naložb v letih 2019 in 2018 ni prerazporejal sredstev v okviru hierarhije poštene vrednosti z ravni 3 ali nanjo.

5.   Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihove ustreznike sestavljajo:

| v tisočih EUR |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Gotovina v blagajni | 72 166 | 51 936 |
| Vezane vloge | 622 991 | 521 882 |
| Komercialni zapisi | 142 823 | — |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu denarnih tokov | 837 980 | 573 818 |
| Natečene obresti | - 203 | - 110 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu finančnega položaja | 837 777 | 573 708 |

v tisočih EUR

31.12.2019

31.12.2018

Gotovina v blagajni

72 166

51 936

Vezane vloge

622 991

521 882

Komercialni zapisi

142 823

—

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu denarnih tokov

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu denarnih tokov

837 980

837 980

573 818

573 818

Natečene obresti

- 203

- 110

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu finančnega položaja

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu finančnega položaja

837 777

837 777

573 708

573 708

6.   Izvedeni finančni instrumenti

Izvedeni finančni instrumenti

Glavne sestavine izvedenih finančnih instrumentov, razvrščenih kot sredstva v posesti za trgovanje, so:

| v tisočih EUR |
| --- |
| Na dan 31. decembra 2019 | Poštena vrednost | Nominalna vrednost |
| Sredstva | Obveznosti |
| Medvalutne zamenjave | — | — | — |
| Obrestne zamenjave | 99 | - 191 | 24,181 |
| Kratkoročne valutne zamenjave | 14 085 | — | 1 545 000 |
| Izvedeni finančni instrumenti skupaj | 14 184 | - 191 | 1 569 181 |

v tisočih EUR

Na dan 31. decembra 2019

Poštena vrednost

Nominalna vrednost

Sredstva

Obveznosti

Medvalutne zamenjave

—

—

—

Obrestne zamenjave

99

- 191

24,181

Kratkoročne valutne zamenjave

14 085

—

1 545 000

Izvedeni finančni instrumenti skupaj

Izvedeni finančni instrumenti skupaj

14 184

14 184

- 191

- 191

1 569 181

1 569 181

| v tisočih EUR |
| --- |
| Na dan 31. decembra 2018 | Poštena vrednost | Nominalna vrednost |
| Sredstva | Obveznosti |
| Medvalutne obrestne zamenjave | 340 | - 665 | 5 245 |
| Obrestne zamenjave | 654 | — | 28 470 |
| Kratkoročne valutne zamenjave | 8 879 | -7 828 | 1 460 608 |
| Izvedeni finančni instrumenti skupaj | 9 873 | -8 493 | 1 494 323 |

v tisočih EUR

Na dan 31. decembra 2018

Poštena vrednost

Nominalna vrednost

Sredstva

Obveznosti

Medvalutne obrestne zamenjave

340

- 665

5 245

Obrestne zamenjave

654

—

28 470

Kratkoročne valutne zamenjave

8 879

-7 828

1 460 608

Izvedeni finančni instrumenti skupaj

Izvedeni finančni instrumenti skupaj

9 873

9 873

-8 493

-8 493

1 494 323

1 494 323

7.   Posojila in predujmi

Posojila in predujmi

7.1   
  Posojila in predujmi

Posojila in predujmi

V naslednji razpredelnici je prikazana uskladitev otvoritvene in zaključne bilance posojil in predujmov z modelom za oslabitve na podlagi pričakovane kreditne izgube iz MSRP 9.

| v tisočih EUR |
| --- |
| | Globalna posojila (8) | Nadrejena posojila | Podrejena posojila | Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 1. januarja 2019 | 1 051 317 | 593 324 | 60 717 | 3 588 | 1 708 946 |
| Izplačila | 164 308 | 123 416 | — | — | 287 724 |
| Odpisi | - 2 | - 278 | — | — | - 280 |
| Povračila | - 206 517 | - 113 100 | -34 496 | — | - 354 113 |
| Prodaja posojil | -2 591 | — | — | — | -2 591 |
| Sprememba poslovnega modela (IFE) (9) | — | -10 062 | — | -3 588 | -13 650 |
| Tečajne razlike | 15 041 | 4 064 | 1 493 | — | 20 598 |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2019 | 1 021 556 | 597 364 | 27 714 | — | 1 646 634 |
| Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 1. januarja 2019 | - 103 868 | -49 609 | -29 360 | -1 794 | - 184 631 |
| Neto spremembe 12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgub | 5 164 | - 86 | — | — | 5 078 |
| Neto spremembe pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | -15 558 | 2 559 | 2 205 | — | -10 794 |
| Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | -4 397 | - 47 | — | — | -4 444 |
| Razveljavitev pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | 21 811 | 5 592 | — | — | 27 403 |
| Prodaja posojil | 2 591 | — | — | — | 2 591 |
| Sprememba poslovnega modela (IFE) (9) | — | 5 031 | — | 1 794 | 6 825 |
| Odpisi | 2 | 278 | — | — | 280 |
| Tečajne razlike | -1 911 | - 368 | - 559 | — | -2 838 |
| Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 31. decembra 2019 | -96 166 | -36 650 | -27 714 | — | - 160 530 |
| Posojila in predujmi, merjeni po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2019 | 925 390 | 560 714 | — | — | 1 486 104 |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 1. januarja 2019 | 1 800 | — | — | — | 1 800 |
| Izplačila | — | 23 461 | — | — | 23 461 |
| Sprememba poslovnega modela (IFE) (9) | — | 13 650 | — | — | 13 650 |
| Povračila | - 720 | - 245 | — | — | - 965 |
| Odpisi | — | — | — | — | — |
| Tečajne razlike | — | - 8 | — | — | - 8 |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 31. decembra 2019 | 1 080 | 36 858 | — | — | 37 938 |
| Prilagoditev poštene vrednosti na dan 1. januarja 2019 | -1 080 | — | — | — | -1 080 |
| Neto sprememba poštene vrednosti | — | -8 331 | — | — | -8 331 |
| Sprememba poslovnega modela (IFE) (9) | — | -6 825 | — | — | -6 825 |
| Prilagoditev poštene vrednosti na dan 31. decembra 2019 | -1 080 | -15 156 | — | — | -16 236 |
| Posojila in predujmi, merjeni po PVIPI, na dan 31. decembra 2019 | — | 21 702 | — | — | 21 702 |
| Odplačna vrednost | -3 545 | -4 950 | 10 | — | -8 485 |
| Obresti | 10 451 | 8 903 | — | — | 19 354 |
| Posojila in predujmi na dan 31. decembra 2019 | 932 296 | - 586 369 | 10 | — | 1 518 675 |

v tisočih EUR

Globalna posojila (8)

8

Nadrejena posojila

Podrejena posojila

Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 1. januarja 2019

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 1. januarja 2019

1 051 317

1 051 317

593 324

593 324

60 717

60 717

3 588

3 588

1 708 946

1 708 946

Izplačila

164 308

123 416

—

—

287 724

Odpisi

- 2

- 278

—

—

- 280

Povračila

- 206 517

- 113 100

-34 496

—

- 354 113

Prodaja posojil

-2 591

—

—

—

-2 591

Sprememba poslovnega modela (IFE) (9)

9

—

-10 062

—

-3 588

-13 650

Tečajne razlike

15 041

4 064

1 493

—

20 598

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2019

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2019

1 021 556

1 021 556

597 364

597 364

27 714

27 714

—

—

1 646 634

1 646 634

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 1. januarja 2019

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 1. januarja 2019

- 103 868

- 103 868

-49 609

-49 609

-29 360

-29 360

-1 794

-1 794

- 184 631

- 184 631

Neto spremembe 12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgub

5 164

- 86

—

—

5 078

Neto spremembe pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

-15 558

2 559

2 205

—

-10 794

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

-4 397

- 47

—

—

-4 444

Razveljavitev pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

21 811

5 592

—

—

27 403

Prodaja posojil

2 591

—

—

—

2 591

Sprememba poslovnega modela (IFE) (9)

9

—

5 031

—

1 794

6 825

Odpisi

2

278

—

—

280

Tečajne razlike

-1 911

- 368

- 559

—

-2 838

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 31. decembra 2019

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 31. decembra 2019

-96 166

-96 166

-36 650

-36 650

-27 714

-27 714

—

—

- 160 530

- 160 530

Posojila in predujmi, merjeni po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2019

Posojila in predujmi, merjeni po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2019

925 390

925 390

560 714

560 714

—

—

—

—

1 486 104

1 486 104

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 1. januarja 2019

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 1. januarja 2019

1 800

1 800

—

—

—

—

—

—

1 800

1 800

Izplačila

—

23 461

—

—

23 461

Sprememba poslovnega modela (IFE) (9)

9

—

13 650

—

—

13 650

Povračila

- 720

- 245

—

—

- 965

Odpisi

—

—

—

—

—

Tečajne razlike

—

- 8

—

—

- 8

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 31. decembra 2019

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 31. decembra 2019

1 080

1 080

36 858

36 858

—

—

—

—

37 938

37 938

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 1. januarja 2019

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 1. januarja 2019

-1 080

-1 080

—

—

—

—

—

—

-1 080

-1 080

Neto sprememba poštene vrednosti

—

-8 331

—

—

-8 331

Sprememba poslovnega modela (IFE) (9)

9

—

-6 825

—

—

-6 825

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 31. decembra 2019

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 31. decembra 2019

-1 080

-1 080

-15 156

-15 156

—

—

—

—

-16 236

-16 236

Posojila in predujmi, merjeni po PVIPI, na dan 31. decembra 2019

Posojila in predujmi, merjeni po PVIPI, na dan 31. decembra 2019

—

—

21 702

21 702

—

—

—

—

21 702

21 702

Odplačna vrednost

-3 545

-4 950

10

—

-8 485

Obresti

10 451

8 903

—

—

19 354

Posojila in predujmi na dan 31. decembra 2019

Posojila in predujmi na dan 31. decembra 2019

932 296

932 296

- 586 369

- 586 369

10

10

—

—

1 518 675

1 518 675

| v tisočih EUR |
| --- |
| | Globalna posojila (10) | Nadrejena posojila | Podrejena posojila | Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 1. januarja 2018 | 1 003 294 | 687 499 | 62 546 | — | 1 753 339 |
| Izplačila | 203 352 | 52 274 | — | 3 588 | 259 214 |
| Odpisi | — | — | — | — | — |
| Povračila | - 192 355 | - 157 952 | -4 548 | — | - 354 855 |
| Kapitalizirane obresti | — | — | — | — | — |
| Tečajne razlike | 37 026 | 11 503 | 2 719 | — | 51 248 |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2018 | 1 051 317 | 593 324 | 60 717 | 3 588 | 1 708 946 |
| Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 1. januarja 2018 | -35 082 | -57 911 | -62 546 | — | - 155 539 |
| Neto spremembe 12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgub | -1 853 | 288 | — | — | -1 565 |
| Neto spremembe pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | 4 696 | 870 | -2 146 | — | 3 420 |
| Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | -71 204 | — | — | -1 794 | -72 998 |
| Razveljavitev pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | 2 214 | 8 480 | 37 678 | — | 48 372 |
| Odpisi | — | — | — | — | — |
| Tečajne razlike | -2 639 | -1 336 | -2 346 | — | -6 321 |
| Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 1. januarja 2018 | - 103 868 | -49 609 | -29 360 | -1 794 | - 184 631 |
| Posojila in predujmi, merjeni po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2018 | 947 449 | 543 715 | 31 357 | 1 794 | 1 524 315 |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 1. januarja 2018 | 1 800 | — | — | — | 1 800 |
| Izplačila | — | — | — | — | — |
| Povračila | — | — | — | — | — |
| Odpisi | — | — | — | — | — |
| Tečajne razlike | — | — | — | — | — |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 31. decembra 2018 | 1 800 | — | — | — | 1 800 |
| Prilagoditev poštene vrednosti na dan 1. januarja 2018 | - 378 | — | — | — | - 378 |
| Neto sprememba poštene vrednosti | - 702 | — | — | — | - 702 |
| Prilagoditev poštene vrednosti na dan 31. decembra 2018 | -1 080 | — | — | — | -1 080 |
| Posojila in predujmi, merjeni po PVIPI, na dan 31. decembra 2018 | 720 | — | — | — | 720 |
| Odplačna vrednost | -3 550 | -3 109 | 11 | — | -6 648 |
| Obresti | 12 330 | 9 243 | 1 031 | — | 22 604 |
| Posojila in predujmi na dan 31. decembra 2018 | 956 949 | 549 849 | 32 399 | 1 794 | 1 540 991 |

v tisočih EUR

Globalna posojila (10)

10

Nadrejena posojila

Podrejena posojila

Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 1. januarja 2018

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 1. januarja 2018

1 003 294

1 003 294

687 499

687 499

62 546

62 546

—

—

1 753 339

1 753 339

Izplačila

203 352

52 274

—

3 588

259 214

Odpisi

—

—

—

—

—

Povračila

- 192 355

- 157 952

-4 548

—

- 354 855

Kapitalizirane obresti

—

—

—

—

—

Tečajne razlike

37 026

11 503

2 719

—

51 248

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2018

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2018

1 051 317

1 051 317

593 324

593 324

60 717

60 717

3 588

3 588

1 708 946

1 708 946

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 1. januarja 2018

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 1. januarja 2018

-35 082

-35 082

-57 911

-57 911

-62 546

-62 546

—

—

- 155 539

- 155 539

Neto spremembe 12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgub

-1 853

288

—

—

-1 565

Neto spremembe pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

4 696

870

-2 146

—

3 420

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

-71 204

—

—

-1 794

-72 998

Razveljavitev pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

2 214

8 480

37 678

—

48 372

Odpisi

—

—

—

—

—

Tečajne razlike

-2 639

-1 336

-2 346

—

-6 321

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 1. januarja 2018

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 1. januarja 2018

- 103 868

- 103 868

-49 609

-49 609

-29 360

-29 360

-1 794

-1 794

- 184 631

- 184 631

Posojila in predujmi, merjeni po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2018

Posojila in predujmi, merjeni po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2018

947 449

947 449

543 715

543 715

31 357

31 357

1 794

1 794

1 524 315

1 524 315

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 1. januarja 2018

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 1. januarja 2018

1 800

1 800

—

—

—

—

—

—

1 800

1 800

Izplačila

—

—

—

—

—

Povračila

—

—

—

—

—

Odpisi

—

—

—

—

—

Tečajne razlike

—

—

—

—

—

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 31. decembra 2018

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 31. decembra 2018

1 800

1 800

—

—

—

—

—

—

1 800

1 800

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 1. januarja 2018

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 1. januarja 2018

- 378

- 378

—

—

—

—

—

—

- 378

- 378

Neto sprememba poštene vrednosti

- 702

—

—

—

- 702

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 31. decembra 2018

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 31. decembra 2018

-1 080

-1 080

—

—

—

—

—

—

-1 080

-1 080

Posojila in predujmi, merjeni po PVIPI, na dan 31. decembra 2018

Posojila in predujmi, merjeni po PVIPI, na dan 31. decembra 2018

720

720

—

—

—

—

—

—

720

720

Odplačna vrednost

-3 550

-3 109

11

—

-6 648

Obresti

12 330

9 243

1 031

—

22 604

Posojila in predujmi na dan 31. decembra 2018

Posojila in predujmi na dan 31. decembra 2018

956 949

956 949

549 849

549 849

32 399

32 399

1 794

1 794

1 540 991

1 540 991

7.2   
  Oslabitev posojil in predujmov – popravki vrednosti za izgubo, brez razveljavitev

Oslabitev posojil in predujmov – popravki vrednosti za izgubo, brez razveljavitev

| v tisočih EUR |
| --- |
| | 2019 |
| 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Posojila in predujmi po odplačni vrednosti | | | | | |
| Stanje na dan 1. januarja 2019 | 22 023 | 27 342 | 133 472 | 1 794 | 184 631 |
| Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | 3 952 | — | — | — | 3 952 |
| Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | -4 005 | 25 150 | — | — | 21 145 |
| Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | — | - 46 | — | — | - 46 |
| Prodaja posojil | — | — | -2 591 | — | -2 591 |
| Sprememba poslovnega modela (IFE) (11) | — | - 10 | -5 031 | -1 794 | -6 835 |
| Finančna sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno | - 129 | -10 049 | — | — | -10 178 |
| Odpisi | — | — | - 280 | — | - 280 |
| Tečajne razlike | 247 | 371 | 2 221 | — | 2 839 |
| Stanje na dan 31. decembra 2019 | 17 191 | 38 509 | 104 830 | — | 160 530 |

v tisočih EUR

2019

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Stanje na dan 1. januarja 2019

Stanje na dan 1. januarja 2019

22 023

22 023

27 342

27 342

133 472

133 472

1 794

1 794

184 631

184 631

Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube

3 952

—

—

—

3 952

Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

-4 005

25 150

—

—

21 145

Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

—

- 46

—

—

- 46

Prodaja posojil

—

—

-2 591

—

-2 591

Sprememba poslovnega modela (IFE) (11)

11

—

- 10

-5 031

-1 794

-6 835

Finančna sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno

- 129

-10 049

—

—

-10 178

Odpisi

—

—

- 280

—

- 280

Tečajne razlike

247

371

2 221

—

2 839

Stanje na dan 31. decembra 2019

Stanje na dan 31. decembra 2019

17 191

17 191

38 509

38 509

104 830

104 830

—

—

160 530

160 530

| v tisočih EUR |
| --- |
| | 2018 |
| 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Posojila in predujmi po odplačni vrednosti | | | | | |
| Stanje na dan 1. januarja 2018 | 19 738 | 29 975 | 105 826 | — | 155 539 |
| Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | 2 285 | — | — | — | 2 285 |
| Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | — | -2 633 | — | — | -2 633 |
| Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | — | — | 27 646 | 1 794 | 29 440 |
| Stanje na dan 31. decembra 2018 | 22 023 | 27 342 | 133 472 | 1 794 | 184 631 |

v tisočih EUR

2018

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Stanje na dan 1. januarja 2018

Stanje na dan 1. januarja 2018

19 738

19 738

29 975

29 975

105 826

105 826

—

—

155 539

155 539

Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube

2 285

—

—

—

2 285

Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

—

-2 633

—

—

-2 633

Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

—

—

27 646

1 794

29 440

Stanje na dan 31. decembra 2018

Stanje na dan 31. decembra 2018

22 023

22 023

27 342

27 342

133 472

133 472

1 794

1 794

184 631

184 631

8.   Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

V naslednji razpredelnici je prikazana uskladitev otvoritvene in zaključne bilance naložb v kapital:

| v tisočih EUR |
| --- |
| | Skladi tveganega kapitala | Neposredne naložbe v kapital | Skupaj |
| Stroški na dan 1. januarja 2019 | 421 593 | 93 214 | 514 807 |
| Izplačila | 90 972 | 15 971 | 106 943 |
| Povračila/prodaja | -56 387 | -13 361 | -69 748 |
| Tečajne razlike | 6 126 | 281 | 6 407 |
| Stroški na dan 31. decembra 2019 | 462 304 | 96 105 | 558 409 |
| Nerealizirani dobički in izgube na dan 1. januarja 2019 | 45 559 | 6 926 | 52 485 |
| Neto sprememba nerealiziranih dobičkov in izgub | -3 488 | 12 117 (1) (12) | 8 629 |
| Tečajne razlike | 319 | 86 | 405 |
| Nerealizirani dobički in izgube na dan 31. decembra 2019 | 42 390 | 19 129 | 61 519 |
| Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom na dan 31. decembra 2019 | 504 694 | 115 234 | 619 928 |

v tisočih EUR

Skladi tveganega kapitala

Neposredne naložbe v kapital

Skupaj

Stroški na dan 1. januarja 2019

Stroški na dan 1. januarja 2019

421 593

421 593

93 214

93 214

514 807

514 807

Izplačila

90 972

15 971

106 943

Povračila/prodaja

-56 387

-13 361

-69 748

Tečajne razlike

6 126

281

6 407

Stroški na dan 31. decembra 2019

Stroški na dan 31. decembra 2019

462 304

462 304

96 105

96 105

558 409

558 409

Nerealizirani dobički in izgube na dan 1. januarja 2019

Nerealizirani dobički in izgube na dan 1. januarja 2019

45 559

45 559

6 926

6 926

52 485

52 485

Neto sprememba nerealiziranih dobičkov in izgub

-3 488

12 117 (1) (12)

1

12

8 629

Tečajne razlike

319

86

405

Nerealizirani dobički in izgube na dan 31. decembra 2019

Nerealizirani dobički in izgube na dan 31. decembra 2019

42 390

42 390

19 129

19 129

61 519

61 519

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom na dan 31. decembra 2019

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom na dan 31. decembra 2019

504 694

504 694

115 234

115 234

619 928

619 928

| v tisočih EUR |
| --- |
| | Skladi tveganega kapitala | Neposredne aložbe v kapital | Skupaj |
| Stroški na dan 1. januarja 2018 | 356 086 | 70 310 | 426 396 |
| Izplačila | 73 250 | 22 184 | 95 434 |
| Povračila/prodaja | -21 681 | - 635 | -22 316 |
| Tečajne razlike | 13 938 | 1 355 | 15 293 |
| Stroški na dan 31. decembra 2018 | 421 593 | 93 214 | 514 807 |
| Nerealizirani dobički in izgube na dan 1. januarja 2018 | 64 018 | 7 125 | 71 143 |
| Neto sprememba nerealiziranih dobičkov in izgub | -20 493 | - 172 | -20 665 |
| Tečajne razlike | 2 034 | - 27 | 2 007 |
| Nerealizirani dobički in izgube na dan 31. decembra 2018 | 45 559 | 6 926 | 52 485 |
| Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom na dan 31. decembra 2018 | 467 152 | 100 140 | 567 292 |

v tisočih EUR

Skladi tveganega kapitala

Neposredne aložbe v kapital

Skupaj

Stroški na dan 1. januarja 2018

Stroški na dan 1. januarja 2018

356 086

356 086

70 310

70 310

426 396

426 396

Izplačila

73 250

22 184

95 434

Povračila/prodaja

-21 681

- 635

-22 316

Tečajne razlike

13 938

1 355

15 293

Stroški na dan 31. decembra 2018

Stroški na dan 31. decembra 2018

421 593

421 593

93 214

93 214

514 807

514 807

Nerealizirani dobički in izgube na dan 1. januarja 2018

Nerealizirani dobički in izgube na dan 1. januarja 2018

64 018

64 018

7 125

7 125

71 143

71 143

Neto sprememba nerealiziranih dobičkov in izgub

-20 493

- 172

-20 665

Tečajne razlike

2 034

- 27

2 007

Nerealizirani dobički in izgube na dan 31. decembra 2018

Nerealizirani dobički in izgube na dan 31. decembra 2018

45 559

45 559

6 926

6 926

52 485

52 485

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom na dan 31. decembra 2018

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom na dan 31. decembra 2018

467 152

467 152

100 140

100 140

567 292

567 292

9.   Terjatve do vplačnikov

Terjatve do vplačnikov

Terjatve do vplačnikov v znesku 86 330 000 EUR v celoti sestavljajo prispevki držav članic, ki so bili vpoklicani, vendar še niso plačani.

10.   Finančna sredstva zakladnice

Finančna sredstva zakladnice

Portfelj sredstev zakladnice sestavljajo obveznice v borzni kotaciji s preostalo zapadlostjo manj kot tri mesece na dan poročanja. Spodnja razpredelnica prikazuje gibanja portfelja zakladnice:

| v tisočih EUR |
| --- |
| Stanje na dan 1. januarja 2019 | 335 140 |
| Pridobitve | 2 948 021 |
| Zapadlosti | -2 952 905 |
| Sprememba v amortizaciji premije/diskontiranja | - 93 |
| Sprememba natečenih obresti | 424 |
| Stanje na dan 31. decembra 2019 | 330 587 |

v tisočih EUR

Stanje na dan 1. januarja 2019

Stanje na dan 1. januarja 2019

335 140

335 140

Pridobitve

2 948 021

Zapadlosti

-2 952 905

Sprememba v amortizaciji premije/diskontiranja

- 93

Sprememba natečenih obresti

424

Stanje na dan 31. decembra 2019

Stanje na dan 31. decembra 2019

330 587

330 587

| v tisočih EUR |
| --- |
| Stanje na dan 1. januarja 2018 | 144 382 |
| Pridobitve | 2 219 062 |
| Zapadlosti | -2 026 659 |
| Sprememba v amortizaciji premije/diskontiranja | 149 |
| Sprememba natečenih obresti | -1 794 |
| Stanje na dan 31. decembra 2018 | 335 140 |

v tisočih EUR

Stanje na dan 1. januarja 2018

Stanje na dan 1. januarja 2018

144 382

144 382

Pridobitve

2 219 062

Zapadlosti

-2 026 659

Sprememba v amortizaciji premije/diskontiranja

149

Sprememba natečenih obresti

-1 794

Stanje na dan 31. decembra 2018

Stanje na dan 31. decembra 2018

335 140

335 140

11.   Druga sredstva

Druga sredstva

Glavne sestavine drugih sredstev so:

| v tisočih EUR |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Finančna jamstva | — | 171 |
| Druga sredstva skupaj | — | 171 |

v tisočih EUR

31.12.2019

31.12.2018

Finančna jamstva

—

171

Druga sredstva skupaj

Druga sredstva skupaj

—

—

171

171

12.   Odloženi prihodki

Odloženi prihodki

Glavne sestavine odloženih prihodkov so:

| v tisočih EUR |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Odložene subvencionirane obrestne mere | 32 085 | 32 658 |
| Odložene opravnine (provizije) za posojila in predujme | 481 | 1 106 |
| Odloženi prihodki skupaj | 32 566 | 33 764 |

v tisočih EUR

31.12.2019

31.12.2018

Odložene subvencionirane obrestne mere

32 085

32 658

Odložene opravnine (provizije) za posojila in predujme

481

1 106

Odloženi prihodki skupaj

Odloženi prihodki skupaj

32 566

32 566

33 764

33 764

13.   Rezervacije za izdana jamstva, brez razveljavitve oslabitev

Rezervacije za izdana jamstva, brez razveljavitve oslabitev

V naslednjih razpredelnicah je prikazana uskladitev otvoritvene in zaključne bilance rezervacij za izdana jamstva v skladu z modelom za oslabitve na podlagi pričakovane kreditne izgube iz MSRP 9:

| v tisočih EUR |
| --- |
| | 2019 |
| 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Izdana jamstva | | | | |
| Stanje na dan 1. januarja | 94 | 699 | — | 793 |
| Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | 534 | — | — | 534 |
| Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | — | — | — | — |
| Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | — | — | — | — |
| Jamstva, katerih pripoznanje je odpravljeno | — | - 588 | — | - 588 |
| Unovčena jamstva | — | - 53 | — | - 53 |
| Amortizacija vnaprejšnjih provizij | — | - 71 | — | - 71 |
| Tečajne razlike | — | 13 | — | 13 |
| Stanje na dan 31. decembra | 628 | — | — | 628 |

v tisočih EUR

2019

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Izdana jamstva

Izdana jamstva

Stanje na dan 1. januarja

Stanje na dan 1. januarja

94

94

699

699

—

—

793

793

Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube

534

—

—

534

Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

—

—

—

—

Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

—

—

—

—

Jamstva, katerih pripoznanje je odpravljeno

—

- 588

—

- 588

Unovčena jamstva

—

- 53

—

- 53

Amortizacija vnaprejšnjih provizij

—

- 71

—

- 71

Tečajne razlike

—

13

—

13

Stanje na dan 31. decembra

Stanje na dan 31. decembra

628

628

—

—

—

—

628

628

| v tisočih EUR |
| --- |
| | 2018 |
| 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Izdana jamstva | | | | |
| Stanje na dan 1. januarja | — | 484 | — | 484 |
| Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | 94 | — | — | 94 |
| Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | — | 391 | — | 391 |
| Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | — | — | — | — |
| Jamstva, katerih pripoznanje je odpravljeno | — | — | — | — |
| Unovčena jamstva | — | — | — | — |
| Amortizacija vnaprejšnjih provizij | — | - 128 | — | - 128 |
| Tečajne razlike | — | - 48 | — | - 48 |
| Stanje na dan 31. decembra | 94 | 699 | — | 793 |

v tisočih EUR

2018

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Izdana jamstva

Izdana jamstva

Stanje na dan 1. januarja

Stanje na dan 1. januarja

—

—

484

484

—

—

484

484

Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube

94

—

—

94

Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

—

391

—

391

Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

—

—

—

—

Jamstva, katerih pripoznanje je odpravljeno

—

—

—

—

Unovčena jamstva

—

—

—

—

Amortizacija vnaprejšnjih provizij

—

- 128

—

- 128

Tečajne razlike

—

- 48

—

- 48

Stanje na dan 31. decembra

Stanje na dan 31. decembra

94

94

699

699

—

—

793

793

14.   Rezervacije za obveznosti iz kreditov, brez razveljavitve oslabitev

Rezervacije za obveznosti iz kreditov, brez razveljavitve oslabitev

V naslednji razpredelnici je prikazana uskladitev otvoritvene in zaključne bilance popravkov vrednosti za izgubo za neizplačana posojila (obveznosti iz kreditov) v skladu z modelom za oslabitve na podlagi pričakovane kreditne izgube iz MSRP 9:

| v tisočih EUR |
| --- |
| | 2019 |
| 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Obveznosti iz kreditov | | | | |
| Stanje na dan 1. januarja | 7 225 | 16 597 | — | 23 822 |
| Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | 1 669 | 9 983 | — | 11 652 |
| Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | - 836 | 15 138  (13) | — | 14 302 |
| Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | — | — | — | — |
| Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo | 696 | 773 | — | 1 469 |
| Sprememba poslovnega modela (IFE) (14) | -2 974 | -1 387 | — | -4 361 |
| Finančna sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno | -1 960 | -7 858 | — | -9 818 |
| Tečajne razlike | 123 | 80 | — | 203 |
| Stanje na dan 31. decembra | 3 943 | 33 326 | — | 37 269 |

v tisočih EUR

2019

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Obveznosti iz kreditov

Obveznosti iz kreditov

Stanje na dan 1. januarja

Stanje na dan 1. januarja

7 225

7 225

16 597

16 597

—

—

23 822

23 822

Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube

1 669

9 983

—

11 652

Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

- 836

15 138  (13)

13

—

14 302

Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

—

—

—

—

Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo

696

773

—

1 469

Sprememba poslovnega modela (IFE) (14)

14

-2 974

-1 387

—

-4 361

Finančna sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno

-1 960

-7 858

—

-9 818

Tečajne razlike

123

80

—

203

Stanje na dan 31. decembra

Stanje na dan 31. decembra

3 943

3 943

33 326

33 326

—

—

37 269

37 269

| v tisočih EUR |
| --- |
| | 2018 |
| 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Obveznosti iz kreditov | | | | |
| Stanje na dan 1. januarja | 1 993 | 2 163 | — | 4 156 |
| Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | 5 192 | — | — | 5 192 |
| Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | — | 14 420 | — | 14 420 |
| Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | — | — | — | — |
| Tečajne razlike | 40 | 14 | — | 54 |
| Stanje na dan 31. decembra | 7 225 | 16 597 | — | 23 822 |

v tisočih EUR

2018

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Obveznosti iz kreditov

Obveznosti iz kreditov

Stanje na dan 1. januarja

Stanje na dan 1. januarja

1 993

1 993

2 163

2 163

—

—

4 156

4 156

Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube

5 192

—

—

5 192

Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

—

14 420

—

14 420

Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

—

—

—

—

Tečajne razlike

40

14

—

54

Stanje na dan 31. decembra

Stanje na dan 31. decembra

7 225

7 225

16 597

16 597

—

—

23 822

23 822

15.   Obveznosti do tretjih oseb

Obveznosti do tretjih oseb

Glavne sestavine obveznosti do tretjih oseb so:

| v tisočih EUR |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Čisti splošni upravni odhodki, ki se plačajo EIB | 50 009 | 47 799 |
| Druge obveznosti iz poslovanja do EIB | 31 | 54 |
| Še neizplačane subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč, ki so obveznost do držav članic | 97 398 | 95 960 |
| Obveznosti do tretjih oseb skupaj | 147 438 | 143 813 |

v tisočih EUR

31.12.2019

31.12.2018

Čisti splošni upravni odhodki, ki se plačajo EIB

50 009

47 799

Druge obveznosti iz poslovanja do EIB

31

54

Še neizplačane subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč, ki so obveznost do držav članic

97 398

95 960

Obveznosti do tretjih oseb skupaj

Obveznosti do tretjih oseb skupaj

147 438

147 438

143 813

143 813

16.   Druge obveznosti

Druge obveznosti

Glavne sestavine drugih obveznosti so:

| v tisočih EUR |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Povračila posojil, prejeta vnaprej | 1 961 | 2 124 |
| Odloženi prihodki iz subvencioniranih obrestnih mer | 339 | 369 |
| Unovčena finančna jamstva | 53 | — |
| Druge obveznosti skupaj | 2 353 | 2 493 |

v tisočih EUR

31.12.2019

31.12.2018

Povračila posojil, prejeta vnaprej

1 961

2 124

Odloženi prihodki iz subvencioniranih obrestnih mer

339

369

Unovčena finančna jamstva

53

—

Druge obveznosti skupaj

Druge obveznosti skupaj

2 353

2 353

2 493

2 493

17.   Vpoklicani prispevki držav članic

Vpoklicani prispevki držav članic

| v tisočih EUR |
| --- |
| Države članice | Prispevek v Sklad za spodbujanje naložb | Prispevek k subvencioniranim obrestnim meram in tehnični pomoči | Prispevano skupaj | Vpoklicano, a neplačano (15) |
| Avstrija | 76 442 | 9 592 | 86 034 | 2 410 |
| Belgija | 112 757 | 14 105 | 126 862 | 3 530 |
| Bolgarija | 1 274 | 336 | 1 610 | 140 |
| Ciper | 819 | 216 | 1 035 | 90 |
| Češka | 4 641 | 1 224 | 5 865 | 510 |
| Danska | 62 220 | 7 875 | 70 095 | 2 000 |
| Estonija | 455 | 120 | 575 | 50 |
| Finska | 43 821 | 5 655 | 49 476 | 1 470 |
| Francija | 677 756 | 81 837 | 759 593 | 19 550 |
| Nemčija | 667 065 | 82 766 | 749 831 | 20 500 |
| Grčija | 39 090 | 5 324 | 44 414 | 1 470 |
| Madžarska | 5 005 | 1 320 | 6 325 | 550 |
| Irska | 21 034 | 3 075 | 24 109 | 910 |
| Italija | 374 974 | 48 883 | 423 857 | 12 860 |
| Latvija | 637 | 168 | 805 | 70 |
| Litva | 1 092 | 288 | 1 380 | 120 |
| Luksemburg | 8 422 | 1 065 | 9 487 | 270 |
| Malta | 273 | 72 | 345 | 30 |
| Nizozemska | 151 510 | 19 140 | 170 650 | 4 850 |
| Poljska | 11 830 | 3 120 | 14 950 | 1 300 |
| Portugalska | 30 418 | 4 154 | 34 572 | 2 300 |
| Romunija | 3 367 | 888 | 4 255 | 370 |
| Slovaška | 1 911 | 504 | 2 415 | 210 |
| Slovenija | 1 638 | 432 | 2 070 | 180 |
| Španija | 191 564 | 27 231 | 218 795 | 7 850 |
| Švedska | 81 090 | 10 499 | 91 589 | 2 740 |
| Združeno kraljestvo | 395 895 | 53 802 | 449 697 | — |
| Skupaj na dan 31. decembra 2019 | 2 967 000 | 383 691 | 3 350 691 | 86 330 |
| Skupaj na dan 31. decembra 2018 | 2 697 000 | 353 691 | 3 050 691 | 100 000 |

v tisočih EUR

Države članice

Prispevek v Sklad za spodbujanje naložb

Prispevek k subvencioniranim obrestnim meram in tehnični pomoči

Prispevano skupaj

Vpoklicano, a neplačano (15)

15

Avstrija

76 442

9 592

86 034

2 410

Belgija

112 757

14 105

126 862

3 530

Bolgarija

1 274

336

1 610

140

Ciper

819

216

1 035

90

Češka

4 641

1 224

5 865

510

Danska

62 220

7 875

70 095

2 000

Estonija

455

120

575

50

Finska

43 821

5 655

49 476

1 470

Francija

677 756

81 837

759 593

19 550

Nemčija

667 065

82 766

749 831

20 500

Grčija

39 090

5 324

44 414

1 470

Madžarska

5 005

1 320

6 325

550

Irska

21 034

3 075

24 109

910

Italija

374 974

48 883

423 857

12 860

Latvija

637

168

805

70

Litva

1 092

288

1 380

120

Luksemburg

8 422

1 065

9 487

270

Malta

273

72

345

30

Nizozemska

151 510

19 140

170 650

4 850

Poljska

11 830

3 120

14 950

1 300

Portugalska

30 418

4 154

34 572

2 300

Romunija

3 367

888

4 255

370

Slovaška

1 911

504

2 415

210

Slovenija

1 638

432

2 070

180

Španija

191 564

27 231

218 795

7 850

Švedska

81 090

10 499

91 589

2 740

Združeno kraljestvo

395 895

53 802

449 697

—

Skupaj na dan 31. decembra 2019

Skupaj na dan 31. decembra 2019

2 967 000

2 967 000

383 691

383 691

3 350 691

3 350 691

86 330

86 330

Skupaj na dan 31. decembra 2018

Skupaj na dan 31. decembra 2018

2 697 000

2 697 000

353 691

353 691

3 050 691

3 050 691

100 000

100 000

18.   Prevzete in pogojne obveznosti

Prevzete in pogojne obveznosti

| v tisočih EUR |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Prevzete obveznosti | | |
| Neizplačana posojila | 1 357 320 | 1 283 931 |
| Neizplačane obveznosti v zvezi z delnicami in drugimi vrednostnimi papirji s spremenljivim donosom | 405 920 | 347 167 |
| Izdana jamstva | 200 013 | 2 800 |
| Subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč | 455 671 | 457 328 |
| Pogojne obveznosti | | |
| Podpisana neizdana jamstva | 1 359 818 | 1 553 668 |
| Prevzete in pogojne obveznosti skupaj | 3 778 742 | 3 644 894 |

v tisočih EUR

31.12.2019

31.12.2018

Prevzete obveznosti

Prevzete obveznosti

Neizplačana posojila

1 357 320

1 283 931

Neizplačane obveznosti v zvezi z delnicami in drugimi vrednostnimi papirji s spremenljivim donosom

405 920

347 167

Izdana jamstva

200 013

2 800

Subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč

455 671

457 328

Pogojne obveznosti

Pogojne obveznosti

Podpisana neizdana jamstva

1 359 818

1 553 668

Prevzete in pogojne obveznosti skupaj

Prevzete in pogojne obveznosti skupaj

3 778 742

3 778 742

3 644 894

3 644 894

19.   Obresti ter podobni prihodki in odhodki

Obresti ter podobni prihodki in odhodki

Glavne sestavine prihodkov od obresti in podobnih prihodkov so:

| v tisočih EUR |
| --- |
| | Od 1. 1. 2019
  do 31. 12. 2019 | Od 1. 1. 2018
  do 31. 12. 2018 |
| Posojila in predujmi | 89 244 | 92 506 |
| Subvencionirane obrestne mere | 4 679 | 4 224 |
| Prihodki od obresti in podobni prihodki skupaj | 93 923 | 96 730 |

v tisočih EUR

Od 1. 1. 2019

do 31. 12. 2019

Od 1. 1. 2018

do 31. 12. 2018

Posojila in predujmi

89 244

92 506

Subvencionirane obrestne mere

4 679

4 224

Prihodki od obresti in podobni prihodki skupaj

Prihodki od obresti in podobni prihodki skupaj

93 923

93 923

96 730

96 730

Odhodke za obresti in podobne odhodke sestavljajo v glavnem:

| v tisočih EUR |
| --- |
| | Od 1. 1. 2019
  do 31. 12. 2019 | Od 1. 1. 2018
  do 31. 12. 2018 |
| Izvedeni finančni instrumenti | - 261 | - 563 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | - 722 | - 654 |
| Finančna sredstva zakladnice | -1 965 | -1 322 |
| Odhodki za obresti in podobni odhodki skupaj | -2 948 | -2 539 |

v tisočih EUR

Od 1. 1. 2019

do 31. 12. 2019

Od 1. 1. 2018

do 31. 12. 2018

Izvedeni finančni instrumenti

- 261

- 563

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

- 722

- 654

Finančna sredstva zakladnice

-1 965

-1 322

Odhodki za obresti in podobni odhodki skupaj

Odhodki za obresti in podobni odhodki skupaj

-2 948

-2 948

-2 539

-2 539

20.   Prihodki od opravnin (provizij) in odhodki zanje

Prihodki od opravnin (provizij) in odhodki zanje

Glavne sestavine prihodkov od opravnin (provizij) so:

| v tisočih EUR |
| --- |
| | Od 1. 1. 2019
  do 31. 12. 2019 | Od 1. 1. 2018
  do 31. 12. 2018 |
| Opravnine (provizije) od posojil in predujmov | 4 399 | 107 |
| Opravnine (provizije) od finančnih jamstev | 39 | 170 |
| Drugo | — | 7 |
| Prihodki od opravnin (provizij) skupaj | 4 438 | 284 |

v tisočih EUR

Od 1. 1. 2019

do 31. 12. 2019

Od 1. 1. 2018

do 31. 12. 2018

Opravnine (provizije) od posojil in predujmov

4 399

107

Opravnine (provizije) od finančnih jamstev

39

170

Drugo

—

7

Prihodki od opravnin (provizij) skupaj

Prihodki od opravnin (provizij) skupaj

4 438

4 438

284

284

Glavne sestavine odhodkov za opravnine (provizije) so:

| v tisočih EUR |
| --- |
| | Od 1. 1. 2019
  do 31. 12. 2019 | Od 1. 1. 2018
  do 31. 12. 2018 |
| Provizija, plačana tretjim osebam v zvezi z delnicami in drugimi vrednostnimi papirji s spremenljivim donosom | - 721 | - 106 |
| Odhodki za opravnine (provizije) skupaj | - 721 | - 106 |

v tisočih EUR

Od 1. 1. 2019

do 31. 12. 2019

Od 1. 1. 2018

do 31. 12. 2018

Provizija, plačana tretjim osebam v zvezi z delnicami in drugimi vrednostnimi papirji s spremenljivim donosom

- 721

- 106

Odhodki za opravnine (provizije) skupaj

Odhodki za opravnine (provizije) skupaj

- 721

- 721

- 106

- 106

21.   Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

Glavne sestavine neto realiziranih dobičkov iz delnic in drugih vrednostnih papirjev s spremenljivim donosom so:

| v tisočih EUR |
| --- |
| | Od 1. 1. 2019
  do 31. 12. 2019 | Od 1. 1. 2018
  do 31. 12. 2018 |
| Neto realizirani rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom | - 133 | 3 166 |
| Prihodki od dividend | 1 408 | 7 320 |
| Neto sprememba poštene vrednosti | 8 629 | -20 665 |
| Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom | 9 904 | -10 179 |

v tisočih EUR

Od 1. 1. 2019

do 31. 12. 2019

Od 1. 1. 2018

do 31. 12. 2018

Neto realizirani rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

- 133

3 166

Prihodki od dividend

1 408

7 320

Neto sprememba poštene vrednosti

8 629

-20 665

Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

9 904

9 904

-10 179

-10 179

22.   Splošni upravni odhodki

Splošni upravni odhodki

Splošni upravni odhodki pomenijo dejanske stroške EIB pri upravljanju Sklada za spodbujanje naložb, zmanjšane za prihodke, ustvarjene iz naslova običajnih provizij za ocene, ki jih EIB neposredno zaračuna strankam Sklada za spodbujanje naložb.

Glavne sestavine splošnih upravnih odhodkov so:

| v tisočih EUR |
| --- |
| | Od 1. 1. 2019
  do 31. 12. 2019 | Od 1. 1. 2018
  do 31. 12. 2018 |
| Dejanski stroški EIB | -52 982 | -50 021 |
| Prihodki od provizij za ocene, neposredno zaračunanih strankam Sklada za spodbujanje naložb | 2 973 | 2 222 |
| Splošni upravni odhodki skupaj | -50 009 | -47 799 |

v tisočih EUR

Od 1. 1. 2019

do 31. 12. 2019

Od 1. 1. 2018

do 31. 12. 2018

Dejanski stroški EIB

-52 982

-50 021

Prihodki od provizij za ocene, neposredno zaračunanih strankam Sklada za spodbujanje naložb

2 973

2 222

Splošni upravni odhodki skupaj

Splošni upravni odhodki skupaj

-50 009

-50 009

-47 799

-47 799

23.   Udeležba v nekonsolidiranih strukturiranih subjektih (v tisočih EUR)

Udeležba v nekonsolidiranih strukturiranih subjektih (v tisočih EUR)

Opredelitev strukturiranega subjekta

Opredelitev strukturiranega subjekta

Strukturiran subjekt je subjekt, ki je zasnovan tako, da glasovalne ali podobne pravice niso glavni dejavnik pri odločanju, kdo subjekt obvladuje. V skladu z MSRP 12 ima strukturiran subjekt pogosto nekatere ali vse naslednje značilnosti:

| — | omejene dejavnosti, |
| --- | --- |

—

omejene dejavnosti,

| — | ozko usmerjen in dobro opredeljen cilj, kot je vplivanje na davčno učinkovit najem, izvajanje raziskovalnih in razvojnih dejavnosti, zagotovitev vira kapitala ali financiranja za podjetje ali zagotovitev naložbenih priložnosti za naložbenike s prenašanjem tveganj ter nagrad, povezanih s sredstvi strukturiranega subjekta, na naložbenike, |
| --- | --- |

—

ozko usmerjen in dobro opredeljen cilj, kot je vplivanje na davčno učinkovit najem, izvajanje raziskovalnih in razvojnih dejavnosti, zagotovitev vira kapitala ali financiranja za podjetje ali zagotovitev naložbenih priložnosti za naložbenike s prenašanjem tveganj ter nagrad, povezanih s sredstvi strukturiranega subjekta, na naložbenike,

| — | nezadosten kapital, s katerim bi se omogočilo financiranje dejavnosti strukturiranega subjekta brez podrejene finančne podpore, |
| --- | --- |

—

nezadosten kapital, s katerim bi se omogočilo financiranje dejavnosti strukturiranega subjekta brez podrejene finančne podpore,

| — | financiranje v obliki več pogodbeno povezanih instrumentov do naložbenikov, ki ustvarjajo kopičenje kreditnega tveganja ali drugih tveganj (tranše). |
| --- | --- |

—

financiranje v obliki več pogodbeno povezanih instrumentov do naložbenikov, ki ustvarjajo kopičenje kreditnega tveganja ali drugih tveganj (tranše).

Nekonsolidirani strukturirani subjekti

Nekonsolidirani strukturirani subjekti

Izraz „nekonsolidirani strukturirani subjekti“ se nanaša na vse strukturirane subjekte, ki jih ne obvladuje Sklad za spodbujanje naložb, in vključuje deleže v strukturiranih subjektih, ki niso konsolidirani.

Opredelitev deležev v strukturiranih subjektih:

Opredelitev deležev v strukturiranih subjektih:

MSRP 12 „deleže“ na splošno opredeljuje tako, da vključujejo pogodbeno in nepogodbeno udeležbo, ki poročajoči subjekt izpostavlja spremenljivosti donosov iz poslovanja drugega subjekta. Primeri takih deležev vključujejo lastništvo deležev v lastniškem kapitalu in druge oblike udeležbe, kot so zagotavljanje financiranja, likvidnostna podpora, izboljšave kreditne kakovosti, obveznosti in jamstva do drugega subjekta. MSRP 12 določa, da običajno razmerje med odjemalcem in dobaviteljem samo po sebi še ne pomeni nujno, da ima poročajoči subjekt delež v drugem subjektu.

V spodnji razpredelnici so opisane vrste strukturiranih subjektov, ki jih Sklad za spodbujanje naložb ne konsolidira, vendar ima v njih delež.

| Vrsta strukturiranega subjekta | Narava in namen | Delež Sklada za spodbujanje naložb |
| --- | --- | --- |
| Projektno financiranje – posojila za subjekte za posebne namene | Posli projektnega financiranja (operacije projektnega financiranja) so posli, pri katerih se Sklad pri servisiranju svojega dolga zanaša na posojilojemalca, katerega edini ali glavni vir prihodkov ustvarja eno samo ali omejeno število sredstev, financiranih iz takega dolga ali drugih obstoječih sredstev, ki so pogodbeno povezana s projektom. Operacije projektnega financiranja se pogosto financirajo prek subjektov za posebne namene. | Čisti izplačani zneski
  Prihodki od obresti |
| Operacije tveganega kapitala | Sklad za spodbujanje naložb financira sklade tveganega kapitala in investicijske sklade. Skladi tveganega kapitala in investicijski skladi združujejo in upravljajo denar vlagateljev za financiranje infrastrukturnih projektov ter deležev zasebnega kapitala v malih in srednjih podjetjih z velikim potencialom za rast. | Naložbe v enote/delnice, ki jih izda subjekt tveganega kapitala
  Dividende, prejete kot prihodek od dividend |

Vrsta strukturiranega subjekta

Narava in namen

Delež Sklada za spodbujanje naložb

Projektno financiranje – posojila za subjekte za posebne namene

Posli projektnega financiranja (operacije projektnega financiranja) so posli, pri katerih se Sklad pri servisiranju svojega dolga zanaša na posojilojemalca, katerega edini ali glavni vir prihodkov ustvarja eno samo ali omejeno število sredstev, financiranih iz takega dolga ali drugih obstoječih sredstev, ki so pogodbeno povezana s projektom. Operacije projektnega financiranja se pogosto financirajo prek subjektov za posebne namene.

Čisti izplačani zneski

Prihodki od obresti

Operacije tveganega kapitala

Sklad za spodbujanje naložb financira sklade tveganega kapitala in investicijske sklade. Skladi tveganega kapitala in investicijski skladi združujejo in upravljajo denar vlagateljev za financiranje infrastrukturnih projektov ter deležev zasebnega kapitala v malih in srednjih podjetjih z velikim potencialom za rast.

Naložbe v enote/delnice, ki jih izda subjekt tveganega kapitala

Dividende, prejete kot prihodek od dividend

V spodnji razpredelnici so prikazane knjigovodske vrednosti nekonsolidiranih strukturiranih subjektov, v katerih ima Sklad za spodbujanje naložb delež na datum poročanja, ter največja izpostavljenost Sklada izgubam v zvezi s temi subjekti. Največja izpostavljenost izgubam vključuje knjigovodske vrednosti in povezane neizplačane obveznosti.

| Vrsta strukturiranega subjekta | Opis | Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019 | Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2018 | Največja izpostavljenost izgubam na dan 31. 12. 2019 | Največja izpostavljenost izgubam na dan 31. 12. 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skladi tveganega kapitala | Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | 504 332 | 467 152 | 834 955 | 797 775 |
| Skupaj | | 504 332 | 467 152 | 834 955 | 797 775 |

Vrsta strukturiranega subjekta

Opis

Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019

Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2018

Največja izpostavljenost izgubam na dan 31. 12. 2019

Največja izpostavljenost izgubam na dan 31. 12. 2018

Skladi tveganega kapitala

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

504 332

467 152

834 955

797 775

Skupaj

Skupaj

504 332

504 332

467 152

467 152

834 955

834 955

797 775

797 775

24.   Program za financiranje z učinkom (v tisočih EUR)

Program za financiranje z učinkom (v tisočih EUR)

Junija 2013 je bil na skupnem ministrskem srečanju AKP-EU odobren nov finančni protokol za 11. Evropski razvojni sklad (ERS), ki zajema obdobje 2014–2020.

Skladu za spodbujanje naložb je bilo zagotovljenih dodatnih 500 milijonov EUR v tako imenovanem „programu za financiranje z učinkom“, ki Skladu za spodbujanje naložb omogoča podpiranje projektov, ki obetajo še posebej velik razvojni učinek, hkrati pa prinašajo večja tveganja, ki so značilna za takšne naložbe. Program bo prinesel nove možnosti za povečanje posojanja Sklada zasebnemu sektorju prek naložb v naslednjih instrumentih:

Lastniški skladi za socialni učinek, kjer so nosilci čedalje številnejši upravitelji zasebnih lastniških skladov, ki umeščajo reševanje socialnih ali okoljskih vprašanj v središče svoje naložbene strategije, a še vedno želijo dosegati vzdržnost tako na ravni sklada kot na ravni podjetij, ki vlagajo vanj.

Lastniški skladi za socialni učinek

Posojila finančnim posrednikom (npr. mikrofinančnim institucijam, lokalnim bankam in kreditnim zadrugam), ki poslujejo v državah AKP, v katerih EIB v skladu z obstoječimi smernicami o kreditnem tveganju ne more izvajati financiranja, zlasti ne v lokalni valuti, na primer zaradi visokih tveganj v zadevni državi, nestabilnosti valute ali pomanjkanja primerjave določanja cen. Glavni cilj takih posojil je financiranje projektov z visokim razvojnim učinkom, zlasti na področju podpore mikro- in malim podjetjem ter kmetijstvu, ki običajno niso upravičeni do financiranja iz Sklada za spodbujanje naložb.

Posojila finančnim posrednikom

Instrumenti za lažjo porazdelitev tveganja, ki so v obliki jamstev za prvo izgubo („produkti za prvo izgubo“) in olajšujejo posle s porazdelitvijo tveganja, ki jih EIB izvaja z lokalnimi finančnimi posredniki (večinoma poslovnimi bankami) v korist zapostavljenih MSP in malih projektov, ki izpolnjujejo merila za financiranje z učinkom, kadar je bila ugotovljena vrzel v zvezi z dostopom MSP/malih projektov do financiranja. Produkti za prvo izgubo bodo oblikovani kot posredna osebna jamstva v korist tranš s prednostnim jamstvom, ki jih financirajo EIB (iz Sklada za spodbujanje naložb) in druge mednarodne finančne institucije/razvojne finančne institucije, s čimer se ustvari znaten učinek vzvoda.

Instrumenti za lažjo porazdelitev tveganja

Neposredno financiranje z dolžniškimi (tj. posojila) ali lastniškimi instrumenti v projekte z zanesljivimi in izkušenimi nosilci ter velikimi razvojnimi učinki, ki pa bodo hkrati pomenili tudi večje pričakovanje izgub in težav pri povrnitvi naložbe (tveganje lastniškega kapitala z večjim pričakovanjem izgub, kot je običajno). EIB za ta instrument uporablja stroga merila za izbiro in upravičenost, saj ti projekti ne glede na svoj velik razvojni učinek ne bi mogli izpolniti sprejemljivih meril za financiranje (tj. nizko pričakovanje povrnitve naložbe ali izravnave izgub prek obrestnih mer/donosa iz lastniških instrumentov).

Neposredno financiranje

Program za financiranje z učinkom prav tako omogoča diverzifikacijo v nove sektorje, kot so zdravstvo in izobraževanje, kmetijstvo in prehranska varnost ter razvoj novih in inovativnih instrumentov za porazdelitev tveganja.

S finančnega in računovodskega vidika je program za financiranje z učinkom del portfelja Sklada za spodbujanje naložb in se o njem poroča v skupnih letnih računovodskih izkazih Sklada.

V naslednji razpredelnici so predstavljene knjigovodske vrednosti in dodeljeni, vendar še neizplačani zneski, po vrstah sredstev:

| Vrsta naložbe v okviru programa za financiranje z učinkom | Opis | Merjenje | Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019 | Popravek vrednosti za izgubo / znesek prilagoditve poštene vrednosti na dan 31. 12. 2019 | Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019 | Neizplačani znesek na dan 31. 12. 2019 | Znesek prilagoditve zunajbilančne pričakovane kreditne izgube na dan 31. 12. 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lastniški skladi za socialni učinek | Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | PVIPI | 33 417 | -3 175 | 30 242 | 66 840 | — |
| Posojila finančnim posrednikom | Posojila in predujmi | Odplačna vrednost | 22 347 | - 354 | 21 993 | 42 400 | -1 251 |
| Instrumenti za lažjo porazdelitev tveganja | Izdana jamstva | pristop „po višji vrednosti“ (16) | — | — | — | 47 331 | - 50 |
| Neposredne lastniške udeležbe | Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | PVIPI | 58 643 | 19 626 | 78 269 | 14 | — |
| Posli neposrednih posojil | Posojila in predujmi | PVIPI | 37 136 | -15 156 | 21 980 | 75 700 | — |
| Skupaj | | | 151 543 | 941 | 152 484 | 232 285 | -1 301 |

Vrsta naložbe v okviru programa za financiranje z učinkom

Opis

Merjenje

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019

Popravek vrednosti za izgubo / znesek prilagoditve poštene vrednosti na dan 31. 12. 2019

Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019

Neizplačani znesek na dan 31. 12. 2019

Znesek prilagoditve zunajbilančne pričakovane kreditne izgube na dan 31. 12. 2019

Lastniški skladi za socialni učinek

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

PVIPI

33 417

-3 175

30 242

66 840

—

Posojila finančnim posrednikom

Posojila in predujmi

Odplačna vrednost

22 347

- 354

21 993

42 400

-1 251

Instrumenti za lažjo porazdelitev tveganja

Izdana jamstva

pristop „po višji vrednosti“ (16)

16

—

—

—

47 331

- 50

Neposredne lastniške udeležbe

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

PVIPI

58 643

19 626

78 269

14

—

Posli neposrednih posojil

Posojila in predujmi

PVIPI

37 136

-15 156

21 980

75 700

—

Skupaj

Skupaj

151 543

151 543

941

941

152 484

152 484

232 285

232 285

-1 301

-1 301

| Vrsta naložbe v okviru programa za financiranje z učinkom | Opis | Merjenje | Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2018 | Neizplačani znesek na dan 31. 12. 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lastniški skladi za socialni učinek | Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | PVIPI | 19 134 | 53 672 |
| Posojila finančnim posrednikom | Posojila in predujmi | Odplačna vrednost | 29 566 | 24 700 |
| Instrumenti za lažjo porazdelitev tveganja | Izdana jamstva | pristop „po višji vrednosti“ (17) | - 786 | 43 668 |
| Neposredne lastniške udeležbe | Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | PVIPI | 53 183 | 1 014 |
| Posli neposrednih posojil | Posojila in predujmi | Odplačna vrednost | 6 711 | 114 629 |
| Skupaj | | | 107 808 | 237 683 |

Vrsta naložbe v okviru programa za financiranje z učinkom

Opis

Merjenje

Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2018

Neizplačani znesek na dan 31. 12. 2018

Lastniški skladi za socialni učinek

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

PVIPI

19 134

53 672

Posojila finančnim posrednikom

Posojila in predujmi

Odplačna vrednost

29 566

24 700

Instrumenti za lažjo porazdelitev tveganja

Izdana jamstva

pristop „po višji vrednosti“ (17)

17

- 786

43 668

Neposredne lastniške udeležbe

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

PVIPI

53 183

1 014

Posli neposrednih posojil

Posojila in predujmi

Odplačna vrednost

6 711

114 629

Skupaj

Skupaj

107 808

107 808

237 683

237 683

Vodstvo je sklenilo, da bo od 1. januarja 2019 začelo uporabljati splošna načela mandata glede tveganja za posle neposrednih posojil v okviru programa za financiranje z učinkom (razen za posojila finančnim posrednikom), kot je predvideno v Smernicah EIB o kreditnem tveganju in tveganju lastniških vrednostnih papirjev, ter da bo spremljalo tveganje, povezano s posli neposrednih posojil v okviru programa za financiranje z učinkom na podlagi njihove poštene vrednosti, in poročalo o njem.

Banka v skladu z novo metodologijo izvaja kvalitativno oceno tveganja, katere cilj je oceniti utemeljenost naložbe in verjetno poslovno uspešnost takih poslov. V tem okviru se posli neposrednih posojil v okviru programa za financiranje z učinkom prerazvrstijo iz posojil, merjenih po odplačni vrednosti, v posojila, merjena po pošteni vrednosti.

Zaradi spremembe poslovnega modela je treba spremeniti portfelj od datuma prerazvrstitve. Zato sprememba ne vpliva na predhodna leta. Učinek na izkaz poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa v tekočem letu je pripoznan pod naslovom „Sprememba rezervacij za obveznosti iz kreditov“ v znesku 4,4 milijona EUR.

25.   Dogodki po datumu bilance stanja

Dogodki po datumu bilance stanja

Po datumu bilance stanja ni bilo pomembnih dogodkov, ki bi lahko zahtevali razkritje ali popravke v računovodskih izkazih z dne 31. decembra 2019.

GLOSAR

GLOSAR

Sistem računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka

Sistem računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka

To je ime računovodskega sistema Komisije, ki je bil od leta 2005 dopolnjen s pravili računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Komisija poleg proračunskega računovodenja na podlagi plačil vodi računovodske izkaze na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, v katerih so pripoznani ustvarjeni in ne pobrani prihodki. Kar zadeva odhodke, so pripoznani nastali in ne plačani odhodki. To je v nasprotju s proračunskim računovodenjem na podlagi plačil, ki transakcije in druge dogodke pripozna le ob prejemu ali plačilu denarja.

Računovodstvo

Računovodstvo

Dejanje evidentiranja finančnih transakcij in poročanja o njih, vključno z vzpostavitvijo posla, njegovim pripoznanjem, obdelavo in povzetkom v računovodskih izkazih.

Računovodja

Računovodja

Vloga, pooblastila in odgovornosti računovodje so določeni v finančni uredbi:

| — | pravilno izvrševanje plačil, |
| --- | --- |

—

pravilno izvrševanje plačil,

| — | pobiranje prejemkov, |
| --- | --- |

—

pobiranje prejemkov,

| — | izterjave zneskov in pobotanje, |
| --- | --- |

—

izterjave zneskov in pobotanje,

| — | vodenje, priprava in predstavitev zaključnega računa, |
| --- | --- |

—

vodenje, priprava in predstavitev zaključnega računa,

| — | določitev računovodskih pravil in načinov ter kontnega okvira, |
| --- | --- |

—

določitev računovodskih pravil in načinov ter kontnega okvira,

| — | določitev in potrjevanje računovodskih sistemov ter potrjevanje sistemov, ki jih določi odredbodajalec za pripravo ali utemeljevanje računovodskih informacij (lokalni sistemi), |
| --- | --- |

—

določitev in potrjevanje računovodskih sistemov ter potrjevanje sistemov, ki jih določi odredbodajalec za pripravo ali utemeljevanje računovodskih informacij (lokalni sistemi),

| — | upravljanje zakladnice, |
| --- | --- |

—

upravljanje zakladnice,

| — | imenovanje skrbnikov računov izločenih sredstev, |
| --- | --- |

—

imenovanje skrbnikov računov izločenih sredstev,

| — | odpiranje in zapiranje bančnih računov v imenu institucije. |
| --- | --- |

—

odpiranje in zapiranje bančnih računov v imenu institucije.

Upravne odobritve

Upravne odobritve

Upravne odobritve pokrivajo stroške poslovanja institucij in subjektov (osebje, zgradbe, pisarniška oprema).

Prilagoditev

Prilagoditev

Sprememba proračuna ali prerazporeditev sredstev iz ene proračunske postavke v drugo.

Sprejeti proračun

Sprejeti proračun

Predlog proračuna postane sprejeti proračun, ko ga odobri proračunski organ.

Glej proračun.

Agencije

Agencije

Organi EU, ki so ločene pravne osebe in na katere se lahko pod strogimi pogoji prenesejo pristojnosti za izvrševanje proračuna. Organ, odgovoren za razrešnico, jim podeli razrešnico.

Sprememba proračuna

Sprememba proračuna

Sklep, sprejet med proračunskim letom, ki omogoča spremembo (povečanje, zmanjšanje, prerazporeditev) določenih vidikov sprejetega proračuna za navedeno leto.

Enoletnost

Enoletnost

Proračunsko načelo, v skladu s katerim se odhodki in prihodki načrtujejo in odobrijo za eno leto, ki se začne 1. januarja in konča 31. decembra.

Odobritve

Odobritve

Proračunska sredstva.

V proračunu so predvidene tako obveznosti (pravne zaveze za zagotovitev financiranja, če so izpolnjeni določeni pogoji) kot plačila (gotovinska ali bančna nakazila upravičencem). Odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil se pogosto razlikujejo, tj. v primeru diferenciranih sredstev, ker so za večletne programe in projekte običajno v celoti prevzete obveznosti v letu, ko je sprejeta odločitev o njih, plačujejo pa se več let na podlagi napredka pri izvajanju teh programov in projektov. Nediferencirana sredstva se uporabljajo za upravne odhodke, pri čemer so odobritve za prevzem obveznosti enakovredne odobritvam plačil.

Zunanji/notranji namenski prejemki

Zunanji/notranji namenski prejemki

Prejemki, namenjeni financiranju posebnih postavk odhodkov.

Glavni viri zunanjih namenskih prejemkov so finančni prispevki tretjih držav za programe, ki jih financira Unija.

finančni prispevki tretjih držav za programe, ki jih financira Unija

Glavni viri notranjih namenskih prejemkov so prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali gradnje, dobavljene na njihovo zahtevo, prihodki iz vračil nepravilno izplačanih zneskov ter prihodki od prodaje publikacij in filmov, vključno s tistimi na elektronskem mediju.

Glavni viri notranjih namenskih prejemkov so prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali gradnje, dobavljene na njihovo zahtevo, prihodki iz vračil nepravilno izplačanih zneskov ter prihodki od prodaje publikacij in filmov, vključno s tistimi na elektronskem mediju.

Celoten seznam postavk, ki sestavljajo namenske prejemke, je naveden v členu 21 finančne uredbe.

Odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil

Odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil

Odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil je v vsakem subjektu odgovoren za odobritev prihodkov in odhodkov v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja ter za zagotavljanje, da se upoštevajo zahteve po zakonitosti in pravilnosti.

Odgovoren je za sprejemanje vseh finančnih odločitev v zvezi z ukrepi, za katere je odgovoren. Zlasti mora sprejeti odločitve za izvrševanje proračuna na podlagi svoje analize tveganja.

Proračun

Proračun

Letni finančni načrt, sestavljen v skladu s proračunskimi načeli, ki za vsako proračunsko leto zagotovi napovedi in odobri oceno o načrtovanih stroških, prihodkih in odhodkih s podrobnimi opisi in utemeljitvami, pri čemer so slednje vključene v proračunskih opombah.

Proračunski rezultat

Proračunski rezultat

Razlika med prejetimi prihodki in plačanimi zneski, vključno s prilagoditvami zaradi prenosov, preklicev in tečajnih razlik.

Kar zadeva agencije, bo treba ta znesek povrniti organu za financiranje, kot je določeno v finančni uredbi za agencije.

Izvrševanje proračuna

Izvrševanje proračuna

Poraba proračuna z odhodki in prihodki.

Proračunska postavka / proračunska vrstica

Proračunska postavka / proračunska vrstica

Kar zadeva strukturo proračuna, so prihodki in odhodki v proračunu prikazani v skladu z zavezujočo nomenklaturo, ki kaže naravo in namen vsake postavke, kot ju je določil proračunski organ. Posamezne postavke (naslov, poglavje, člen ali vrstica) zagotavljajo uradni opis nomenklature.

Proračunski organ

Proračunski organ

Institucije, ki imajo pooblastila za odločanje v zvezi s proračunskimi zadevami: med institucijami EU sta to Evropski parlament in Svet ministrov.

Pri agencijah in skupnih podjetjih pa je proračunski organ njihov upravni odbor.

Proračunska obveznost

Proračunska obveznost

Proračunska obveznost je rezervacija odobritev za kritje naknadnih odhodkov.

Razveljavljene odobritve

Razveljavljene odobritve

Neporabljene odobritve, ki se ne smejo več porabiti.

Prenos odobritev

Prenos odobritev

Izjema od načela enoletnosti, v kolikor se lahko odobritve, ki jih ni bilo mogoče porabiti v danem proračunskem letu, pod strogimi pogoji izjemoma prenesejo za uporabo v naslednjem letu.

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti pokrivajo celotne stroške pravnih obveznosti (pogodbe ter sporazume/sklepe o nepovratnih sredstvih), ki bi bile lahko podpisane v tekočem proračunskem letu. Člen 7 finančne uredbe: Odobritve za prevzem obveznosti zajemajo skupne stroške, nastale v tekočem proračunskem letu, za pravne obveznosti (pogodbe, sporazumi/sklepi o nepovratnih sredstvih), sklenjene za operacije, ki trajajo več kot eno leto.

Odobritve za prevzem obveznosti zajemajo skupne stroške, nastale v tekočem proračunskem letu, za pravne obveznosti (pogodbe, sporazumi/sklepi o nepovratnih sredstvih), sklenjene za operacije, ki trajajo več kot eno leto.

Sprostitev obveznosti

Sprostitev obveznosti

Preklic rezervacije odobritev.

Diferencirana sredstva

Diferencirana sredstva

Diferencirana sredstva se uporabljajo za financiranje večletnih operacij; za tekoče proračunsko leto zajemajo skupne stroške pravnih obveznosti, sklenjenih za operacije, ki se izvajajo več kot eno proračunsko leto. Člen 7 finančne uredbe: Diferencirana sredstva se vpišejo za večletne operacije. Sestavljajo jih odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil.

Diferencirana sredstva se vpišejo za večletne operacije. Sestavljajo jih odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil.

Prejemki, predvideni za določen namen

Prejemki, predvideni za določen namen

prejemki, predvideni za določen namen, kot so prihodki od ustanov, subvencije, darila in volila, skupaj s prejemki, predvidenimi za določen namen, ki so specifični za vsako institucijo.

Glej namenske prejemke.

Poslovni izid

Poslovni izid

Učinek na bilanco stanja odhodkov in prihodkov na osnovi pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka.

Ugotovljene upravičenosti

Ugotovljene upravičenosti

Upravičenosti so nalogi za izterjavo, ki jih mora Evropska unija izdati za pobiranje prihodkov.

Tečajna razlika

Tečajna razlika

Razlika, ki je posledica uporabe menjalnih tečajev valute za posle v zvezi z državami zunaj euroobmočja ali prevrednotenja sredstev in obveznosti v tuji valuti ob zaključku.

Odhodki

Odhodki

Izraz, ki se uporablja za opis porabe proračuna iz vseh vrst virov financiranja.

Finančna uredba

Finančna uredba

Ta uredba, sprejeta po rednem zakonodajnem postopku po posvetovanju z Evropskim računskim sodiščem, določa pravila za oblikovanje in izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije.

Sklicevanja se nanašajo na Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (31).

31

Vir financiranja

Vir financiranja

Vrste odobritev

Nepovratna sredstva

Nepovratna sredstva

Neposredni finančni prispevki v obliki donacij iz proračuna za financiranje ukrepa, ki naj bi pomagal pri uresničevanju cilja, ki je del politike EU, ali financiranje delovanja organa, ki izpolnjuje cilj v splošnem evropskem interesu ali ima cilj, ki je del politike EU.

Izvrševanje

Izvrševanje

Glej Izvrševanje proračuna

Prihodki

Prihodki

Glej prihodke.

Skupna podjetja

Skupna podjetja

Pravni organ EU, ustanovljen v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije. S tem izrazom se lahko označi vsaka struktura sodelovanja, predlagana za „učinkovito izvajanje raziskovalnih, tehnološkorazvojnih in demonstracijskih programov Unije“.

„učinkovito izvajanje raziskovalnih, tehnološkorazvojnih in demonstracijskih programov Unije“.

Zapadle odobritve

Zapadle odobritve

Neporabljene odobritve, ki se ob koncu proračunskega leta razveljavijo. Zapadlost pomeni popolno ali delno razveljavitev dovoljenja za ustvarjanje odhodkov in/ali obveznosti, ki ga predstavljajo odobritve.

Zapadlost

Samo za skupna podjetja, kakor je določeno v njihovih finančnih pravilih, se lahko neporabljene odobritve vnesejo v načrt prihodkov in odhodkov za največ naslednja tri proračunska leta (tako imenovano pravilo „N+3“). Zapadle odobritve za skupna podjetja se torej lahko znova aktivirajo do proračunskega leta „N+3“.

Pravna podlaga (temeljni akt)

Pravna podlaga (temeljni akt)

Pravna podlaga je praviloma zakon, ki temelji na členu Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki daje Skupnosti pristojnost na posebnem področju in določa pogoje za izpolnjevanje te pristojnosti, vključno z izvrševanjem proračuna. Nekateri členi iz Pogodbe pooblaščajo Komisijo, da sprejme nekatere ukrepe, ki pomenijo porabo sredstev, brez nadaljnjega pravnega akta.

Pravna obveznost

Pravna obveznost

Pravna obveznost določa obvezo do tretjih oseb.

Nediferencirana sredstva

Nediferencirana sredstva

Nediferencirana sredstva se uporabljajo za operacije enoletne narave (člen 9 finančne uredbe). V proračunu EU se nediferencirana sredstva uporabljajo za upravne odhodke, podporo kmetijskim trgom in neposredna plačila.

Odobritve za poslovanje

Odobritve za poslovanje

Z odobritvami za poslovanje se financirajo različne politike, predvsem v obliki nepovratnih sredstev ali javnih naročil.

Neporavnana obveznost

Neporavnana obveznost

Neporavnane obveznosti (ali RAL glede na iz francoski izraz „reste à liquider“) so opredeljene kot znesek prevzetih obveznosti, ki še niso bile plačane, ali pravnih obveznosti, za katere plačila še niso bila izvršena v celoti. Izhajajo neposredno iz obstoja večletnih programov in ločevanja med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil.

Realizacija

Realizacija

Glej proračunski rezultat.

Plačilo

Plačilo

Plačilo je izplačilo za izpolnitev pravnih obveznosti.

Odobritve plačil

Odobritve plačil

Odobritve plačil zajemajo odhodke, ki jih je treba plačati v tekočem letu in izhajajo iz pravnih obveznosti, prevzetih v tekočem in/ali predhodnih letih (člen 7 finančne uredbe).

RAL

RAL

Vsota neporavnanih obveznosti. Glej neporavnane obveznosti.

Izterjava

Izterjava

Nalog za izterjavo je postopek, s katerim odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil evidentira upravičenost Komisije, da si povrne dolgovani znesek. Upravičenost je pravica, v skladu s katero mora Komisija zahtevati dolgovani znesek od dolžnika, običajno upravičenca.

Rezultat

Rezultat

Glej proračunski rezultat.

Prihodki

Prihodki

Izraz, ki se uporablja za opis prihodkov iz vseh virov za financiranje proračuna.

Pravila uporabe

Pravila uporabe

Podrobna pravila za izvajanje finančne uredbe. Določena so v uredbi Komisije, sprejeti po posvetovanju z vsemi institucijami, in ne morejo spremeniti finančne uredbe, od katere so odvisna.

Presežek

Presežek

Pozitivna razlika med prihodki in odhodki (glej proračunski rezultat), ki jo je treba vrniti organu za financiranje, kot je določeno v finančni uredbi.

Prerazporeditev

Prerazporeditev

Prerazporeditve med proračunskimi vrsticami pomenijo premestitev odobritev iz ene proračunske vrstice v drugo med proračunskim letom in so zato izjema od proračunskega načela specifikacije. Vendar jih izrecno dovoljuje Pogodba o delovanju Evropske unije pod pogoji, določenimi v finančni uredbi. Finančna uredba opredeljuje različne vrste prerazporeditev glede na to, ali gre za prerazporeditve med proračunskimi naslovi, poglavji, členi ali postavkami ali znotraj njih, zahtevajo pa se tudi različne ravni odobritve.

---

(1)  UL L 210, 6.8.2013, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2018/1877 z dne 26. novembra 2018 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad, in razveljavitvi Uredbe (EU) 2015/323 (UL L 307, 3.12.2018, str. 1).

2

(3)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

3

(4)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v razpredelnicah ne izidejo.

4

(5)  V skladu s členom 53 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad, je zakladnica navedena v bilanci stanja 11. ERS. Različni bančni računi so opisani v poglavju 5 (Obvladovanje finančnih tveganj).

5

(6)  Uredba Sveta (EU) 2016/888 z dne 6. junija 2016 o spremembi Uredbe (EU) 2015/323 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad glede plačila obrokov (UL L 149, 7.6.2016, str. 1).

6

(7)  Zaradi zaokroževanja na tisoč eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v razpredelnicah ne izidejo.

7

(8)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

8

(9)  Uredba Sveta (EU) 2018/1877.

9

(10)  Zaradi zaokroževanja na tisoč eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v razpredelnicah ne izidejo.

10

(11)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046.

11

(12)  Uredba Sveta (EU) 2018/1877.

12

(13)  Med odobritvijo programov in dopolnilnih programov s strani operativnih odborov in prevzemanjem uradne obveznosti v sistemu računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka prihaja do časovnega zamika. Ob koncu leta je skupni znesek prevzetih obveznosti v letu 2019 znašal 722,7 milijona EUR.

13

(14)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v razpredelnicah ne izidejo.

14

(1)  UL L 314, 30.11.2001, str. 1.

1

(2)  UL L 109, 26.4.2007, str. 33.

2

(3)  Sklep Sveta (EU) 2019/640 z dne 15. aprila 2019 o dodelitvi sproščenih sredstev iz projektov v okviru 10. Evropskega razvojnega sklada za dopolnitev sredstev za mirovno pomoč za Afriko (UL L 109, 24.4.2019, str. 24).

3

(15)  Zmanjšanja pomenijo sproščene obveznosti, prerazporejene v rezervo 10. ERS za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji

15

(16)  Vsa zmanjšanja pomenijo sproščene obveznosti, prerazporejene v rezervo 10. ERS za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji.

16

(17)  Na podlagi Sklepa Sveta 2010/406/EU (UL L 189, 22.7.2010, str. 14) je bil iz rezerve 10. ERS za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, Sudanu dodeljen znesek 150 milijonov EUR (147 milijonov EUR za posebno dodelitev za Sudan in 3 milijoni EUR za stroške izvrševanja).

17

(18)  Na podlagi Sklepa Sveta 2011/315/EU (UL L 142, 28.5.2011, str. 61) je bil iz rezerve 10. ERS za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, Sudanu dodeljen znesek 200 milijonov EUR (194 milijonov EUR za posebno dodelitev za Južni Sudan in 6 milijonov EUR za stroške izvrševanja).

18

(19)  Vsa zmanjšanja prostovoljnega prispevka se povrnejo donatorjem.

19

(20)  Prerazporeditve v sproščene obveznosti / iz sproščenih obveznosti 8. in 9. ERS v rezerve 10. ERS.

20

(21)  Vsa zmanjšanja pomenijo sproščene obveznosti, prerazporejene v rezervo 11. ERS za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji.

21

(22)  Pri sofinanciranju so v razpredelnici navedene samo odobritve za prevzem obveznosti.

22

(23)  Na podlagi Sklepa Sveta (EU) 2019/640 je bil iz rezerve 10. ERS za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, za mirovno pomoč za Afriko dodeljen znesek 445,86 milijona EUR.

23

(24)  Prerazporeditve v sproščene obveznosti / iz sproščenih obveznosti 10. ERS v rezerve 10. ERS.

24

(25)  Pri sofinanciranju so v razpredelnici navedene samo odobritve za prevzem obveznosti.

25

(4)  % odobritev

4

(5)  Za leto, ki se je končalo 31. decembra 2019, obresti in podobni prihodki vključujejo 93,9 milijona EUR (leta 2018: 96,7 milijona EUR), izračunanih za sredstva po odplačni vrednosti na podlagi metode efektivnih obresti.

5

(26)  Posojilni posli, merjeni po PVIPI

26

(27)  Pogodbe o zastopstvu, za katere na datum poročanja ni osnovnih nasprotnih strank.

27

(28)  Pogodbe o zastopstvu, za katere na datum poročanja ni osnovnih nasprotnih strank.

28

(29)  Zmanjšanja so pojasnjena z odplačili glavnice med letom v zvezi s posli, ki se že štejejo za restrukturirane na dan 31. decembra 2019, in s prenehanjem restrukturiranih ukrepov med letom.

29

(30)  Obveznosti do tretjih oseb vključujejo še neizplačane subvencionirane obrestne mere in tehnično pomoč, ki so obveznost do držav članic, kadar je zapadlost v glavnem neopredeljena.

30

(6)  Glej oddelek 3.4.2.2.2 za pojasnila o sintetičnem zavarovanju.

6

(7)  Glej oddelek 3.4.2.2.2 za pojasnila o sintetičnem zavarovanju.

7

(8)  Vključno s pogodbami o zastopstvu.

8

(9)  Za podrobnosti glej pojasnilo 24.

9

(10)  Vključno s pogodbami o zastopstvu.

10

(11)  Za podrobnosti glej pojasnilo 24.

11

(12)  Vključuje napačno navedbo v zvezi s poštenim vrednotenjem na dan 31. decembra 2018 v znesku 5 853 000 EUR, ki je bila popravljena leta 2019. Brez tega bi neto sprememba nerealiziranih dobičkov in izgub za proračunsko leto 2019 znašala 17 970 000 EUR.

12

(13)  Metodologija za ocenjevanje rezervacij za obveznosti iz kreditov na dan 31. decembra 2019 je bila spremenjena za obveznosti iz kreditov 2. stopnje, pri čemer Sklad za spodbujanje naložb pri izračunu ni uporabil kreditnih konverzijskih faktorjev. Ta sprememba je povzročila dodatne pričakovane kreditne izgube v višini 7,7 milijona EUR.

13

(14)  Za podrobnosti glej pojasnilo 24.

14

(15)  Svet je 24. oktobra 2019 določil znesek finančnih prispevkov, ki jih mora vsaka država članica plačati do 21. januarja 2020. Na dan 31. decembra 2019 ni bilo vplačanih 86 330 EUR.

15

(16)  Za podrobnosti glej oddelek Poznejše merjenje pojasnila 2.4.3.

16

(17)  Za podrobnosti glej oddelek Poznejše merjenje pojasnila 2.4.3.

17

(31)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

31

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 387/167 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 387/167

---

Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče daje Evropskemu parlamentu in Svetu za 8., 9., 10. in 11. evropski razvojni sklad – Poročilo neodvisnega revizorja

(2020/C 387/02)

Mnenje

| I. | Sodišče je revidiralo:






  (a) | zaključni račun 8., 9., 10. in 11. ERS, ki ga sestavljajo bilanca stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev in poročilo o finančnem izvajanju za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2019, ki ga je Komisija potrdila 16. junija 2020, ter |
| --- | --- | --- |

I.

(a)

zaključni račun 8., 9., 10. in 11. ERS, ki ga sestavljajo bilanca stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev in poročilo o finančnem izvajanju za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2019, ki ga je Komisija potrdila 16. junija 2020, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost transakcij, ki so povezane z zaključnim računom in za katerih finančno poslovodenje je odgovorna Komisija (1). |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost transakcij, ki so povezane z zaključnim računom in za katerih finančno poslovodenje je odgovorna Komisija (1).

Zanesljivost zaključnega računa

| Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa









  II. | Po mnenju Sodišča zaključni račun 8., 9., 10. in 11. ERS za leto, ki se je končalo 31. decembra 2019, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njihov finančni položaj na dan 31. decembra 2019, njihov poslovni izid, denarne tokove in spremembe njihovih čistih sredstev za tedaj končano leto v skladu s finančno uredbo za ERS in računovodskimi pravili, ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. |
| --- | --- |

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

II.

Zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom

Prihodki

| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov









  III. | Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2019, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov

III.

Odhodki

| Negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov









  IV. | Zaradi pomembnosti zadeve, opisane v osnovi za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov, so po mnenju Sodišča na odhodke, sprejete v zaključnem računu za leto, ki se je končalo 31. decembra 2019, pomembno vplivale napake. |
| --- | --- |

Negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov

IV.

Osnova za mnenje

| V. | Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja (ISA) in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI (ISSAI). Odgovornost Sodišča na podlagi teh standardov in kodeksov je natančneje opisana v delu tega poročila z naslovom Revizorjeva odgovornost. Poleg tega Sodišče izpolnjuje tudi zahteve glede neodvisnosti in svoje etične odgovornosti v skladu z etičnim kodeksom za poklicne računovodje, ki ga je izdal Odbor za mednarodne etične standarde za računovodje. Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna osnova za njegovo mnenje. |
| --- | --- |

V.

Osnova za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov

| VI. | Odhodki, evidentirani leta 2019 v okviru 8. 9., 10. in 11. ERS, so vsebovali pomembne napake. Po oceni Sodišča znaša stopnja napake za odhodke, sprejete v zaključnem računu, 3,5 %. |
| --- | --- |

VI.

Ključne revizijske zadeve

| VII. | Ključne revizijske zadeve so tiste, ki so bile po strokovni presoji Sodišča najbolj bistvene za njegovo revizijo računovodskih izkazov za tekoče obdobje. Sodišče jih je obravnavalo pri svoji reviziji računovodskih izkazov kot celote in oblikovanju mnenja o teh izkazih, vendar o teh zadevah ne zagotovi ločenega mnenja. |
| --- | --- |

VII.

Vnaprej vračunani odhodki

| VIII. | Sodišče je ocenilo vnaprej vračunane odhodke, predstavljene v zaključnem računu (glej pojasnilo 2.8), pri katerih so se v veliki meri uporabljale ocene. Komisija je konec leta 2019 ocenila, da so upravičeni odhodki, ki so nastali, vendar upravičenci o njih še niso poročali, znašali 5 074 milijonov EUR (konec leta 2018: 5 133 milijonov EUR). |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Sodišče je preučilo izračun teh ocen vnaprej vračunanih odhodkov in pregledalo vzorec 30 posameznih naročil, da bi obravnavalo tveganje napačne navedbe vnaprej vračunanih odhodkov. Na podlagi svojega dela je ugotovilo, da so bili vnaprej vračunani odhodki, potrjeni v končnem zaključnem računu, pravilni. |
| --- | --- |

IX.

Morebitni učinek izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije na zaključni račun ERS za leto 2019

| X. | Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 uradno obvestilo Evropski svet, da namerava izstopiti iz EU. Komisija je 12. novembra 2019 objavila sporazum o izstopu, v katerem je določena ureditev izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije. V njem je tudi navedeno, da bo Združeno kraljestvo sodelovalo v ERS do zaključka 11. ERS in vseh prejšnjih ERS, ki še niso bili zaključeni, ter da bodo zanj veljale enake obveznosti, kot veljajo za države članice na podlagi notranjega sporazuma, s katerim je bil vzpostavljen 11. ERS, pa tudi obveznosti, ki izhajajo iz prejšnjih ERS do njihovega zaključka. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Poleg tega je navedeno, da se v primerih, kadar zneski, ki se nanašajo na projekte v okviru 10. ERS ali prejšnjih ERS, na dan začetka veljavnosti navedenega sporazuma še niso bili dodeljeni ali so bili sproščeni, delež teh zneskov, ki pripada Združenemu kraljestvu, ne bo ponovno porabil. Isto velja za delež sredstev Združenega kraljestva, ki v okviru 11. ERS ne bodo dodeljena ali bodo sproščena po 31. decembru 2020. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Glede na to ni finančnih posledic za zaključni račun ERS za leto 2019, o katerih bi bilo treba poročati. Sodišče ugotavlja, da zaključni račun ERS na dan 31. decembra 2019 pravilno prikazuje tedanje stanje procesa izstopa. |
| --- | --- |

XII.

Odgovornost poslovodstva

| XIII. | V skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančno uredbo za 11. ERS je poslovodstvo odgovorno za pripravo in predstavitev zaključnega računa ERS na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranjih kontrol, ki se uporabljajo za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom, ima Komisija. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Pri pripravi zaključnega računa ERS je Komisija odgovorna za oceno zmožnosti ERS, da nadaljuje poslovanje, razkritje vseh ustreznih zadev ter uporabo računovodstva na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, razen če namerava subjekt likvidirati ali zaustaviti poslovanje ali če nima druge možnosti, kot da napravi eno ali drugo. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Komisija je odgovorna za nadzor nad procesom računovodskega poročanja ERS. |
| --- | --- |

XV.

Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa ERS in z njim povezanih transakcij

| XVI. | Cilj Sodišča je pridobiti sprejemljivo zagotovilo o tem, ali je zaključni račun ERS brez pomembno napačne navedbe in ali so transakcije, povezane z zaključnim računom, zakonite in pravilne, ter na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu zagotoviti izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sprejemljivo zagotovilo je visoka raven zagotovila, vendar ni nujno, da se z revizijo nujno odkrijejo vsi primeri pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki lahko obstajajo. Do napačne navedbe ali neskladja lahko pride zaradi goljufije ali napake, za pomembne pa štejejo, če se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo ločeno ali skupaj vplivale na kakršne koli ekonomske odločitve, ki bi se sprejele na podlagi tega zaključnega računa ERS. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Kot del revizije v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja (ISA) in mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije (ISSAI) skozi celotno revizijo Sodišče uporablja strokovno presojo in ohranja strokovno skrbnost. Poleg tega:






  — | ugotavlja in ocenjuje tveganja pomembno napačnih navedb v zaključnem računu ERS in pomembnih neskladij z njim povezanih transakcij z zahtevami pravnega okvira za ERS, ki so posledica goljufije ali napake. Revizijske postopke oblikuje in izvaja na podlagi teh tveganj ter pridobiva revizijske dokaze, ki so zadostna in ustrezna osnova za njegovo mnenje. Primere pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki so posledica goljufij, je težje odkriti kot tiste, ki so posledica napake, saj goljufije lahko vključujejo dogovarjanje, ponarejanje, načrtne opustitve, zavajajoče razlage ali pa izogibanje notranjim kontrolam. Zato obstaja večje tveganje, da se ti primeri ne odkrijejo, |
| --- | --- | --- |

XVII.

—

ugotavlja in ocenjuje tveganja pomembno napačnih navedb v zaključnem računu ERS in pomembnih neskladij z njim povezanih transakcij z zahtevami pravnega okvira za ERS, ki so posledica goljufije ali napake. Revizijske postopke oblikuje in izvaja na podlagi teh tveganj ter pridobiva revizijske dokaze, ki so zadostna in ustrezna osnova za njegovo mnenje. Primere pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki so posledica goljufij, je težje odkriti kot tiste, ki so posledica napake, saj goljufije lahko vključujejo dogovarjanje, ponarejanje, načrtne opustitve, zavajajoče razlage ali pa izogibanje notranjim kontrolam. Zato obstaja večje tveganje, da se ti primeri ne odkrijejo,

| — | skuša spoznati notranje kontrole, relevantne za revizijo, da se pripravijo ustrezni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol, |
| --- | --- |

—

skuša spoznati notranje kontrole, relevantne za revizijo, da se pripravijo ustrezni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol,

| — | vrednoti ustreznost uporabljenih računovodskih usmeritev in utemeljenost računovodskih ocen ter z njimi povezanih razkritij poslovodstva, |
| --- | --- |

—

vrednoti ustreznost uporabljenih računovodskih usmeritev in utemeljenost računovodskih ocen ter z njimi povezanih razkritij poslovodstva,

| — | sprejema zaključke o ustreznosti tega, da je poslovodstvo uporabilo računovodstvo na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, ter glede na pridobljene revizijske dokaze tudi o tem, ali obstaja pomembna negotovost zaradi dogodkov ali razmer, ki bi lahko posledično pomenili precejšen dvom o zmožnosti ERS, da nadaljuje poslovanje. Če ugotovi, da ta pomembna negotovost obstaja, mora v svojih poročilih opozoriti na s tem povezana razkritja v zaključnem računu ERS ali pa, če so ta razkritja neprimerna, spremeniti svoje mnenje. Zaključki Sodišča temeljijo na revizijskih dokazih, pridobljenih do datuma poročila. Toda zaradi dogodkov ali razmer po tem datumu lahko subjekt preneha nadaljnje poslovanje, |
| --- | --- |

—

sprejema zaključke o ustreznosti tega, da je poslovodstvo uporabilo računovodstvo na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, ter glede na pridobljene revizijske dokaze tudi o tem, ali obstaja pomembna negotovost zaradi dogodkov ali razmer, ki bi lahko posledično pomenili precejšen dvom o zmožnosti ERS, da nadaljuje poslovanje. Če ugotovi, da ta pomembna negotovost obstaja, mora v svojih poročilih opozoriti na s tem povezana razkritja v zaključnem računu ERS ali pa, če so ta razkritja neprimerna, spremeniti svoje mnenje. Zaključki Sodišča temeljijo na revizijskih dokazih, pridobljenih do datuma poročila. Toda zaradi dogodkov ali razmer po tem datumu lahko subjekt preneha nadaljnje poslovanje,

| — | vrednoti celotno predstavitev, strukturo in vsebino zaključnega računa, vključno z vsemi razkritji, ter to, ali zaključni račun pošteno predstavlja z njim povezane transakcije in dogodke. |
| --- | --- |

—

vrednoti celotno predstavitev, strukturo in vsebino zaključnega računa, vključno z vsemi razkritji, ter to, ali zaključni račun pošteno predstavlja z njim povezane transakcije in dogodke.

| XVIII. | Sodišče komunicira s poslovodstvom, med drugim glede načrtovanega obsega in časovnega razporeda revizij ter pomembnih revizijskih ugotovitev, vključno z ugotovitvami o morebitnih pomembnih pomanjkljivostih notranjih kontrol. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Pri prihodkih preuči vse prispevke držav članic in vzorec drugih vrst transakcij v zvezi s prihodki. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Pri odhodkih preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (razen predujmov) ob njihovem nastanku. Predplačila so preučena, ko prejemnik sredstev zagotovi dokaze o njihovi pravilni porabi in institucija ali organ te dokaze sprejme z obračunom predplačila, ki je lahko šele v naslednjem letu. |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | Med zadevami, o katerih se razpravlja s Komisijo, Sodišče določi tiste, ki so bile najpomembnejše pri reviziji zaključnega računa ERS in so zato ključne revizijske zadeve za tekoče obdobje. Te zadeve opiše v poročilu, razen če zakoni ali predpisi prepovedujejo javno razkritje ali, v izredno redkih okoliščinah, če Sodišče ugotovi, da se o zadevi v poročilu ne bi smelo poročati, ker bi bilo smiselno pričakovati, da bodo neugodne posledice tega večje od kakršne koli koristi javnega interesa. |
| --- | --- |

XXI.

20. julij 2020

Klaus-Heiner LEHNE

Predsednik

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi – L-1615 Luxembourg

---

(1)  V skladu s členi 43, 48–50 in 58 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. ERS, se ta izjava o zanesljivosti ne nanaša na vire ERS, ki jih upravlja EIB.

1

---