# Europeiska unionens C 372/2020

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 372 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången4 november 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 372

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången4 november 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2020/C 372/01 | Rådets rekommendation av den 30 oktober 2020 om en väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti och om ersättande av rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

2020/C 372/01

Rådets rekommendation av den 30 oktober 2020 om en väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti och om ersättande av rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti

1

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 372/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9875 — BGL BNP Paribas/POST Luxembourg/i-Hub) (
  1
  ) | 10 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 372/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9875 — BGL BNP Paribas/POST Luxembourg/i-Hub) (
  1
  )

1

10

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPEISKA CENTRALBANKEN |
| 2020/C 372/03 | ECB-Rådets Yttrande av den 28 oktober 2020 om en rekommendation från rådet om utnämning av en ledamot i Europeiska centralbankens direktion (CON/2020/26) | 11 |

III   Förberedande akter

EUROPEISKA CENTRALBANKEN

2020/C 372/03

ECB-Rådets Yttrande av den 28 oktober 2020 om en rekommendation från rådet om utnämning av en ledamot i Europeiska centralbankens direktion (CON/2020/26)

11

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 372/04 | Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 0,00 % den 1 november 2020 — Eurons växelkurs | 12 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2020/C 372/05 | Yttrande från den vallonska regeringen om ansökan om exklusivt tillstånd för utvinning av gasformiga kolväten (Charleroi-sud-tillstånd) | 13 |
| 2020/C 372/06 | Uppgifter från Medlemsstaterna om Stängning av fiske | 15 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 372/04

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 0,00 % den 1 november 2020 — Eurons växelkurs

12

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2020/C 372/05

Yttrande från den vallonska regeringen om ansökan om exklusivt tillstånd för utvinning av gasformiga kolväten (Charleroi-sud-tillstånd)

13

2020/C 372/06

Uppgifter från Medlemsstaterna om Stängning av fiske

15

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 372/07 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9991 — MassMutual/MVC Capital) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 16 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2020/C 372/07

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9991 — MassMutual/MVC Capital) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

16

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 4.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 372/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 372/1

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 30 oktober 2020

om en väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti och om ersättande av rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti

(2020/C 372/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292 jämförd med artikel 149,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I november 2017 proklamerade Europaparlamentet, rådet och kommissionen den europeiska pelaren för sociala rättigheter som fastställer 20 principer och rättigheter som behövs för att arbetsmarknader och välfärdssystem ska vara rättvisa och välfungerande. I den europeiska pelaren för sociala rättigheter fastställs rätten till rättvisa arbetsvillkor, anges att lika behandling och lika möjligheter för kvinnor och män måste säkerställas på alla områden och fastställs rätten till tillgång till social trygghet och utbildning. Där anges också att provanställningar ska ha rimlig varaktighet och att missbruk av atypiska anställningsformer ska förbjudas. I princip 4 (Aktiva arbetsmarknadsåtgärder) anges att unga människor ”har rätt till fortbildning, lärlingsplats, praktik eller ett bra arbetserbjudande inom fyra månader efter att de blivit arbetslösa eller avslutat en utbildning”. |
| --- | --- |

(1)

I november 2017 proklamerade Europaparlamentet, rådet och kommissionen den europeiska pelaren för sociala rättigheter som fastställer 20 principer och rättigheter som behövs för att arbetsmarknader och välfärdssystem ska vara rättvisa och välfungerande. I den europeiska pelaren för sociala rättigheter fastställs rätten till rättvisa arbetsvillkor, anges att lika behandling och lika möjligheter för kvinnor och män måste säkerställas på alla områden och fastställs rätten till tillgång till social trygghet och utbildning. Där anges också att provanställningar ska ha rimlig varaktighet och att missbruk av atypiska anställningsformer ska förbjudas. I princip 4 (Aktiva arbetsmarknadsåtgärder) anges att unga människor ”har rätt till fortbildning, lärlingsplats, praktik eller ett bra arbetserbjudande inom fyra månader efter att de blivit arbetslösa eller avslutat en utbildning”.

| (2) | I riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, som antogs av rådet genom beslut (EU) 2019/1181 (1), särskilt i riktlinje 6, uppmanas medlemsstaterna att fortsätta att hantera ungdomsarbetslösheten och problemet med unga som varken arbetar eller studerar genom att förebygga att unga lämnar skolan med högst grundskoleutbildning och genom strukturella förbättringar av övergången från skola till arbete, bl.a. genom att ungdomsgarantin genomförs fullt ut. |
| --- | --- |

(2)

I riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, som antogs av rådet genom beslut (EU) 2019/1181 (1), särskilt i riktlinje 6, uppmanas medlemsstaterna att fortsätta att hantera ungdomsarbetslösheten och problemet med unga som varken arbetar eller studerar genom att förebygga att unga lämnar skolan med högst grundskoleutbildning och genom strukturella förbättringar av övergången från skola till arbete, bl.a. genom att ungdomsgarantin genomförs fullt ut.

| (3) | I rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (2) anges inslag och principer för validering av icke-formellt och informellt lärande som gör det möjligt för enskilda att få kunskap, färdigheter och kompetens som förvärvats via icke-formellt och informellt lärande validerade och att erhålla en fullständig kvalifikation eller, i tillämpliga fall, en partiell kvalifikation. |
| --- | --- |

(3)

I rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (2) anges inslag och principer för validering av icke-formellt och informellt lärande som gör det möjligt för enskilda att få kunskap, färdigheter och kompetens som förvärvats via icke-formellt och informellt lärande validerade och att erhålla en fullständig kvalifikation eller, i tillämpliga fall, en partiell kvalifikation.

| (4) | I rådets rekommendation av den 19 december 2016 om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna (3) rekommenderas att vuxna med låg färdighets-, kunskaps- och kompetensnivå ges möjlighet att utifrån deras egna behov uppnå en miniminivå av läs-, skriv- och räknekunskaper och digital kompetens eller förvärva fler kompetenser, kunskaper och färdigheter. |
| --- | --- |

(4)

I rådets rekommendation av den 19 december 2016 om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna (3) rekommenderas att vuxna med låg färdighets-, kunskaps- och kompetensnivå ges möjlighet att utifrån deras egna behov uppnå en miniminivå av läs-, skriv- och räknekunskaper och digital kompetens eller förvärva fler kompetenser, kunskaper och färdigheter.

| (5) | I rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (4) uppmanas medlemsstaterna att stödja utvecklingen av digital kompetens och att öka och förbättra den digitala kompetensen på alla utbildningsnivåer inom alla befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

(5)

I rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (4) uppmanas medlemsstaterna att stödja utvecklingen av digital kompetens och att öka och förbättra den digitala kompetensen på alla utbildningsnivåer inom alla befolkningsgrupper.

| (6) | Rådets rekommendation av den 10 mars 2014 om kvalitetskriterier för praktikprogram (5) ger vägledning om praktikprogram av hög kvalitet och anger kvalitetskrav i synnerhet avseende möjligheter till lärande, arbetsvillkor och öppenhet i fråga om finansiella villkor och anställningspraxis. |
| --- | --- |

(6)

Rådets rekommendation av den 10 mars 2014 om kvalitetskriterier för praktikprogram (5) ger vägledning om praktikprogram av hög kvalitet och anger kvalitetskrav i synnerhet avseende möjligheter till lärande, arbetsvillkor och öppenhet i fråga om finansiella villkor och anställningspraxis.

| (7) | I rådets rekommendation av den 15 mars 2018 om en europeisk ram för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet (6) anges 14 centrala kriterier som medlemsstaterna och berörda aktörer bör använda för att utveckla ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet för att säkerställa både utvecklingen av arbetsrelaterad kompetens och lärlingars personliga utveckling. |
| --- | --- |

(7)

I rådets rekommendation av den 15 mars 2018 om en europeisk ram för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet (6) anges 14 centrala kriterier som medlemsstaterna och berörda aktörer bör använda för att utveckla ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet för att säkerställa både utvecklingen av arbetsrelaterad kompetens och lärlingars personliga utveckling.

| (8) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700 (7) fastställs en gemensam ram för sju tidigare oberoende uppgiftsinsamlingar, bl.a. EU:s arbetskraftsundersökning. Denna gemensamma ram, dvs. den integrerade europeiska socialstatistiken, ger mera detaljerade jämförande uppgifter om EU, vilket kommer att göra det möjligt att förstå unga personers övergång från utbildning till arbetsliv bättre och få en noggrannare bild av deras lärande och arbetslivserfarenhet, men även deras individuella bakgrund. |
| --- | --- |

(8)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700 (7) fastställs en gemensam ram för sju tidigare oberoende uppgiftsinsamlingar, bl.a. EU:s arbetskraftsundersökning. Denna gemensamma ram, dvs. den integrerade europeiska socialstatistiken, ger mera detaljerade jämförande uppgifter om EU, vilket kommer att göra det möjligt att förstå unga personers övergång från utbildning till arbetsliv bättre och få en noggrannare bild av deras lärande och arbetslivserfarenhet, men även deras individuella bakgrund.

| (9) | I sina slutsatser av den 15 december 2016 efterlyser Europeiska rådet en fortsättning av ungdomsgarantin. Rådet bekräftar i sina slutsatser av den 15 juni 2017 att kampen mot ungdomsarbetslöshet och inaktivitet bland unga förblir en politisk prioritering, anser att ungdomsgarantin och ungdomssysselsättningsinitiativet har gett en stark impuls till strukturreformer och politiska innovationer och understryker att det krävs starka och ihållande insatser från nationella myndigheter och sektorsövergripande samarbete för att nå ut till unga som varken arbetar eller studerar. |
| --- | --- |

(9)

I sina slutsatser av den 15 december 2016 efterlyser Europeiska rådet en fortsättning av ungdomsgarantin. Rådet bekräftar i sina slutsatser av den 15 juni 2017 att kampen mot ungdomsarbetslöshet och inaktivitet bland unga förblir en politisk prioritering, anser att ungdomsgarantin och ungdomssysselsättningsinitiativet har gett en stark impuls till strukturreformer och politiska innovationer och understryker att det krävs starka och ihållande insatser från nationella myndigheter och sektorsövergripande samarbete för att nå ut till unga som varken arbetar eller studerar.

| (10) | I sin resolution av den 18 januari 2018 om genomförandet av sysselsättningsinitiativet för unga i medlemsstaterna understryker Europaparlamentet behovet av lämpliga och skräddarsydda strategier för att nå ut till alla unga som varken arbetar eller studerar, samt av ett integrerat arbetssätt för stöd och tjänster av mer individanpassat slag till unga människor som stöter på flera olika typer av hinder. Europaparlamentet betonar behovet av att förbättra kvaliteten på erbjudandena med stöd av ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga, och yrkar på att det längre fram ska diskuteras om vilken åldersgrupp som kan komma i fråga för stöd. |
| --- | --- |

(10)

I sin resolution av den 18 januari 2018 om genomförandet av sysselsättningsinitiativet för unga i medlemsstaterna understryker Europaparlamentet behovet av lämpliga och skräddarsydda strategier för att nå ut till alla unga som varken arbetar eller studerar, samt av ett integrerat arbetssätt för stöd och tjänster av mer individanpassat slag till unga människor som stöter på flera olika typer av hinder. Europaparlamentet betonar behovet av att förbättra kvaliteten på erbjudandena med stöd av ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga, och yrkar på att det längre fram ska diskuteras om vilken åldersgrupp som kan komma i fråga för stöd.

| (11) | Den europeiska gröna given är unionens nya tillväxtstrategi. Den ska ställa om unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. |
| --- | --- |

(11)

Den europeiska gröna given är unionens nya tillväxtstrategi. Den ska ställa om unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen.

| (12) | För att bidra till att mildra covid-19-pandemins ekonomiska och sociala skadeverkningar, snabbt få igång ekonomins återhämtning från dessa skadeverkningar och bevara och skapa jobb har kommissionen föreslagit en omfattande återhämtningsplan för Europa som fullt ut tar vara på unionsbudgetens möjligheter och även föreslagit instrumentet Next Generation EU. Detta instrument kommer att vara avgörande för att bl.a. stödja både kortsiktiga åtgärder för att stödja sysselsättning, inbegripet ungdomssysselsättning, och investeringar i mer långsiktiga politiska reformer med anknytning till arbetsmarknaden samt till system för socialt skydd och utbildningssystem. |
| --- | --- |

(12)

För att bidra till att mildra covid-19-pandemins ekonomiska och sociala skadeverkningar, snabbt få igång ekonomins återhämtning från dessa skadeverkningar och bevara och skapa jobb har kommissionen föreslagit en omfattande återhämtningsplan för Europa som fullt ut tar vara på unionsbudgetens möjligheter och även föreslagit instrumentet Next Generation EU. Detta instrument kommer att vara avgörande för att bl.a. stödja både kortsiktiga åtgärder för att stödja sysselsättning, inbegripet ungdomssysselsättning, och investeringar i mer långsiktiga politiska reformer med anknytning till arbetsmarknaden samt till system för socialt skydd och utbildningssystem.

| (13) | Under den föregående ekonomiska recessionen 2013 var ungdomsarbetslösheten (åldersgruppen 15–24 år) 24,4 % i unionen (upp från 16 % 2008) och över 50 % i vissa medlemsstater, och det fanns 6,5 miljoner unga i åldern 15–24 år som varken arbetade eller studerade. Som svar på detta antog rådet i april 2013 en rekommendation om att inrätta en ungdomsgaranti (8). Den utgör ett viktigt och samordnat svar på unionsnivå på de utmaningar som ungdomar står inför, och bygger på utbildningsinsatser och aktiva arbetsmarknadsåtgärder i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(13)

Under den föregående ekonomiska recessionen 2013 var ungdomsarbetslösheten (åldersgruppen 15–24 år) 24,4 % i unionen (upp från 16 % 2008) och över 50 % i vissa medlemsstater, och det fanns 6,5 miljoner unga i åldern 15–24 år som varken arbetade eller studerade. Som svar på detta antog rådet i april 2013 en rekommendation om att inrätta en ungdomsgaranti (8). Den utgör ett viktigt och samordnat svar på unionsnivå på de utmaningar som ungdomar står inför, och bygger på utbildningsinsatser och aktiva arbetsmarknadsåtgärder i medlemsstaterna.

| (14) | Covid-19-pandemin har försatt unionen i en aldrig tidigare skådad ekonomisk recession, vilket sannolikt kommer att leda till en på nytt dramatiskt hög ungdomsarbetslöshet och andel unga som varken arbetar eller studerar. Unionens ekonomi väntas minska betydligt under 2020 och gå in i den djupaste recessionen i unionens historia. De unga, som redan befann sig i en utsatt situation på arbetsmarknaden eller som hade svårt att få arbete innan pandemin bröt ut, kommer att drabbas hårdast, medan de som söker sig ut på arbetsmarknaden vid denna period kommer att få det svårare att få sitt första jobb. Med tanke på den nuvarande krisen är det därför nödvändigt att förstärka ungdomsgarantin. |
| --- | --- |

(14)

Covid-19-pandemin har försatt unionen i en aldrig tidigare skådad ekonomisk recession, vilket sannolikt kommer att leda till en på nytt dramatiskt hög ungdomsarbetslöshet och andel unga som varken arbetar eller studerar. Unionens ekonomi väntas minska betydligt under 2020 och gå in i den djupaste recessionen i unionens historia. De unga, som redan befann sig i en utsatt situation på arbetsmarknaden eller som hade svårt att få arbete innan pandemin bröt ut, kommer att drabbas hårdast, medan de som söker sig ut på arbetsmarknaden vid denna period kommer att få det svårare att få sitt första jobb. Med tanke på den nuvarande krisen är det därför nödvändigt att förstärka ungdomsgarantin.

| (15) | Unga kan stå inför en mängd olika utmaningar på arbetsmarknaden, bland annat på grund av de övergångsperioder i livet som de genomgår eller på grund av bristen på eller avsaknaden av yrkeserfarenhet samt andra hinder för att komma in i arbetslivet. Tidigare recessioner har visat att unga drabbas hårdare än äldre, mer erfarna arbetstagare. |
| --- | --- |

(15)

Unga kan stå inför en mängd olika utmaningar på arbetsmarknaden, bland annat på grund av de övergångsperioder i livet som de genomgår eller på grund av bristen på eller avsaknaden av yrkeserfarenhet samt andra hinder för att komma in i arbetslivet. Tidigare recessioner har visat att unga drabbas hårdare än äldre, mer erfarna arbetstagare.

| (16) | Unga kvinnor är mer benägna än unga män att hamna utanför arbetskraften på grund av omsorgsansvar, t.ex. för att ta hand om barn eller vuxna i beroendeställning eller ha annat personligt ansvar eller familjeansvar. Omsorgsansvar som ett skäl till att stå utanför arbetskraften är över fem gånger vanligare bland unga kvinnor än bland unga män. Detta kan leda till en ökning av skillnaderna i sysselsättning mellan könen med bestående konsekvenser under kvinnors hela liv. |
| --- | --- |

(16)

Unga kvinnor är mer benägna än unga män att hamna utanför arbetskraften på grund av omsorgsansvar, t.ex. för att ta hand om barn eller vuxna i beroendeställning eller ha annat personligt ansvar eller familjeansvar. Omsorgsansvar som ett skäl till att stå utanför arbetskraften är över fem gånger vanligare bland unga kvinnor än bland unga män. Detta kan leda till en ökning av skillnaderna i sysselsättning mellan könen med bestående konsekvenser under kvinnors hela liv.

| (17) | Ungdomsarbetslöshet och inaktivitet samt begränsad tillgång till inkluderande kvalitetsutbildning och sociala tjänster kan ge sådana negativa följdverkningar som ökad risk för framtida arbetslöshet, sänkta framtida inkomstnivåer, förlust av mänskligt kapital och fattigdomsöverföring mellan generationer. Dessa faktorer skapar utsatthet för enskilda och medför direkta och indirekta kostnader för samhället i stort. De bidrar också till regional ojämlikhet, där unga människor till exempel inte får möjlighet att integreras på arbetsmarknaden på ett hållbart sätt på landsbygden eller i avlägsna områden utan därför försöker hitta möjligheter på annat håll. |
| --- | --- |

(17)

Ungdomsarbetslöshet och inaktivitet samt begränsad tillgång till inkluderande kvalitetsutbildning och sociala tjänster kan ge sådana negativa följdverkningar som ökad risk för framtida arbetslöshet, sänkta framtida inkomstnivåer, förlust av mänskligt kapital och fattigdomsöverföring mellan generationer. Dessa faktorer skapar utsatthet för enskilda och medför direkta och indirekta kostnader för samhället i stort. De bidrar också till regional ojämlikhet, där unga människor till exempel inte får möjlighet att integreras på arbetsmarknaden på ett hållbart sätt på landsbygden eller i avlägsna områden utan därför försöker hitta möjligheter på annat håll.

| (18) | Den pågående utvecklingen med automatisering och digitalisering av produktion och tjänster fortsätter att förändra arbetslivet. Unga är överrepresenterade i atypiska anställningsformer, såsom plattformsarbete eller så kallat gigarbete, där de eventuellt saknar tillgång till fullgott socialt skydd. Unga människor är en av de grupper som löper risk att förlora jobbet på grund av automatisering, eftersom ingångsjobb tenderar att ha en större andel arbetsuppgifter som kan automatiseras. Samtidigt skapar den digitala tekniken nya arbetstillfällen och ökar efterfrågan på kompetens som behövs för den digitala omvandlingen i många sektorer av ekonomin. |
| --- | --- |

(18)

Den pågående utvecklingen med automatisering och digitalisering av produktion och tjänster fortsätter att förändra arbetslivet. Unga är överrepresenterade i atypiska anställningsformer, såsom plattformsarbete eller så kallat gigarbete, där de eventuellt saknar tillgång till fullgott socialt skydd. Unga människor är en av de grupper som löper risk att förlora jobbet på grund av automatisering, eftersom ingångsjobb tenderar att ha en större andel arbetsuppgifter som kan automatiseras. Samtidigt skapar den digitala tekniken nya arbetstillfällen och ökar efterfrågan på kompetens som behövs för den digitala omvandlingen i många sektorer av ekonomin.

| (19) | Att investera nu i unga européers humankapital kommer att bidra till att framtidssäkra Europas sociala marknadsekonomier i fråga om demografiska förändringar, samtidigt som den digitala tidsåldern och tillväxten av arbetstillfällen i den gröna ekonomin anammas fullt ut. Sådana investeringar går hand i hand med arbetsmarknadsreformer, som kan lösa vissa av de strukturella problemen för ungdomar och ge dem ett bättre utgångsläge. Unionen kommer att kunna dra full nytta av en aktiv, innovativ och välutbildad arbetskraft och samtidigt undvika de mycket höga ekonomiska och sociala kostnaderna förknippade med unga som varken arbetar eller studerar. |
| --- | --- |

(19)

Att investera nu i unga européers humankapital kommer att bidra till att framtidssäkra Europas sociala marknadsekonomier i fråga om demografiska förändringar, samtidigt som den digitala tidsåldern och tillväxten av arbetstillfällen i den gröna ekonomin anammas fullt ut. Sådana investeringar går hand i hand med arbetsmarknadsreformer, som kan lösa vissa av de strukturella problemen för ungdomar och ge dem ett bättre utgångsläge. Unionen kommer att kunna dra full nytta av en aktiv, innovativ och välutbildad arbetskraft och samtidigt undvika de mycket höga ekonomiska och sociala kostnaderna förknippade med unga som varken arbetar eller studerar.

| (20) | En förstärkt ungdomsgaranti kan bidra till att skapa sysselsättningsmöjligheter för unga personer och främja ungt företagande, samt till att de möjligheter som den digitala och gröna omställningen ger upphov till tillvaratas. Den kan bidra till att minska de ihållande följdverkningarna på arbetsmarknaden från den kraftiga nedgången genom att uppmuntra företag att anställa arbetslösa unga, inbegripet dem som var arbetslösa före pandemin, och genom att tillhandahålla utbildning som gör det enklare att matcha unga som är arbetslösa eller står utanför arbetskraften med lediga tjänster. |
| --- | --- |

(20)

En förstärkt ungdomsgaranti kan bidra till att skapa sysselsättningsmöjligheter för unga personer och främja ungt företagande, samt till att de möjligheter som den digitala och gröna omställningen ger upphov till tillvaratas. Den kan bidra till att minska de ihållande följdverkningarna på arbetsmarknaden från den kraftiga nedgången genom att uppmuntra företag att anställa arbetslösa unga, inbegripet dem som var arbetslösa före pandemin, och genom att tillhandahålla utbildning som gör det enklare att matcha unga som är arbetslösa eller står utanför arbetskraften med lediga tjänster.

| (21) | En förstärkt ungdomsgaranti bör säkerställa att alla unga personer får jobberbjudanden på bra villkor, vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik inom de första fyra månaderna efter att ha blivit arbetslösa eller ha lämnat den formella utbildningen. För att nå denna ambitionsnivå bör den staka ut en väg för unga mot en stabil arbetsmarknadsintegration och nå ut till och motivera ett större antal unga, oavsett de hinder de kan stå inför, och se till att ingen lämnas utanför. En förstärkt ungdomsgaranti bör sträva efter att stödja unga personer när det gäller att skaffa sig värdefull arbetslivserfarenhet och utveckla rätt kompetens för en arbetsmarknad i förändring, särskilt sådan kompetens som är relevant för tillväxtsektorer och för den gröna och digitala omställningen. Lärlingsutbildningarnas kvalitet är viktig i detta avseende. Det finns ett behov av att öka utbudet av lärlingsutbildningar, särskilt i återhämtningsfasen, och att främja företagens deltagande för att underlätta en smidigare övergång till arbete. Lärlingsutbildningar förbereder unga personer på jobb med hög efterfrågan och tillhandahåller därigenom en väg mot en hållbar integration på arbetsmarknaden, bland annat på lokal nivå. |
| --- | --- |

(21)

En förstärkt ungdomsgaranti bör säkerställa att alla unga personer får jobberbjudanden på bra villkor, vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik inom de första fyra månaderna efter att ha blivit arbetslösa eller ha lämnat den formella utbildningen. För att nå denna ambitionsnivå bör den staka ut en väg för unga mot en stabil arbetsmarknadsintegration och nå ut till och motivera ett större antal unga, oavsett de hinder de kan stå inför, och se till att ingen lämnas utanför. En förstärkt ungdomsgaranti bör sträva efter att stödja unga personer när det gäller att skaffa sig värdefull arbetslivserfarenhet och utveckla rätt kompetens för en arbetsmarknad i förändring, särskilt sådan kompetens som är relevant för tillväxtsektorer och för den gröna och digitala omställningen. Lärlingsutbildningarnas kvalitet är viktig i detta avseende. Det finns ett behov av att öka utbudet av lärlingsutbildningar, särskilt i återhämtningsfasen, och att främja företagens deltagande för att underlätta en smidigare övergång till arbete. Lärlingsutbildningar förbereder unga personer på jobb med hög efterfrågan och tillhandahåller därigenom en väg mot en hållbar integration på arbetsmarknaden, bland annat på lokal nivå.

| (22) | I rådets rekommendation från 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti åtog sig medlemsstaterna att säkerställa att alla unga under 25 års ålder får ett högkvalitativt erbjudande om sysselsättning, vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik inom fyra månader efter det att de blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning. En breddning av åldersgruppen till att omfatta unga personer i åldern 25–29 år innebär ett erkännande av att övergången från skola till arbetsliv och en hållbar arbetsmarknadsintegration tar längre tid beroende på arbetslivets föränderliga karaktär, de allt längre utbildningsperioderna och den kompetens som efterfrågas. Det är viktigt att inse att den ekonomiska nedgången till följd av covid-19-pandemin kommer att leda till att en större andel av de unga i åldern 25–29 år drabbas av arbetslöshet och behöver stöd. Detta är också i linje med medlemsstaternas ungdomsrelaterade åtgärder och program, vilka i allmänhet är tillgängliga för unga människor i åldern 15–29 år. |
| --- | --- |

(22)

I rådets rekommendation från 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti åtog sig medlemsstaterna att säkerställa att alla unga under 25 års ålder får ett högkvalitativt erbjudande om sysselsättning, vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik inom fyra månader efter det att de blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning. En breddning av åldersgruppen till att omfatta unga personer i åldern 25–29 år innebär ett erkännande av att övergången från skola till arbetsliv och en hållbar arbetsmarknadsintegration tar längre tid beroende på arbetslivets föränderliga karaktär, de allt längre utbildningsperioderna och den kompetens som efterfrågas. Det är viktigt att inse att den ekonomiska nedgången till följd av covid-19-pandemin kommer att leda till att en större andel av de unga i åldern 25–29 år drabbas av arbetslöshet och behöver stöd. Detta är också i linje med medlemsstaternas ungdomsrelaterade åtgärder och program, vilka i allmänhet är tillgängliga för unga människor i åldern 15–29 år.

| (23) | Unga som varken arbetar eller studerar är en heterogen grupp. För vissa unga som varken arbetar eller studerar kan denna situation vara ett symtom på flertaliga och djupt rotade svårigheter som kan tyda på ett långsiktigt utanförskap och därför kräver mer långvariga insatser. Vissa unga personer är särskilt utsatta, till exempel unga med högst grundskoleutbildning eller de med otillräcklig utbildning som ofta har begränsat socialt skydd, begränsad tillgång till ekonomiska medel, osäkra anställningsförhållanden eller eventuellt utsätts för diskriminering. För andra, t.ex. högkvalificerade unga eller de som redan har en omfattande och alltjämt relevant arbetslivserfarenhet, är situationen utan arbete eller studier sannolikt tillfällig, med små hinder för inträdet på arbetsmarknaden och inga inneboende sårbarheter. En förstärkt ungdomsgaranti bör ta hänsyn till att unga som varken arbetar eller studerar har behov av en individanpassad strategi: för vissa av dem kan ett lättare tillvägagångssätt vara tillräckligt, medan andra, mer sårbara unga som varken arbetar eller studerar kan behöva mer intensiva, långvariga och omfattande insatser. Insatserna bör bygga på att hänsyn tas till jämställdhetsaspekter och ta hänsyn till skillnaderna mellan olika nationella, regionala och lokala förutsättningar. |
| --- | --- |

(23)

Unga som varken arbetar eller studerar är en heterogen grupp. För vissa unga som varken arbetar eller studerar kan denna situation vara ett symtom på flertaliga och djupt rotade svårigheter som kan tyda på ett långsiktigt utanförskap och därför kräver mer långvariga insatser. Vissa unga personer är särskilt utsatta, till exempel unga med högst grundskoleutbildning eller de med otillräcklig utbildning som ofta har begränsat socialt skydd, begränsad tillgång till ekonomiska medel, osäkra anställningsförhållanden eller eventuellt utsätts för diskriminering. För andra, t.ex. högkvalificerade unga eller de som redan har en omfattande och alltjämt relevant arbetslivserfarenhet, är situationen utan arbete eller studier sannolikt tillfällig, med små hinder för inträdet på arbetsmarknaden och inga inneboende sårbarheter. En förstärkt ungdomsgaranti bör ta hänsyn till att unga som varken arbetar eller studerar har behov av en individanpassad strategi: för vissa av dem kan ett lättare tillvägagångssätt vara tillräckligt, medan andra, mer sårbara unga som varken arbetar eller studerar kan behöva mer intensiva, långvariga och omfattande insatser. Insatserna bör bygga på att hänsyn tas till jämställdhetsaspekter och ta hänsyn till skillnaderna mellan olika nationella, regionala och lokala förutsättningar.

| (24) | Mer än en av fem unga människor i unionen når inte en grundnivå för digitala färdigheter, och det är tre gånger mer sannolikt att lågkvalificerade unga underpresterar i fråga om digitala färdigheter än de högkvalificerade. I och med att covid-19-pandemin påskyndar den digitala omställningen blir kompetensklyftan vad gäller digitala färdigheter en avgörande faktor för ungas anställbarhet och förmåga att utnyttja möjligheterna från omställningen. Riktad kompetenshöjning hjälper unga människor att möta den ökande efterfrågan på digitala färdigheter och bidrar till att överbrygga den digitala klyftan. |
| --- | --- |

(24)

Mer än en av fem unga människor i unionen når inte en grundnivå för digitala färdigheter, och det är tre gånger mer sannolikt att lågkvalificerade unga underpresterar i fråga om digitala färdigheter än de högkvalificerade. I och med att covid-19-pandemin påskyndar den digitala omställningen blir kompetensklyftan vad gäller digitala färdigheter en avgörande faktor för ungas anställbarhet och förmåga att utnyttja möjligheterna från omställningen. Riktad kompetenshöjning hjälper unga människor att möta den ökande efterfrågan på digitala färdigheter och bidrar till att överbrygga den digitala klyftan.

| (25) | Förberedande utbildning, innan ett erbjudande antas, som genomförs i enlighet med individuella behov och med anknytning till särskilda kompetensområden såsom digitala färdigheter, grön kompetens, språkkunskaper, entreprenörsfärdigheter och karriärplaneringsförmåga, bör ingå i en förstärkt ungdomsgaranti, när så anses lämpligt. Denna praktiska utbildning kan vara en språngbräda mot en fullständig yrkesutbildning, en försmak på arbetslivet eller ett komplement till befintlig utbildning eller arbetslivserfarenhet innan ungdomsgarantierbjudandet inleds. Den kortvariga och informella karaktären hos denna förberedande utbildning, som inte bör räknas in i den förberedande fasen på fyra månader, gör att den skiljer sig från själva erbjudandet. |
| --- | --- |

(25)

Förberedande utbildning, innan ett erbjudande antas, som genomförs i enlighet med individuella behov och med anknytning till särskilda kompetensområden såsom digitala färdigheter, grön kompetens, språkkunskaper, entreprenörsfärdigheter och karriärplaneringsförmåga, bör ingå i en förstärkt ungdomsgaranti, när så anses lämpligt. Denna praktiska utbildning kan vara en språngbräda mot en fullständig yrkesutbildning, en försmak på arbetslivet eller ett komplement till befintlig utbildning eller arbetslivserfarenhet innan ungdomsgarantierbjudandet inleds. Den kortvariga och informella karaktären hos denna förberedande utbildning, som inte bör räknas in i den förberedande fasen på fyra månader, gör att den skiljer sig från själva erbjudandet.

| (26) | Effektiv samordning och effektiva partnerskap tvärs över politikområdena, inbegripet sysselsättning, utbildning, ungdomsfrågor, jämställdhet och socialpolitik, är av stor vikt för att främja kvalitativ sysselsättning samt utbildningsmöjligheter, lärlingsutbildning och praktik. Integrerade tjänster (t.ex. gemensamma kontaktpunkter eller andra modeller) erbjuder enklare tillgång till tjänster och förmåner och kan lättare tillhandahålla skräddarsydda, flexibla och mer responsiva lösningar för unga med flerdimensionella hinder för inträde på arbetsmarknaden. Integrerade tjänster kräver en förändrad arbetskultur, där unga står i mittpunkten för insatserna och där man främjar utbyte av idéer för bästa praxis på alla förvaltningsnivåer och uppbyggnad av nätverk mellan samtliga berörda aktörer. Dessutom måste dataskyddsfrågor tas upp för att ett effektivt och smidigt samarbete ska möjliggöras mellan olika offentliga förvaltningar och tjänster. |
| --- | --- |

(26)

Effektiv samordning och effektiva partnerskap tvärs över politikområdena, inbegripet sysselsättning, utbildning, ungdomsfrågor, jämställdhet och socialpolitik, är av stor vikt för att främja kvalitativ sysselsättning samt utbildningsmöjligheter, lärlingsutbildning och praktik. Integrerade tjänster (t.ex. gemensamma kontaktpunkter eller andra modeller) erbjuder enklare tillgång till tjänster och förmåner och kan lättare tillhandahålla skräddarsydda, flexibla och mer responsiva lösningar för unga med flerdimensionella hinder för inträde på arbetsmarknaden. Integrerade tjänster kräver en förändrad arbetskultur, där unga står i mittpunkten för insatserna och där man främjar utbyte av idéer för bästa praxis på alla förvaltningsnivåer och uppbyggnad av nätverk mellan samtliga berörda aktörer. Dessutom måste dataskyddsfrågor tas upp för att ett effektivt och smidigt samarbete ska möjliggöras mellan olika offentliga förvaltningar och tjänster.

| (27) | Den förstärkta ungdomsgarantin bör genomföras via ett system som består av stödåtgärder och som anpassas till nationella, regionala och lokala förhållanden. Sådana system bör ta hänsyn till att situationen ser olika ut i medlemsstaterna när det gäller antalet unga som är arbetslösa eller som står utanför arbetskraften, den institutionella strukturen och de olika arbetsmarknadsaktörernas kapacitet. De bör också ta hänsyn till de olika förhållanden som gäller för offentliga budgetar och de finansiella begränsningarna för allokering av resurser och bör övervakas och förbättras fortlöpande. |
| --- | --- |

(27)

Den förstärkta ungdomsgarantin bör genomföras via ett system som består av stödåtgärder och som anpassas till nationella, regionala och lokala förhållanden. Sådana system bör ta hänsyn till att situationen ser olika ut i medlemsstaterna när det gäller antalet unga som är arbetslösa eller som står utanför arbetskraften, den institutionella strukturen och de olika arbetsmarknadsaktörernas kapacitet. De bör också ta hänsyn till de olika förhållanden som gäller för offentliga budgetar och de finansiella begränsningarna för allokering av resurser och bör övervakas och förbättras fortlöpande.

| (28) | Stödåtgärder kan finansieras med unionsmedel. Sysselsättningsinitiativet för unga 2014–2020 (till vilket unionen bidrar med närmare 9 miljarder EUR) har tillsammans med ytterligare investeringar från Europeiska socialfonden (ESF) varit en viktig ekonomisk EU‐resurs för att stödja genomförandet av ungdomsgarantin. Som en del av återhämtningsplanen för Europa och instrumentet Next Generation EU kommer faciliteten för återhämtning och resiliens och återhämtningsstödet för sammanhållning och till Europas regioner (React-EU) att tillhandahålla ytterligare unionsmedel för sysselsättningsåtgärder för unga. Dessa insatser kommer att kompletteras av Europeiska socialfonden+ (ESF+) under finansieringsperioden 2021–2027, som kommer att stödja hela spektrumet av sysselsättnings- och utbildningsåtgärder inom ramen för den förstärkta ungdomsgarantin. |
| --- | --- |

(28)

Stödåtgärder kan finansieras med unionsmedel. Sysselsättningsinitiativet för unga 2014–2020 (till vilket unionen bidrar med närmare 9 miljarder EUR) har tillsammans med ytterligare investeringar från Europeiska socialfonden (ESF) varit en viktig ekonomisk EU‐resurs för att stödja genomförandet av ungdomsgarantin. Som en del av återhämtningsplanen för Europa och instrumentet Next Generation EU kommer faciliteten för återhämtning och resiliens och återhämtningsstödet för sammanhållning och till Europas regioner (React-EU) att tillhandahålla ytterligare unionsmedel för sysselsättningsåtgärder för unga. Dessa insatser kommer att kompletteras av Europeiska socialfonden+ (ESF+) under finansieringsperioden 2021–2027, som kommer att stödja hela spektrumet av sysselsättnings- och utbildningsåtgärder inom ramen för den förstärkta ungdomsgarantin.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Säkerställa att alla unga under 30 års ålder inom en period av fyra månader efter att de blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning får ett högkvalitativt erbjudande om sysselsättning, vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik, i linje med princip 4 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter.
  Utgångspunkten för att tillhandahålla ungdomsgarantin bör vara den unga personens registrering hos en ungdomsgarantileverantör. Ungdomsgarantisystemen bör grundas på följande riktlinjer, som är strukturerade kring fyra faser (kartläggning, uppsökande verksamhet, förberedelse respektive erbjudande) och bör anpassas till nationella, regionala och lokala förhållanden, med hänsyn till jämställdhetsaspekten och mångfalden i bland de unga i målgruppen: |
| --- | --- |

1.

Utgångspunkten för att tillhandahålla ungdomsgarantin bör vara den unga personens registrering hos en ungdomsgarantileverantör. Ungdomsgarantisystemen bör grundas på följande riktlinjer, som är strukturerade kring fyra faser (kartläggning, uppsökande verksamhet, förberedelse respektive erbjudande) och bör anpassas till nationella, regionala och lokala förhållanden, med hänsyn till jämställdhetsaspekten och mångfalden i bland de unga i målgruppen:

Kartläggning

Identifiering av målgruppen, tillgängliga tjänster och kompetensbehov

| 2. | Förstärka kartläggningen av målgruppen för att möjliggöra en bättre förståelse av mångfalden bland unga som varken arbetar eller studerar och det skräddarsydda stöd de sannolikt behöver, inbegripet de som befinner sig i denna situation som en följd av den ekonomiska recessionen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kartlägga de tjänster som finns tillgängliga för olika behov av stöd och använda nationella kompetensprognoser tillsammans med lokala kompetensprognoser (till exempel med hjälp av arbetsmarknadsinformation från stordata) för att se vilken kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden, med särskild hänsyn till de regionala arbetsmarknadernas särdrag och de hinder som unga människor som bor på landsbygden, i avlägsna områden eller i utsatta stadsområden möter. |
| --- | --- |

3.

Förebyggande åtgärder genom system för spårning och tidig varning

| 4. | Stärka systemen för tidig varning och spårningskapaciteten för att identifiera unga människor som riskerar att hamna i en situation där de varken arbetar eller studerar, och samtidigt bidra till att förebygga att elever lämnar skolan med högst grundskoleutbildning (till exempel genom yrkesvägledning i skolor, flexiblare utbildningsvägar och mer arbetsplatsförlagt lärande), i samarbete med utbildningssektorn, föräldrar eller vårdnadshavare och lokalsamhällen, och i samverkan med ungdomstjänster, sociala tjänster, hälso- och sjukvård och arbetsförmedlingar. |
| --- | --- |

4.

Uppsökande verksamhet

Ökad medvetenhet och riktad kommunikation

| 5. | Använda moderna, ungdomsvänliga och lokala informationskanaler och uppsökande program för åtgärder som ökar medvetenheten, med hjälp av såväl digitala som icke‐digitala resurser, och samtidigt säkerställa att unga människor, ungdomsarbetare, lokala ungdomsorganisationer, familjer och föräldraorganisationer deltar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Använda en igenkännlig visuell design för all kommunikation som när det är lämpligt bygger på riktlinjer som kommissionen tillgängliggjort, samtidigt som tillgången till lättförståelig information om alla typer av stöd som finns att tillgå säkerställs, t.ex. genom en gemensam webbportal på landets språk. Vid kommunikationen bör alla stereotyper undvikas. |
| --- | --- |

6.

Intensifierad uppsökande verksamhet för utsatta grupper

| 7. | Stärka inriktningen på unga som varken arbetar eller studerar (särskilt de som hör till utsatta grupper, inbegripet personer med funktionsnedsättning och med flerdimensionella problem), med hjälp av särskilt utbildade tjänsteleverantörer och kompletterande strategier såsom ungdomsarbete, unga ambassadörer och samarbete med partner som har kontakt med specifika grupper av unga personer. Undersöka samordning med tillhandahållande av förmåner och användning av mobila enheter när det gäller de unga som varken arbetar eller studerar som det är svårast att nå ut till. |
| --- | --- |

7.

Förberedelse

Användning av profileringsverktyg för att skräddarsy individanpassade handlingsplaner

| 8. | Förbättra verktyg och metoder för profilering och screening för att matcha behov och lösningar genom antagande av en multivariat och jämställdhetsinriktad strategi för profilering och screening som tar hänsyn till den berörda unga personens preferenser och motivation, kompetens och tidigare arbetslivserfarenhet samt hinder och sämre förutsättningar, bl.a. skälen till att de är arbetslösa eller står utanför arbetskraften eller de orsaker som sammanhänger med att de bor på landsbygden, i avlägsna områden eller i utsatta stadsområden. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Säkerställa att rådgivningen vid offentliga arbetsförmedlingar stärks och att ungdomsgarantileverantörer har tillräcklig personalkapacitet, inbegripet personal som är särskilt utbildad för att använda och förbättra profilerings- och screeningverktyg och för att utarbeta individanpassade handlingsplaner som tar hänsyn till personcentrerade behov och lösningar. |
| --- | --- |

9.

Rådgivning, vägledning och mentorskap

| 10. | Intensifiera den förberedande fasen där personcentrerad rådgivning, vägledning och mentorskap av utbildade rådgivare tillhandahålls efter personens behov och med vederbörlig uppmärksamhet på könsdiskriminering och andra former av diskriminering. Förbereda unga som varken arbetar eller studerar på det föränderliga arbetslivet och på behovet av livslångt lärande, antingen genom yrkesvägledning eller genom stöd till entreprenörskap, samtidigt som man tillhandahåller individuellt stöd, motivationsinsatser, hjälp att tillvarata sina intressen eller kamratstöd till unga som varken arbetar eller studerar. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Möjliggöra en mer heltäckande strategi för rådgivning, vägledning och mentorskap genom att hänvisa unga till olika partner (såsom utbildningsinstitutioner, arbetsmarknadens parter och ungdomsorganisationer samt ungdomsarbete, hälso- och sjukvård och sociala tjänster), som kan bidra till att motivera och stödja unga personer och hjälpa dem att övervinna andra hinder för sysselsättning. |
| --- | --- |

11.

Förbättrade digitala färdigheter med förberedande utbildning

| 12. | Bedöma de digitala färdigheterna hos alla unga som varken arbetar eller studerar och som registrerar sig för ungdomsgarantin, t.ex. med hjälp av den europeiska ramen för digital kompetens (DigComp) och de tillgängliga bedömnings- och självbedömningsverktygen, för att säkerställa att alla unga som, på grundval av de identifierade bristerna, har behov av en särskild förberedande utbildning erbjuds en sådan utbildning för att förbättra sina digitala färdigheter. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Värna valideringen och erkännandet av icke-formella och informella läranderesultat från den förberedande utbildningen genom att använda valideringsmetoder som är inbyggda i utbildningssystemen och befintliga verktyg såsom Europass, för att möjliggöra ett mer modulärt tillvägagångssätt när det gäller att ackumulera kvalifikationer, förbättra läranderesultaten och stärka erkännandet. |
| --- | --- |

13.

Bedömning, förbättring och validering av annan viktig kompetens

| 14. | Säkerställa att den förberedande fasen underlättar kompetenshöjning och vid behov omskolning med huvudsaklig inriktning på digitala färdigheter, grön kompetens, språkkunskaper, entreprenörsfärdigheter och karriärplaneringsförmåga, med användning av befintliga kompetensramar, bedömnings- och självbedömningsverktyg och valideringsverktyg för att hjälpa unga personer att ta tillvara möjligheterna i växande sektorer och förbereda dem på den föränderliga arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

14.

Erbjudande

Fungerande stimulansåtgärder för sysselsättning och nyetablering

| 15. | Använda riktade och väl utformade incitament för sysselsättning – t.ex. lönesubventioner, anställningsincitament (bonus), sänkta avgifter för social trygghet, skattelättnader eller förmåner till personer med funktionsnedsättning – och stimulansåtgärder för nyetablering för att skapa goda möjligheter för en hållbar integration av unga personer på arbetsmarknaden; vid behov bör erbjudanden som främjar ungas egenföretagande kopplas till grundlig utbildning och omfattande företagsrådgivning. |
| --- | --- |

15.

Anpassning av erbjudandet till befintliga standarder för att säkerställa kvalitet och jämlikhet

| 16. | Anpassa anställningserbjudanden till de relevanta principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, säkerställa lika behandling och lika möjligheter för kvinnor och män på alla områden och rätten till rättvisa arbetsvillkor, tillgång till socialt skydd och utbildning, rimlig varaktighet för provanställningar samt förbjuda missbruk av atypiska anställningsformer. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Underlätta unga personers väg tillbaka till utbildning genom att diversifiera det fortsatta utbildningserbjudandet (till exempel genom flexibla utbildningsvägar, arbetsplatsförlagt lärande, överbryggande program och program för en andra chans) och vid behov säkerställa validering av icke-formellt och formellt lärande. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Intensifiera stödet till högkvalitativa lärlingsutbildningar och se till att erbjudandena följer de miniminormer som fastställs i den europeiska ramen för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Säkerställa att erbjudanden om praktik följer de miniminormer som fastställs i kvalitetskriterierna för praktikprogram. |
| --- | --- |

19.

Tillhandahållande av stöd efter placeringen och användning av återkoppling

| 20. | Utöka det fortsatta stödet till unga efter placeringen så att de får hjälp att hantera nya situationer och för att vid behov anpassa individanpassade handlingsplaner och ta tillvara återkoppling efter placeringen för att säkerställa att ett högkvalitativt erbjudande gavs, och därigenom förhindra att unga personer åter hamnar i en situation där de varken arbetar eller studerar. |
| --- | --- |

20.

Övergripande möjliggörande faktorer

Mobilisering av partnerskap

| 21. | Stärka partnerskap på alla förvaltningsnivåer, mellan ungdomsgarantileverantörer och berörda aktörer, t.ex. arbetsgivare, utbildningsinstitutioner, arbetsmarknadens parter, ungdomsarbetstjänster, anordnare av solidaritets- och samhällsverksamhet, ungdomsorganisationer och andra organisationer i det civila samhället. Främja samarbetsprotokoll mellan ungdomsgarantileverantörer och andra sociala tjänster, såsom barnomsorg, hälso- och sjukvård, rehabilitering, subventionerade bostäder och tillgänglighetstjänster. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Främja vidareutvecklingen av integrerade tjänstemodeller, t.ex. gemensamma kontaktpunkter, gemensam ärendehantering eller sektorsövergripande arbetsgrupper, som stärker partnerskapen och möjliggör en gemensam kontaktpunkt för unga personer. |
| --- | --- |

22.

Förbättrad datainsamling och övervakning av systemen

| 23. | Öka insatserna för att komplettera uppföljningsdata genom att stärka system som gör det möjligt att följa unga personer som antagit ett erbjudande, i syfte att övervaka den långsiktiga och hållbara integrationen på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Med respekt för reglerna om uppgiftsskydd uppmuntra till ett större utbyte av uppgifter om spårning, profilering och uppföljning mellan ungdomsgarantipartnerna för att förbättra stödet, vilket är särskilt viktigt för att insatser för utsatta unga som varken arbetar eller studerar ska lyckas. |
| --- | --- |

24.

Ett fullt och optimalt utnyttjande av medel

| 25. | Avsätta tillräckliga nationella resurser för genomförandet av politiska åtgärder som föreslås av den förstärkta ungdomsgarantin och säkerställa att de är rätt riktade till unga personers individuella behov, särskilt inom de mest utsatta grupperna. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Utnyttja de nuvarande unionsinstrumenten inom ramen för sammanhållningspolitiken fullt ut och på ett optimalt sätt, särskilt sysselsättningsinitiativet för unga, ESF och Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) (2014–2020), och mobilisera en betydande andel av de ytterligare medlen inom React-EU samt ESF+ och Eruf (2021–2027) för att stödja ungdomssysselsättningen och utbildningen, förhindra att unga blir arbetslösa eller hamnar utanför arbetskraften samt genomföra relevanta politiska reformer. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Utnyttja den fulla potentialen i att komplettera nationella finansieringsinsatser med andra EU-finansieringskällor som kan bidra till genomförandet av den förstärkta ungdomsgarantin, särskilt faciliteten för återhämtning och resiliens, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), InvestEU-programmet, Asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif), programmet Erasmus+ och instrumentet för tekniskt stöd. |
| --- | --- |

27.

HÄRIGENOM VÄLKOMNAS KOMMISSIONENS AVSIKT ATT GÖRA FÖLJANDE:

Förbättrad datainsamling och övervakning av systemen

| 28. | Fortsätta att stödja den kvantitativa övervakningen av ungdomsgarantisystemen på grundval av den gemensamt överenskomna ramen med indikatorer och vid behov föreslå justeringar mot bakgrund av den här rekommendationen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Från och med 2022 förbättra detaljnivån i bedömningen av målgruppen unga som varken arbetar eller studerar och dra nytta av de förbättringar av EU:s arbetskraftsundersökning som gjorts genom förordning (EU) 2019/1700. |
| --- | --- |

29.

Uppföljning av genomförandet

| 30. | Övervaka genomförandet av ungdomsgarantisystemen i enlighet med denna rekommendation, genom sysselsättningskommitténs multilaterala övervakning inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Samverka regelbundet med medlemsstaterna i samband med den europeiska planeringsterminen för att säkerställa övervakning av en kontinuerlig nationell investering i politik och program för ungdomssysselsättning. Utfärda landsspecifika rekommendationer till medlemsstaterna på grundval av riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik där så är lämpligt. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Rapportera regelbundet till sysselsättningskommittén om ungdomsgarantisystemens genomförande och resultat. |
| --- | --- |

32.

Ökad medvetenhet och riktad kommunikation

| 33. | Stärka stödet till medlemsstaternas insatser för ökad medvetenhet och kommunikation samt stärka spridningen av resultat och exempel på god praxis bland medlemsstaterna, bland annat genom Europeiska nätverket för offentliga arbetsförmedlingar. |
| --- | --- |

33.

Rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti ska ersättas av denna rekommendation.

Utfärdad i Bryssel den 30 oktober 2020.

På rådets vägnar

M. ROTH

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2019/1181 av den 8 juli 2019 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 185, 11.7.2019, s. 44).

1

(2)  EUT C 398, 22.12.2012, s. 1.

2

(3)  EUT C 484, 24.12.2016, s. 1.

3

(4)  EUT C 189, 4.6.2018, s. 1.

4

(5)  EUT C 88, 27.3.2014, s. 1.

5

(6)  EUT C 153, 2.5.2018, s. 1.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700 av den 10 oktober 2019 om fastställande av en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll, som grundas på uppgifter på individnivå som samlas in genom urvalsundersökningar, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 808/2004, (EG) nr 452/2008 och (EG) nr 1338/2008 samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 och rådets förordning (EG) nr 577/98 (EUT L 261 I, 14.10.2019, s. 1).

7

(8)  EUT C 120, 26.4.2013, s. 1.

8

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 4.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 372/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 372/10

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9875 — BGL BNP Paribas/POST Luxembourg/i-Hub)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 372/02)

Kommissionen beslutade den 29 oktober 2020 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9875. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9875. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Förberedande akter

EUROPEISKA CENTRALBANKEN

| 4.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 372/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 372/11

---

ECB-RÅDETS YTTRANDE

av den 28 oktober 2020

om en rekommendation från rådet om utnämning av en ledamot i Europeiska centralbankens direktion

(CON/2020/26)

(2020/C 372/03)

Inledning och rättslig grund

Den 14 oktober 2020 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europeiska rådets ordförande om ett yttrande över rådets rekommendation av den 9 oktober 2020 (1)om utnämning av en ledamot i Europeiska centralbankens direktion.

ECB-rådets behörighet att avge ett yttrande grundar sig på artikel 283.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Allmänna kommentarer

| 1. | I rådets rekommendation, som överlämnats till Europeiska rådet och som Europaparlamentet och ECB-rådet nu ska yttra sig över, föreslås att Frank Elderson utnämns till direktionsledamot i Europeiska centralbanken för en tid av åtta år från och med den 15 december 2020. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ECB-rådet anser att den förslagna kandidaten är en person som besitter den allmänt erkända auktoritet och yrkeserfarenhet inom den finansiella sektorn som krävs enligt artikel 283.2 i fördraget. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ECB-rådet har ingen invändning mot rådets rekommendation att utnämna Frank Elderson till ledamot i Europeiska centralbankens direktion. |
| --- | --- |

3.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 28 oktober 2020.

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  EUT C 338, 12.10.2020, s. 2.

1

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 4.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 372/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 372/12

---

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner (1):

0,00 % den 1 november 2020

Eurons växelkurs (2)

3 november 2020

(2020/C 372/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1702 |
| JPY | japansk yen | 122,56 |
| DKK | dansk krona | 7,4462 |
| GBP | pund sterling | 0,90042 |
| SEK | svensk krona | 10,3835 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0709 |
| ISK | isländsk krona | 163,70 |
| NOK | norsk krona | 11,0103 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,913 |
| HUF | ungersk forint | 363,82 |
| PLN | polsk zloty | 4,5680 |
| RON | rumänsk leu | 4,8675 |
| TRY | turkisk lira | 9,9840 |
| AUD | australisk dollar | 1,6406 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5385 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,0694 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7531 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5931 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 323,74 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 18,7681 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,8198 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5595 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 946,31 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,8634 |
| PHP | filippinsk peso | 56,584 |
| RUB | rysk rubel | 92,8975 |
| THB | thailändsk baht | 36,329 |
| BRL | brasiliansk real | 6,6742 |
| MXN | mexikansk peso | 24,7581 |
| INR | indisk rupie | 87,0695 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1702

JPY

japansk yen

122,56

DKK

dansk krona

7,4462

GBP

pund sterling

0,90042

SEK

svensk krona

10,3835

CHF

schweizisk franc

1,0709

ISK

isländsk krona

163,70

NOK

norsk krona

11,0103

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,913

HUF

ungersk forint

363,82

PLN

polsk zloty

4,5680

RON

rumänsk leu

4,8675

TRY

turkisk lira

9,9840

AUD

australisk dollar

1,6406

CAD

kanadensisk dollar

1,5385

HKD

Hongkongdollar

9,0694

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7531

SGD

singaporiansk dollar

1,5931

KRW

sydkoreansk won

1 323,74

ZAR

sydafrikansk rand

18,7681

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,8198

HRK

kroatisk kuna

7,5595

IDR

indonesisk rupiah

16 946,31

MYR

malaysisk ringgit

4,8634

PHP

filippinsk peso

56,584

RUB

rysk rubel

92,8975

THB

thailändsk baht

36,329

BRL

brasiliansk real

6,6742

MXN

mexikansk peso

24,7581

INR

indisk rupie

87,0695

---

(1)  Räntesats vid den transaktion som närmast föregick det angivna datumet. Vid refinansieringstransaktioner till rörlig ränta är räntesatsen marginalräntesatsen.

(2)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 4.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 372/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 372/13

---

Yttrande från den vallonska regeringen om ansökan om exklusivt tillstånd för utvinning av gasformiga kolväten (”Charleroi-sud-tillstånd”)

(2020/C 372/05)

Detta yttrande avser området för de tre gamla gruvorna i Charbonnages de Monceau-Fontaine: den tidigare gruvan nr 19 ”Bas Long Prés” i Marchienne-au-Pont, den tidigare gruvan nr 23 ”Cerisier” i Marcinelle och den tidigare gruvan nr 24 ”Fiestaux” i Couillet. Yttrandet gäller utvinning av gruvgas i de kvarvarande hålrummen i de gamla gruvorna.

Området fastställs nedan enligt koordinatsystemet Lambert 72:

| Punkter | X [m] | Y [m] |
| --- | --- | --- |
| 1 | 152 132 | 123 126 |
| 2 | 153 955 | 122 474 |
| 3 | 153 921 | 122 280 |
| 4 | 154 572 | 121 753 |
| 5 | 155 653 | 121 550 |
| 6 | 157 064 | 120 821 |
| 7 | 157 880 | 120 633 |
| 8 | 158 403 | 119 595 |
| 9 | 158 748 | 119 047 |
| 10 | 158 722 | 117 155 |
| 11 | 157 045 | 116 198 |
| 12 | 157 039 | 117 804 |
| 13 | 156 324 | 119 247 |
| 14 | 155 331 | 119 142 |
| 15 | 154 554 | 118 607 |
| 16 | 154 038 | 118 602 |
| 17 | 154 165 | 116 909 |
| 18 | 153 485 | 116 828 |
| 19 | 152 995 | 117 176 |
| 20 | 152 916 | 117 161 |
| 21 | 151 972 | 117 375 |
| 22 | 152 174 | 118 454 |
| 23 | 151 575 | 118 552 |
| 24 | 151 320 | 119 581 |
| 25 | 152 025 | 119 902 |
| 26 | 152 066 | 119 947 |
| 27 | 150 788 | 120 206 |
| 28 | 149 003 | 119 572 |
| 29 | 148 285 | 119 971 |
| 30 | 147 939 | 123 371 |

Punkter

X [m]

Y [m]

1

152 132

123 126

2

153 955

122 474

3

153 921

122 280

4

154 572

121 753

5

155 653

121 550

6

157 064

120 821

7

157 880

120 633

8

158 403

119 595

9

158 748

119 047

10

158 722

117 155

11

157 045

116 198

12

157 039

117 804

13

156 324

119 247

14

155 331

119 142

15

154 554

118 607

16

154 038

118 602

17

154 165

116 909

18

153 485

116 828

19

152 995

117 176

20

152 916

117 161

21

151 972

117 375

22

152 174

118 454

23

151 575

118 552

24

151 320

119 581

25

152 025

119 902

26

152 066

119 947

27

150 788

120 206

28

149 003

119 572

29

148 285

119 971

30

147 939

123 371

Prospektering efter och utvinning av gas regleras genom kungl. förordning nr 83 av den 28 november 1939 om prospektering efter och utvinning av bituminös bergart, brännolja och -gas.

Valloniens minister för miljö, natur, skogsbruk, landsbygdsfrågor och djurskydd uppmanar de parter som berörs av denna prospektering och utvinning att ansöka om tillstånd inom nittio dagar från dagen för offentliggörandet av detta yttrande i enlighet med följande anvisningar.

Villkoren för att lämna in ansökan fastställs i artikel 6 i den vallonska regeringens förordning av den 19 mars 2009 om procedurer och närmare anvisningar för ansökan om exklusivt tillstånd för prospektering efter och utvinning av brännolja och -gas, och om ändring av den vallonska regeringens förordning av den 4 juli 2002 om en förteckning över projekt som kräver en konsekvensbedömning och klassificerade anläggningar. Alla ansökningar ska åtföljas av en utvinningsplan.

Inlämning av ansökningar och tilldelningskriterier

Ursprungliga sökande och konkurrerande sökande måste bevisa att de uppfyller de krav för att erhålla tillstånd som anges i artikel 6.2 och 6.3 i ovannämnda beslut av den 19 mars 2009.

Ansökningarna ska skickas med rekommenderat brev till ministern för miljö, natur, skogsbruk, landsbygdsfrågor och djurskydd på följande adress:

| Rue d’Harscamp 22 |
| --- |
| 5000 Namur |
| Belgien |

Rue d’Harscamp 22

5000 Namur

Belgien

Valloniens regering kommer att fatta beslut på grundval av följande objektiva och icke-diskriminerande kriterier:

| a) | de sökandes tekniska och finansiella kapacitet, |
| --- | --- |

a)

de sökandes tekniska och finansiella kapacitet,

| b) | det sätt på vilket de avser att prospektera, undersöka eller bedriva utvinning i det berörda geografiska området. |
| --- | --- |

b)

det sätt på vilket de avser att prospektera, undersöka eller bedriva utvinning i det berörda geografiska området.

| c) | Om flera ansökningar visar sig vara likvärdiga beträffande teknisk och ekonomisk kapacitet samt prospekterings- och utvinningsplan utvärderas följande:






  1. | kvaliteten på förhandsstudier utförda för att utarbeta arbetsplanen, |
| --- | --- | --- |

c)

Om flera ansökningar visar sig vara likvärdiga beträffande teknisk och ekonomisk kapacitet samt prospekterings- och utvinningsplan utvärderas följande:

1.

kvaliteten på förhandsstudier utförda för att utarbeta arbetsplanen,

| 2. | effektivitet och sakkunskap som sökanden har visat prov på i samband med eventuella tidigare tillstånd, i synnerhet beträffande miljöskydd, |
| --- | --- |

2.

effektivitet och sakkunskap som sökanden har visat prov på i samband med eventuella tidigare tillstånd, i synnerhet beträffande miljöskydd,

| 3. | avstånd till eventuella andra områden som redan har undersökts eller utvunnits av sökanden, |
| --- | --- |

3.

avstånd till eventuella andra områden som redan har undersökts eller utvunnits av sökanden,

| 4. | positiva förväntade effekter på utvecklingen i regionen Vallonien samt på den tekniska verksamheten inom regionen. |
| --- | --- |

4.

positiva förväntade effekter på utvecklingen i regionen Vallonien samt på den tekniska verksamheten inom regionen.

Standardspecifikation

En standardspecifikation med minimikrav för utövande och upphörande av verksamheten i fråga finns på webbplatsen för Valloniens offentliga myndighet för jordbruk, naturresurser och miljö (Service public de Wallonie Agriculture, Ressources naturelles et Environnement). http://environnement.wallonie.be

Mer information kan erhållas från Service public de Wallonie Agriculture, Ressources Naturelles et Environnement – Avenue Prince de Liège 15, 5100 Jambes, Belgien – vid Direction des risques industriels, géologiques et miniers (tfn: + 32 81 33 61 36 – e-post: risques.environnement@spw.wallonie.be).

---

| 4.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 372/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 372/15

---

Uppgifter från Medlemsstaterna om Stängning av fiske

(2020/C 372/06)

I enlighet med artikel 35.3 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), har ett beslut fattats om att stänga det fiske som anges i följande tabell:

| Datum och tidpunkt för stängning | 15.10.2020 |
| --- | --- |
| Varaktighet | 15.10.2020–31.12.2020 |
| Medlemsstat | Portugal |
| Bestånd eller grupp av bestånd | ALF/3X14- |
| Art | Beryxar (Beryx spp.) |
| Område | Unionens vatten och internationella vatten i 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 och 14 |
| Typ av fiskefartyg | --- |
| Referensnummer | 29/TQ2025 |

Datum och tidpunkt för stängning

15.10.2020

Varaktighet

15.10.2020–31.12.2020

Medlemsstat

Portugal

Bestånd eller grupp av bestånd

ALF/3X14-

Art

Beryxar (Beryx spp.)

Område

Unionens vatten och internationella vatten i 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 och 14

Typ av fiskefartyg

---

Referensnummer

29/TQ2025

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 4.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 372/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 372/16

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9991 —
  MassMutual/MVC Capital)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 372/07)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Massachusetts Mutual Life Insurance Company (MassMutual, USA), |
| --- | --- |

—

Massachusetts Mutual Life Insurance Company (MassMutual, USA),

| — | Barings BDC, Inc. (Barings BDC, USA), som får råd av Barings LLC, ett helägt dotterbolag till MassMutual, |
| --- | --- |

—

Barings BDC, Inc. (Barings BDC, USA), som får råd av Barings LLC, ett helägt dotterbolag till MassMutual,

| — | MVC Capital, Inc. (MVC Capital, USA). |
| --- | --- |

—

MVC Capital, Inc. (MVC Capital, USA).

Barings BDC förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, kontroll över hela MVC Capital. Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | MassMutual: ett amerikanskt ömsesidigt försäkringsbolag, |
| --- | --- |

—

MassMutual: ett amerikanskt ömsesidigt försäkringsbolag,

| — | Barings BDC: ett slutet, icke-diversifierat investeringsbolag. Det tillhandahåller kapital till medelstora företag som bedriver verksamhet inom ett stort antal områden och får huvudsakligen intäkter från skuldinvesteringar med direkt ursprung (directly-originated debt investments). Barings BDC får råd av Barings LLC, ett internationellt värdepappersföretag, som i sin tur är helägt av MassMutual, och |
| --- | --- |

—

Barings BDC: ett slutet, icke-diversifierat investeringsbolag. Det tillhandahåller kapital till medelstora företag som bedriver verksamhet inom ett stort antal områden och får huvudsakligen intäkter från skuldinvesteringar med direkt ursprung (directly-originated debt investments). Barings BDC får råd av Barings LLC, ett internationellt värdepappersföretag, som i sin tur är helägt av MassMutual, och

| — | MVC Capital: ett externt förvaltat, icke-diversifierat, slutet värdepappersföretag. Det tillhandahåller eget kapital och kapital för skuldfinansiering för att finansiera tillväxt, förvärv och rekapitaliseringar av små och medelstora företag inom ett stort antal områden. |
| --- | --- |

—

MVC Capital: ett externt förvaltat, icke-diversifierat, slutet värdepappersföretag. Det tillhandahåller eget kapital och kapital för skuldfinansiering för att finansiera tillväxt, förvärv och rekapitaliseringar av små och medelstora företag inom ett stort antal områden.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9991 — MassMutual/MVC Capital

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---