# Euroopa Liidu C 379/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 379 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik10. november 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 379

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik10. november 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 379/01 | Komisjoni teatis — Komisjoni tõlgendav teatis komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/815 (Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu määrus – ESEFi määrus) kohaste majandusaasta aruannete koostamise, auditeerimise ja avaldamise kohta | 1 |
| 2020/C 379/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9434 — UTC/Raytheon) (
  1
  ) | 8 |
| 2020/C 379/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9861 — Unilabs/Medbase/JV) (
  1
  ) | 9 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 379/01

Komisjoni teatis — Komisjoni tõlgendav teatis komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/815 (Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu määrus – ESEFi määrus) kohaste majandusaasta aruannete koostamise, auditeerimise ja avaldamise kohta

1

2020/C 379/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9434 — UTC/Raytheon) (
  1
  )

1

8

2020/C 379/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9861 — Unilabs/Medbase/JV) (
  1
  )

1

9

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 379/04 | Euro vahetuskurss — 9. november 2020 | 10 |
| 2020/C 379/05 | Ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee arvamus, 20. august 2019, juhtum M.8870 – E.ON/Innogy Raportöör: Taani | 11 |
| 2020/C 379/06 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne E.ON/Innogy (Juhtum M.8870) | 14 |
| 2020/C 379/07 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 17. september 2019, millega tunnistatakse koondumine siseturu ja EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks (Juhtum M.8870 – E.ON/Innogy)
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 6530 all) | 16 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2020/C 379/08 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 21 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 379/04

Euro vahetuskurss — 9. november 2020

10

2020/C 379/05

Ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee arvamus, 20. august 2019, juhtum M.8870 – E.ON/Innogy Raportöör: Taani

11

2020/C 379/06

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne E.ON/Innogy (Juhtum M.8870)

14

2020/C 379/07

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 17. september 2019, millega tunnistatakse koondumine siseturu ja EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks (Juhtum M.8870 – E.ON/Innogy)
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 6530 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 6530 all)

16

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2020/C 379/08

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

21

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 379/09 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 22 |
| 2020/C 379/10 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 29 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 379/09

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

22

2020/C 379/10

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

29

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| | Avatud konkursikutse (GP/DSI/ReferNet_FPA/002/20 — ReferNet – Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse kutseharidus- ja -koolitusteabe võrgustik) parandus ( ELT C 327, 5.10.2020 ) | 34 |

Parandused

Avatud konkursikutse (GP/DSI/ReferNet_FPA/002/20 — ReferNet – Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse kutseharidus- ja -koolitusteabe võrgustik) parandus ( ELT C 327, 5.10.2020 )

( ELT C 327, 5.10.2020 )

34

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 10.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/1

---

KOMISJONI TEATIS

Komisjoni tõlgendav teatis komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/815 (Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu määrus – ESEFi määrus) kohaste majandusaasta aruannete koostamise, auditeerimise ja avaldamise kohta

(2020/C 379/01)

1.   Sissejuhatus

Käesoleva tõlgendava teatise eesmärk on selgitada teatavaid liidu õiguse sätteid, mis käsitlevad komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/815 (Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvormingu määrus – ESEFi määrus) (1) kohaste finantsaruannete koostamist, auditeerimist ja avaldamist. Need ELi sätted tulenevad direktiivist 2004/109/EÜ, (2) mida on muudetud direktiiviga 2013/50/EL (läbipaistvusdirektiiv), direktiivist 2006/43/EÜ, (3) mida on muudetud direktiiviga 2014/56/EL (auditidirektiiv), ja direktiivist 2013/34/EL (raamatupidamisdirektiiv) (4).

Käesolevas dokumendis esitatud avaldused ja arvamused kajastavad Euroopa Komisjoni seisukohta. ELi toimimise lepingu kohaselt kuulub Euroopa Liidu institutsioonide aktide tõlgendamine Euroopa Kohtu ainupädevusse.

ESEFi määrusega on kehtestatud emitentidele, kelle väärtpaberid on noteeritud ELi reguleeritud turgudel, majandusaasta aruannete jaoks ühtne elektrooniline aruandlusvorming. Sellega on sätestatud üldeeskirjad läbipaistvusdirektiivi artikli 4 lõike 2 kohaste majandusaasta aruannete vormingu kohta (5) ja erieeskirjad majandusaasta aruannetega hõlmatud finantsaruannete märgistamise kohta. Seda ei kohaldata läbipaistvusdirektiivi artikli 5 kohastele poolaasta vahearuannetele.

ESEFi määrusega on sätestatud järgmised põhinõuded.

| i) | Emitendid koostavad ja avalikustavad oma majandusaasta aruanded XHTML-vormingus (eXtensible HyperText Markup Language). |
| --- | --- |

i)

Emitendid koostavad ja avalikustavad oma majandusaasta aruanded XHTML-vormingus (eXtensible HyperText Markup Language).

| ii) | Emitendid, kes koostavad konsolideeritud finantsaruanded vastavalt rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele (IFRS) kas määruses (EÜ) nr 1606/2002 sätestatud IFRSi kohaselt (ELi heaks kiidetud IFRS) (6) või otsuse 2008/961/EÜ artikli 1 esimese lõigu punktis a osutatud IFRSi kohaselt (IASBi heaks kiidetud IFRS), (7) peavad:






  — | märgistama need konsolideeritud finantsaruanded kasutades iXBRL-märgistuskeelt (inlane eXtensible Business Reporting Language); |
| --- | --- | --- |

ii)

Emitendid, kes koostavad konsolideeritud finantsaruanded vastavalt rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele (IFRS) kas määruses (EÜ) nr 1606/2002 sätestatud IFRSi kohaselt (ELi heaks kiidetud IFRS) (6) või otsuse 2008/961/EÜ artikli 1 esimese lõigu punktis a osutatud IFRSi kohaselt (IASBi heaks kiidetud IFRS), (7) peavad:

—

märgistama need konsolideeritud finantsaruanded kasutades iXBRL-märgistuskeelt (inlane eXtensible Business Reporting Language);

| — | märgistama finantsaruannete lisad plokipõhiselt (8). |
| --- | --- |

—

märgistama finantsaruannete lisad plokipõhiselt (8).

iXBRL-märgistus peab olema kooskõlas ESEFi taksonoomiaga, mis on esitatud ESEFi määruse lisades ja töötatud välja IFRSi sihtasutuse avaldatud IFRSi taksonoomia põhjal.

XHTML-vormingu kombineerimine iXBRL-märgistusega teeb majandusaasta aruanded korraga nii inim- kui ka masinloetavaks, parandades majandusaasta aruannetes sisalduva teabe kättesaadavust, analüüsitavust ja võrreldavust.

Kui ESEF-määrust kohaldama hakatakse, tuleb emitentidel oma läbipaistvusdirektiivi kohase avalikustamiskohustuse täitmiseks kasutada vaid ESEF-vormingus koostatud majandusaasta aruandeid (9).

Komisjonil on hea meel tõdeda, et mitu liikmesriiki on muutnud või muutmas oma siseriiklikke eeskirju, et need vastaksid täielikult ESEF-vorminguga seotud nõuetele liidu õiguses. Komisjon julgustab kõiki liikmesriike seda protsessi vajadust mööda ja õigeaegselt lõpule viima.

Käesoleva teatise sisu on asjakohane niivõrd, kuivõrd ESEFi määrust on hakatud kohaldama (10).

2.   Selgitused auditit käsitlevate kehtivate liidu sätete kohta

2.1.   Kas vannutatud audiitorid on kohustatud esitama auditiarvamuse selle kohta, kas majandusaasta aruannetes sisalduvad finantsaruanded vastavad ESEFi määruses sätestatud asjaomastele kohustuslikele nõuetele?

Liidu õiguse kohaselt peavad vannutatud audiitorid (11) esitama auditiarvamuse selle kohta, kas majandusaasta aruannetes sisalduvad finantsaruanded vastavad ESEFi määruses sätestatud asjaomastele kohustuslikele nõuetele, st ESEFi määruse finantsaruannete suhtes kohaldatavatele sätetele.

Selline järeldus tuleneb järgmisest õiguslikust analüüsist.

| i. | Läbipaistvusdirektiivi artikli 4 lõike 7 kohaselt peavad emitendid, kelle väärtpaberid on noteeritud ELi reguleeritud turgudel, koostama oma majandusaasta aruanded ühtses elektroonilises aruandlusvormingus. Ühtsele elektroonilisele aruandlusvormingule esitatavad nõuded on kehtestatud ESEFi määruses, milles on sätestatud eeskirjad majandusaasta aruannete kohta tervikuna (12) ning täpsemad eeskirjad neis sisalduvate finantsaruannete märgistamise kohta (13). |
| --- | --- |

i.

Läbipaistvusdirektiivi artikli 4 lõike 7 kohaselt peavad emitendid, kelle väärtpaberid on noteeritud ELi reguleeritud turgudel, koostama oma majandusaasta aruanded ühtses elektroonilises aruandlusvormingus. Ühtsele elektroonilisele aruandlusvormingule esitatavad nõuded on kehtestatud ESEFi määruses, milles on sätestatud eeskirjad majandusaasta aruannete kohta tervikuna (12) ning täpsemad eeskirjad neis sisalduvate finantsaruannete märgistamise kohta (13).

| ii. | Läbipaistvusdirektiivi artikli 4 lõikes 4 on sätestatud, et emitentide finantsaruandeid/raamatupidamisaruandeid auditeeritakse vastavalt raamatupidamisdirektiivile (14). Raamatupidamisdirektiivi artikli 34 lõike 1 kohaselt auditeerivad avaliku huvi üksuste finantsaruandeid vannutatud audiitorid. Selliste üksuste hulka kuuluvad muu hulgas emitendid, kelle väärtpaberid on noteeritud ELi reguleeritud turgudel (15). |
| --- | --- |

ii.

Läbipaistvusdirektiivi artikli 4 lõikes 4 on sätestatud, et emitentide finantsaruandeid/raamatupidamisaruandeid auditeeritakse vastavalt raamatupidamisdirektiivile (14). Raamatupidamisdirektiivi artikli 34 lõike 1 kohaselt auditeerivad avaliku huvi üksuste finantsaruandeid vannutatud audiitorid. Selliste üksuste hulka kuuluvad muu hulgas emitendid, kelle väärtpaberid on noteeritud ELi reguleeritud turgudel (15).

| iii. | Auditidirektiivi artikli 28 kohaselt esitavad vannutatud audiitorid oma auditi tulemused auditiaruandes. Kõnealune auditiaruanne peab sisaldama vannutatud audiitori auditiarvamust järgmise kohta: i) kas finantsaruanne/raamatupidamisaruanne annab õige ja õiglase ülevaate kooskõlas finantsaruannete/raamatupidamisaruannete koostamise õigusraamistikuga; ii) „vajaduse korral“, kas finantsaruanne/raamatupidamisaruanne vastab „kohustuslikele/põhikirjajärgsetele nõuetele“ (16). |
| --- | --- |

iii.

Auditidirektiivi artikli 28 kohaselt esitavad vannutatud audiitorid oma auditi tulemused auditiaruandes. Kõnealune auditiaruanne peab sisaldama vannutatud audiitori auditiarvamust järgmise kohta: i) kas finantsaruanne/raamatupidamisaruanne annab õige ja õiglase ülevaate kooskõlas finantsaruannete/raamatupidamisaruannete koostamise õigusraamistikuga; ii) „vajaduse korral“, kas finantsaruanne/raamatupidamisaruanne vastab „kohustuslikele/põhikirjajärgsetele nõuetele“ (16).

| iv. | Auditidirektiivi artikli 28 lõike 2 punkti c alapunktis ii kasutatud mõiste „kohustuslikud/põhikirjajärgsed nõuded“ tähendab mis tahes õiguslikke nõudeid, mis on kehtestatud liidu ja/või riigi tasandil finantsaruannete koostamiseks. ESEFi määruse põhjenduses 11 on sõnaselgelt kirjas, et ESEFi määruses sätestatud nõuded on „kohustuslikud nõuded“. |
| --- | --- |

iv.

Auditidirektiivi artikli 28 lõike 2 punkti c alapunktis ii kasutatud mõiste „kohustuslikud/põhikirjajärgsed nõuded“ tähendab mis tahes õiguslikke nõudeid, mis on kehtestatud liidu ja/või riigi tasandil finantsaruannete koostamiseks. ESEFi määruse põhjenduses 11 on sõnaselgelt kirjas, et ESEFi määruses sätestatud nõuded on „kohustuslikud nõuded“.

| v. | Auditidirektiivi artikli 28 lõike 2 punkti c alapunktis ii kasutatud väljend „vajaduse korral“ tähendab, et kui liidu ja/või siseriikliku õigusega on ette nähtud finantsaruannete suhtes kohaldatavad kohustuslikud nõuded, kontrollivad vannutatud audiitorid finantsaruande vastavust nimetatud kohustuslikele nõuetele ja esitavad auditiarvamuse. |
| --- | --- |

v.

Auditidirektiivi artikli 28 lõike 2 punkti c alapunktis ii kasutatud väljend „vajaduse korral“ tähendab, et kui liidu ja/või siseriikliku õigusega on ette nähtud finantsaruannete suhtes kohaldatavad kohustuslikud nõuded, kontrollivad vannutatud audiitorid finantsaruande vastavust nimetatud kohustuslikele nõuetele ja esitavad auditiarvamuse.

Seepärast peavad vannutatud audiitorid kontrollima finantsaruannete vastavust mis tahes kohaldatavatele õiguslikele nõuetele, sealhulgas ESEFi määruses sätestatud asjaomastele kohustuslikele nõuetele, nagu on selgitatud allpool küsimuses nr 2.2, ning esitama auditiarvamuse selle kohta, kas finantsaruanded on kõnealuste nõuetega vastavuses.

Seda õiguslikku analüüsi toetavad börsil noteeritud äriühingute finantsaruannete koostamist, avaldamist ja auditeerimist reguleerivate liidu õigusaktide põhjendustes sätestatud poliitilised eesmärgid. Need poliitilised eesmärgid seisnevad järgmises:

| i) | suurendada finantsaruannete võrreldavust ja üldsuse usaldust nende vastu (17); |
| --- | --- |

i)

suurendada finantsaruannete võrreldavust ja üldsuse usaldust nende vastu (17);

| ii) | tagada ELi reguleeritud turgudel noteeritud väärtpabereid omavate äriühingute finantsaruandluse läbipaistvuse ja võrreldavuse kõrge tase (18); |
| --- | --- |

ii)

tagada ELi reguleeritud turgudel noteeritud väärtpabereid omavate äriühingute finantsaruandluse läbipaistvuse ja võrreldavuse kõrge tase (18);

| iii) | kaitsta äriühingu kolmandate isikute huve (19); |
| --- | --- |

iii)

kaitsta äriühingu kolmandate isikute huve (19);

| iv) | tagada ühtlustatud lähenemisviis kohustuslikule auditeerimisele (20); |
| --- | --- |

iv)

tagada ühtlustatud lähenemisviis kohustuslikule auditeerimisele (20);

| v) | tagada investorite kõrgetasemelise kaitse kogu ühenduses (21) ning |
| --- | --- |

v)

tagada investorite kõrgetasemelise kaitse kogu ühenduses (21) ning

| vi) | muuta aruandlus lihtsamaks ning hõlbustada äriühinguid käsitleva teabe kättesaadavust, analüüsi ja võrreldavust (22). |
| --- | --- |

vi)

muuta aruandlus lihtsamaks ning hõlbustada äriühinguid käsitleva teabe kättesaadavust, analüüsi ja võrreldavust (22).

Selleks et tagada siseturu terviklikkus ning finantsaruannete ja majandusaasta aruannete kõigi kasutajate kaitsetaseme ühtlus, tuleks kasutajatele tagada samal tasemel kaitse olenemata sellest, kas nad tutvuvad finantsaruannetes sisalduva teabega skaneeritud paberdokumentide või elektrooniliselt struktureeritud dokumentide vahendusel.

2.2.   Milliseid ESEFi määruses sätestatud kohustuslikke nõudeid peaksid vannutatud audiitorid oma auditiarvamuse esitamisel kontrollima?

Selleks et esitada auditiarvamus selle kohta, kas finantsaruanded vastavad nendes sätestatud „asjaomastele kohustuslikele nõuetele“, kontrollivad vannutatud audiitorid emitentide finantsaruannete vastavust ESEFi määruse finantsaruannete suhtes kohaldatavatele sätetele (23). „Asjaomased kohustuslikud nõuded“ on järgmised.

| i) | Kõik majandusaasta aruandes sisalduvad finantsaruanded koostatakse kehtivas XHTML-vormingus (24). |
| --- | --- |

i)

Kõik majandusaasta aruandes sisalduvad finantsaruanded koostatakse kehtivas XHTML-vormingus (24).

| ii) | Kõigi konsolideeritud finantsaruannete puhul, mis on koostatud vastavalt IFRSile, kas ELi heaks kiidetud IFRSi või IASBi heaks kiidetud IFRSi kohaselt, (25) tuleb pidada silmas järgmist:






  — | ESEFi määruse II lisa kohane avalikustatav teave tuleb märgistada, kui selline teave kõnealustes konsolideeritud finantsaruannetes sisaldub; |
| --- | --- | --- |

ii)

Kõigi konsolideeritud finantsaruannete puhul, mis on koostatud vastavalt IFRSile, kas ELi heaks kiidetud IFRSi või IASBi heaks kiidetud IFRSi kohaselt, (25) tuleb pidada silmas järgmist:

—

ESEFi määruse II lisa kohane avalikustatav teave tuleb märgistada, kui selline teave kõnealustes konsolideeritud finantsaruannetes sisaldub;

| — | kogu märgistus, sealhulgas II lisas sätestamata vabatahtliku teabe märgistus, peab vastama järgmistele nõuetele:






  — | kasutada tuleb XBRL-märgistuskeelt; |
| --- | --- | --- |

—

kogu märgistus, sealhulgas II lisas sätestamata vabatahtliku teabe märgistus, peab vastama järgmistele nõuetele:

—

kasutada tuleb XBRL-märgistuskeelt;

| — | kasutada tuleb ESEFi määruse VI lisas määratletud põhitaksonoomia elemente, millel on arvestuslikust seisukohast lähim tähendus, välja arvatud juhul, kui kooskõlas ESEFi määruse IV lisaga luuakse laiendtaksonoomia element; |
| --- | --- |

—

kasutada tuleb ESEFi määruse VI lisas määratletud põhitaksonoomia elemente, millel on arvestuslikust seisukohast lähim tähendus, välja arvatud juhul, kui kooskõlas ESEFi määruse IV lisaga luuakse laiendtaksonoomia element;

| — | teabe märgistus peab vastama ühtsetele märgistuseeskirjadele (26). |
| --- | --- |

—

teabe märgistus peab vastama ühtsetele märgistuseeskirjadele (26).

| iii) | Muude finantsaruannete kui IFRSi kohaste konsolideeritud finantsaruannete puhul (27):






  — | kogu emitendi poolt vabatahtlikult või kooskõlas siseriikliku õigusega lisatud teabe märgistus peab vastama järgmistele nõuetele:






  — | kasutada tuleb XBRL-märgistuskeelt; |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

Muude finantsaruannete kui IFRSi kohaste konsolideeritud finantsaruannete puhul (27):

—

kogu emitendi poolt vabatahtlikult või kooskõlas siseriikliku õigusega lisatud teabe märgistus peab vastama järgmistele nõuetele:

—

kasutada tuleb XBRL-märgistuskeelt;

| — | kasutatakse selle liikmesriigi esitatud taksonoomiat, kus emitent on asutatud; |
| --- | --- |

—

kasutatakse selle liikmesriigi esitatud taksonoomiat, kus emitent on asutatud;

| — | teabe märgistus peab vastama ühtsetele märgistuseeskirjadele (28). |
| --- | --- |

—

teabe märgistus peab vastama ühtsetele märgistuseeskirjadele (28).

2.3.   Kas auditiarvamus selle kohta, kas finantsaruanded vastavad ESEFi määruses sätestatud asjaomastele kohustuslikele nõuetele, tuleb lisada auditiaruandesse või esitada eraldi aruandes?

Auditiarvamus selle kohta, kas finantsaruanded vastavad ESEFi määruses sätestatud asjaomastele kohustuslikele nõuetele, lisatakse auditiaruandesse.

Auditidirektiivi artikli 28 kohaselt esitavad vannutatud audiitorid oma auditi tulemused auditiaruandes. Artikli 28 lõike 2 punkti c alapunktis ii on sätestatud, et auditiaruanne peab sisaldama auditiarvamust selle kohta, kas finantsaruanded/raamatupidamisaruanded annavad õige ja õiglase ülevaate kooskõlas asjaomase finantsaruandluse raamistikuga, ning arvamust selle kohta, kas finantsaruanded/raamatupidamisaruanded vastavad kohaldatavatele „kohustuslikele/põhikirjajärgsetele nõuetele“. Kõnealusel juhul vastavad „kohustuslikud/põhikirjajärgsed nõuded“ ESEFi määruses sätestatud „asjaomastele kohustuslikele nõuetele“ (vt vastus küsimusele nr 2.2).

2.4.   Kas auditiaruanne lisatakse ESEFi nõuetele vastavasse majandusaasta aruandesse või esitatakse eraldi dokumendina, mis avaldatakse koos ESEFi nõuetele vastava majandusaasta aruandega?

Kehtivas liidu õiguses ei ole täpsustatud, kas auditiaruanne tuleks lisada majandusaasta aruandesse või avaldada koos majandusaasta aruandega eraldi dokumendina.

Läbipaistvusdirektiivi artikli 4 lõike 4 kohaselt avalikustatakse auditiaruanne „täies mahus koos majandusaasta aruandega“. Kui riiklikul ja reguleeritud turu tasandil puuduvad konkreetsed eeskirjad, võib emitent tehnilisi võimalusi juhtumipõhiselt arvesse võttes kasutada meelepärast varianti.

2.5.   Kas kolmandate riikide emitendid on kohustatud avalikustama auditiaruande, mis sisaldab auditiarvamust selle kohta, kas majandusaasta aruannetes sisalduvad finantsaruanded vastavad ESEFi määruses sätestatud asjaomastele kohustuslikele nõuetele?

Läbipaistvusdirektiivi kohaselt peavad kolmandate riikide emitendid avalikustama majandusaasta aruande, mis on koostatud vastavalt kõigile ESEFi määruse nõuetele, ning auditiaruande, mis on koostatud vastavalt auditidirektiivile. See tähendab, et kolmanda riigi emitent peab ise tagama, et tema auditoorid esitavad auditiarvamuse selle kohta, kas majandusaasta aruannetes sisalduvad finantsaruanded vastavad ESEFi määruses sätestatud asjaomastele kohustuslikele nõuetele?

Läbipaistvusdirektiivi artikli 4 lõikes 4 on sätestatud, et iga emitendi (sealhulgas kolmandate riikide emitentide) majandusaasta aruannetes avaldatavaid finantsaruandeid/raamatupidamisaruandeid auditeeritakse vastavalt raamatupidamisdirektiivi artikli 34 lõikele 1, artikli 34 lõikele 2 ja artiklile 35 (milles viidatakse auditidirektiivi artiklile 28). Nendes sätetes osutatakse vastavalt audiitori kohustusele auditeerida finantsaruandeid ja auditiaruande sisule (29). Auditiaruande sisu peab olema kooskõlas auditidirektiivi artikliga 28, mille kohaselt peab audiitor esitama auditiarvamuse selle kohta, kas finantsaruanded/raamatupidamisaruanded vastavad kohustuslikele/põhikirjajärgsetele nõuetele, sealhulgas ESEFi määruses sätestatud asjaomastele kohustuslikele nõuetele.

3.   Selgitused e-allkirja kasutamist käsitlevate liidu sätete kohta

3.1.   Kas väljaandjad ja/või vannutatud audiitorid võivad vastavalt majandusaasta aruannete ja/või nendes sisalduvate dokumentide ja/või auditiaruannete allkirjastamiseks kasutada elektroonilist allkirja („e-allkiri“)?

Kehtiv liidu õigus ei takista emitentidel ega vannutatud audiitoritel kasutamast majandusaasta aruannete, nendes sisalduvate dokumentide ega auditiaruannete allkirjastamiseks e-allkirja. Kui riiklikul ja reguleeritud turu tasandil puuduvad asjaomased eeskirjad, võivad emitendid ja/või vannutatud audiitorid kasutada meelepärasel viisil kas käsitsi kirjutatud või e-allkirja.

Kuigi läbipaistvusdirektiivi artikli 4 lõikes 4 nõutakse sõnaselgelt, et emitendid avalikustaksid auditiaruande, millele on alla kirjutanud finantsaruannete/raamatupidamisaruannete auditeerimise eest vastutavad audiitorid, (30) ei ole liidu tasandil sõnaselget nõuet selle kohta, kas ja kuidas allkirjastada majandusaasta aruandeid või neis sisalduvaid dokumente. Allkirjade suhtes kohaldatavad nõuded võivad siiski olla sätestatud siseriiklikes õigusaktides.

Igal juhul loetakse kooskõlas määruse (EL) nr 910/2014 (e-IDASe määrus) (31) artikli 25 lõikega 2, milles on sätestatud, et „kvalifitseeritud e-allkirjal on käsitsi kirjutatud allkirjaga samaväärne õiguslik toime“, kvalifitseeritud e-allkirja kasutamine kõnealuste aruannete allkirjastamisel allkirjakohustuse täitmiseks.

4.   Selgitused emitentide kohustust ja vastutust käsitlevate liidu sätete kohta

4.1.   Kas emitendi haldus-, juhtimis- või järelevalveorgan vastutab majandusaasta aruannete vastavuse eest ESEFi määruse nõuetele?

Kooskõlas ESEFi määrusega vastutab majandusaasta aruannete koostamise ja avalikustamise eest emitendi haldus-, juhtimis- või järelevalveorgan.

Läbipaistvusdirektiivi artikli 7 kohaselt langeb vastutus muu hulgas läbipaistvusdirektiivi artikli 4 kohase teabe koostamise ja avalikustamise eest „vähemalt emitendile või tema haldus-, juhtimis- või järelevalveorganitele“. Läbipaistvusdirektiivi artikli 4 lõikes 7 nõutakse, et majandusaasta aruanded koostataks ja avalikustataks kooskõlas ESEFi määrusega.

4.2.   Kas emitendid peavad lisama oma majandusaasta aruandesse avalduse vastutuse võtmise kohta selle eest, et majandusaasta aruanne on kooskõlas ESEFi määrusega?

Liidu õigus ei takista emitente, kui nad seda soovivad, esitamast majandusaasta aruande osana muu hulgas avaldust vastutuse võtmise kohta selle eest, et majandusaasta aruanne on kooskõlas ESEFi määrusega.

Läbipaistvusdirektiivi artikli 4 lõike 2 punktis c on nõutud, et majandusaasta aruanne sisaldaks „emitendi tegevuse eest vastutavate isikute, kelle nimi ja tegevusala tuleb selgelt ära märkida, kinnitust, et nende parima teadmise kohaselt annab vastavalt kehtivatele raamatupidamisstandarditele koostatud finantsaruanne/raamatupidamisaruanne õige ja õiglase ülevaate [...]“. Kui riiklikul ja reguleeritud turu tasandil puuduvad asjaomased kehtivad eeskirjad, võivad emitendid käituda meelepärasel viisil. Igal juhul vastutab emitendi haldus-, juhtimis- või järelevalveorgan selle eest, et majandusaasta aruanne oleks koostatud läbipaistvusdirektiivi artikli 7 kohaselt ja avalikustatud kooskõlas ESEFi määruse nõuetega (vt ka küsimus nr 4.1).

4.3.   Kas emitentidel on lubatud avalikustada majandusaasta aruande täiendavaid versioone, mis ei ole kooskõlas ESEFi määruse nõuetega ja/või mis sisaldavad ESEFi määruse nõuetega kooskõlas olevaid finantsaruandeid, mille vastavust ESEFi määruse nõuetega ei ole vannutatud audiitorid kontrollinud?

Liidu õigus ei takista emitente avaldamast (näiteks oma veebisaidil) oma majandusaasta aruannete täiendavaid versioone, mis ei vasta ESEFi määruse nõuetele või mis sisaldavad ESEFi määruse nõuetele vastavaid finantsaruandeid, mille vastavust ESEFi määruse nõuetele ei ole vannutatud audiitorid kontrollinud (32). Siiski tuleb rõhutada, et need majandusaasta aruande täiendavad versioonid, mis ei vasta ESEFi määruse nõuetele, on mitteametlikud.

Läbipaistvusdirektiivi artikli 4 kohaselt peavad emitendid avalikustama majandusaasta aruande, mis on koostatud kooskõlas ESEFi määrusega. Kui ESEFi määrust kohaldama hakatakse, võimaldab üksnes ESEFi määruse nõuetele vastava majandusaasta aruande ja koos sellega majandusaasta aruandes sisalduvate finantsaruannete auditiaruannete avalikustamine täita emitentidel läbipaistvusdirektiivist tulenevat avalikustamiskohustust. Avalikustada (näiteks emitendi veebisaidil) majandusaasta aruande täiendavaid versioone, mis ei vasta ESEFi määruse nõuetele ja/või mis sisaldavad ESEFi määruse nõuetele vastavaid finantsaruandeid, mis ei ole auditeeritud, ei ole liidu õigusega keelatud, kuid sellest ei piisa läbipaistvusdirektiivi nõuete täitmiseks.

5.   Selgitused liidu sätete kohta, mis käsitlevad ESEFi määruse kohaste dokumentide kasutamist muude liidu kohustuste täitmiseks

5.1.   Kas emitentidel on lubatud esitada ESEFi määrusega kooskõlas olevaid finantsaruandeid riiklikule äriregistrile, et täita raamatupidamisdirektiivi avaldamiseeskirju?

Piiratud vastutusega äriühingutel, mille väärtpaberid on noteeritud ELi reguleeritud turgudel, ei ole liidu õiguses keelatud kasutada ESEFi määruse kohaselt koostatud ja auditeeritud finantsaruandeid muude kui läbipaistvusdirektiivist tulenevate juriidiliste kohustuste täitmiseks. Liidu õigus ei takista seega selliste riiklike ja/või halduseeskirjade rakendamist, mis lubavad emitentidel esitada äriregistrile raamatupidamisdokumentidena ESEFi määrusega kooskõlas olevaid finantsaruandeid.

Raamatupidamisdirektiivi artikli 30 lõikes 1 nõutakse, et piiratud vastutusega äriühingud avaldaksid oma auditeeritud finantsaruanded 12 kuu jooksul pärast bilansipäeva, viidates avaldamiseeskirjade küsimuses direktiivile (EL) 2017/1132 (äriühinguõiguse direktiiv). Äriühinguõiguse direktiivi artikliga 16, mida kohaldatakse piiratud vastutusega äriühingute suhtes, kohustatakse äriühinguid olenemata sellest, kas nende väärtpaberid on noteeritud ELi reguleeritud turgudel või mitte, esitama riiklikule äriregistrile oma raamatupidamisdokumendid.

Ei raamatupidamisdirektiivis ega äriühinguõiguse direktiivis ole täpsustatud auditeeritud finantsaruannete koostamise ja esitamise vormingut, mis võib olla elektrooniline. Liikmesriikidel ei ole põhimõtteliselt takistatud lubada piiratud vastutusega äriühingutel, kelle väärtpaberid on noteeritud ELi reguleeritud turgudel, esitada äriregistrile raamatupidamisdirektiivi artikli 30 lõikest 1 ja äriühinguõiguse direktiivi artiklist 16 tulenevate kohustuste täitmiseks ESEFi määrusega kooskõlas olevaid finantsaruandeid.

6.   Selgitused ametlikult kindlaksmääratud süsteemi käsitlevate liidu sätete kohta

6.1.   Kas ametlikult kindlaksmääratud süsteemidel on lubatud levitada majandusaasta aruandeid muus vormingus kui ESEF-vorming?

Ametlikult kindlaksmääratud süsteemid peavad vähemalt levitama emitentide esitatud majandusaasta aruandeid ESEFi määruse kohases vormingus.

Läbipaistvusdirektiivi artikli 21 kohaselt peavad liikmesriigid looma ametlikult kindlaksmääratud süsteemid finantsaruannete keskseks salvestamiseks ja lõppkasutajatele lihtsa ligipääsu võimaldamiseks.

---

(1)  Komisjoni 17. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/815, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/109/EÜ seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks ühtne elektrooniline aruandlusvorming (ELT L 143, 29.5.2019, lk 1). Selle delegeeritud määrusega täiendatakse direktiivi 2004/109/EL (muudetud direktiiviga 2013/50/EL) artikli 4 lõiget 7.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/109/EL läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ (ELT L 390, 31.12.2004, lk 38), muudetud direktiiviga 2013/50/EL.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 87).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).

(5)  Artikli 4 lõikes on 2 sätestatud, et majandusaasta aruanne peab koosnema auditeeritud finantsaruandest/raamatupidamisaruandest, tegevusaruandest ja emitendi eest vastutavate isikute kinnitustest.

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1) (IASi määrus).

(7)  2008/961/EÜ: komisjoni 12. detsembri 2008. aasta otsus teatavate kolmanda riigi raamatupidamisstandardite ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kasutamise kohta konsolideeritud finantsaruannete/raamatupidamisaruannete koostamisel kolmandate riikide väärtpaberiemitentide poolt (ELT L 340, 19.12.2008, lk 112).

(8)  Seda nõuet rakendatakse järk-järgult vastavalt ESEFi määruse II lisale.

(9)  Läbipaistvusdirektiivis on sätestatud avalikustamise nõuded igasuguse „korraldatud teabe“ kohta, mille alla kuuluvad ka majandusaasta aruanded. Lisaks sellele võivad emitendid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määruse (EL) 2017/1129 (mis käsitleb väärtpaberite avalikul pakkumisel või reguleeritud turul kauplemisele võtmisel avaldatavat prospekti ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/71/EÜ (ELT L 168, 30.6.2017, lk 12) (prospektimäärus)) artikli 9 lõikele 12 lisada majandusaasta aruanded oma universaalsesse registreerimisdokumenti. Selliste emitentide puhul võib pidada läbipaistvusdirektiivi kohast majandusaasta aruande avalikustamise kohustust täidetuks ainult siis, kui on täidetud teatavad tingimused. Need tingimused hõlmavad muu hulgas seda, et universaalsesse registreerimisdokumenti lisatav majandusaasta aruanne peab vastama läbipaistvusdirektiivi artikli 4 nõuetele (sealhulgas ESEF-vorming).

(10)  Vt ESEFi määruse artikkel 8.

(11)  Käesolevas dokumendis esinevat mis tahes viidet „vannutatud audiitoritele“ käsitatakse viitena „vannutatud audiitoritele või audiitorühingutele“.

(12)  Vt ESEFi määruse artikkel 3.

(13)  Vt ESEFi määruse artiklid 4, 5 ja 6.

(14)  Läbipaistvusdirektiivi artikli 4 lõikes 4 viidatakse nõukogu neljanda direktiivi 78/660/EMÜ (EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11) artiklitele 51 ja 51a ning nüüd raamatupidamisdirektiiviga kehtetuks tunnistatud nõukogu seitsmenda direktiivi 83/349/EMÜ (EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1) artiklile 37 (vastavad sätted on raamatupidamisdirektiivi artikli 34 lõige 1, artikli 34 lõige 2 ja artikkel 35).

(15)  Vt raamatupidamisdirektiivi artikli 2 lõike 1 punkt a.

(16)  Vt auditidirektiivi artikli 28 lõike 2 punkti c alapunkt ii, mida kohaldatakse mitte ainult üksikute finantsaruannete/raamatupidamisaruannete, vaid ka konsolideeritud finantsaruannete/raamatupidamisaruannete suhtes (nagu on sätestatud sama artikli lõikes 5).

(17)  Raamatupidamisdirektiivi põhjendus 55.

(18)  Määruse (EÜ) nr 1606/2002 põhjendus 3.

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1132 (äriühinguõiguse teatavate aspektide kohta (ELT L 169, 30.6.2017, lk 46) (äriühinguõiguse direktiiv)) põhjendus 7.

(20)  Auditidirektiivi põhjendus 3.

(21)  Läbipaistvusdirektiivi põhjendus 7.

(22)  Direktiivi 2013/50/EL (ELT L 294, 6.11.2013, lk 13) (millega muudetakse läbipaistvusdirektiivi) põhjendus 26 ja ESEFi määruse põhjendus 4.

(23)  Juhised selle kohta, kuidas kontrollida ESEFi määruses sätestatud asjaomaste kohustuslike nõuete täitmist, on esitatud Euroopa audiitorite järelevalveasutuste komitee väljatöötatud suunistes audiitorite rolli kohta Euroopa ühtses elektroonilises vormingus esitatavate finantsaruannete koostamisel. Suunised on kättesaadavad aadressil https://ec.europa.eu/info/files/191128-ceaob-guidelines-auditors-involvement-financial-statements_en.

(24)  ESEFi määruse artiklit 3, milles nõutakse kogu majandusaasta aruande koostamist XHTML-vormingus, tuleb lugeda koostoimes läbipaistvusdirektiivi artikli 4 lõikega 2, milles on sätestatud, et majandusaasta aruanne sisaldab muu hulgas auditeeritud finantsaruandeid/raamatupidamisaruandeid. XHTML-dokumentide valideerija on vabavarana kättesaadav aadressil http://validator.w3.org/.

(25)  Vt ESEFi määruse artikkel 4.

(26)  Vt ESEFi määruse artikkel 6.

(27)  Vt ESEFi määruse artikkel 5. Neid eeskirju kohaldatakse liikmesriikides asutatud emitentide suhtes.

(28)  Vt ESEFi määruse artikkel 6.

(29)  Läbipaistvusdirektiivi artikli 4 lõikes 4 viidatakse direktiivi 78/660/EMÜ artiklitele 51 ja 51a ning direktiivi 83/349/EMÜ artiklile 37. Mõlemad direktiivid tunnistati 2013. aastal raamatupidamisdirektiiviga kehtetuks. Vastavustabeli kohaselt käsitatakse viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivide kõnealustele artiklitele viidetena raamatupidamisdirektiivi artikli 34 lõikele 1, artikli 34 lõikele 2 ja artiklile 35.

(30)  Auditidirektiivi artikli 28 lõikes 4 on samuti sätestatud, et auditiaruande allkirjastab ja kuupäevastab vannutatud audiitor.

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ (ELT L 257, 28.8.2014, lk 73).

(32)  Sellised täiendavad versioonid võivad hõlmata näiteks majandusaasta aruandeid, mis on koostatud ESEF-vormingust erinevas vormingus või mis on koostatud ESEF-vormingus, kuid sisaldavad ESEFi määruse nõuetele vastavaid finantsaruandeid, mis on auditeerimata (nt juhul kui ESEFi määruse nõuetele vastav majandusaasta aruanne on avaldatud muus keeles kui selles, milles ESEFi määruse nõuetele vastavad finantsaruanded on auditeeritud).

---

| 10.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/8

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9434 — UTC/Raytheon)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 379/02)

13. märts 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b koostoimes sama määruse artikli 6 lõikega 2. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9434 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9434 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 10.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/9

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9861 — Unilabs/Medbase/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 379/03)

4. november 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9861 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9861 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 10.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/10

---

Euro vahetuskurss (1)

9. november 2020

(2020/C 379/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1883 |
| JPY | Jaapani jeen | 124,67 |
| DKK | Taani kroon | 7,4476 |
| GBP | Inglise nael | 0,90224 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,1970 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0778 |
| ISK | Islandi kroon | 163,10 |
| NOK | Norra kroon | 10,7101 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,475 |
| HUF | Ungari forint | 356,98 |
| PLN | Poola zlott | 4,4670 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8655 |
| TRY | Türgi liir | 9,5786 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6234 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5388 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,2128 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7378 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5950 |
| KRW | Korea vonn | 1 321,43 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 18,1305 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,8475 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5640 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 710,47 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8821 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,213 |
| RUB | Vene rubla | 90,1763 |
| THB | Tai baat | 36,101 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,2447 |
| MXN | Mehhiko peeso | 23,8949 |
| INR | India ruupia | 87,6380 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1883

JPY

Jaapani jeen

124,67

DKK

Taani kroon

7,4476

GBP

Inglise nael

0,90224

SEK

Rootsi kroon

10,1970

CHF

Šveitsi frank

1,0778

ISK

Islandi kroon

163,10

NOK

Norra kroon

10,7101

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,475

HUF

Ungari forint

356,98

PLN

Poola zlott

4,4670

RON

Rumeenia leu

4,8655

TRY

Türgi liir

9,5786

AUD

Austraalia dollar

1,6234

CAD

Kanada dollar

1,5388

HKD

Hongkongi dollar

9,2128

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7378

SGD

Singapuri dollar

1,5950

KRW

Korea vonn

1 321,43

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

18,1305

CNY

Hiina jüaan

7,8475

HRK

Horvaatia kuna

7,5640

IDR

Indoneesia ruupia

16 710,47

MYR

Malaisia ringit

4,8821

PHP

Filipiini peeso

57,213

RUB

Vene rubla

90,1763

THB

Tai baat

36,101

BRL

Brasiilia reaal

6,2447

MXN

Mehhiko peeso

23,8949

INR

India ruupia

87,6380

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 10.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/11

---

Ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee arvamus,

20. august 2019,

juhtum M.8870 – E.ON/Innogy

Raportöör: Taani

(2020/C 379/05)

Jurisdiktsioon

| 1. | Nõuandekomitee (9 liikmesriiki) nõustub komisjoniga selles, et teatatud tehing on koondumine nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 139/2004 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle, edaspidi „ühinemismäärus“) (1) artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nõuandekomitee (9 liikmesriiki) nõustub komisjoniga, et teatatud tehing on ühinemismääruse artikli 1 lõike 2 kohaselt liidu seisukohalt oluline. |
| --- | --- |

2.

Tooteturu määratlus

| 3. | Nõuandekomitee (9 liikmesriiki) nõustub järeldustega, millele komisjon jõudis otsuse eelnõus seoses järgmiste asjaomaste tooteturgude määratlusega:






  a. | elektri tootmine ja hulgimüük Saksamaal, Tšehhis ja Ungaris; |
| --- | --- | --- |

3.

a.

elektri tootmine ja hulgimüük Saksamaal, Tšehhis ja Ungaris;

| b. | elektri jaotamine Saksamaal, Tšehhis ja Ungaris; |
| --- | --- |

b.

elektri jaotamine Saksamaal, Tšehhis ja Ungaris;

| c. | elektri jaemüük Saksamaal, Tšehhis, Ungaris, Slovakkias ja Ühendkuningriigis; |
| --- | --- |

c.

elektri jaemüük Saksamaal, Tšehhis, Ungaris, Slovakkias ja Ühendkuningriigis;

| d. | kütteelektri jaemüük Saksamaal; |
| --- | --- |

d.

kütteelektri jaemüük Saksamaal;

| e. | gaasi hulgimüük Tšehhis tarneahela lõpuosas; |
| --- | --- |

e.

gaasi hulgimüük Tšehhis tarneahela lõpuosas;

| f. | gaasi jaotamine Saksamaal, Tšehhis ja Ungaris; |
| --- | --- |

f.

gaasi jaotamine Saksamaal, Tšehhis ja Ungaris;

| g. | gaasi jaemüük Saksamaal, Tšehhis, Ungaris, Slovakkias ja Ühendkuningriigis; |
| --- | --- |

g.

gaasi jaemüük Saksamaal, Tšehhis, Ungaris, Slovakkias ja Ühendkuningriigis;

| h. | energia mõõtmine Saksamaal ja Ühendkuningriigis; |
| --- | --- |

h.

energia mõõtmine Saksamaal ja Ühendkuningriigis;

| i. | elektromobiilsus Saksamaal; |
| --- | --- |

i.

elektromobiilsus Saksamaal;

| j. | tänavavalgustus Ungaris. |
| --- | --- |

j.

tänavavalgustus Ungaris.

Geograafilise turu määratlus

| 4. | Nõuandekomitee (9 liikmesriiki) nõustub järeldustega, millele komisjon jõudis otsuse eelnõus seoses järgmiste asjaomaste geograafiliste turgude määratlusega:






  a. | elektri tootmine ja hulgimüük Saksamaal, Tšehhis ja Ungaris; |
| --- | --- | --- |

4.

a.

elektri tootmine ja hulgimüük Saksamaal, Tšehhis ja Ungaris;

| b. | elektri jaotamine Saksamaal, Tšehhis ja Ungaris; |
| --- | --- |

b.

elektri jaotamine Saksamaal, Tšehhis ja Ungaris;

| c. | elektri jaemüük Saksamaal, Tšehhis, Ungaris, Slovakkias ja Ühendkuningriigis; |
| --- | --- |

c.

elektri jaemüük Saksamaal, Tšehhis, Ungaris, Slovakkias ja Ühendkuningriigis;

| d. | kütteelektri jaemüük Saksamaal; |
| --- | --- |

d.

kütteelektri jaemüük Saksamaal;

| e. | gaasi hulgimüük Tšehhis tarneahela lõpuosas; |
| --- | --- |

e.

gaasi hulgimüük Tšehhis tarneahela lõpuosas;

| f. | gaasi jaotamine Saksamaal, Tšehhis ja Ungaris; |
| --- | --- |

f.

gaasi jaotamine Saksamaal, Tšehhis ja Ungaris;

| g. | gaasi jaemüük Saksamaal, Tšehhis, Ungaris, Slovakkias ja Ühendkuningriigis; |
| --- | --- |

g.

gaasi jaemüük Saksamaal, Tšehhis, Ungaris, Slovakkias ja Ühendkuningriigis;

| h. | energia mõõtmine Saksamaal ja Ühendkuningriigis; |
| --- | --- |

h.

energia mõõtmine Saksamaal ja Ühendkuningriigis;

| i. | elektromobiilsus Saksamaal; |
| --- | --- |

i.

elektromobiilsus Saksamaal;

| j. | tänavavalgustus Ungaris. |
| --- | --- |

j.

tänavavalgustus Ungaris.

Konkurentsimõju hindamine

| 5. | Nõuandekomitee (9 liikmesriiki) nõustub komisjoni hinnanguga, et teatatud tehing takistaks märkimisväärselt tõhusat konkurentsi horisontaalse kooskõlastamata mõju tõttu järgmistel turgudel:






  a. | kütteelektri jaemüük majapidamistele ja VKEdele Saksamaal; |
| --- | --- | --- |

5.

a.

kütteelektri jaemüük majapidamistele ja VKEdele Saksamaal;

| b. | elektrisõidukite avalike laadimisjaamade paigaldamine ja käitamine Saksamaa kiirteedel; |
| --- | --- |

b.

elektrisõidukite avalike laadimisjaamade paigaldamine ja käitamine Saksamaa kiirteedel;

| c. | elektri jaemüük madalpingevõrku ühendatud tarbijatele Tšehhis; |
| --- | --- |

c.

elektri jaemüük madalpingevõrku ühendatud tarbijatele Tšehhis;

| d. | gaasi jaemüük väiketarbijatele Tšehhis; |
| --- | --- |

d.

gaasi jaemüük väiketarbijatele Tšehhis;

| e. | gaasi jaemüük suurtarbijatele Tšehhis; |
| --- | --- |

e.

gaasi jaemüük suurtarbijatele Tšehhis;

| f. | elektri jaemüük liberaliseeritud turul konkureerivad hinnad valinud VKEdest tarbijatele Ungaris; |
| --- | --- |

f.

elektri jaemüük liberaliseeritud turul konkureerivad hinnad valinud VKEdest tarbijatele Ungaris;

| g. | elektri jaemüük suurtele tööstustarbijatele Ungaris. |
| --- | --- |

g.

elektri jaemüük suurtele tööstustarbijatele Ungaris.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et teatatud tehing ei takistaks märkimisväärselt tõhusat konkurentsi horisontaalse kooskõlastamata mõju tõttu järgmistel mõjutatud turgudel:






  a. | elektri jaemüük Slovakkias: poolt hääletas kuus liikmesriiki; erapooletuks jäi kaks liikmesriiki; vastu hääletas üks liikmesriik; |
| --- | --- | --- |

6.

a.

elektri jaemüük Slovakkias: poolt hääletas kuus liikmesriiki; erapooletuks jäi kaks liikmesriiki; vastu hääletas üks liikmesriik;

| b. | gaasi jaemüük Slovakkias: poolt hääletas seitse liikmesriiki; erapooletuks jäi kaks liikmesriiki; |
| --- | --- |

b.

gaasi jaemüük Slovakkias: poolt hääletas seitse liikmesriiki; erapooletuks jäi kaks liikmesriiki;

| c. | gaasi jaemüük Ühendkuningriigis: poolt hääletas üheksa liikmesriiki; |
| --- | --- |

c.

gaasi jaemüük Ühendkuningriigis: poolt hääletas üheksa liikmesriiki;

| d. | elektri- ja gaasienergia mõõtmise teenused Ühendkuningriigis: poolt hääletas üheksa liikmesriiki. |
| --- | --- |

d.

elektri- ja gaasienergia mõõtmise teenused Ühendkuningriigis: poolt hääletas üheksa liikmesriiki.

| 7. | Nõuandekomitee (9 liikmesriiki) nõustub komisjoni hinnanguga, et teatatud tehing ei takistaks märkimisväärselt tõhusat konkurentsi mittehorisontaalse mõju tõttu järgmistel turgudel:






  a. | vertikaalselt mõjutatud turud Saksamaal; |
| --- | --- | --- |

7.

a.

vertikaalselt mõjutatud turud Saksamaal;

| b. | vertikaalselt mõjutatud turud Tšehhis; |
| --- | --- |

b.

vertikaalselt mõjutatud turud Tšehhis;

| c. | vertikaalselt mõjutatud turud Ungaris; |
| --- | --- |

c.

vertikaalselt mõjutatud turud Ungaris;

| d. | vertikaalselt mõjutatud turud Slovakkias; |
| --- | --- |

d.

vertikaalselt mõjutatud turud Slovakkias;

| e. | vertikaalselt mõjutatud turud Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

e.

vertikaalselt mõjutatud turud Ühendkuningriigis.

Kohustused

| 8. | Nõuandekomitee (9 liikmesriiki) nõustub komisjoniga, et teatise esitanud poole 3. juulil 2019. aastal esitatud lõplike kohustustega kõrvaldatakse otsuse eelnõus tuvastatud märkimisväärsed takistused tõhusale konkurentsile. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kui teatise esitanud poole 3. juulil 2019. aastal pakutud lõplikud kohustused täidetakse täies ulatuses, siis ei takistaks teatatud tehing märkimisväärselt tõhusat konkurentsi siseturul või selle olulises osas. Poolt hääletas kaheksa liikmesriiki, vastu hääletas üks liikmesriik. |
| --- | --- |

9.

Kokkusobivus siseturuga ja EMP lepinguga

| 10. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et seepärast tuleb teatatud tehing tunnistada kokkusobivaks siseturu ja EMP lepingu toimimisega kooskõlas ühinemismääruse artikli 2 lõikega 2 ja artikli 8 lõikega 2 ning EMP lepingu artikliga 57. Poolt hääletas kaheksa liikmesriiki, vastu hääletas üks liikmesriik.
  Kinnitan, et Iirimaa, Sloveenia ja Ühendkuningriik osalesid sellel nõuandekomitee koosolekul videokonverentsi teel ja palusid mul nõuandekomitee arvamusele nende nimel alla kirjutada. |
| --- | --- |

10.

Kinnitan, et Iirimaa, Sloveenia ja Ühendkuningriik osalesid sellel nõuandekomitee koosolekul videokonverentsi teel ja palusid mul nõuandekomitee arvamusele nende nimel alla kirjutada.

Patrick LINDBERG

nõuandekomitee koosoleku eesistuja

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

1

---

| 10.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/14

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

E.ON/Innogy

(Juhtum M.8870)

(2020/C 379/06)

1.

Euroopa Komisjon sai 31. jaanuaril 2019 ühinemismääruse (2) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja E.ON SE (edaspidi „E.ON“, Saksamaa) omandab ainukontrolli Innogy SE (edaspidi „Innogy“, Saksamaa) turustus- ja tarbijalahenduste ning teatavate elektritootmise varade üle (edaspidi „kavandatav tehing“) (3).

2.

Komisjon otsustas 7. märtsil 2019 algatada ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punkti c kohaselt menetluse (edaspidi „artikli 6 lõike 1 punkti c kohane otsus“). Selles otsuses järeldas komisjon, et kavandatav tehing tekitab tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuses siseturuga ja EMP lepingu toimimisega tulenevalt horisontaalsest kooskõlastamata mõjust mitmele elektri ja gaasi jaemüügi turule Tšehhis, Saksamaal, Ungaris ja Slovakkias.

3.

E.ON esitas artikli 6 lõike 1 punkti c kohasele otsusele oma vastuse 20. märtsil 2019.

4.

Pärast seda, kui E.ON ja Innogy ei esitanud vastuseks teabenõuetele täielikku teavet, võttis komisjon 25. ja 29. märtsil 2019 vastu kaks ühinemismääruse artikli 11 lõike 3 kohast otsust, millest esimene käsitles ettevõtjat E.ON ja teine ettevõtjaid E.ON ja Innogy. Otsustega lükati edasi ühinemismääruse artikli 10 lõike 3 esimeses lõigus nimetatud tähtajad. E.ON esitas täielikud vastused 5. ja 11. aprillil 2019 (mõlemat ettevõtjat E.ON ja Innogy käsitleva otsuse kohta koos ettevõtjaga Innogy). Esimene tähtaja edasilükkamine kestis 2019. aasta 22. märtsist kuni 11. aprillini (k.a).

5.

Pärast seda, kui RWE ja Innogy ei esitanud vastuseks teabenõudele täielikku teavet, võttis komisjon 30. aprillil 2019 vastu ühinemismääruse artikli 11 lõike 3 kohase teise otsuse. Ka selle otsusega lükati edasi ühinemismääruse artikli 10 lõike 3 esimeses lõigus nimetatud tähtaeg. Innogy esitas täieliku vastuse 8. mail 2019 ja teine tähtaja edasilükkamine kestis vastavalt 2019. aasta 29. aprillist8. maini (k.a).

6.

Ajavahemikul 7. veebruarist14. maini 2019 tunnistasin otsuse 2011/695/EL artikli 5 alusel huvitatud kolmandateks isikuteks samadel või seotud turgudel tegutsevad 18 ettevõtet. Komisjon suhtles menetluse käigus nende isikutega mitu korda nii suuliselt kui ka kirjalikult, mis võimaldas neil väljendada oma seisukohti kavandatava tehingu kohta kooskõlas ühinemismääruse rakendusmääruse artikli 16 lõikega 1 (4).

7.

Komisjon pikendas 7. juunil 2019 kooskõlas ühinemismääruse artikli 10 lõike 3 teise lõigu kolmanda lausega lõpliku otsuse vastuvõtmise tähtaega 20 tööpäeva võrra.

8.

E.ON esitas 20. juunil 2019 komisjonile esimesed ametlikud kavandatud kohustused, millele komisjon tegi 21. juunil 2019 turupõhisuse kontrolli. E.ON esitas 3. juulil 2019 komisjonile muudetud kohustused, milles võeti arvesse turupõhisuse kontrolli järgselt saadud tagasisidet (edaspidi „lõplikud kohustused“).

9.

Komisjon ei esitanud ühinemismääruse rakendusmääruse artikli 13 lõike 2 kohaseid vastuväiteid (5). Seega ei toimunud nimetatud määruse artikli 14 kohast ametlikku suulist arutelu.

10.

Vastavalt otsuse 2011/695/EL artikli 7 lõike 2 punktile d ja lõikele 3 lükkas ärakuulamise eest vastutav ametnik 7. augustil 2019 tagasi kahe huvitatud kolmanda isiku taotluse tutvuda komisjoni arutluskäigu, uurimise esialgsete järelduste ja kavandatava otsusega. Arvestades suhtlust nende huvitatud kolmandate isikutega (mida on kirjeldatud üldisemalt eespool punktis 6), teavitati neid asjakohaselt menetluse laadist ja sisust ning neil võimaldati kasutada õigust esitada seisukohti kahjuliku mõju kohta, mida teatatud koondumine võib neile põhjustada. Huvitatud kolmandate isikute õigus ärakuulamisele ei hõlma õigust olla teavitatud komisjoni kavandatavast otsusest või selle põhjustest (6).

11.

Otsuse eelnõus teeb komisjon järelduse, et lõplike kohustustega kõrvaldatakse märkimisväärsed takistused tõhusale konkurentsile siseturul või selle olulises osas, mida kavandatav tehing oleks muidu võinud kaasa tuua. Selle tulemusena tunnistatakse otsuse eelnõus, et kavandatav tehing on kokkusobiv siseturu ja EMP lepingu toimimisega, tingimusel et lõplikud kohustused täidetakse täielikult.

12.

Kokkuvõttes leian, et käesoleva menetluse käigus on tagatud menetlusõiguste tõhus kasutamine.

Brüssel, 5. september 2019

Joos STRAGIER

---

(1)  Vastavalt Euroopa Komisjoni presidendi 13. oktoobri 2011. aasta otsuse 2011/695/EL (ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes (ELT L 275, 20.10.2011, lk 29)) (edaspidi „otsus 2011/695/EL“) artiklitele 16 ja 17.

1

(2)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1) (edaspidi „ühinemismäärus“).

2

(3)  Innogy üle omab praegu kontrolli RWE AG (edaspidi „RWE“, Saksamaa). Kavandatav tehing on osa ettevõtjate RWE ja E.ON vahelisest keerukast varade vahetustehingust. Eraldiseisvas juhtumis (juhtum M.8871) teatas RWE komisjonile ettevõtja E.ON teatavate tootmisvarade üle ühis- või ainukontrolli omandamise kavatsusest. Komisjon kiitis omandamise tingimusteta heaks 26. veebruaril 2019.

3

(4)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 802/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 133, 30.4.2004, lk 1) (edaspidi „ühinemismääruse rakendusmäärus“).

4

(5)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 802/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 133, 30.4.2004, lk 1; parandatud väljaandes ELT L 172, 6.5.2004, lk 9).

5

(6)  Vt kohtuotsus Kaysersberg vs. komisjon, T-290/94, ECLI:EU:T:1997:186, punktid 105–109.

6

vs.

---

| 10.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/16 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/16

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

17. september 2019,

millega tunnistatakse koondumine siseturu ja EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks

(Juhtum M.8870 – E.ON/Innogy)

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 6530 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2020/C 379/07)

Komisjon võttis 17. septembril 2019
  vastavalt nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle, (1)
  eriti selle artikli 8 lõikele 2 vastu otsuse ühinemist käsitleva juhtumi kohta. Otsuse mittekonfidentsiaalne täisversioon on juhtumi autentses keeles kättesaadav konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

I.   POOLED

| (1) | Euroopa Komisjon sai 31. jaanuaril 2019 ühinemismääruse artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise (edaspidi „koondumine“) kohta, millega ettevõtja E.ON SE (edaspidi „E.ON“, Saksamaa) omandab ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ainukontrolli Innogy SE (edaspidi „Innogy“, Saksamaa) turustus- ja tarbijalahenduste ning teatavate elektritootmise varade üle (2). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | E.ON on energiaettevõtja, kes tegutseb kogu tarneahela ulatuses, sealhulgas tootmine, hulgimüük, ülekanne, jaotamine, jaemüük ja energiaga seotud tegevus (nt mõõtmine, elektromobiilsus jne). E.ON tegutseb mitmes liikmesriigis, sealhulgas Rootsis, Rumeenias, Itaalias, Poolas, Taanis, Tšehhis, Saksamaal, Ungaris, Slovakkias ja Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Täielikult RWE-le kuuluv tütarettevõtja Innogy on energiaettevõtja, kes tegutseb kogu tarneahela ulatuses, sealhulgas jaotamine, jaemüük ja energiaga seotud tegevus (nt mõõtmine, elektromobiilsus jne). Innogy tegutseb mitmes liikmesriigis, sealhulgas Belgias, Hispaanias, Madalmaades, Poolas, Prantsusmaal, Itaalias, Portugalis, Rumeenias, Horvaatias, Sloveenias, Tšehhis, Saksamaal, Ungaris, Slovakkias ja Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Edaspidi viidatakse ettevõtjale E.ON kui teatise esitanud poolele ja koos ettevõtjaga Innogy kui pooltele. |
| --- | --- |

(4)

II.   TEHING

| (5) | Koondumisega omandab E.ON ettevõtja Innogy üle ainukontrolli. Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel. Koondumine on osa ettevõtjate E.ON ja RWE vahelisest ulatuslikust varade vahetustehingust, mille tulemusena tegutseb E.ON mitmes Euroopa riigis peamiselt elektri- ja gaasijaotusvõrkude käitamise ning jaemüügi valdkonnas. RWE keskendub tootmisele ja hulgimüügile. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | E.ON võtab üle RWE tütarettevõtja Innogy energiajaotusvõrgu ja tarbijalahendustega seotud tegevuse ning teatavad väiksemad elektritootmise varad, peamiselt Innogyle kuuluvad elektri ja soojuse koostootmisjaamad (nn vastupidiselt eraldatud varad, reverse carve-out assets). RWE omandab suurema osa E.ONi taastuva elektrienergia tootmise äritegevusest ja vähemusosaluse kahes juba RWE käitatavas tuumaelektrijaamas. Lisaks säilitab RWE a) Innogy taastuvenergia tootmise varad (välja arvatud nn vastupidiselt eraldatud varad), b) Innogy 49 % osaluse ettevõtjas Kärntner Energieholding Beteiligungs GmbH ning c) Innogy käitatavad 11 gaasihoidlat Saksamaal ja Tšehhis (kõik need varad koos moodustavad tagasikantavad varad (re-transfer assets)). RWE omandab ka mittekontrolliva vähemusosaluse ettevõtjas E.ON. Ettevõtja E.ON varade üleandmise RWE-le kiitis komisjon heaks 26. veebruari 2019. aasta otsusega COMP/M.8871 – RWE/E.ON Transfer Assets. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Kuna varade vahetustehingus on kaks osa, tekib ka kaks eraldi koondumist. Käesolevas otsuses käsitletakse koondumist, mis tekib, kui E.ON omandab kontrolli Innogy üle. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Asjaomaste ettevõtjate aastakäive kogu maailmas kokku on üle 5 000 miljoni euro. Mõlema ettevõtja käive ELis ületab 250 miljonit eurot, kuid nad ei saa üle kahe kolmandiku oma ELi kogukäibest ühes ja samas liikmesriigis. Seega on teatatud tehing ELi seisukohast oluline. |
| --- | --- |

(8)

III.   MENETLUS

| (9) | Komisjon väljendas tõsist kahtlust selle üle, kas koondumine on kokkusobiv siseturuga, ja võttis 7. märtsil 2019 vastu otsuse algatada ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punkti c kohane menetlus. E.ON esitas kirjalikud märkused artikli 6 lõike 1 punkti c kohase otsuse kohta 20. märtsil 2019 ning täiendas neid 8. ja 20. mail 2019. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Juhtumi lõpliku otsuse vastuvõtmise tähtaeg lükati kooskõlas ühinemismääruse artikli 11 lõikega 3 kaks korda edasi: 22. märtsil 2019 (kuni 11. aprillini 2019) ja 29. aprillil 2019 (kuni 8. maini 2019). |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Kooskõlas ühinemismääruse artikli 10 lõikega 3 pikendati 7. juunil 2019 poolte taotlusel juhtumi kohta lõpliku otsuse vastuvõtmise tähtaega veel 20 tööpäeva võrra. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Selleks et kõrvaldada komisjoni tuvastatud esialgsed konkurentsiprobleemid, esitasid pooled 20. juunil 2019 pärast üksikasjalikku arutelu komisjonile esialgsed kohustused (edaspidi „II etapi kohustused“). |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Komisjon algatas 21. juunil 2019 turupõhisuse kontrolli, et hinnata, kas II etapi kohustused sobivad komisjoni väljendatud konkurentsiprobleemide lahendamiseks. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Pooled esitasid lõplikud kohustused 4. juulil 2019. |
| --- | --- |

(14)

IV.   HINNANGU KOKKUVÕTE

| (15) | Poolte tegevus kattub mitmes riigis, kuid kõige rohkem Saksamaal, Tšehhis, Ungaris, Slovakkias ja Ühendkuningriigis (3). Igas nimetatud riigis esineb poolte teatavas tegevuses märkimisväärset horisontaalset kattuvust. Need on kokkuvõtvalt esitatud allpool. |
| --- | --- |

(15)

1.   Saksamaa

1.1.   Turgude määratlused

| (16) | Elektri jaemüük. Tavaliselt määratleb komisjon lõpptarbijatele müüdava elektri jaemüügiturgude ulatuse riiklikuna, kuid Saksamaa puhul on komisjon varem kaalunud ka kitsamat määratlust (jaotusvõrgu (jaotusvõrguettevõtja) tasandil). Käesolevas otsuses kasutab komisjon suurklientide puhul riiklikku ulatust, järeldades turu-uurimise põhjal ja kooskõlas Saksamaa Bundeskartellamti (föderaalne konkurentsiamet) vastuvõetud turumääratlusega, et i) kodumajapidamistele ja väikestele äritarbijatele põhivarustamise raames korrapäraselt müüdava elektri geograafiline jaeturg on kohalik ja hõlmab vaid asjaomast põhivarustamise piirkonda ning ii) kodumajapidamistele ja väikestele äritarbijatele erilepingute alusel korrapäraselt müüdava elektri geograafiline jaeturg on riiklik. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Kütteelektri jaemüük. Komisjoni uurimisest selgus, et mitu elementi toetab riiklikku turumääratlust ja on ka kohalikule konkurentsidünaamikale viitavaid elemente. Seepärast jäetakse käesolevas otsuses lahtiseks see, kas Saksamaa kodumajapidamistele ja VKEdele müüdava kütteelektri jaeturu geograafiline ulatus on riiklik ja hõlmab tugevaid piirkondliku konkurentsi elemente jaotuspiirkonna tasandil või on ulatus kohalik. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Gaasi jaemüük. Komisjon leidis hindamise põhjal, et gaasi ja elektri jaeturu struktuur ja toimimine on väga sarnased. Seetõttu kasutab komisjon gaasi ja elektri jaemüügi korral sama geograafilist turumääratlust. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Elektromobiilsus. Käesolevas otsuses leiab komisjon, et i) elektrisõidukite laadimisjaamade hulgimüük on ulatuselt riiklik või EMP-ülene (jäetakse lahtiseks); ii) elektrisõidukite eralaadimisjaamade jaemüük on ulatuselt riiklik; iii) elektrisõidukite kiirteedel kasutatavate avalike laadimisjaamade paigaldamise ja käitamise turg on kohalik või riiklik ja kohalikke elemente hõlmav (jäetakse lahtiseks); iv) elektrisõidukite mujal kui kiirteedel kasutatavate avalike laadimisjaamade paigaldamise ja käitamise turg on kohalik või riiklik ja kohalikke elemente hõlmav (jäetakse lahtiseks); v) elektrisõidukite avalike laadimisjaamade tellimisteenuste turg on ulatuselt riiklik ning vi) elektrisõidukite avalike laadimisjaamadega seotud jaemüügi- ja paigaldusteenused on ulatuselt riiklikud. |
| --- | --- |

(19)

1.2.   Konkurentsimõju hindamine

| (20) | Komisjon hindas eespool kirjeldatud mõjutatud turge. Komisjon on jõudnud järeldusele, et koondumine takistab märkimisväärselt tõhusat konkurentsi järgmistel turgudel: |
| --- | --- |

(20)

| a) | kütteelektri jaeturg Saksamaal – komisjoni järeldus tuleneb asjaolust, et kütteelektri turg on äärmiselt kontsentreeritud (ühinemisega liidetakse riigi kaks suurimat tarnijat), pooled avaldavad teineteisele märkimisväärset konkurentsisurvet, pooltele on piiratud arv tõsiselt võetavaid alternatiive ning turule sisenemist takistavad tegurid on suured; |
| --- | --- |

a)

| b) | elektrisõidukite kiirteedel kasutatavate avalike laadimisjaamade paigaldamise ja käitamise turg Saksamaal – komisjon jõudis sellisele järeldusele, sest tuvastas, et pooltele kuuluvad laadimisjaamad paiknevad üksteise lähedal kohtades, kus puuduvad konkureerivate ettevõtjate elektrisõidukite laadimisjaamad. |
| --- | --- |

b)

2.   Tšehhi

2.1.   Turu määratlus

| (21) | Elektri jaemüük. Komisjon on oma varasemates otsustes jätnud lahtiseks selle, kas Tšehhis on elektri jaemüügituru geograafiline ulatus riiklik või kitsam. Käesolevas otsuses on i) kõrgepinge tarbijatele ja ii) madalpinge tarbijatele müüdava elektri jaeturu geograafiline ulatus määratletud riiklikuna, kuigi madalpinge tarbijatele müüdava elektri jaeturul esineb kohaliku konkurentsi elemente. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Gaasi jaemüük. Komisjon on oma varasemates otsustes jätnud lahtiseks selle, kas Tšehhis on gaasi jaemüügituru geograafiline ulatus riiklik või kitsam. Käesolevas otsuses on i) suurtarbijatele ja ii) väiketarbijatele müüdava gaasi jaeturu geograafiline ulatus määratletud riiklikuna, kuigi väiketarbijatele müüdava gaasi jaeturul esineb kohaliku konkurentsi elemente. |
| --- | --- |

(22)

2.2.   Konkurentsimõju hindamine

| (23) | Komisjon hindas eespool kirjeldatud mõjutatud turge. Komisjon on jõudnud järeldusele, et koondumine takistab märkimisväärselt tõhusat konkurentsi järgmistel turgudel:






  a) | madalpinge tarbijatele müüdava elektri jaeturg Tšehhis – komisjon jõudis sellisele järeldusele, sest pooled on seni olnud turgu valitsevas seisundis ja on lähedased konkurendid; |
| --- | --- | --- |

(23)

a)

madalpinge tarbijatele müüdava elektri jaeturg Tšehhis – komisjon jõudis sellisele järeldusele, sest pooled on seni olnud turgu valitsevas seisundis ja on lähedased konkurendid;

| b) | väiketarbijatele müüdava gaasi jaeturg Tšehhis – komisjon jõudis sellisele järeldusele seoses suure turuosa, poolte senise turgu valitseva seisundi vastastikuse täiendavusega ja asjaoluga, et tegemist on lähedaste konkurentidega; |
| --- | --- |

b)

väiketarbijatele müüdava gaasi jaeturg Tšehhis – komisjon jõudis sellisele järeldusele seoses suure turuosa, poolte senise turgu valitseva seisundi vastastikuse täiendavusega ja asjaoluga, et tegemist on lähedaste konkurentidega;

| c) | suurtarbijatele müüdava gaasi jaeturg Tšehhis – komisjon jõudis sellisele järeldusele, sest tegemist on suure turuosaga hajutatud turul, kus pooled on lähedased konkurendid. |
| --- | --- |

c)

suurtarbijatele müüdava gaasi jaeturg Tšehhis – komisjon jõudis sellisele järeldusele, sest tegemist on suure turuosaga hajutatud turul, kus pooled on lähedased konkurendid.

3.   Ungari

3.1.   Turu määratlus

| (24) | Elektri jaemüük. Komisjon on varem määratlenud ettevõtjatele müüdava elektri jaeturgu Ungaris riiklikuna, samas kui kodutarbijatele müüdava elektri jaemüügi ulatuseks on peetud jaotusvõrguettevõtja piirkonda. Komisjoni hinnangu põhjal peetakse käesolevas otsuses universaalteenuste osutajate poolt kodutarbijatele ja VKEdest klientidele pakutava elektri jaeturu geograafiliseks ulatuseks jaotusvõrguettevõtja piirkonda. Liberaliseeritud turul konkureerivad hinnad valinud VKEdest klientidele müüdava elektri, samuti suurtele äri- ja tööstustarbijatele müüdava elektri jaeturu geograafilist ulatust peetakse riiklikuks. |
| --- | --- |

(24)

3.2.   Konkurentsimõju hindamine

| (25) | Komisjon hindas eespool kirjeldatud mõjutatud turge. Komisjon on jõudnud järeldusele, et koondumine takistab märkimisväärselt tõhusat konkurentsi järgmistel turgudel:






  a) | liberaliseeritud turul konkureerivad hinnad valinud VKEdest klientidele müüdava elektri jaeturg Ungaris – komisjon jõudis sellisele järeldusele, sest ühinemisega kõrvaldataks oluline konkurentsisurve juba niigi väga kontsentreeritud turul; |
| --- | --- | --- |

(25)

a)

liberaliseeritud turul konkureerivad hinnad valinud VKEdest klientidele müüdava elektri jaeturg Ungaris – komisjon jõudis sellisele järeldusele, sest ühinemisega kõrvaldataks oluline konkurentsisurve juba niigi väga kontsentreeritud turul;

| b) | suurtele tööstustarbijatele müüdava elektri jaeturg Ungaris – komisjon jõudis sellisele järeldusele, sest pooled on lähedased konkurendid ja ühinemine vähendaks märgatavalt tõhusate konkurentide arvu turul. |
| --- | --- |

b)

suurtele tööstustarbijatele müüdava elektri jaeturg Ungaris – komisjon jõudis sellisele järeldusele, sest pooled on lähedased konkurendid ja ühinemine vähendaks märgatavalt tõhusate konkurentide arvu turul.

4.   Slovakkia

4.1.   Turu määratlus

| (26) | Elektri jaemüük. Käesolevas otsuses leiab komisjon, et elektri geograafiline jaeturg on riiklik, kuigi selles on tugevaid piirkondlikke elemente. |
| --- | --- |

(26)

4.2.   Konkurentsimõju hindamine

| (27) | Komisjon on jõudnud järeldusele, et koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi Slovakkias. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Seoses Slovakkias i) reguleeritud tarbijatele, ii) reguleerimata väiketarbijatele ja iii) suurtele tööstustarbijatele müüdava elektri jaeturu kolme mõjutatud segmendiga jõudis komisjon järeldusele, et tõhusat konkurentsi märkimisväärselt ei takistata, sest pooled ei ole lähedased konkurendid ja muud tarnijad survestavad pooli rohkem kui pooled teineteist. Olgugi et koondumine ei mõjuta märkimisväärselt praegust konkurentsi taset, vaagis komisjon ka seda, kas koondumine võib tulevikus konkurentsi vähendada, kuid uurimise käigus kogutud tõendid ei toetanud seda järeldust. |
| --- | --- |

(28)

5.   Ühendkuningriik

5.1.   Turu määratlus

| (29) | Elektrienergia jaemüük kodumajapidamistele ja suurtele tööstustarbijatele: kooskõlas eelmiste otsustega leiab komisjon, et elektri jaemüügi geograafiline ulatus hõlmab Suurbritanniat. |
| --- | --- |

(29)

5.2.   Konkurentsimõju hindamine

| (30) | Komisjon on jõudnud järeldusele, et koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Seoses Suurbritannias i) kodumajapidamistele ja ii) suurtele tööstustarbijatele müüdava elektri jaeturu mõjutatud segmentidega jõudis komisjon järeldusele, et tõhusat konkurentsi märkimisväärselt ei takistata, sest poolte kombineeritud turuosa on tagasihoidlik ja nad ei ole lähedased konkurendid ning turgudel tegutseb mitu alternatiivset tõsiselt võetavat konkurenti. |
| --- | --- |

(31)

V.   PARANDUSMEETMED

| (32) | Tuvastatud konkurentsiprobleemide lahendamiseks esitasid pooled lõplikud kohustused, mis hõlmasid muudatusi turupõhisuse kontrolli tulemuste arvessevõtmiseks. Lõplikud kohustused on järgmised. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Kütteelekter Saksamaal. Parandusmeede sisaldab peaaegu kõigi EDG (ettevõtja E.ON suurim tütarettevõtja) erilepingutega seotud kütteelektri tarbijate loovutamist. Lisaks hõlmavad lõplikud kohustused eraldi arvesteid kasutavate tarbijate puhul kõiki vastavaid kodutarbijate elektri erilepinguid, mis on seotud kütteelektriga varustatavate tarbijatega. Tarbijalepingute loovutamine jagatakse kahte eraldi portfelli. Mõlemad portfellid võtab üle üks ostja või lähevad need kahele erinevale ostjale. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | Elektrisõidukite avalike laadimisjaamade paigaldamine ja käitamine Saksamaa kiirteedel. Loovutamine hõlmab ettevõtja E.ON kohustust lõpetada täielikult talle mittekuuluvate laadimisjaamade käitamine (s.o laadimisjaamad piirkondades, kus esines horisontaalset kattuvust) ning mitte käitada talle mittekuuluvaid laadimisjaamu eelnevalt määratud aja jooksul. Lisaks kohustub E.ON mitte käitama täiendavaid talle mittekuuluvaid laadimisjaamu (täiendavad kolmanda isiku käitatavad laadimisjaamad, mille kohta E.ON kaalus käitamislepingu sõlmimist) eelnevalt määratud aja jooksul. |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Gaasi jaemüük nii väike- kui ka suurtarbijatele ning elektri jaemüük madalpinge tarbijatele Tšehhis. Innogy ja selle Tšehhi sidusettevõtjate kogu elektri- ja gaasi jaemüügi äritegevuse loovutamine koos suurema osaga Innogy muust tegevusest Tšehhis (4). |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Elektri jaemüük nii liberaliseeritud turul konkureerivad hinnad valinud VKEdest klientidele kui ka suurtele tööstustarbijatele Ungaris. E.ON loovutab kogu elektri jaemüügi äritegevuse, mis on suunatud liberaliseeritud turul konkureerivad hinnad valinud VKEdest klientidele ja suurtele tööstustarbijatele Ungaris. |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Komisjoni arvates lahendatakse tuvastatud konkurentsiprobleemid lõplike kohustuste abil nõuetekohaselt:






  a) | kütteelekter Saksamaal. Valdav osa konkureerivate poolte kattuvustest kõrvaldatakse riiklikul ja kohalikul jaotusvõrguettevõtja tasandil ning luuakse üks või kaks suurt piirkonnaülest konkurenti, kes suudavad kasvada ja konkureerida tulemuslikult ühinemise teel tekkiva üksusega; |
| --- | --- | --- |

(37)

a)

kütteelekter Saksamaal. Valdav osa konkureerivate poolte kattuvustest kõrvaldatakse riiklikul ja kohalikul jaotusvõrguettevõtja tasandil ning luuakse üks või kaks suurt piirkonnaülest konkurenti, kes suudavad kasvada ja konkureerida tulemuslikult ühinemise teel tekkiva üksusega;

| b) | elektrisõidukite avalike laadimisjaamade paigaldamine ja käitamine Saksamaa kiirteedel. Loovutamisega kõrvaldatakse konkureerivate poolte olulised kattuvused; |
| --- | --- |

b)

elektrisõidukite avalike laadimisjaamade paigaldamine ja käitamine Saksamaa kiirteedel. Loovutamisega kõrvaldatakse konkureerivate poolte olulised kattuvused;

| c) | gaasi jaemüük nii väike- kui ka suurtarbijatele
  ning
  elektri jaemüük madalpinge tarbijatele Tšehhis. Loovutamisega kõrvaldatakse konkureerivate poolte olulised kattuvused; |
| --- | --- |

c)

gaasi jaemüük nii väike- kui ka suurtarbijatele
  ning
  elektri jaemüük madalpinge tarbijatele Tšehhis. Loovutamisega kõrvaldatakse konkureerivate poolte olulised kattuvused;

| d) | elektri jaemüük nii liberaliseeritud turul konkureerivad hinnad valinud VKEdest klientidele kui ka suurtele tööstustarbijatele Ungaris. Loovutamisega kõrvaldatakse konkureerivate poolte olulised kattuvused. |
| --- | --- |

d)

elektri jaemüük nii liberaliseeritud turul konkureerivad hinnad valinud VKEdest klientidele kui ka suurtele tööstustarbijatele Ungaris. Loovutamisega kõrvaldatakse konkureerivate poolte olulised kattuvused.

VI.   JÄRELDUS

| (38) | Eespool nimetatud põhjustel teeb komisjon järelduse, et kohustustega muudetud koondumine, millele laienevad konkreetsed tingimused, kaasa arvatud loovutatava äritegevuse jaoks sobivate ostjate heakskiitmine komisjoni poolt, ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi siseturul või selle olulises osas. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Seega tunnistatakse koondumine vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 2 ning EMP lepingu artiklile 57 kokkusobivaks siseturu ja EMP lepingu toimimisega, eeldusel, et täidetakse tingimused ja kohustused. |
| --- | --- |

(39)

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  Esimese sammuna omandab E.ON kogu Innogy. Teise sammuna eraldab E.ON enamiku Innogy taastuva elektrienergia tootmise ja gaasihoiustamise äritegevusest ja osaluse ettevõtjas Kärntner Energieholding Beteiligungs GmbH ning kannab need varad tagasi RWE-le.

(3)  Väiksemat kattuvust esineb ka Taanis, Rootsis, Poolas, Rumeenias, Austrias, Itaalias, Belgias, Madalmaades ja Prantsusmaal.

(4)  Kava järgi läheb Innogy gaasi jaotamisega seotud tegevus Tšehhis üle ettevõtjale Macquarie ja RWE-le jääb gaasi hoiustamine Tšehhis.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 10.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/21

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2020/C 379/08)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 01.10.2020 |
| --- | --- |
| Kestus | 01.10.2020–31.12.2020 |
| Liikmesriik | Belgia |
| Kalavaru või kalavarude rühm | LEZ/*8ABDE (LEZ/07. eritingimus) |
| Liik | Megrimid (Lepidorhombus spp.) |
| Püügipiirkond | 8a, 8b, 8d ja 8e |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | --- |
| Viitenumber | 24/TQ123 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

01.10.2020

Kestus

01.10.2020–31.12.2020

Liikmesriik

Belgia

Kalavaru või kalavarude rühm

LEZ/*8ABDE (LEZ/07. eritingimus)

Liik

Megrimid (Lepidorhombus spp.)

Püügipiirkond

8a, 8b, 8d ja 8e

Kalalaevade tüüp/tüübid

---

Viitenumber

24/TQ123

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 10.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/22 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/22

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 379/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„MUSCADET CÔTES DE GRANDLIEU“

PDO-FR-A0496-AM02

Teate esitamise kuupäev: 15.9.2020

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

Viidet ametlikule geograafilisele koodile on ajakohastatud, märkides aasta 2020.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.   Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti alapunktis 2 on sõnade „20. juuni 2018“ järel lisatud sõnad „ja 17. juuni 2020“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusalade piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille kasvatusalad on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuvat piirkonda on muudetud seoses kommuunide ühinemisega, mille tõttu on muutunud teatavate kommuunide nimed.

Saint-Géréoni ja Ancenis’ kommuun on asendatud Ancenis-Saint-Géréoni kommuuniga. Saint-Hilaire-de-Loulay kommuun ja Montaigu kommuun on asendatud Montaigu-Vendée kommuuniga (ainult Saint-Hilaire-de-Loulay ja Montaigu delegeeritud kommuunide territooriumid).

Käesolev muudatus on sõnastuse muudatus, sellega ei muudeta vahetus läheduses asuvat piirkonda.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 9.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Muscadet Côtes de Grandlieu

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Tegemist on valgete, kuivade ja rahulike veinidega.

Veinidel on järgmised omadused:

| — | naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti;

| — | fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) maksimaalne sisaldus on 3 grammi liitri kohta; |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) maksimaalne sisaldus on 3 grammi liitri kohta;

| — | maksimaalne lenduvate hapete sisaldus on 10 milliekvivalenti liitri kohta; |
| --- | --- |

—

maksimaalne lenduvate hapete sisaldus on 10 milliekvivalenti liitri kohta;

| — | maksimaalne üldalkoholisisaldus on pärast rikastamist 12 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

—

maksimaalne üldalkoholisisaldus on pärast rikastamist 12 mahuprotsenti.

Veinide üldhappesus, vääveldioksiidi üldsisaldus ja üldalkoholisisaldus vastavad liidu eeskirjadega sätestatud piirmääradele. Tegemist on valgete, kuivade ja rahulike veinidega.

Veinidel on intensiivne ülekaalukalt puuviljaline aroom, mida elavdavad mõnikord joodi noodid, maitse on tasakaalustatud ja pigem värske.

Pikaajaline kääritamine võib muuta veinide maitse rikkalikumaks ja teha need hästi laagerduvaks.

Veinid villitakse nende rikkalike aromaatsete omaduste säilitamiseks ja võimendamiseks hoolikalt pudelitesse.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne üldhappesus: | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne üldhappesus:

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

5.   Veinivalmistustavad

a.   Veinivalmistuse eritavad

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 6 500 tüve hektari kohta.

Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 1,50 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas võib olla 0,90–1,10 meetrit.

Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 12 õiepunga, kasutada võib järgmisi tehnikaid:

| — | madalad lühivõrsed, kus tüve kohta on maksimaalselt viis lühivõrset; |
| --- | --- |

—

madalad lühivõrsed, kus tüve kohta on maksimaalselt viis lühivõrset;

| — | ühe- või kaheõlaline Guyot’ vorm. |
| --- | --- |

—

ühe- või kaheõlaline Guyot’ vorm.

Lõikamine tuleb lõpetada enne pungade puhkemist või enne seda, kui taim jõuab Eichhorni ja Lorentzi skaalal 5. staadiumisse.

Kasutatavast lõikamisviisist olenemata tohib viinapuude igale tüvele jätta lõikamisel neli täiendavat punga tingimusel, et fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte, on ühel viinapuul kuni 12 vastaval aastal vilja kandvat oksa.

Veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Keelatud on viinamarjasaagi igasugune termiline töötlemine temperatuuril alla –5 °C.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12 mahuprotsenti.

Vein käärib pärast alkoholkäärimise lõppu käärimissettel vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. märtsini. Pakendamisel või esmakordsel väljaviimisel veinitootmisüksusest on veinidel endiselt alles käärimissete.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistuse puhul kinni pidada liidu õigusaktide ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b.   Maksimaalne saagikus

66 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité) kiitis heaks pädeva riikliku komitee neljapäev, 15. juuni 2017. aasta koosolekul. Piirkond hõlmab selle tootespetsifikaadi pädeva riikliku komitee poolse kinnitamise kuupäeva seisuga ja lähtuvalt 2018. aasta ametlikest geograafilistest koodidest järgmiste kommuunide või kommuunide osade territooriume:

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Le Bignon (osaliselt), Bouaye, Brains, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Geneston, Legé (osaliselt), La Limouzinière, La Planche, Montbert (osaliselt), Pont-Saint-Martin, Port-SaintPère, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne (osaliselt), Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières (osaliselt), Vieillevigne (osaliselt). |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Le Bignon (osaliselt), Bouaye, Brains, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Geneston, Legé (osaliselt), La Limouzinière, La Planche, Montbert (osaliselt), Pont-Saint-Martin, Port-SaintPère, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne (osaliselt), Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières (osaliselt), Vieillevigne (osaliselt).

| — | Vendée departemang: Rocheservière, Saint-Philbert-de-Bouaine. |
| --- | --- |

—

Vendée departemang: Rocheservière, Saint-Philbert-de-Bouaine.

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

’Melon B’

8.   Seos(t)e kirjeldus

1.   Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

a)   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega „Muscadet Côtes de Grandlieu“ hõlmatud viinamarjaistandused, asuvad põhiliselt Grandlieu järve ümbritsevatel nõlvadel ja järve veega varustavate jõgede ääres (Logne, Boulogne ja Ognon) ning nõlvadel, mis palistavad Acheneau jõge, mis voolab järvest välja ning suubub Nantesi ja Saint-Nazaire’i vahelisel suudmealal Loire’i jõkke. Geograafiline piirkond hõlmab osaliselt Loire-Atlantique’i departemangu ja Vendée departemangu Nantesi linnast lõunas Atlandi ookeani ranniku lähedal. See on kaitstud päritolunimetuse „Muscadet“ geograafilise piirkonna kõige läänepoolsem osa. Viinamarjaistandused asuvad parima võimaliku asukohaga maatükkidel ja on üksteisest sageli eraldatud aladega, mida kasutatakse peamiselt loomakasvatuseks ja põllupidamiseks.

Geograafilises piirkonnas valitseb eriti mõõdukas mereline kliima, kus temperatuurierinevused on aasta jooksul väikesed, sest rannik on lähedal. Grandlieu järv, mis on Prantsusmaa mandriosa kõige suurem mageveekogu, tagab talvel pehme kliima ja vähendab oluliselt külmade esinemissagedust. See, et ranniku ja viinamarjaistanduste vahel ei ole märkimisväärseid kõrgendikke, soodustab pilvi kandvate meretuulte kiiret liikumist, mille tõttu on geograafilises piirkonnas sademete hulk väike ja seal on rohkem päikesepaistet kui sisemaal. Suvel on temperatuurid üldiselt mahedad ja Grandlieu järvest tõusev niiskus pehmendab harvaesinevaid kuumalaineid.

Geograafilise piirkonna aluspinnas koosneb peamiselt moondekivimitest, vilgukivist ja gneissist, samuti on selles suuri aluskivimite, amfiboliidi, eklogiidi ja rohekilda sooni. Madalamatel aladel, mis asuvad Grandlieu järve ümber, on paleosoikumi aegkonnast pärinev aluskivim mõnikord kaetud tertsiaari aegkonnast pärinevate setetega, mis koosnevad peamiselt erineva savi- ja veerisesisaldusega liivast. Sellisel mitmesuguse koostisega aluspinnasel moodustunud mullad on üldiselt viljakad, sõredad ja hea läbilaskevõimega pruunmullad. Viinamarjade kasvatamiseks kasutatakse ainult selliseid avatud maastikuga nõlvu, kus on enamasti või tavaliselt viinapuid kasvatatud; selliste alade pinnas on õhuke, mõõdukalt viljakas, soojeneb kiiresti ja selle veemahutavus on piiratud.

b)   Inimtegur, mis kinnitab seost piirkonnaga

Kaitstud päritolunimetusega „Muscadet Côtes de Grandlieu“ hõlmatud viinamarjaistandused, on iidsete viinamarjakasvatustraditsioonide pärand. Bourgneufi ja Noirmoutieri lahest algav soolatee läbis juba keskajal Grandlieu järve, et sealt veini tarnida. Sellest ajast saati on toimunud aktiivne kaubavahetus Iirimaa ja keldi maadega. Keskaegsed viinamarjaistandused laienesid seejärel Buzay’ (Acheneau kallastel) ja Villeneuve’i (Ognoni ääres) kloostrite abiga.

Alates XIV sajandist tekkisid tänu Põhja-Euroopa laevastike viibimisele Bourgneufi lahes kaubandusega tegelevad viinamarjaistandused. XVI sajandil soodustas hollandi kaubanduslik nõudlus valgete veinide tootmist. Sellal istutati piirkonda viinamarjasorti 'Melon B', mida hakati XVII sajandi keskpaigas nimetama 'Muscadet'. XVIII sajandi lõpus oli viinapuudega kaetud juba kolmandik Saint-Philbert-de-Grand-Lieu omavalitsuse territooriumist. Selles kommuunis oli Prantsuse teise keisririigi ajal viinapuid kuni 750 hektaril.

Pärast viinapuutäide hävitustööd kasutati uute viinamarjaistanduste rajamisel poogitud taimi ning võeti kasutusele mõned uued meetodid, nagu Guyot’ lõikus ja ridadena istutamine. Sellest ajast alates on tootmisalast oskusteavet korralikult kodifitseeritud: ainsaks kasvatatavaks viinamarjasordiks on valitud 'Melon B', viinapuud istutatakse tihedalt, viinapuude kasvu ja saagikust hoitakse kontrolli all ning koristatakse täiesti küpseid viinamarju.

Rikkalike ja komplekssete veinide tootmist silmas pidades võtsid ettevõtjad veinivalmistamisel kasutusele erilised tehnilised lahendused, nn Nantesi meetodi, mille raames hoitakse veini transfeermeetodit kasutamata vähesel veinisettel vähemalt ühe talve jooksul. Selline oskusteave sai alguse tootjate harjumusest hoida tulevaste pidude ootuses vaaditäis kõige paremat veini veinisettel. Selline laagerdamise meetod annab veinile täiendavat ümarust ja täidlust seoses veini rikastamisega eeskätt mannoproteiinide ja teiste pärmi rakukestade autolüüsi käigus tekkivate ühenditega. Selle meetodi korral veine ei käidelda ja neid hoitakse süsinikdioksiidirikkas keskkonnas, mis piirab oluliselt oksüdeerumist ja lenduvate ühendite vabanemist. Meetod võimaldab lisaks säilitada alkoholkäärimisel tekkinud aroome kuni kevadeni ja pärast seda. Käärimise jooksul rikastuvad veinid samuti kolmanda taseme aroomidega. Viinamarjad, viinamarjavirre ja viinamarjasordist 'Melon B' tehtud veinid sisaldavad suurel määral glükosiidide aroomide lähteaineid. Need suhkrutega seotud aglükoonidest moodustunud molekulid on selles olekus lõhnatud. β-glükosiidsidemete katkemine erinevate keemiliste ja ensümaatiliste protsesside käigus tekitab väga lõhnavaid ühendeid, peamiselt monoterpeene ja C13-norisoprenoide, eelkõige moodustub β-damaskoon, mis on tuntud veinide puuviljaaroome esiletõstva ainena. Tootjad on omandanud eripärase oskusteabe, et kaitsta veini oksüdeerumise eest kääritamisanumas ning villida vein hoolikalt pudelitesse, nii et kõnealused ühendid vabanevad võimalikult aeglaselt ja veini komplekssus suureneb.

Alates 1937. aastast tunnustatakse geograafilise piirkonna parimaid viinamarjakasvatustingimusi kaitstud päritolunimetusega „Muscadet“. Soovides parimatel mäenõlvadel toodetud veine paremini väärtustada, taotlesid tootjad alates 1955. aastast kaitstud päritolunimetuse tunnustamist ja esitasid selle taotluse uuesti 1979. aastal. Kaitstud päritolunimetust „Muscadet Côtes de Grandlieu“ tunnustati viimaks 29. detsembri 1994. aasta dekreediga. Märgistusele tohib lisada traditsioonilise märke „settel hoitud“ (sur lie), mis on määratletud 1977. aastast päritolunimetuse „Muscadet“ dokumentides ning mis väljendub selles, et veinid villitakse pudelisse saagikoristusaastale järgneva aasta jooksul veinitootmisüksuses, piirates sellega veini ümbervalamist ja nõrutamist.

2016. aastal oli tootmispinda ligikaudu 250 hektarit ja seal tegutses umbes 80 tootjat. Aastas turustatakse umbes 12 000 hektoliitrit veini, millest suurem osa on märkega „settel hoitud“ (sur lie).

2.   Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Kaitstud päritolunimetusega „Muscadet Côtes de Grandlieu“ veinid on vaiksed kuivad valged veinid. Veinil on intensiivne, ülekaalukalt puuviljaline aroom, mida elavdavad mõnikord joodi noodid, maitse on tasakaalustatud ja pigem värske. Pikaajaline kääritamine võib muuta veinide maitse rikkalikumaks ja teha need hästi laagerduvaks. Veinid villitakse nende rikkalike aromaatsete omaduste säilitamiseks ja võimendamiseks hoolikalt pudelitesse.

Märkega „settel hoitud“ (sur lie) veinid on üldiselt tasakaalustatud maitsega ja kalduvad täidluse poole, nende lõhnabukett on komplekssem ja nad võivad alkoholkäärimise käigus moodustunud jääksüsihappegaasi tõttu olla kergelt sillerdavad. Nende värskuse, lõhna- ja maitsebuketi rikkalikkuse ja loomuliku süsihappegaasi säilitamiseks kaitstakse neid veine valmimise käigus oksüdeerumise eest. Veinide süsihappegaasisisaldus on liiga suur selleks, et hoida veini elastsetes anumates, seetõttu villitakse vein pudelitesse ning see toiming nõuab erilist hoolt.

3.   Põhjuslikud seosed

Lähedalasuv Atlandi ookean ja Grandlieu järv mõjutavad otseselt geograafilise piirkonna kliimat, millele on iseloomulikud väga pehmed talved. Kliima ja asjaolu, et enamike alade pinnas on valdavalt liivane, tagavad viinamarjade kasvutsükli väga varajase alguse, kogu kasvuperioodi jooksul on päevad pikad ja päikselised ning viinamarjad saavad küpseks enne sügisvihmasid. Selline varaküpsus kajastub veinide avatuses ja lopsakuses, mis ilmneb juba siis, kui veinid on alles noored.

Geoloogilise aluspinnase moondekivimite murenemine ja pinnase jämedateraline tekstuur võimaldavad viinapuudel sügavale juurduda, niiviisi on viinapuud veega mõõdukalt ja regulaarselt varustatud, mis soodustab viinamarjade küpsemist. Jahedad suved tagavad, et viinamarjasordi ’Melon B’ marjades talletunud õrnade aroomide lähteained säilivad hästi. Kuna ookeanituuled kaitsevad viinamarju haiguste eest, on neid võimalik korjata täisküpsetena, mis annab veinidele nende puuviljalise aroomi ja õrnalt joodise lõhna.

Kuigi viinapuude kasvatamine on piirkonnas iidne traditsioon, on seal tegeletud kaua segapõllumajandusega, kus domineeris loomakasvatus. Tee, mille ettevõtjad kaitstud päritolunimetusele „Muscadet Côtes de Grandlieu“ tunnustuse saamiseks läbisid, on viinud olukorrani, kus veinikasvatustavasid jagatakse üksteisega. Nii võimaldavad kollektiivsed teadmised tootjatel viinapuude saagikust ja viinamarjade küpsust optimeerida.

Veinid on valmistatud vastavalt kohalikele tavadele ja neid kääritatakse kuni pakendamiseni transfeermeetodit kasutamata vähesel veinisettel. Tänu sellele, et geograafilises piirkonnas on talvised temperatuurid mõõdukad, mis soodustab ainevahetust settega, muutuvad veinid käärimise jooksul järjest paremaks ning on alates järgmisest kevadest maitselt rikkalikumad. Hoolikas pudelisse villimine võimaldab säilitada veinide põhiomadusi ja osa aroome areneb pärast pakendamist edasi. Selline oskusteave, mis on loodusliku keskkonna ja viinamarjasordi 'Melon B' pakutavatele võimalustele hästi kohandatud, võimaldab käärimisel tekkinud lõhnamolekulidel ja glükosiidide aroomide lähteainetel veinis täielikult väljenduda.

Saagikoristusele järgneva aasta jooksul pudelitesse villitud kontrollitud päritolunimetusega veinid, millel on märge „settel hoitud“ (sur lie), säilitavad neile iseloomuliku värskuse, mida toetab veinivalmistuse käigus tekkinud süsinikdioksiidi jääkide tõttu tekkinud õrn pärlendus. Igasuguse oksüdeerumise vältimiseks pakendatakse veinid otse veinivalmistusruumides. Selline toodete käitlemist minimeeriv traditsiooniline tava sobib veinide õrnade lõhnaühendite säilitamiseks ideaalselt.

Geograafilise piirkonna lähedal asuvad rannikuäärsed turismipiirkonnad on soodustanud veinide otsemüügi arengut. Erinevalt enamikest Muscadet’ piirkonna toodetest on kaubanduses lahtise kaubana müüdava toodangu osakaal seega üpris väike. Tänu sellisele kaubanduslikule dünaamikale ja veinide kvaliteedile, hinnatakse peaaegu kogu toodangut märkega „settel hoitud“ (sur lie) olgu see siis mõeldud välisriikidesse eksportimiseks, mõnele konkreetsele kliendile või Atlandi ookeani rannikuäärsete kuurortide restoranidele, kus pakutava veini värskus harmoneerub karploomade, koorikloomade, kalade ja muude mereandidega.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ja veinide valmistamise ja kääritamise osas ning märget „settel hoitud“ (sur lie) kanda tohtiva veini jaoks viinamarjade pressimise, sellise veini valmistamise, kääritamise ja pakendamise osas, hõlmab 2020. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide või kommuunide osade territooriume:

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis-Saint-Géréon, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (osaliselt), La Boissière-du-Doré, Bouguenais, Boussay, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, Clisson, Couffé, Divatte-sur-Loire, Frossay, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé (osaliselt), Ligné, Loireauxence (ainult delegeeritud kommuunide La Chapelle-Saint-Sauveur et Varades territoorium), Le Loroux-Bottereau, Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Monnières, Montbert (osaliselt), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, Pornic, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Rezé, Rouans, Sainte-Pazanne (osaliselt), Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Père-en-Retz, Saint-Viaud, Les Sorinières (osaliselt), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne (osaliselt), Villeneuve-en-Retz, Vue. |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis-Saint-Géréon, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (osaliselt), La Boissière-du-Doré, Bouguenais, Boussay, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, Clisson, Couffé, Divatte-sur-Loire, Frossay, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé (osaliselt), Ligné, Loireauxence (ainult delegeeritud kommuunide La Chapelle-Saint-Sauveur et Varades territoorium), Le Loroux-Bottereau, Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Monnières, Montbert (osaliselt), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, Pornic, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Rezé, Rouans, Sainte-Pazanne (osaliselt), Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Père-en-Retz, Saint-Viaud, Les Sorinières (osaliselt), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne (osaliselt), Villeneuve-en-Retz, Vue.

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Beaupréau-en-Mauges (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Beaupréau ja Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult Fresne-sur-Loire’i delegeeritud kommuuni territoorium), Mauges-sur-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais ja Saint-Florent-le-Vieil), Montrevault-sur-Èvre (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart ja Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou, Sèvremoine (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine ja Tillières. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Beaupréau-en-Mauges (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Beaupréau ja Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult Fresne-sur-Loire’i delegeeritud kommuuni territoorium), Mauges-sur-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais ja Saint-Florent-le-Vieil), Montrevault-sur-Èvre (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart ja Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou, Sèvremoine (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine ja Tillières.

| — | Vendée departemang: Cugand, Montaigu-Vendée (ainult Montaigu ja Saint-Hilaire-de-Loulay delegeeritud kommuunide territooriumid), Saint-Étienne-du-Bois. |
| --- | --- |

—

Vendée departemang: Cugand, Montaigu-Vendée (ainult Montaigu ja Saint-Hilaire-de-Loulay delegeeritud kommuunide territooriumid), Saint-Étienne-du-Bois.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Veinid, mis tohivad kanda märget „settel hoitud“ (sur lie), pakendatakse määratletud piirkonnas.

Selleks, et säilitada valmistamis- ja kääritamisviisi käigus tekkivad omadused, eelkõige veinide värskus, nende kompleksne aroom, mille mõned komponendid väljenduvad pärast pakendamist, ja tootesiseste protsesside käigus tekkinud süsinikdioksiidist tulenev õrn sillerdus ning et piirata veinide ümbervalamist, villitakse märkega „settel hoitud“ (sur lie) veinid pudelitesse veinitootmisüksuses, saagikoristusaastale järgneva aasta 1. märtsist kuni 31. detsembrini.

Selline eriline veini laagerdamismeetod annab veinile täiendavat ümarust ja täidlust seoses veini rikastamisega eeskätt mannoproteiinide ja teiste pärmi rakukestade autolüüsi käigus tekkivate ühenditega. Meetodi olemus seisneb veini käitlemise puudumises ja selle hoidmises süsihappegaasikeskkonnas, sellega piiratakse oluliselt oksüdeerumisprotsessi ja lenduvate ühendite eraldumist.

Veinide süsihappegaasisisaldus on liiga suur selleks, et hoida veini elastsetes anumates, seetõttu villitakse vein pudelitesse ning see toiming nõuab erilist hoolt.

Veinid on pakendamise hetkel või esmakordsel veinivalmistusruumidest väljaviimisel endiselt oma vähesel veinisettel.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada märke „settel hoitud“ (sur lie), eeldusel et veinid vastavad tootespetsifikaadis selle märke jaoks kehtestatud tootmistingimustele.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis selle geograafilise tähise kohta sätestatud eeskirjadele.

Märke „settel hoitud“ (sur lie) ja geograafilise tähise „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavad tähed on nii kõrguselt, laiuselt kui ka paksuselt sama suured või väiksemad kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Märkega „settel hoitud“ (sur lie) veinidele märgitakse aastakäik.

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada väiksemale geograafilisele piirkonnale, kui kõnealune piirkond on

| — | kantud katastrisse, |
| --- | --- |

—

kantud katastrisse,

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus, laius ja paksus moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest. Samal visuaalsel väljal asub kontrollitud päritolunimetuse sümbol.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7bb23711-f1fe-43a8-a137-4fe682abc234

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 10.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/29

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 379/10)

Käesolev teade avaldatakse kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikega 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„CÔTES D’AUVERGNE“

PDO-FR-A0925-AM03

Teate esitamise kuupäev: 15.9.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

Geograafilise piirkonna kommuunide nimekirja on ajakohastatud vastavalt ametlikule geograafilisele koodile. Sellega seoses jäetakse välja Mezeli ja Dallet’ kommuunid ning lisatakse Mur-sur-Allier’ kommuun (mis moodustati Mezeli ja Dallet’ kommuunide liitumise tulemusel).

Tegemist on üksnes vormilise muudatusega, geograafilise piirkonna ulatust ei ole muudetud.

Selle muudatusega seoses muudetakse koonddokumendi punkti 6.

2.   Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi 1. peatüki IV punkti alapunktis°2 lisatakse sõnade „16. november 2010“ järele sõnad „ja 17.°juuni 2020“. Sõnade „3. mai 2017“ järele lisatakse sõnad „ja 17. juuni 2020“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusalade piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille kasvatusalad on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuvate kommuunide nimekirja on ajakohastatud vastavalt ametlikule geograafilisele koodile. Sellega seoses muudetakse kommuuni „Villeneuve-Lembron“ nimi nimeks „Villeneuve“.

Selle muudatusega seoses muudetakse koonddokumendi punkti 9.

4.   Veini tunnustatud ladustajate vahel liikumise kuupäev

1. peatüki IX punkti alapunkti 4 alapunkt b, mis puudutab veinide ringlusse laskmist tunnustatud laopidajate vahel, jäetakse välja.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Côtes d’Auvergne

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Tegemist on valgete, punaste ja roosade vaiksete veinidega, mille analüütilised omadused on järgmised: minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 %; ja pakendamise staadiumis: fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus kuni 3 grammi liitri kohta või 112 milliekvivalenti liitri kohta. Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi üldsisaldus on määratud kindlaks Euroopa Liidu õigusaktidega.

Lahtiselt turustamiseks valmis või pakendamise staadiumis olevate punase veini partiide õunhappe sisaldus ei tohi ületada 0,4 grammi liitri kohta. Valgetel veinidel on üldiselt tsitrusviljade, eksootiliste puuviljade või küpse pirni maitsenüansid, mis võivad veini arenedes saada juurde grillihõngu. Tavaliselt on tegemist veinidega, mida iseloomustab teatav erksus ja samal ajal mõningane õhulisus ja täidlus maitses.

Roosad veinid on õrnad ning nende lõhnas ja maitses domineerivad sageli puuviljalised nüansid (tsitrusviljad, eksootilised viljad, punased puuviljad jms).

Punased veinid on tavaliselt ereda värvusega ning noore veini puuviljalised maitsenüansid (must ja punane sõstar jms) võivad veini vananedes omandada küpsete kuumtöödeldud puuviljade, kirsi või vürtside (eeskätt pipra) maitsenüansse.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne üldhappesus: | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne üldhappesus:

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

5.   Veinivalmistustavad

a.   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritava

Roosade veinide puhul on aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud. Punaste veinide puhul on lubatud substraktiivsete rikastamistehnoloogiate kasutamine, maksimaalne osalise kontsentreerimise tase töödeldavates kogustes võib olla kuni 10 %; pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti. Lisaks eespool esitatud nõuetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

Viljelustavad

| — | Kasvatusviisid






  a) | istutustihedus – viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 400 puud hektari kohta. Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 2,50 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas võib olla 0,90–1,40 meetrit; |
| --- | --- | --- |

—

Kasvatusviisid

a)

istutustihedus – viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 400 puud hektari kohta. Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 2,50 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas võib olla 0,90–1,40 meetrit;

| b) | lõikamise eeskirjad – viinapuude lõikamisel tuleb igale puule jätta maksimaalselt 12 punga, kasutades järgmisi tehnikaid: üheõlaline Guyot’ vorm vaid ühe võrsega ja kuni kahe oksaga; Y-kujuline vorm või kaheõlaline lühike Guyot’ vorm kahe võrsega ja kuni kahe oksaga; lühike vorm (Royat’ nöörpuu vorm või lehvikukujuline vorm). Tüvel võib pärast õitsemist (taime kasvuetapp 23 Lorentzi skaalal) olla kuni 10 viljavõrset. |
| --- | --- |

b)

lõikamise eeskirjad – viinapuude lõikamisel tuleb igale puule jätta maksimaalselt 12 punga, kasutades järgmisi tehnikaid: üheõlaline Guyot’ vorm vaid ühe võrsega ja kuni kahe oksaga; Y-kujuline vorm või kaheõlaline lühike Guyot’ vorm kahe võrsega ja kuni kahe oksaga; lühike vorm (Royat’ nöörpuu vorm või lehvikukujuline vorm). Tüvel võib pärast õitsemist (taime kasvuetapp 23 Lorentzi skaalal) olla kuni 10 viljavõrset.

b.   Maksimaalne saagikus

60 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine toimub Puy-de-Dôme’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil (nimekiri on koostatud 2020. aasta ametliku geograafilise koodi alusel): Aubière, Authezat, Beaumont, Beauregard-Vendon, Billom, Blanzat, Boudes, Cébazat, Chalus, Chanonat, Chas, Châteaugay, Châtel-Guyon, Chauriat, Clermont-Ferrand, Corent, Cournon-d’Auvergne, Le Crest, Gimeaux, Laps, Lempdes, Malauzat, Les Martres-de-Veyre, Ménétrol, Mirefleurs, Mur-sur-Allier, Neschers, Orcet, Pérignat-lès-Sarliève, Pignols, Plauzat, Prompsat, Riom, La Roche-Blanche, La Roche-Noire, Romagnat, Saint-Amant-Tallende, Saint-Bonnet-lès-Allier, Saint-Georges-sur-Allier, Saint-Hérent, Saint-Maurice, Saint-Sandoux, Saint-Yvoine, Sauvagnat-Sainte-Marthe La Sauvetat, Sayat, Tallende, Vertaizon, Veyre-Monton, Vic-le-Comte, Volvic, Yssac-la-Tourette.

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

’Pinot noir N’

8.   Seos(t)e kirjeldus

1.   Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

a)   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub Puy-de-Dôme’i departemangus, ulatudes ligikaudu 80 kilomeetri ulatuses põhjast lõunasse ja 15 kilomeetri ulatuses idast läände ning paikneb Limagne’i nõo serval ja seda nõgu Monts du Livradois’ ahelikust ida poolt ja Sancy ahelikust lääne poolt eraldavate vulkaaniliste moodustiste servadel. Viinamarjakasvatusalad paiknevad üldiselt väikeste saarekestena valdavalt selgelt piiritletud küngaste külgedel 350–550 meetri kõrgusel merepinnast geograafilise piirkonna moodustava 53 kommuuni territooriumil.

Vulkaanilise tegevuse tulemusel tekkinud Puys’ ahelik, mille kõrgeim tipp on Puy de Dôme (1 464 meetrit). on kujundanud geograafilise piirkonna maastiku ning on selle piirkonna mitmekesisuse alus. Seda mitmekesisust iseloomustavad mitme täiendava geograafilise tähise, nagu „Boudes“, „Chanturgue“, „Châteaugay“, „Corent“ ja „Madargue“, tuntus ja eripärad. Näiteks on „Madargue“ seotud Riomi kommuunis asuval valget merglit sisaldaval künkal paikneva viinamarjaistandusega. Veinide „Côtes d’Auvergne“ sümboliks olev geograafiline nimetus „Chanturgue“ on keldi päritolu ja pärineb sõnadest cantalo, mis tähendab „sädelev“, ja clarus, mis tähendab „selgelt nähtav“; nende veinide viinamari kasvab basaltplatoo järskudel (üle 25 % kallakuga) nõlvadel. Geograafilise nimetusega veinide „Châteaugay“ valmistamiseks kasutatavate viinamarjade kasvatusalad asuvad väikesteks platoodeks jagunenud vanal tardunud basaltlaaval. Geograafilise nimetuse „Corent“ tuntus on seotud viimaste vulkaanipursete ajal tekkinud vulkaanilise künkaga, mille pinnas on tumeda värvusega ja rikas kolluviaalsete setete poolest. Geograafilise nimetusega veinide „Châteaugay“ jaoks kasutatavate viinamarjade kasvatusalad asuvad suurel lubjakivikünkal, mille tippu kaitseb tardunud basaltlaavast ala.

Viinamarjade tootmiseks ettenähtud maatükkide mullad pärinevad väga erinevatest materjalidest, nagu mergel, basalt, vulkaanilised kolluviaalsed setted, graniit ja gneiss. Kõik need mullad on seejuures väga heade termiliste omadustega ja väikese veesisaldusega; kasvatusalad on üldiselt hästi päikesele avatud.

Geograafilises piirkonnas valitseb poolkontinentaalne kliima. Puys’ aheliku ja Sancy mäestiku mõjul tekkiv föön kaitseb piirkonda läänest tulevate niiskete õhumasside eest ja hoiab piirkonnas ümbritseva geograafilise keskkonnaga võrreldes kõrgemat õhutemperatuuri.

b)   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Omaaegse Clermont’i piiskopi Sidoine Apollinaire’i teostest ilmneb, et viinamarjakasvatusega tegeleti Puy-de-Dôme’i departemangus juba vähemalt alates V sajandist. Aadelkonna ja vaimulike, hiljem ka kodanlaste eestvedamisel arenes kvaliteetveinide tootmine kogu keskaja jooksul ja kuni XVIII sajandi lõpuni, viinamarjakasvatusega hõlmatud ala ulatus sel ajal ligikaudu 21 000 hektarini.

Revolutsiooni ajal tühistati veinide liikumisele kehtestatud piirangud ja see võimaldas väga paljudel talunikel omandada maavaldusi ja hakata tegelema viinamarjakasvatusega. Ajavahemikul 1789–1804 väikemaaomanike arv neljakordistus ning aastatel 1789–1850 suurenes viinamarja kasvatamisala Puy-de-Dôme’i departemangus 21 000 hektarilt 34 000 hektarini. Viinamarjasortidest hakati kasutama sorti ’gamay N’, järgides viinapuude lõikamise traditsioonilisi tavasid. Dr J. GUYOT on märkinud, et „Viinamarju kasvatati targalt“. Kasutama hakati sordi ’gamay N’ põhjal aretatud sorti, nimetusega ’gamay d’Auvergne’, mida iseloomustavad „lõdvad“ viinamarjakobarad ja pungade hiline avanemine.

Veinide levikut soodustab piirkonna avatus Allier’ sadamate kaudu põhja suunas. Loire’i jõgi võimaldas transporti kuni Orléansini ja sealt edasi maad mööda kuni Seine’i jõeni (ja Pariisini). Seega aitas jõetransport oluliselt kaasa tootjate rikastumisele.

1895. aastal ulatus viinamarjakasvatusala suurus 45 000 hektarini.

Alates 1890. aastast hakkas kiiresti levima viinapuutäi epideemia, hävitades suure osa Auvergne’i piirkonna viinamarjakasvatusaladest, mis taastusid osaliselt alles pärast 1900. aastat mõnede entusiastidest tootjate innustusel. 1902. aastal rajati veinilaboratoorium ning 1929. aastal asutati Châteauguay veinide kaitseühing, mille tegevus laienes 1932. aastal kõikidele Auvergne’i veinidele. Samal aastal kinnitati Riomi kohtu otsusega päritolunimetus „Vins d’Auvergne“ viinamarjasortidest ’gamay N’, ’pinot noir N’ ja ’chardonnay B’ Puy-de-Dôme’i departemangu 171 kommuuni territooriumil valmistatud veinidele.

Seejärel ühendasid tootjad oma jõud ning asutasid 1935. aastal Aubière’is veinikooperatiivi, teine veinikooperatiiv Cave des Coteaux d’Auvergne asutati 1950. aastal ja see sai 2010. aastal tuntuks nime „Cave Saint-Verny“ all. 1948. aastal asutati Auvergne’i veinide müügi edendamiseks ka viinamarjakasvatajate ühing.

Seejärel algas toote areng kõrgema kvaliteedi suunas ning peagi võis eristada 5 sektorit: „Boudes“, „Chanturgue“, „Châteaugay“, „Corent“ ja „Madargue“, mis moodustasid kõnealuse piirkonna dünaamilised keskused. Need viisid 1951. aasta mais Côtes d’Auvergne’i veini kõrgeima kvaliteediga päritolunimetusena tunnustamiseni. Talutootmise osakaal on Auvergne’is jäänud endiselt kõrgeks. 330 hektari suurust kasvatusala kasutas 2008. aastal ligikaudu 150 tootjat, kes tegutsesid umbes viiekümnes veinitootmisettevõttes, kooperatiivsete ettevõtetega oli seotud umbes sadakond varustajat. Toodangust 75 % moodustavad punased veinid, toodang ulatub 11 000 hektoliitrini.

2.   Teave toodete kvaliteedi ja omaduste kohta

Valgetel veinidel on üldiselt tsitrusviljade, eksootiliste puuviljade või küpse pirni maitsenüansid, mis võivad veini arenedes saada juurde grillihõngu. Tavaliselt on tegemist veinidega, mida iseloomustab teatav erksus ja samal ajal mõningane õhulisus ja täidlus maitses. Roosad veinid on õrnad ning nende lõhnas ja maitses domineerivad sageli puuviljalised nüansid (tsitrusviljad, eksootilised viljad, punased puuviljad jms).

Punased veinid on tavaliselt ereda värvusega ning noore veini puuviljalised maitsenüansid (must ja punane sõstar jms) võivad veini vananedes omandada küpsete kuumtöödeldud puuviljade, kirsi või vürtside (eeskätt pipra) maitsenüansse.

3.   Põhjuslikud seosed

Veinide eripärad on esmajoones seotud kommuunide valikuga ning küngaste (puys) nõlvadel asuvate kasvatusaladega, mida varjavad lääne poolt tulevate niiskete õhumasside eest Puys’ mäeahelik ja Sancy mägismaa.

Geograafilise piirkonna puhul tuleb rõhutada fööni olulist mõju, mis reguleerib piirkonna õhutemperatuuri ja piirab sademete hulka. Soojad suved ja keskmiselt 600 millimeetrini ulatuv aastane sademete hulk loovad viinamarjakasvatuseks täpselt piiritletud kasvatusaladel väga soodsad ilmastikutingimused viinapuude kogu kasvutsükli kestel. Need tingimused võimaldavad kasvutsüklil alata varakult ning tagavad viinamarjade optimaalse küpsemise.

Veinide eripärad on samuti seotud kasutatavate viinamarjasortide valikuga, mis on välja kujunenud viinamarjakasvatuse pika ajaloo kestel. Valikusse kuuluvad varakult valmimivad sordid ’gamay N’, ’pinot noir N’ ja ’chardonnay B’, mis on piirkonna tingimustega väga hästi kohanenud.

Sellised tingimused nõuavad viinapuude ja nende tootmispotentsiaali optimaalset haldamist, mis hõlmab suurt istutustihedust, rangeid lõikamise eeskirju, kõrget lehestikku ning pinnase katmist taimse kattega.

Viinamarjakasvatajate oskusteabest tulenevad viinapuudega seotud toimingud ning saagikuse jälgimine võimaldavad tagada tugeva seose väga heade termiliste omadustega ning väikese veesisaldusega vulkaanilise pinnase ja kvaliteetsete veinide vahel: valged veinid on erksad ja täidlase maitsega ning neil on tsitrustaimede maitsevarjundid; roosad veinid on õrnad ja puuviljalised; punased veinid on puuviljade lõhna- ja maitseomadustega ning vürtsikate maitsevarjunditega.

Paljude viinamarjakasvatajate põlvkondade pikaajalise töö tulemusel on Auvergne’i veine ametlikult tunnustatud alates 1932. aasta kohtuotsusest, seda on täiendanud viie Auvergne’i piirkonnas kõrgelt hinnatud geograafilise nimetuse tunnustamine.

Nende kohalike nimetuste jätkuv väga pikaajaline kasutamine geograafilises piirkonnas annab tunnistust kontrollitud päritolunimetusega veinide „Côtes d’Auvergne“ väga heast mainest.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimise ning veini valmistamise erandit, hõlmab Puy-de-Dôme’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumi (nimekiri on koostatud 2020. aasta ametliku geograafilise koodi alusel): Beauregard-l’Évèque, Busséol, Le Cendre, Chadeleuf, Champeix, Chidrac, Coudes, Davayat, Égliseneuve-près-Billom, Espirat, Gerzat, Glaine-Montaigut, Ludesse, Madriat, Mareugheol, Montmorin, Montpeyroux, Mozac, Nohanent, Orbeil, Pardines, Parent, Pérignat-sur-Allier, Pont-du-Château, Reignat, Saint-Bonnet-près-Riom, Saint-Germain-Lembron, Saint-Julien-de-Coppel, Saint-Myon, Saint-Saturnin, Sallèdes, Teilhède, Vassel, Villeneuve, Yronde-et-Buron.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

kontrollitud päritolunimetusele „Côtes d’Auvergne“ võib lisanduda üks järgmistest täiendavatest geograafilistest nimetustest: „Boudes“, „Chanturgue“, „Châteaugay“, „Corent“, „Madargue“, vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud tingimustele.

| a) | Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kantakse etiketile tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse nime moodustavad tähed. |
| --- | --- |

a)

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kantakse etiketile tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse nime moodustavad tähed.

| b) | Täiendavate geograafiliste nimetuste tähed ei või olla kõrgemad või laiemad märgisel esitatud kontrollitud päritolunimetuse tähtedest. |
| --- | --- |

b)

Täiendavate geograafiliste nimetuste tähed ei või olla kõrgemad või laiemad märgisel esitatud kontrollitud päritolunimetuse tähtedest.

| c) | Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada väiksemale geograafilisele piirkonnale, kui kõnealune piirkond on kantud katastrisse; märgitud saagideklaratsioonile. Katastriüksuse nimetus esitatakse kirjas, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest. |
| --- | --- |

c)

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada väiksemale geograafilisele piirkonnale, kui kõnealune piirkond on kantud katastrisse; märgitud saagideklaratsioonile. Katastriüksuse nimetus esitatakse kirjas, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cd494272-3449-4ec1-a273-0ee14a3e54f7

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

Parandused

| 10.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/34

---

Avatud konkursikutse (GP/DSI/ReferNet_FPA/002/20 — ReferNet – Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse kutseharidus- ja -koolitusteabe võrgustik) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 327, 5. oktoober 2020
  )

(2020/C 379/11)

„Aastate 2021–2023 partnerluse raamlepingu ja 2021. aasta eritoetuslepingu taotlused tuleb esitada hiljemalt 30. novembril 2020.“

Kohe pärast selle paranduse avaldamist avaldatakse teade Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse veebilehel aadressil

https://www.cedefop.europa.eu/et/about-cedefop/public-procurement/refernet-call-proposals-belgium.

---