# Euroopa Liidu C 384/13.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 384 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik13. november 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 384

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik13. november 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 384/01 | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale — Euroopa Liidu majandusaasta konsolideeritud aruanne 2019 | 1 |
| 2020/C 384/02 | Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne | 180 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 384/01

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale — Euroopa Liidu majandusaasta konsolideeritud aruanne 2019

1

2020/C 384/02

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne

180

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/1

---

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Euroopa Liidu majandusaasta konsolideeritud aruanne 2019

(2020/C 384/01)

SISUKORD

| EESSÕNA | 2 |
| --- | --- |

| EUROOPA LIIDU POLIITIKA- JA FINANTSRAAMISTIK, VALITSEMINE JA VASTUTUS | 3 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON | 10 |
| --- | --- |

| 2019. MAJANDUSAASTA KOKKUVÕTE | 11 |
| --- | --- |

| RAAMATUPIDAMISE KONSOLIDEERITUD AASTAARUANDED JA NENDE LISAD | 13 |
| --- | --- |

| BILANSS | 14 |
| --- | --- |

| TULEMIARUANNE | 15 |
| --- | --- |

| RAHAVOOGUDE ARUANNE | 16 |
| --- | --- |

| NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 17 |
| --- | --- |

| RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 18 |
| --- | --- |

| RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE PÕHJENDUS JA ANALÜÜS | 100 |
| --- | --- |

| EELARVE TÄITMISE ARUANDED JA NENDE LISAD | 114 |
| --- | --- |

| SÕNASTIK | 173 |
| --- | --- |

| LÜHENDITE LOETELU | 177 |
| --- | --- |

EESSÕNA

Mul on heameel esitleda Euroopa Liidu 2019. majandusaasta aruannet. See annab täieliku ülevaate ELi rahandusest ja ELi eelarve täitmisest eelmisel aastal, hõlmates ka teavet liidu tingimuslike kohustuste, finantskohustuste ja muude kohustuste kohta. Võttes arvesse liidu meetmete mitmeaastast olemust, antakse aruandes selgitusi peamiste finantsnäitajate ja nende muutumise kohta. Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne on komisjoni integreeritud finants- ja vastutusaruannete paketi osa ning moodustab olulise osa meie põhjalikult välja töötatud finantsaruandluse süsteemist.

Taas leidis kinnitust, et ELi eelarve pakub kodanikele, ettevõtjatele ja piirkondadele lisaväärtust: hoolimata piiratud suurusest – eelarve moodustab ligikaudu 2 % kõikidest avaliku sektori kulutustest liidus – täiendab see liikmesriikide eelarveid ja toetab meie ühiseid poliitilisi prioriteete.

2019. aasta eelarve oli praeguse mitmeaastase finantsraamistiku eelviimane eelarve. Peaaegu kõikide programmide rakendamine oli täies hoos, välja arvatud uute programmide puhul, nagu Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm, või selliste meetmete puhul, millega seotud õigusloomeprotsess lõppes hiljuti. ELi eelarve täitmise maht oli kokku 178,8 miljardit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 159,1 miljardit eurot maksete assigneeringuid.

Kooskõlas Euroopa Komisjoni 2018. aasta mai ettepanekuga suunati oluline osa 2019. aasta eelarvest programmidele, millega ergutati töökohtade loomist, eriti noorte jaoks, ning toetati majanduskasvu, strateegilisi investeeringuid ja lähenemist. Samuti jätkas EL rändeprobleemide tõhusale lahendamisele suunatud jõupingutuste toetamist nii ELis kui ka mujal.

Majanduskasvu toetamise ja piirkondadevaheliste majanduslike lõhede vähendamise meetmed moodustasid peaaegu poole eraldatud vahenditest. ELi vahenditest anti programmi „Horisont 2020“ raames 12,4 miljardit eurot teadusuuringuteks ja innovatsiooniks, muu hulgas kõrgjõudlusega andmetöötluse valdkonnas. Ka muudes valdkondades leidis kinnitust, et eelarvega investeeritakse tulevikku: 2018. aastaga võrreldes suurendati sellega hariduseks ja koolituseks ette nähtud kulutusi programmi „Erasmus+“ raames 20 % ning transporti ja digitaalset taristut edendava Euroopa ühendamise rahastu puhul 37 %. Toetus põllumajandusele ja maapiirkondadele püsis stabiilne, moodustades 57,9 miljardit eurot, millega toetati ka kliimamuutuste vastu võitlemist ja kestliku majanduskasvu edendamist.

2019. aasta eelarvega oli ette nähtud vajalik paindlikkus rändeküsimuste liidusiseste aspektidega toimetulekuks: Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist anti toetust kokku 1,2 miljardit eurot ning Sisejulgeolekufondist piirihalduseks ja julgeolekuks 533 miljonit eurot. Kokku 5 miljonit eurot eraldati ka uue Euroopa Prokuratuuri loomiseks, mis moodustati eesmärgiga esitada süüdistusi ELi eelarvet kahjustavates kuritegudes, sealhulgas pettuses, rahapesus ja korruptsioonis.

Juba enne koroonaviirusest tingitud kriisi näitas ELi 2019. aasta eelarve, kui tähtis on toimiv mitmeaastane finantsraamistik, mis pakub vajalikke vahendeid ja paindlikkust eesseisvate probleemidega toimetulekuks ja neile reageerimiseks. Sellisel paindlikkusel on oluline roll ka järgmises mitmeaastases finantsraamistikus, mis on Euroopa majanduse taastekava keskmes.

Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standarditega. Nende standardite järgimiseks täiustab komisjon järjepidevalt oma eeskirju ja menetlusi, organisatsioonilist struktuuri ja paindlikkust. Järjepidev ja tulemuslik aruandlus tagab õigusnõuete täitmise ja suurendab vastutust ELi kulutuste eest. See aitab kaasata kodanikke ja muid sidusrühmi ning säilitada nende usaldust Euroopa Liidu vastu.

Johannes HAHN

Euroopa Komisjoni eelarve ja personali eest vastutav volinik

EUROOPA LIIDU POLIITIKA- JA FINANTSRAAMISTIK, VALITSEMINE JA VASTUTUS

Euroopa Liit (EL) on liit, millele liikmesriigid usaldavad ühiste eesmärkide saavutamise. Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste austamine, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.

1.   POLIITIKA- JA FINANTSRAAMISTIK

ELi aluslepingud

ELi aluslepingud

Üldised eesmärgid ja põhimõtted, millest liit ja Euroopa institutsioonid juhinduvad, on määratletud aluslepingutes. Liit ja ELi institutsioonid võivad tegutseda vaid neile aluslepingutega antud volituste piires neis lepingutes sätestatud eesmärkide saavutamiseks ning nad peavad seda tegema kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega (1). Oma eesmärkide saavutamiseks ja oma poliitika elluviimiseks näeb liit endale ette vajalikud rahalised vahendid. Liidu üldiste huvide edendamise, sealhulgas eelarve täitmise ja programmide haldamise eest vastutab komisjon koostöös liikmesriikidega ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.

1

Aluslepinguga püstitatud eesmärkide täitmiseks on ELi käsutuses mitmesuguseid vahendeid, millest üks on ELi eelarve. Muud vahendid on näiteks ühtne õigusraamistik või ühised poliitilised strateegiad.

Komisjoni poliitilised prioriteedid

Komisjoni poliitilised prioriteedid

Komisjoni poliitilised prioriteedid on määratletud komisjoni presidendi suunistes. President von der Leyeni juhtimisel keskendub 1. detsembril 2019 ametisse asunud komisjon järgmisele kuuele üldeesmärgile.

KUUS ÜLDEESMÄRKI

KUUS ÜLDEESMÄRKI

Euroopa roheline kokkulepe

Euroopa roheline kokkulepe

| — | Saada esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks |
| --- | --- |

—

Saada esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks

Inimeste hüvanguks toimiv majandus

Inimeste hüvanguks toimiv majandus

| — | Töötada sotsiaalse õigluse ja heaolu nimel |
| --- | --- |

—

Töötada sotsiaalse õigluse ja heaolu nimel

Digiajastule vastav Euroopa

Digiajastule vastav Euroopa

| — | Võimestada inimesi uue põlvkonna tehnoloogiaga |
| --- | --- |

—

Võimestada inimesi uue põlvkonna tehnoloogiaga

Euroopaliku eluviisi edendamine

Euroopaliku eluviisi edendamine

| — | Ehitada üles võrdsusel põhinev liit, kus meil kõigil on võimalustele ühesugune juurdepääs |
| --- | --- |

—

Ehitada üles võrdsusel põhinev liit, kus meil kõigil on võimalustele ühesugune juurdepääs

Euroopa maailmapositsiooni tugevdamine

Euroopa maailmapositsiooni tugevdamine

| — | Euroopa peaks püüdlema enama poole, tugevdades meid ainulaadselt iseloomustavat vastutustundlikku üleilmset juhtrolli |
| --- | --- |

—

Euroopa peaks püüdlema enama poole, tugevdades meid ainulaadselt iseloomustavat vastutustundlikku üleilmset juhtrolli

Uus hoog Euroopa demokraatiale

Uus hoog Euroopa demokraatiale

| — | Toetada, kaitsta ja tugevdada oma demokraatiat |
| --- | --- |

—

Toetada, kaitsta ja tugevdada oma demokraatiat

Komisjoni eelmine koosseis keskendus endise presidendi Jean-Claude Junckeri kehtestatud kümnele prioriteedile kooskõlas ELi toonase pikaajalise majanduskasvu strateegiaga „Euroopa 2020“.

| — | Uue hoo andmine töökohtade loomisele ning majanduskasvu ja investeeringute edendamisele. |
| --- | --- |

—

Uue hoo andmine töökohtade loomisele ning majanduskasvu ja investeeringute edendamisele.

| — | Ühendatud digitaalne ühtne turg. |
| --- | --- |

—

Ühendatud digitaalne ühtne turg.

| — | Vastupidav energialiit ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika. |
| --- | --- |

—

Vastupidav energialiit ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika.

| — | Süvendatud ja õiglasem siseturg tugevama tööstusbaasiga. |
| --- | --- |

—

Süvendatud ja õiglasem siseturg tugevama tööstusbaasiga.

| — | Süvendatud ja õiglasem majandus- ja rahaliit. |
| --- | --- |

—

Süvendatud ja õiglasem majandus- ja rahaliit.

| — | Tasakaalustatud ja edumeelne kaubanduspoliitika üleilmastumise ohjamiseks. |
| --- | --- |

—

Tasakaalustatud ja edumeelne kaubanduspoliitika üleilmastumise ohjamiseks.

| — | Vastastikusel usaldusel põhinev õigusruum ja põhiõigused. |
| --- | --- |

—

Vastastikusel usaldusel põhinev õigusruum ja põhiõigused.

| — | Uue rändepoliitika suunas. |
| --- | --- |

—

Uue rändepoliitika suunas.

| — | Euroopa kui tugev tegija rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

—

Euroopa kui tugev tegija rahvusvahelisel tasandil.

| — | Demokraatlike muutuste liit. |
| --- | --- |

—

Demokraatlike muutuste liit.

Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030

Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030

Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja selle 17 kestliku arengu eesmärki, mille ÜRO võttis vastu 2015. aasta septembris, on andnud uue tõuke üleilmsetele jõupingutustele kestliku arengu saavutamiseks. ELil oli 2030. aasta tegevuskava kujundamisel oluline roll, mis kajastab asjaolu, et kestlik areng on olnud pikka aega Euroopa projekti keskmes. Kestliku arengu eesmärkidel on kindel koht ELi aluslepingutes ning need on integreeritud kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse ja algatustesse. ELi eelarvel on keskne roll paljude kestlikkusega seotud probleemide lahendamisel, sealhulgas vaesus, noorte töötus, tervis ja heaolu, kliimamuutused, elurikkuse kadumine, säästev energia ja ränne.

Mitmeaastane finantsraamistik ja kuluprogrammid

Mitmeaastane finantsraamistik ja kuluprogrammid

ELi eelarvest toetatavaid poliitikavaldkondi rakendatakse kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku ja vastavate valdkondlike õigusaktidega, milles on määratletud kuluprogrammid. Nendega kirjeldatakse ELi poliitiliste prioriteetide rahalist külge piisavalt pika aja jooksul, et olla tulemuslik ning pakkuda ELi vahenditest toetuse saajatele ja liikmesriikide kaasrahastavatele asutustele järjekindlat pikaajalist ülevaadet. ELi kulutustele tervikuna ja peamistele kulukategooriatele (rubriikidele) sätestatakse aastased maksimumsummad (ülemmäärad). Kõigi rubriikide ülemmäärade summa ning pakkuda ELi vahenditest toetuse saajatele ja liikmesriikide kaasrahastavatele asutustele järjekindlat pikaajalist ülevaadet. ELi kulutustele tervikuna ja peamistele kulukategooriatele (rubriikidele) sätestatakse aastased maksimumsummad (ülemmäärad). Kõigi rubriikide ülemmäärade summa moodustab kõigi kulukohustuste assigneeringute ülemmäära. Mitmeaastane finantsraamistik võetakse vastu ühehäälselt, mis tähendab, et kõik liikmesriigid on nõustunud eesmärkide ja kulude suurusega (eelarveliste kulukohustuste ja maksete assigneeringute ülemmääradega) ning oma nõusoleku on andnud ka Euroopa Parlament. Praegune mitmeaastane finantsraamistik hõlmab ajavahemikku 2014–2020.

Institutsioonidevaheline kokkulepe

Institutsioonidevaheline kokkulepe

Mitmeaastast finantsraamistikku täiendab institutsioonidevaheline kokkulepe, (2) mis on Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poliitiline kokkulepe. Selle 2013. aastal kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 295 alusel vastu võetud kokkuleppe eesmärk on rakendada eelarvedistsipliini, parandada iga-aastase eelarvemenetluse toimimist ja institutsioonidevahelist eelarvealast koostööd ning tagada usaldusväärne finantsjuhtimine.

2

Aastaeelarve

Aastaeelarve

Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 314 koostab aastaeelarve komisjon ning selles lepivad kokku Euroopa Parlament ja nõukogu tavaliselt iga aasta detsembri keskpaigaks. Eelarve tasakaalu põhimõtte kohaselt peavad eelarveaasta tulud ja kulud (maksete assigneeringud) olema tasakaalus.

ELi peamised rahastamisallikad on omavahenditulud, mida täiendavad muud tulud. Omavahendite liike on kolm: traditsioonilised omavahendid (näiteks tolli- ja suhkrumaksud), käibemaksupõhised omavahendid ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid. Muud ELi tegevusest saadavad tulud (näiteks konkurentsitrahvid) moodustavad tavaliselt alla 10 % kogutulust. Eelarve rahastamiseks vajamineva omavahendite kogusumma määrab kogukulu, millest on lahutatud muud tulud. Omavahendite kogusumma käesolevas mitmeaastases finantsraamistikus ei tohi ületada 1,20 % liikmesriikide kogurahvatulust.

Eelarve täitmise viisid

Eelarve täitmise viisid

ELi eelarvet täidetakse kolmel viisil, millest sõltub, kuidas raha välja makstakse ja seda hallatakse.

| — | Jagatud eelarve täitmine: suurt osa eelarvest haldab komisjon koostöös liikmesriikidega jagatud eelarve täitmise süsteemi alusel, eelkõige struktuurifondide ja põllumajanduse valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Jagatud eelarve täitmine: suurt osa eelarvest haldab komisjon koostöös liikmesriikidega jagatud eelarve täitmise süsteemi alusel, eelkõige struktuurifondide ja põllumajanduse valdkonnas.

| — | Otsene eelarve täitmine: komisjon haldab programme ka ise ja võib delegeerida konkreetsete programmide rakendamise rakendusametitele. |
| --- | --- |

—

Otsene eelarve täitmine: komisjon haldab programme ka ise ja võib delegeerida konkreetsete programmide rakendamise rakendusametitele.

| — | Kaudne eelarve täitmine: kulutusi käsitlevaid otsuseid võib hallata ka kaudselt muude asutuste kaudu ELis või mujal. Finantsmääruses ja/või rahalist toetust käsitlevates lepingutes on määratletud selliste üksuste vajalikud kontrolli- ja aruandlusmehhanismid ning komisjonipoolne järelevalve juhul, kui ülesannete täitmine on tehtud kohustuseks liikmesriikide ametiasutustele, Euroopa Investeerimispanga grupile, kolmandatele riikidele, rahvusvahelistele organisatsioonidele (nt Maailmapank või Ühinenud Rahvaste Organisatsioon) ja muudele üksustele (nt ELi detsentraliseeritud asutused ja ühisettevõtted). |
| --- | --- |

—

Kaudne eelarve täitmine: kulutusi käsitlevaid otsuseid võib hallata ka kaudselt muude asutuste kaudu ELis või mujal. Finantsmääruses ja/või rahalist toetust käsitlevates lepingutes on määratletud selliste üksuste vajalikud kontrolli- ja aruandlusmehhanismid ning komisjonipoolne järelevalve juhul, kui ülesannete täitmine on tehtud kohustuseks liikmesriikide ametiasutustele, Euroopa Investeerimispanga grupile, kolmandatele riikidele, rahvusvahelistele organisatsioonidele (nt Maailmapank või Ühinenud Rahvaste Organisatsioon) ja muudele üksustele (nt ELi detsentraliseeritud asutused ja ühisettevõtted).

Finantsmäärus

Finantsmäärus

Üldeelarve suhtes kohaldatav finantsmäärus (3) on ELi rahanduses keskne õigusakt. Selles on üksikasjalikult määratletud ELi eelarve täitmise suhtes kohaldatavad finantsreeglid ja rollid, mida täidavad eri osalejad, kelle ülesanne on tagada, et raha kasutatakse põhjendatult ja sellega täidetakse seatud eesmärgid.

3

2.   VALITSEMINE JA ARUANDEKOHUSTUS

2.1.   INSTITUTSIOONILINE ÜLESEHITUS

INSTITUTSIOONILINE ÜLESEHITUS

ELi institutsioonilise raamistiku eesmärk on edendada liidu väärtusi, taotleda liidu eesmärke, teenida liidu, selle kodanike ja liikmesriikide huve ning tagada liidu poliitika ja meetmete kooskõla, tõhusus ning järjepidevus. Organisatsiooniline struktuur koosneb institutsioonidest, asutustest ja muudest ELi organitest, mis on hõlmatud ELi konsolideeritud raamatupidamisaruannetega, kui on täidetud finantsmääruses sätestatud konsolideerimise kriteeriumid ja kohaldatavad raamatupidamiseeskirjad (konsolideerimisega hõlmatud üksuste loetelu on esitatud lisade punktis 9).

9

Euroopa Parlament täidab koos nõukoguga seadusandja ja eelarve kinnitaja ülesandeid. Komisjonil on poliitiline aruandekohustus Euroopa Parlamendi ees. Nõukogu täidab ka poliitika kujundamise ja koordineerimise ülesandeid vastavalt Euroopa Ülemkogu seatud üldisele poliitilisele suunale ja liidu prioriteetidele.

Komisjon vastutab õigusaktide kavandamise, ettevalmistamise ja nende vastuvõtmisettepanekute tegemise eest, ELi poliitika juhtimise, sealhulgas ELi õigusaktide rakendamise järelevalve ja nende täitmise tagamise eest, ELi rahaliste vahendite eraldamise ja rahastamisprogrammide haldamise eest ning ELi esindamise eest rahvusvahelisel tasandil.

Komisjon täidab eelarvet, suures osas koostöös liikmesriikidega (4). Koos tagavad nad assigneeringute kasutamise kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega. Määrustes on sätestatud liikmesriikide kontrolli- ja auditeerimiskohustused jagatud eelarve täitmisel ning sellest tulenevad kohustused. Neis on sätestatud ka iga ELi institutsiooni kohustused ja üksikasjalikud eeskirjad seoses nende enda kuludega.

4

2.2.   KOMISJONI JUHTIMISSTRUKTUUR

KOMISJONI JUHTIMISSTRUKTUUR

Komisjonil on ainulaadne juhtimissüsteem, milles tehakse selget vahet poliitilistel ja halduslikel järelevalvestruktuuridel ning milles on selgesti määratletud vastutusalad ja finantsaruandlus (5).

5

Komisjoni sisemine toimimine põhineb real olulistel, head valitsemistava toetavatel põhimõtetel: selged rollid ja vastutusalad, tugev pühendumus tulemusjuhtimisele ja vastavus õigusraamistikule, selged aruandekohusluse mehhanismid, kvaliteetne ja kaasav reguleeriv raamistik, avatus ja läbipaistvus ning kõrged eetikanormid.

Komisjon täidab oma ülesandeid volinike kolleegiumi juhtimisel, kes määratleb prioriteedid ja võtab üldise poliitilise vastutuse komisjoni töö eest. President otsustab komisjoni sisemise ülesehituse, tagades selle kui kollegiaalse kogu järjekindla ja tõhusa toimimise. Komisjonisisese korraga luuakse tõhusate kontrollide ja haldusvahendite struktuur, mis võimaldab volinike kolleegiumil võtta poliitiline vastutus komisjoni töö, täpsemalt tema tehtud otsuste, samuti aluslepingutes sätestatud koordineerimis-, täitev- ja haldusülesannete eest.

Kolleegium delegeerib eelarve täitmise tegevusliku külje ja finantsjuhtimise peadirektoritele ja talituste juhtidele, kes juhivad komisjoni haldusstruktuuri (6). Sellise detsentraliseeritud lähenemisviisiga luuakse halduskultuur, mis innustab ametnikke võtma vastutust nende kontrolli all oleva tegevuse eest ja nõuab neilt tagatisi nende vastutuse all oleva tegevuse üle.

6

Kesktalitused toetavad peadirektoreid ja talituste juhte nende kohustuste täitmisel. Täpsemalt pakub üldjuhatus juhtimisega seotud küsimustes koordineerimist, järelevalvet, nõustamist ja strateegilisi tegevussuundi sellistes valdkondades nagu finants- ja inimressursside, riskide, tulemuslikkuse ja IT juhtimine, küber- ja füüsiline julgeolek, talitluspidevus, teabevahetus ja infohaldus (7).

7

See juhtimissüsteem põhineb aluslepingutel ja on aja jooksul arenenud, et kohanduda muutuva keskkonnaga ja jääda vastavusse asjaomastes rahvusvahelistes standardites (8) sätestatud parima tavaga. 2018. aastal toimunud juhtimiskorra täiendaval ühtlustamisel ja tugevdamisel (9) võeti arvesse Euroopa Kontrollikoja (10) ja komisjoni siseauditi talituse audititööd. Nagu on nõutud finantsmäärusega (artikkel 247), sisaldab ELi eelarve iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne teavet komisjoni peamiste juhtimiskordade kohta.

8

9

10

2.3.   ELi EELARVE TULEMUSRAAMISTIK

ELi EELARVE TULEMUSRAAMISTIK

Kindlate tulemusraamistike rakendamine on oluline tugeva tulemustele orienteerituse, Euroopa lisaväärtuse ja ELi programmide usaldusväärse juhtimise tagamiseks. ELi eelarve tulemusraamistik on põhjalikult välja töötatud ja kõrgemal kohal kui ühegi individuaalse riigi raamistik, keda Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) oma tulemuspõhise eelarvestamise raamistike standardnäitaja alusel hindab.

ELi eelarve tulemusraamistiku kaudu esitatakse aruandeid mitut liiki ja mitme tasandi strateegiliste eesmärkide, sihtide ja näitajate kohta. Selles võetakse arvesse ka poliitikavaldkondade (näiteks kliimamuutuste või soolise võrdõiguslikkusega tegelemine) ja programmide vastastikust täiendavust ja integreerimist, samuti liikmesriikide olulist rolli ELi eelarve täitmisel.

| — | Eesmärgid, näitajad ja lõppeesmärgid sisalduvad programmide õiguslikes alustes ning komisjon annab nende kohta igal aastal aru eelarveprojektile lisatavate programmide tegevusaruannete kaudu. Viimastes antakse teavet, mis on vajalik programmide elluviimise mõistmiseks ja nende tulemuste mõõtmiseks: see hõlmab pikaajalisi finantskohustusi mitmeaastase finantsraamistiku alusel, programmi tulemuslikkuse baasväärtusi (poliitikameetme lähtepunktid), lõppeesmärke (mis tuleb saavutada mitmeaastase programmitöö perioodi lõpuks) ja vahe-eesmärke. |
| --- | --- |

—

Eesmärgid, näitajad ja lõppeesmärgid sisalduvad programmide õiguslikes alustes ning komisjon annab nende kohta igal aastal aru eelarveprojektile lisatavate programmide tegevusaruannete kaudu. Viimastes antakse teavet, mis on vajalik programmide elluviimise mõistmiseks ja nende tulemuste mõõtmiseks: see hõlmab pikaajalisi finantskohustusi mitmeaastase finantsraamistiku alusel, programmi tulemuslikkuse baasväärtusi (poliitikameetme lähtepunktid), lõppeesmärke (mis tuleb saavutada mitmeaastase programmitöö perioodi lõpuks) ja vahe-eesmärke.

programmide tegevusaruannete

| — | Komisjon edendab tulemustele keskendumist, et tagada ressursside eraldamine prioriteetidele ning iga meetme tulemuslikkus ja lisaväärtus. Peale selle on ta paari viimase aasta jooksul töötanud välja lähenemisviisi, mis edendab paremat tasakaalu nõuete järgimise ja tulemuslikkuse vahel. |
| --- | --- |

—

Komisjon edendab tulemustele keskendumist, et tagada ressursside eraldamine prioriteetidele ning iga meetme tulemuslikkus ja lisaväärtus. Peale selle on ta paari viimase aasta jooksul töötanud välja lähenemisviisi, mis edendab paremat tasakaalu nõuete järgimise ja tulemuslikkuse vahel.

tulemustele keskendumist

| — | Eelarve halduse ja täitmise aastaaruandes antakse igakülgne ülevaade ELi eelarve tulemuslikkusest, haldamisest ja kaitsest. Selles selgitatakse, kuidas ELi eelarve toetab Euroopa Liidu poliitilisi prioriteete, ELi eelarvega saavutatud tulemusi ja seda, millist rolli mängib komisjon eelarve ja finantsjuhtimise kõrgeimate normide tagamisel ja edendamisel. |
| --- | --- |

—

Eelarve halduse ja täitmise aastaaruandes antakse igakülgne ülevaade ELi eelarve tulemuslikkusest, haldamisest ja kaitsest. Selles selgitatakse, kuidas ELi eelarve toetab Euroopa Liidu poliitilisi prioriteete, ELi eelarvega saavutatud tulemusi ja seda, millist rolli mängib komisjon eelarve ja finantsjuhtimise kõrgeimate normide tagamisel ja edendamisel.

Eelarve halduse ja täitmise aastaaruandes

Need elemendid annavad eelarvepädevatele institutsioonidele hea võimaluse tulemuslikkust käsitlevat teavet iga-aastase eelarvemenetluse käigus arvesse võtta.

2.4.   KOMISJONI FINANTSJUHTIMINE

KOMISJONI FINANTSJUHTIMINE

Finantsjuhtimise rollid ja vastutusalad on komisjonis selgesti määratletud (nt finantsmääruses ja sise-eeskirjades (11)) ja neid kohaldatakse vastavalt. Volitatud eelarvevahendite käsutajatena vastutavad komisjoni peadirektorid ja talituste juhid ELi ressursside usaldusväärse finantsjuhtimise, finantsmääruse sätete järgimise, riskijuhtimise ja asjakohase sisekontrolli raamistiku kehtestamise eest.

11

Eelarvevahendite käsutajad vastutavad kogu haldusprotsessi eest, alates selle kindlaksmääramisest, mida tuleb institutsiooni poolt seatud poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamiseks teha, kuni tegevuse haldamiseni nii tegevuslikust kui ka usaldusväärse finantsjuhtimise seisukohast. Ülesandeid võib delegeerida edasi direktoritele, üksuste juhtidele ja teistele, kellest saavad seeläbi edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad. Iga eelarvevahendite volitatud käsutaja võib tugineda sisekontrollisüsteemide rakendamise järelevalves ja seires ühele või kahele riskijuhtimise ja sisekontrolli eest vastutavale direktorile.

Komisjoni kesktalitused edendavad parimat tava ning annavad juhiseid ja nõu, muu hulgas üldjuhatuse töö kaudu.

Finantsmääruse kohaselt peab iga volitatud eelarvevahendite käsutaja koostama iga-aastase tegevusaruande aasta tulemuste, sisekontrolli ja finantsjuhtimise kohta. Iga-aastane tegevusaruanne sisaldab kinnitust selle kohta, et vahendeid on kasutatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt ning et kehtestatud kontrollimenetlused pakuvad vajalikke tagatisi aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Komisjoni tasandil on ELi eelarve iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne peamine vahend, millega volinike kolleegium võtab poliitilise vastutuse ELi eelarve finantsjuhtimise eest.

volinike kolleegium võtab poliitilise vastutuse ELi eelarve finantsjuhtimise eest

Komisjoni peaarvepidaja vastutab tsentraalselt rahavoogude juhtimise, sissenõudmismenetluste, rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamise standarditel põhinevate raamatupidamiseeskirjade ja meetodite sätestamise, raamatupidamissüsteemide valideerimise ning komisjoni ja ELi majandusaasta konsolideeritud aruannete koostamise eest. Peaarvepidajal tuleb ka anda majandusaasta aruandele allkiri deklareerimaks, et see annab tõese ülevaate Euroopa Liidu finantsseisundi, tegevuse tulemuste ja liidu rahavoogude kõigist olulistest tahkudest. Raamatupidamise aastaaruande võtab vastu volinike kolleegium. Peaarvepidaja täidab oma funktsiooni sõltumatult ja tal on suur vastutus finantsaruandluse eest komisjonis.

Komisjoni siseaudiitor on samuti tsentraliseeritud ja sõltumatu funktsiooni täitja, kes esitab sõltumatuid nõuandeid, seisukohti ja soovitusi komisjoni, ELi asutuste ja muude autonoomsete asutuste sisekontrollisüsteemide kvaliteedi ja toimimise kohta.

Auditi järelevalvekomitee tagab siseaudiitori sõltumatuse ning teeb järelevalvet siseauditi kvaliteedi ja järelmeetmete üle, mida komisjon on võtnud nii seoses sise- ja välisauditite soovituste kui ka Euroopa Kontrollikoja järeldustega eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta ja soovitustega ELi majandusaasta konsolideeritud aruande usaldusväärsuse kohta. Komitee nõustav roll aitab üldiselt veelgi parandada komisjoni tõhusust ja tulemuslikkust oma eesmärkide täitmisel ning toetab kolleegiumi järelevalvetegevust komisjoni juhtimise, riskijuhtimise ja sisekontrolli tavade üle.

2.5.   FINANTSARUANDLUS

FINANTSARUANDLUS

ELi eelarvet käsitlevaid aruandeid esitatakse integreeritud finants- ja vastutusaruannete paketi kaudu, mis koondab igakülgset teavet ELi eelarve täitmise, tulemuslikkuse, tulemuste, finantsjuhtimise ja kaitse kohta. See hõlmab ELi majandusaasta konsolideeritud aruannet, ELi eelarve haldus- ja tulemusaruannet (mis sisaldab liidu rahanduse tulemuspõhist hindamist), aastaaruannet tehtud siseauditite kohta, järgnevat viit aastat käsitlevat tulevaste tulu- ja kuluvoogude pikaajalist prognoosi ning eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete aruannet. Integreeritud finants- ja vastutusaruannete pakett annab avalikkusele igal aastal igakülgse ülevaate ELi rahalisest ja tegevuslikust olukorrast.

integreeritud finants- ja vastutusaruannete paketi

ELi majandusaasta konsolideeritud aruandes esitatakse finantsteave ELi institutsioonide, ametite ja muude asutuste kohta nii tekkepõhise raamatupidamise kui ka eelarve seisukohast. Need aruanded ei sisalda liikmesriikide majandusaasta aruandeid.

Majandusaasta konsolideeritud aruanne koosneb kahest eraldiseisvast, kuid omavahel seotud osast:

| — | raamatupidamise konsolideeritud aastaaruannetest ja |
| --- | --- |

—

raamatupidamise konsolideeritud aastaaruannetest ja

| — | eelarve täitmise aruannetest, mis annavad koondülevaate eelarve täitmisest. |
| --- | --- |

—

eelarve täitmise aruannetest, mis annavad koondülevaate eelarve täitmisest.

Peale selle on majandusaasta konsolideeritud aruandele lisatud raamatupidamise aastaaruande põhjendus ja analüüs, milles võetakse kokku raamatupidamise aastaannetes kajastatud olulised muutused ja suundumused ning selgitatakse märkimisväärseid riske ja ebakindlust, mis on ELi seni mõjutanud või millega tal on vaja tulevikus tegeleda.

Komisjoni aruandlus ja aruandekohustus

| Integreeritud finants- ja vastutusaruanded Finantsmääruse artikkel 247 | — | ELi majandusaasta konsolideeritud aruanne |
| --- | --- | --- |

Integreeritud finants- ja vastutusaruanded Finantsmääruse artikkel 247

—

ELi majandusaasta konsolideeritud aruanne

| — | ELi eelarve halduse ja täitmise aastaaruanne (k.a ELi rahanduse hindamisaruanne) |
| --- | --- |

—

ELi eelarve halduse ja täitmise aastaaruanne (k.a ELi rahanduse hindamisaruanne)

| — | Siseauditi aastaaruanne |
| --- | --- |

—

Siseauditi aastaaruanne

| — | Viit aastat käsitlev tulevaste tulu- ja kuluvoogude pikaajaline prognoos |
| --- | --- |

—

Viit aastat käsitlev tulevaste tulu- ja kuluvoogude pikaajaline prognoos

| — | Aruanne eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

Muud aruanded

| — | Teabepakett seoses kõnega olukorrast Euroopa Liidus |
| --- | --- |

—

Teabepakett seoses kõnega olukorrast Euroopa Liidus

| — | Üldaruanne Euroopa Liidu tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

Üldaruanne Euroopa Liidu tegevuse kohta

| — | Peadirektoraatide aasta tegevusaruanded |
| --- | --- |

—

Peadirektoraatide aasta tegevusaruanded

| — | Eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne |
| --- | --- |

—

Eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne

2.6.   VÄLISAUDIT JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMISE MENETLUS

VÄLISAUDIT JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMISE MENETLUS

Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega tuleb vahendeid hallata tulemuslikult, tõhusalt ja säästlikult. Et tagada piisav kindlus ELi vahendite nõuetekohase kulutamise kohta, on olemas põhjalikul aruandlusel, välisauditil ja poliitilisel kontrollil põhinev vastutusraamistik.

Igal aastal kontrollib Euroopa Kontrollikoda süsteemselt ja põhjalikult raamatupidamisaruannete usaldusväärsust ning seda, kas kõik tulud on saadud ja kõik kulud on kantud seaduslikult ja korrektselt ning kas finantsjuhtimine ja eelarvestamise kvalitatiivsed aspektid, sealhulgas tulemuslikkus, on olnud usaldusväärsed. Euroopa Kontrollikoja aastaaruande avaldamine on eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse lähtepunkt. Audiitorid koostavad ka eriaruandeid konkreetsete kulutuste või poliitikavaldkondade või eelarve- või juhtimisküsimuste kohta.

Euroopa Kontrollikoda

Euroopa Parlament otsustab pärast nõukogu soovitust, kas anda lõplik heakskiit – mida nimetatakse eelarve täitmisele heakskiidu andmiseks – viisile, kuidas komisjon ELi eelarvet teataval aastal täitis. Iga-aastase eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusega tagatakse, et komisjonil lasub poliitiline vastutus ELi eelarve täitmise eest.

Euroopa Parlament

nõukogu

Otsus eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta põhineb ka komisjoni integreeritud finants- ja vastutusaruannetel, volinike ärakuulamisel ning komisjonile esitatud kirjalikele küsimustele antud vastustel.

KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON

Euroopa Liidu 2019. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne on koostatud teabe alusel, mille institutsioonid ja asutused on esitanud vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 246 lõikele 2. Käesolevaga kinnitan, et aruanne on koostatud finantsmääruse XIII jaotise ja raamatupidamisarvestuse põhimõtete, normide ja meetodite kohaselt, mida on kirjeldatud finantsaruannete lisades.

Olen saanud nende institutsioonide ja asutuste peaarvepidajatelt kogu vajaliku teabe, mille õigsust nad kinnitasid ja mis oli vajalik Euroopa Liidu varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava aruande koostamiseks.

Käesolevaga kinnitan, et nimetatud teabe ja kontrollimise alusel, mida pidasin vajalikuks enne Euroopa Komisjoni aruannete allakirjutamist teha, olen piisavalt kindel, et aruanded kajastavad Euroopa Liidu finantsseisundit, tegevustulemusi ja rahavooge kõigis olulistes aspektides õiglaselt.

Rosa ALDEA BUSQUETS

komisjoni peaarvepidaja

18. juuni 2020

2019. MAJANDUSAASTA KOKKUVÕTE

Liidu 2019. aasta eelarve täitmine

Liidu 2019. aasta eelarve täitmine

ELi eelarvel on oluline roll liidu poliitika ja prioriteetide elluviimise toetamisel. Hoolimata selle piiratud suurusest – eelarve moodustab ligikaudu 2 % kõikidest avaliku sektori kulutustest liidus – täiendab see liikmesriikide eelarveid ning on selgelt suunatud investeeringutele ja täiendavusele. See on paljude Euroopa tasandi poliitikavahendite ja õigusaktide hulgas oluline vahend kõigi ELi liikmete heakskiidetud poliitiliste prioriteetide rakendamiseks ning see esitatakse mitmeaastase finantsraamistikuna, mis sisaldab eri programme ja kulutuste ülemmäärasid.

ELi 2019. aasta eelarve, mis võeti vastu 12. detsembril 2018, kinnitab, et EL suunab raha sinna, kus seda vajatakse. Kooskõlas Euroopa Komisjoni 2018. aasta mai ettepanekuga suunati suurim osa ELi eelarvest 2019. aastal eelkõige noortele mõeldud töökohtade loomise ergutamisele ning majanduskasvu, strateegiliste investeeringute ja lähenemise toetamisele. Samuti jätkas EL rändeprobleemide tõhusale lahendamisele suunatud jõupingutuste toetamist nii ELis kui ka mujal.

2019. aasta vastuvõetud eelarve toetas Euroopa majanduse tugevust ja vastupanuvõimet ning solidaarsuse ja julgeoleku edendamist nii liidu piires kui ka mujal. 2019. aasta eelarve oli praeguse mitmeaastase finantsraamistiku eelviimane eelarve. Peaaegu kõikide programmide rakendamine oli täies hoos, välja arvatud uute programmide puhul, nagu Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm, või selliste meetmete puhul, millega seotud õigusloomeprotsess lõppes hiljuti.

ELi 2019. aasta eelarve täitmise maht oli kokku 178,8 miljardit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 159,1 miljardit eurot maksete assigneeringuid. Sellist täitmist võib pidada rahuldavaks, kusjuures aasta jooksul tehti vaid väikesi kohandusi. Pärast summade ülekandmist 2020. aastasse oli ära kasutatud 99,4 % kulukohustuste assigneeringuid ja 99,5 % maksete assigneeringuid.

Majanduskasvu toetamise ja piirkondadevaheliste majanduslike lõhede vähendamise meetmed moodustasid peaaegu poole eraldatud vahenditest. ELi vahenditest anti programmi „Horisont 2020“ raames 12,4 miljardit eurot teadusuuringuteks ja innovatsiooniks, muu hulgas kõrgjõudlusega andmetöötluse valdkonnas. Suurenesid hariduse ja koolituse eelarve (programmi „Erasmus+“ eelarve oli 20 % suurem kui 2018. aastal) ning transpordi ja digitaalse taristu eelarve (Euroopa ühendamise rahastu eelarve suurenes 37 %). Toetus põllumajandusele ja maapiirkondadele püsis stabiilne, moodustades 57,9 miljardit eurot, millega toetati ka kliimamuutuste vastu võitlemist ja kestliku majanduskasvu edendamist.

2019. aasta eelarvega oli ette nähtud vajalik paindlikkus rändeküsimuste liidusiseste aspektidega toimetulekuks: Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist anti toetust kokku 1,2 miljardit eurot ning Sisejulgeolekufondist piirihalduseks ja julgeolekuks 533 miljonit eurot. Kokku 5 miljonit eurot eraldati ka uue Euroopa Prokuratuuri loomiseks, mis moodustati eesmärgiga esitada süüdistusi ELi eelarvet kahjustavates kuritegudes, sealhulgas pettuses, rahapesus ja korruptsioonis.

Finantsaruannete põhipunktid

Finantsaruannete põhipunktid

Bilanss

Bilanss

| — | Seoses materiaalse põhivaraga läbisid neli 2018. aastal orbiidile lastud satelliiti 2019. aastal edukalt orbiidil testimise. 2019. aastal lisati need toimivate satelliitide kogumisse, kus on nüüd kokku 26 satelliiti (vt lisade punkt 2.2). |
| --- | --- |

—

Seoses materiaalse põhivaraga läbisid neli 2018. aastal orbiidile lastud satelliiti 2019. aastal edukalt orbiidil testimise. 2019. aastal lisati need toimivate satelliitide kogumisse, kus on nüüd kokku 26 satelliiti (vt lisade punkt 2.2).

2.2

| — | Müügivalmis finantsvarad suurenesid 3,0 miljardi euro võrra, tulenevalt nii Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) ja Euroopa Kestliku Arengu Fondi (EFSD) tagatisfondide jätkuvast rahastamisest kui ka programmi „Horisont 2020“ rahastamisvahenditest. Laenud vähenesid 1,3 miljardi euro võrra pärast seda, kui Rumeenia ja Läti maksid tagasi maksebilansi laenud, mida mõnevõrra tasakaalustasid uued antud makromajandusliku finantsabi laenud (vt lisade punkt 2.4). |
| --- | --- |

—

Müügivalmis finantsvarad suurenesid 3,0 miljardi euro võrra, tulenevalt nii Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) ja Euroopa Kestliku Arengu Fondi (EFSD) tagatisfondide jätkuvast rahastamisest kui ka programmi „Horisont 2020“ rahastamisvahenditest. Laenud vähenesid 1,3 miljardi euro võrra pärast seda, kui Rumeenia ja Läti maksid tagasi maksebilansi laenud, mida mõnevõrra tasakaalustasid uued antud makromajandusliku finantsabi laenud (vt lisade punkt 2.4).

2.4

| — | Eelmaksed (st ELi rahaliste vahendite saajatele tehtud ettemaksed) kasvasid veidi, 1,5 miljardi euro võrra, jõudes 51,4 miljardi euroni (vt lisade punkt 2.5). |
| --- | --- |

—

Eelmaksed (st ELi rahaliste vahendite saajatele tehtud ettemaksed) kasvasid veidi, 1,5 miljardi euro võrra, jõudes 51,4 miljardi euroni (vt lisade punkt 2.5).

2.5

| — | Nõuded ja sissenõutavad summad kokku püsisid üldiselt samal tasemel kui eelmisel aastal – 24,0 miljardit eurot (vt lisade punkt 2.6). |
| --- | --- |

—

Nõuded ja sissenõutavad summad kokku püsisid üldiselt samal tasemel kui eelmisel aastal – 24,0 miljardit eurot (vt lisade punkt 2.6).

2.6

| — | Töötajate hüvitistega seotud kohustuste väärtuse määramiseks kasutatav pikaajaline intressimäär (nn diskontomäär) vähenes ja muutus esmakordselt negatiivseks, mille tulemusel kohustus aasta lõpu seisuga suurenes märkimisväärselt – 17,2 miljardi euro võrra (vt lisade punkt 2.9). |
| --- | --- |

—

Töötajate hüvitistega seotud kohustuste väärtuse määramiseks kasutatav pikaajaline intressimäär (nn diskontomäär) vähenes ja muutus esmakordselt negatiivseks, mille tulemusel kohustus aasta lõpu seisuga suurenes märkimisväärselt – 17,2 miljardi euro võrra (vt lisade punkt 2.9).

2.9

| — | 1,5 miljardi euro ulatuses maksebilansi laenude tagasimaksmise tõttu vähenesid finantskohustused; mõnevõrra tasakaalustasid seda uued antud makromajandusliku finantsabi laenudega seotud laenud (vt lisade punkt 2.11). |
| --- | --- |

—

1,5 miljardi euro ulatuses maksebilansi laenude tagasimaksmise tõttu vähenesid finantskohustused; mõnevõrra tasakaalustasid seda uued antud makromajandusliku finantsabi laenudega seotud laenud (vt lisade punkt 2.11).

2.11

| — | Võlgnevused ja viitvõlad püsisid sarnasel tasemel kui 2018. aastal, moodustades kokku 94,1 miljardit eurot (vt lisade punktid 2.12 ja 2.13). |
| --- | --- |

—

Võlgnevused ja viitvõlad püsisid sarnasel tasemel kui 2018. aastal, moodustades kokku 94,1 miljardit eurot (vt lisade punktid 2.12 ja 2.13).

2.12

2.13

Tulemiaruanne

Tulemiaruanne

| — | Tulude poolel suurenesid kogurahvatulul põhinevad tulud 3,0 miljardi euro võrra pärast varasemate (peamiselt aastate 2012–2017) summade kohandusi, sest kogurahvatulu aluseid ajakohastati tegelike andmetega. Trahvidest saadud tulu oli 2019. aastal 4,3 miljardit eurot – (vt lisade punktid 3.1 ja 3.4). |
| --- | --- |

—

Tulude poolel suurenesid kogurahvatulul põhinevad tulud 3,0 miljardi euro võrra pärast varasemate (peamiselt aastate 2012–2017) summade kohandusi, sest kogurahvatulu aluseid ajakohastati tegelike andmetega. Trahvidest saadud tulu oli 2019. aastal 4,3 miljardit eurot – (vt lisade punktid 3.1 ja 3.4).

3.1 ja 3.4

| — | Jagatud eelarve täitmise raames kantud kulud suurenesid 4,8 miljardi euro võrra tulenevalt Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi programmide paremast rakendamisest praeguse mitmeaastase finantsraamistiku edenedes (vt lisade punkt 3.9). |
| --- | --- |

—

Jagatud eelarve täitmise raames kantud kulud suurenesid 4,8 miljardi euro võrra tulenevalt Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi programmide paremast rakendamisest praeguse mitmeaastase finantsraamistiku edenedes (vt lisade punkt 3.9).

3.9

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslikud kohustused

| — | Eelarvelised tagatised suurenesid 2,7 miljardi euro võrra, sest 2019. aastal sõlmiti uued EFSI ja välislaenude andmise volituse kohased tehingud, mis on tagatud ELi eelarvega (vt lisade punkt 4.1.1). |
| --- | --- |

—

Eelarvelised tagatised suurenesid 2,7 miljardi euro võrra, sest 2019. aastal sõlmiti uued EFSI ja välislaenude andmise volituse kohased tehingud, mis on tagatud ELi eelarvega (vt lisade punkt 4.1.1).

4.1.1

RAAMATUPIDAMISE KONSOLIDEERITUD AASTAARUANDED JA NENDE LISAD (1)

1

SISUKORD

SISUKORD

| BILANSS | 14 |
| --- | --- |

| TULEMIARUANNE | 15 |
| --- | --- |

| RAHAVOOGUDE ARUANNE | 16 |
| --- | --- |

| NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 17 |
| --- | --- |

| RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 18 |
| --- | --- |

| 1. | PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED | 18 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | BILANSI LISAD | 32 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | TULEMIARUANDE LISAD | 63 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED JA TINGIMUSLIKUD VARAD | 72 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | EELARVELISED KULUKOHUSTUSED JA JURIIDILISED KOHUSTUSED | 76 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | FINANTSRISKIDE JUHTIMINE | 80 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED | 93 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED | 95 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | KONSOLIDEERIMISE ULATUS | 97 |
| --- | --- | --- |

9.

BILANSS

BILANSS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| PÕHIVARA | | | |
| Immateriaalne vara | 2.1 | 515 | 446 |
| Materiaalne põhivara | 2.2 | 11 380 | 11 185 |
| Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud | 2.3 | 591 | 591 |
| Finantsvarad | 2.4 | 66 714 | 65 231 |
| Eelmaksed | 2.5 | 26 240 | 26 006 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 2.6 | 3 607 | 416 |
| | | 109 047 | 103 875 |
| KÄIBEVARA | | | |
| Finantsvarad | 2.4 | 4 514 | 4 168 |
| Eelmaksed | 2.5 | 25 206 | 23 968 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 2.6 | 20 367 | 24 248 |
| Laovaru | 2.7 | 68 | 73 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.8 | 19 745 | 18 113 |
| | | 69 900 | 70 570 |
| AKTIVA KOKKU | | 178 947 | 174 444 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | | |
| Pension ja muud töötajahüvitised | 2.9 | (97 659 ) | (80 456 ) |
| Eraldised | 2.10 | (3 710 ) | (3 281 ) |
| Finantskohustused | 2.11 | (53 071 ) | (53 289 ) |
| | | (154 440 ) | (137 025 ) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | | |
| Eraldised | 2.10 | (1 116 ) | (852) |
| Finantskohustused | 2.11 | (1 446 ) | (2 617 ) |
| Võlgnevused | 2.12 | (27 241 ) | (32 227 ) |
| Viitvõlad ja ettemakstud tulu | 2.13 | (67 227 ) | (63 186 ) |
| | | (97 030 ) | (98 882 ) |
| PASSIVA KOKKU | | (251 470 ) | (235 907 ) |
| NETOVARA | | (72 523 ) | (61 463 ) |
| Reservid | 2.14 | 5 037 | 4 961 |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad
   (2) | 2.15 | (77 560 ) | (66 424 ) |
| NETOVARA | | (72 523 ) | (61 463 ) |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2019

31.12.2018

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Immateriaalne vara

Immateriaalne vara

2.1

2.1

515

515

446

446

Materiaalne põhivara

Materiaalne põhivara

2.2

2.2

11 380

11 380

11 185

11 185

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud

2.3

2.3

591

591

591

591

Finantsvarad

Finantsvarad

2.4

2.4

66 714

66 714

65 231

65 231

Eelmaksed

Eelmaksed

2.5

2.5

26 240

26 240

26 006

26 006

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

2.6

2.6

3 607

3 607

416

416

109 047

109 047

103 875

103 875

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Finantsvarad

Finantsvarad

2.4

2.4

4 514

4 514

4 168

4 168

Eelmaksed

Eelmaksed

2.5

2.5

25 206

25 206

23 968

23 968

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

2.6

2.6

20 367

20 367

24 248

24 248

Laovaru

Laovaru

2.7

2.7

68

68

73

73

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2.8

2.8

19 745

19 745

18 113

18 113

69 900

69 900

70 570

70 570

AKTIVA KOKKU

AKTIVA KOKKU

178 947

178 947

174 444

174 444

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Pension ja muud töötajahüvitised

Pension ja muud töötajahüvitised

2.9

2.9

(97 659 )

(97 659 )

(80 456 )

(80 456 )

Eraldised

Eraldised

2.10

2.10

(3 710 )

(3 710 )

(3 281 )

(3 281 )

Finantskohustused

Finantskohustused

2.11

2.11

(53 071 )

(53 071 )

(53 289 )

(53 289 )

(154 440 )

(154 440 )

(137 025 )

(137 025 )

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Eraldised

Eraldised

2.10

2.10

(1 116 )

(1 116 )

(852)

(852)

Finantskohustused

Finantskohustused

2.11

2.11

(1 446 )

(1 446 )

(2 617 )

(2 617 )

Võlgnevused

Võlgnevused

2.12

2.12

(27 241 )

(27 241 )

(32 227 )

(32 227 )

Viitvõlad ja ettemakstud tulu

Viitvõlad ja ettemakstud tulu

2.13

2.13

(67 227 )

(67 227 )

(63 186 )

(63 186 )

(97 030 )

(97 030 )

(98 882 )

(98 882 )

PASSIVA KOKKU

PASSIVA KOKKU

(251 470 )

(251 470 )

(235 907 )

(235 907 )

NETOVARA

NETOVARA

(72 523 )

(72 523 )

(61 463 )

(61 463 )

Reservid

Reservid

2.14

2.14

5 037

5 037

4 961

4 961

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad
   (2)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

2

2.15

2.15

(77 560 )

(77 560 )

(66 424 )

(66 424 )

NETOVARA

NETOVARA

(72 523 )

(72 523 )

(61 463 )

(61 463 )

TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 2019 | 2018 |
| TULUD | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu | | | |
| Kogurahvatulupõhised omavahendid | 3.1 | 108 820 | 105 780 |
| Traditsioonilised omavahendid | 3.2 | 21 235 | 22 767 |
| Käibemaksupõhised omavahendid | 3.3 | 18 128 | 17 624 |
| Trahvid | 3.4 | 4 291 | 6 740 |
| Kulude sissenõudmine | 3.5 | 2 627 | 2 215 |
| Muud | 3.6 | 2 072 | 3 312 |
| | | 157 174 | 158 438 |
| | | | |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu | | | |
| Finantstulud | 3.7 | 1 817 | 3 115 |
| Muud | 3.8 | 1 298 | 1 379 |
| | | 3 116 | 4 494 |
| Kogutulu | | 160 289 | 162 932 |
| KULUD | | | |
| Täidetud liikmesriikide poolt | 3.9 | | |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond | | (43 951 ) | (43 527 ) |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja muud maaelu arengu vahendid | | (13 541 ) | (13 149 ) |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond | | (35 178 ) | (30 230 ) |
| Euroopa Sotsiaalfond | | (11 218 ) | (11 935 ) |
| Muud | | (2 608 ) | (2 826 ) |
| Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt | 3.10 | (18 942 ) | (17 551 ) |
| Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt | 3.11 | (3 131 ) | (3 396 ) |
| Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt | 3.11 | (4 085 ) | (4 016 ) |
| Täidetud muude üksuste poolt | 3.11 | (2 875 ) | (3 569 ) |
| Personali- ja pensionikulud | 3.12 | (11 366 ) | (10 929 ) |
| Finantskulud | 3.13 | (1 491 ) | (1 677 ) |
| Muud kulud | 3.14 | (7 109 ) | (6 208 ) |
| Kulud kokku | | (155 493 ) | (149 014 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | | 4 796 | 13 918 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

2019

2018

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Kogurahvatulupõhised omavahendid

Kogurahvatulupõhised omavahendid

3.1

3.1

108 820

108 820

105 780

105 780

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

3.2

3.2

21 235

21 235

22 767

22 767

Käibemaksupõhised omavahendid

Käibemaksupõhised omavahendid

3.3

3.3

18 128

18 128

17 624

17 624

Trahvid

Trahvid

3.4

3.4

4 291

4 291

6 740

6 740

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

3.5

3.5

2 627

2 627

2 215

2 215

Muud

Muud

3.6

3.6

2 072

2 072

3 312

3 312

157 174

157 174

158 438

158 438

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Finantstulud

Finantstulud

3.7

3.7

1 817

1 817

3 115

3 115

Muud

Muud

3.8

3.8

1 298

1 298

1 379

1 379

3 116

3 116

4 494

4 494

Kogutulu

Kogutulu

160 289

160 289

162 932

162 932

KULUD

KULUD

Täidetud liikmesriikide poolt

Täidetud liikmesriikide poolt

3.9

3.9

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

(43 951 )

(43 951 )

(43 527 )

(43 527 )

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja muud maaelu arengu vahendid

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja muud maaelu arengu vahendid

(13 541 )

(13 541 )

(13 149 )

(13 149 )

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

(35 178 )

(35 178 )

(30 230 )

(30 230 )

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

(11 218 )

(11 218 )

(11 935 )

(11 935 )

Muud

Muud

(2 608 )

(2 608 )

(2 826 )

(2 826 )

Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt

Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt

3.10

3.10

(18 942 )

(18 942 )

(17 551 )

(17 551 )

Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt

Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt

3.11

3.11

(3 131 )

(3 131 )

(3 396 )

(3 396 )

Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

3.11

3.11

(4 085 )

(4 085 )

(4 016 )

(4 016 )

Täidetud muude üksuste poolt

Täidetud muude üksuste poolt

3.11

3.11

(2 875 )

(2 875 )

(3 569 )

(3 569 )

Personali- ja pensionikulud

Personali- ja pensionikulud

3.12

3.12

(11 366 )

(11 366 )

(10 929 )

(10 929 )

Finantskulud

Finantskulud

3.13

3.13

(1 491 )

(1 491 )

(1 677 )

(1 677 )

Muud kulud

Muud kulud

3.14

3.14

(7 109 )

(7 109 )

(6 208 )

(6 208 )

Kulud kokku

Kulud kokku

(155 493 )

(155 493 )

(149 014 )

(149 014 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

4 796

4 796

13 918

13 918

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Eelarveaasta tulem | 4 796 | 13 918 |
| Põhitegevus | | |
| Amortisatsioon (finantsvara) | 107 | 104 |
| Amortisatsioon | 1 022 | 998 |
| Laenude (suurenemine)/vähenemine | 1 255 | 1 041 |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | (1 472 ) | (947) |
| Kaubanduslike ja mittekaubanduslike nõuete (suurenemine)/vähenemine | 691 | (12 299 ) |
| Varude (suurenemine)/vähenemine | 5 | 222 |
| Pensioni- ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine) | 17 203 | 7 334 |
| Eraldiste suurenemine/(vähenemine) | 693 | 594 |
| Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | (1 389 ) | (1 007 ) |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | (4 985 ) | (6 821 ) |
| Viitvõlgade ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine) | 4 041 | (716) |
| Mitterahalise tuluna kajastatud eelneva aasta eelarvetulem | (1 803 ) | (556) |
| Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine (mitterahalised muutused tulemiaruandes ei kajastu) | (14 164 ) | (4 396 ) |
| Muud mitterahalised muutused | 111 | (71) |
| Investeerimistegevus | | |
| Immateriaalse vara ja materiaalse põhivara (suurenemine)/vähenemine | (1 392 ) | (1 583 ) |
| Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute (suurenemine)/vähenemine | (1) | (9) |
| Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine | (2 964 ) | (1 811 ) |
| Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvara (suurenemine)/vähenemine | (121) | 7 |
| NETORAHAVOOD | 1 633 | (5 998 ) |
| Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto) | 1 633 | (5 998 ) |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 18 113 | 24 111 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 19 745 | 18 113 |

(miljonites eurodes)

2019

2018

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

4 796

4 796

13 918

13 918

Põhitegevus

Põhitegevus

Amortisatsioon (finantsvara)

Amortisatsioon (finantsvara)

107

107

104

104

Amortisatsioon

Amortisatsioon

1 022

1 022

998

998

Laenude (suurenemine)/vähenemine

Laenude (suurenemine)/vähenemine

1 255

1 255

1 041

1 041

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(1 472 )

(1 472 )

(947)

(947)

Kaubanduslike ja mittekaubanduslike nõuete (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslike ja mittekaubanduslike nõuete (suurenemine)/vähenemine

691

691

(12 299 )

(12 299 )

Varude (suurenemine)/vähenemine

Varude (suurenemine)/vähenemine

5

5

222

222

Pensioni- ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

Pensioni- ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

17 203

17 203

7 334

7 334

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

693

693

594

594

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

(1 389 )

(1 389 )

(1 007 )

(1 007 )

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

(4 985 )

(4 985 )

(6 821 )

(6 821 )

Viitvõlgade ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgade ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

4 041

4 041

(716)

(716)

Mitterahalise tuluna kajastatud eelneva aasta eelarvetulem

Mitterahalise tuluna kajastatud eelneva aasta eelarvetulem

(1 803 )

(1 803 )

(556)

(556)

Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine (mitterahalised muutused tulemiaruandes ei kajastu)

Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine (mitterahalised muutused tulemiaruandes ei kajastu)

(14 164 )

(14 164 )

(4 396 )

(4 396 )

Muud mitterahalised muutused

Muud mitterahalised muutused

111

111

(71)

(71)

Investeerimistegevus

Investeerimistegevus

Immateriaalse vara ja materiaalse põhivara (suurenemine)/vähenemine

Immateriaalse vara ja materiaalse põhivara (suurenemine)/vähenemine

(1 392 )

(1 392 )

(1 583 )

(1 583 )

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute (suurenemine)/vähenemine

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute (suurenemine)/vähenemine

(1)

(1)

(9)

(9)

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine

(2 964 )

(2 964 )

(1 811 )

(1 811 )

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvara (suurenemine)/vähenemine

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvara (suurenemine)/vähenemine

(121)

(121)

7

7

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

1 633

1 633

(5 998 )

(5 998 )

Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto)

Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto)

1 633

1 633

(5 998 )

(5 998 )

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

18 113

18 113

24 111

24 111

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

19 745

19 745

18 113

18 113

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Liikmesriikidelt sissenõutavad summad Kogunenud ülejääk/(puudujääk) | Muud reservid | Õiglase väärtuse reserv | Netovara |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017 | (75 234 ) | 4 598 | 278 | (70 359 ) |
| Muutused tagatisfondi reservis | (186) | 186 | — | — |
| Õiglase väärtuse muutused | — | — | (47) | (47) |
| Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine | (4 396 ) | — | — | (4 396 ) |
| Muud | 30 | (54) | — | (24) |
| Liikmesriikidele tagasi makstud 2017. aasta eelarve ülejääk | (556) | — | — | (556) |
| Eelarveaasta tulem | 13 918 | — | — | 13 918 |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018 | (66 424 ) | 4 730 | 231 | (61 463 ) |
| Muutused tagatisfondi reservis | (21) | 21 | — | — |
| Õiglase väärtuse muutused | — | — | 160 | 160 |
| Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine | (14 164 ) | — | — | (14 164 ) |
| Muud | 56 | (105) | — | (49) |
| Liikmesriikidele tagasi makstud 2018. aasta eelarve ülejääk | (1 803 ) | — | — | (1 803 ) |
| Eelarveaasta tulem | 4 796 | — | — | 4 796 |
| SALDO SEISUGA 31.12.2019 | (77 560 ) | 4 646 | 391 | (72 523 ) |

(miljonites eurodes)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad Kogunenud ülejääk/(puudujääk)

Muud reservid

Õiglase väärtuse reserv

Netovara

SALDO SEISUGA 31.12.2017

SALDO SEISUGA 31.12.2017

(75 234 )

(75 234 )

4 598

4 598

278

278

(70 359 )

(70 359 )

Muutused tagatisfondi reservis

Muutused tagatisfondi reservis

(186)

(186)

186

186

—

—

Õiglase väärtuse muutused

Õiglase väärtuse muutused

—

—

(47)

(47)

(47)

(47)

Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine

Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine

(4 396 )

(4 396 )

—

—

(4 396 )

(4 396 )

Muud

Muud

30

30

(54)

(54)

—

(24)

(24)

Liikmesriikidele tagasi makstud 2017. aasta eelarve ülejääk

Liikmesriikidele tagasi makstud 2017. aasta eelarve ülejääk

(556)

(556)

—

—

(556)

(556)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

13 918

13 918

—

—

13 918

13 918

SALDO SEISUGA 31.12.2018

SALDO SEISUGA 31.12.2018

(66 424 )

(66 424 )

4 730

4 730

231

231

(61 463 )

(61 463 )

Muutused tagatisfondi reservis

Muutused tagatisfondi reservis

(21)

(21)

21

21

—

—

Õiglase väärtuse muutused

Õiglase väärtuse muutused

—

—

160

160

160

160

Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine

Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine

(14 164 )

(14 164 )

—

—

(14 164 )

(14 164 )

Muud

Muud

56

56

(105)

(105)

—

(49)

(49)

Liikmesriikidele tagasi makstud 2018. aasta eelarve ülejääk

Liikmesriikidele tagasi makstud 2018. aasta eelarve ülejääk

(1 803 )

(1 803 )

—

—

(1 803 )

(1 803 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

4 796

4 796

—

—

4 796

4 796

SALDO SEISUGA 31.12.2019

SALDO SEISUGA 31.12.2019

(77 560 )

(77 560 )

4 646

4 646

391

391

(72 523 )

(72 523 )

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

1.   PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1.   ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

Euroopa Liidu raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrusele (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (3) edaspidi „finantsmäärus“.

3

Finantsmääruse artikli 80 kohaselt koostab EL oma raamatupidamise aastaaruande tekkepõhise arvestuse eeskirjade kohaselt, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). Kõnealused raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid tuleb kohaldada kõigis konsolideeritud institutsioonides ja ELi asutustes, et tagada ELi konsolideeritud raamatupidamisaruannete sisene järjepidevus.

Uute ja muudetud Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjade (EAR) kohaldamine

Uute ja muudetud Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjade (EAR) kohaldamine

Uued raamatupidamiseeskirjad, mis kehtivad 1. jaanuaril 2019 ja hiljem algavate aruandeaastate suhtes

Uued raamatupidamiseeskirjad, mis kehtivad 1. jaanuaril 2019 ja hiljem algavate aruandeaastate suhtes

Kohustuslikuks muutusid järgmised komisjoni peaarvepidaja vastuvõetud uued raamatupidamiseeskirjad, mis kehtivad 1. jaanuaril 2019 ja hiljem algavate aruandeaastate suhtes.

| — | EAR 20ga „Liitumised avalikus sektoris“, mis põhineb rahvusvahelisel avaliku sektori raamatupidamise standardil (IPSAS) 40 „Liitumised avalikus sektoris“, kehtestatakse nõuded avalikus sektoris toimuvate liitumiste, see tähendab eraldi toimingute ühte avaliku sektori üksusesse koondamise liigitamise, tunnustamise ja hindamise kohta.
  Kõnealuse standardiga eristatakse kahte liiki liitumisi avalikus sektoris: ühinemisi ja omandamisi. Ühinemine on avalikus sektoris toimuv liitumine, mille puhul ükski liitumises osaleja ei saa kontrolli ühe ega mitme toimingu üle, või juhul, kui üks liitumises osaleja saab kontrolli, on tõendeid selle kohta, et liitumise majanduslik sisu on ühinemine (standardiga on ette nähtud mitu kaalutluste ja otsuste tegemise protsessi käsitlevat näitajat, mis võimaldavad sellist hindamist läbi viia). Omandamine on avalikus sektoris toimuv liitumine, mille puhul üks liitumises osaleja saab kontrolli ühe või mitme toimingu üle ja on tõendeid selle kohta, et liitumise näol ei ole tegemist ühinemisega.
  Ühinemiseks liigitatavate avalikus sektoris toimuvate liitumiste arvestamisel kohaldatakse kohandatud huvide koondamise meetodit, millega nõutakse, et ühinemise tulemusel tekkinud üksus kajastab ühinemisega seotud eristatavaid varasid, kohustusi ja mittekontrollivat osalust bilansilise väärtusena koos netovara vastava suurenemise või vähenemisega (st ilma, et tekiks firmaväärtust).
  Omandamiseks liigitatavate avalikus sektoris toimuvate liitumiste arvestamisel kohaldatakse omandamismeetodit, millega nõutakse, et eristatavaid varasid ja ülevõetud kohustusi kajastatakse nende omandamise kuupäeva õiglases väärtuses ning võimalikku mittekontrollivat osalust omandatud üksuses kajastatakse omandatud üksuse eristatavate netovarade proportsionaalse osana. Erinevalt ühinemisest tekib omandamise puhul firmaväärtus (mida mõõdetakse üleantud tasu ja võimaliku mittekontrolliva osaluse selle osana, mis ületab omandatud eristatavate varade ja ülevõetud kohustuste netosummat omandamise kuupäeval).
  Standardiga nähakse ette selged avalikustamise nõuded, et ELi finantsaruannete kasutajatel oleks võimalik hinnata ühinemise või omandamise laadi ja finantsmõju ning selliste käesoleval perioodil või eelmistel aruandeperioodidel toimunud tehingutega seotud ja käesoleval aruandeperioodil kajastatud kohanduste finantsmõju.
  Kuna aruandeperioodil avalikus sektoris liitumisi ei toimunud, ei mõjuta uus standard 2019. aasta finantsaruandeid. |
| --- | --- |

—

EAR 20ga „Liitumised avalikus sektoris“, mis põhineb rahvusvahelisel avaliku sektori raamatupidamise standardil (IPSAS) 40 „Liitumised avalikus sektoris“, kehtestatakse nõuded avalikus sektoris toimuvate liitumiste, see tähendab eraldi toimingute ühte avaliku sektori üksusesse koondamise liigitamise, tunnustamise ja hindamise kohta.

Kõnealuse standardiga eristatakse kahte liiki liitumisi avalikus sektoris: ühinemisi ja omandamisi. Ühinemine on avalikus sektoris toimuv liitumine, mille puhul ükski liitumises osaleja ei saa kontrolli ühe ega mitme toimingu üle, või juhul, kui üks liitumises osaleja saab kontrolli, on tõendeid selle kohta, et liitumise majanduslik sisu on ühinemine (standardiga on ette nähtud mitu kaalutluste ja otsuste tegemise protsessi käsitlevat näitajat, mis võimaldavad sellist hindamist läbi viia). Omandamine on avalikus sektoris toimuv liitumine, mille puhul üks liitumises osaleja saab kontrolli ühe või mitme toimingu üle ja on tõendeid selle kohta, et liitumise näol ei ole tegemist ühinemisega.

Ühinemiseks liigitatavate avalikus sektoris toimuvate liitumiste arvestamisel kohaldatakse kohandatud huvide koondamise meetodit, millega nõutakse, et ühinemise tulemusel tekkinud üksus kajastab ühinemisega seotud eristatavaid varasid, kohustusi ja mittekontrollivat osalust bilansilise väärtusena koos netovara vastava suurenemise või vähenemisega (st ilma, et tekiks firmaväärtust).

Omandamiseks liigitatavate avalikus sektoris toimuvate liitumiste arvestamisel kohaldatakse omandamismeetodit, millega nõutakse, et eristatavaid varasid ja ülevõetud kohustusi kajastatakse nende omandamise kuupäeva õiglases väärtuses ning võimalikku mittekontrollivat osalust omandatud üksuses kajastatakse omandatud üksuse eristatavate netovarade proportsionaalse osana. Erinevalt ühinemisest tekib omandamise puhul firmaväärtus (mida mõõdetakse üleantud tasu ja võimaliku mittekontrolliva osaluse selle osana, mis ületab omandatud eristatavate varade ja ülevõetud kohustuste netosummat omandamise kuupäeval).

Standardiga nähakse ette selged avalikustamise nõuded, et ELi finantsaruannete kasutajatel oleks võimalik hinnata ühinemise või omandamise laadi ja finantsmõju ning selliste käesoleval perioodil või eelmistel aruandeperioodidel toimunud tehingutega seotud ja käesoleval aruandeperioodil kajastatud kohanduste finantsmõju.

Kuna aruandeperioodil avalikus sektoris liitumisi ei toimunud, ei mõjuta uus standard 2019. aasta finantsaruandeid.

Uus vastuvõetud Euroopa Liidu raamatupidamiseeskiri, mis 31. detsembril 2019 veel ei kehtinud

Uus vastuvõetud Euroopa Liidu raamatupidamiseeskiri, mis 31. detsembril 2019 veel ei kehtinud

Uusi vastuvõetud Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirju, mis 31. detsembril 2019 veel ei kehtinud, ei ole.

1.2.   RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Kuna ELi näol on tegemist avaliku sektori üksusega, on konkreetsem eesmärk anda teavet, millest on abi otsuste tegemisel, ja näidata, et üksus kasutab talle usaldatud vahendeid vastutustundlikult. Käesoleva dokumendi koostamisel on silmas peetud just neid eesmärke.

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest raamatupidamise aastaaruande koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1 „Raamatupidamise aastaaruanne“ ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, olulisuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte.

Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on asjakohasus, tõetruu esitus (usaldusväärsus), arusaadavus, ajakohasus, võrreldavus ja kontrollitavus.

1.3.   KONSOLIDEERIMINE

KONSOLIDEERIMINE

Konsolideerimise ulatus

Konsolideerimise ulatus

ELi konsolideeritud finantsaruanne hõlmab kõiki olulisi kontrollitavaid üksusi, ühiseid ettevõtmisi ja sidusettevõtteid. Konsolideeritud üksuste täielik loetelu on esitatud lisade punktis 9. Nüüd sisaldab see 52 kontrollitavat üksust ja 1 sidusettevõtet. Kontrollitavad üksused hõlmavad ELi institutsioone (sealhulgas komisjoni, kuid mitte Euroopa Keskpanka) ja ELi ameteid (välja arvatud endised teise samba, s.o ühise välis- ja julgeolekupoliitika ameteid). Kontrollitavaks üksuseks loetakse ka likvideeritavat Euroopa Söe- ja Teraseühendust (likvideeritav ESTÜ). ELi ainus sidusettevõte on Euroopa Investeerimisfond (EIF).

9

Üksusi, mis kuuluvad konsolideerimisele, kuid mis on ELi konsolideeritud finantsaruande kui terviku seisukohalt ebaolulised, ei ole vaja konsolideerida ega arvestada kapitaliosaluse meetodil, kui see põhjustab ELile ülemäärast aja- või rahakulu. Neid üksusi on nimetatud „väiksemateks üksusteks“ ja need on eraldi loetletud lisade punktis 9. 2019. aastal liigitati väiksemateks üksusteks seitse üksust.

9

Kontrollitavad üksused

Kontrollitavad üksused

Konsolideerimise ulatuse kindlaksmääramisel kohaldatakse kontrolli mõistet. Kontrollitavad üksused on üksused, milles ELil on osalus või millelt tal on õigus saada tänu oma osalusele mitmesuguseid hüvesid, mille olemust ja suurust ta saab muuta, kasutades oma võimu nende üksuste üle. See võim peab tal olema praegu ja seotud üksuse asjaomaste tegevusaladega. Kontrolli all olevad üksused on täielikult konsolideeritud. Konsolideerimine algab kontrolli alguse kuupäeval ja lõpeb kontrolli lõppemisel.

ELi raames on põhilised kontrolli väljendavad näitajad järgmised: üksuse loomine aluslepingu või teisese õigusakti alusel, üksuse rahastamine ELi eelarvest, hääleõigus juhtorganites, Euroopa Kontrollikoja poolne auditeerimine ning Euroopa Parlamendi poolne eelarve täitmisele heakskiidu andmine. See, kas üksuse puhul on täidetud üks või mitu kontrolli all olemise kriteeriumi, tehakse kindlaks iga üksuse puhul eraldi.

Kõik ELi kontrollitavate üksuste omavahelised olulised tehingud ja saldod elimineeritakse; sellistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole aga märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Ühised ettevõtmised

Ühised ettevõtmised

Ühine ettevõtmine on kokkulepe, milles EL ja üks või mitu poolt omavad ühist kontrolli. Ühine kontroll on siduva lepinguga kokkulepitud jagatud kontroll ettevõtmise üle, mis on olemas üksnes juhul, kui asjaomast tegevust käsitlevad otsused nõuavad kontrolli jagavate poolte ühehäälset nõusolekut. Ühised ettevõtmised võivad olla kas ühisettevõtted või ühisoperatsioonid. Ühisettevõte on eraldiseisva äriühinguna struktureeritud ühine ettevõtmine, mille puhul ühist kontrolli omavatel pooltel on õigus ettevõtmise netovarale. Osaluste üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil (vt lisade punkt 1.5.4). Ühisoperatsioon on ühine ettevõtmine, mille puhul ühist kontrolli omavatel pooltel on õigus ettevõtmisega seotud varadele ja vastutus selle kohustuste eest. Ühisoperatsioonides osaluse arvestamiseks kajastatakse ELi finantsaruannetes selle varad ja kohustused, tulud ja kulud, samuti tema osa ühistes varades, kohustustes, tuludes ja kuludes.

1.5.4

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted on üksused, mille üle ELil on kas otseselt või kaudselt märkimisväärne mõju, kuid mille üle tal puudub ainu- või ühine kontroll. Eelduseks on võetud, et märkimisväärne mõju esineb juhul, kui ELile kuulub kas otseselt või kaudselt vähemalt 20 % hääleõigusest. Osaluste üle sidusettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil (vt lisade punkt 1.5.4).

1.5.4

Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon

Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon

ELi personali ühise ravikindlustusskeemi, Euroopa Arengufondi ja osalejate tagatisfondi vahendeid haldab komisjon nimetatud üksuste eest. Kuna need üksused ei ole ELi kontrolli all, siis ei ole need ka tema raamatupidamise aastaaruandesse konsolideeritud.

1.4.   ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

Raamatupidamise aastaaruanne esitatakse igal aastal. Eelarveaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

1.4.1.   
  Valuuta ja ümberarvestamise alused

Valuuta ja ümberarvestamise alused

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Raamatupidamise aastaaruanne on koostatud miljonites eurodes, kui ei ole märgitud teisiti, sest euro on ELi arveldusvaluuta.

Tehingud ja saldod

Tehingud ja saldod

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmina käsitatavate mitterahaliste finantsinstrumentide ümberarvestamise erinevused on esitatud õiglase väärtuse reservis.

Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse materiaalse põhivara ja immateriaalse vara puhul, mille väärtust eurodes arvestatakse nende soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud Euroopa Keskpanga (EKP) vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Euro vahetuskursid

| Valuuta | 31.12.2019 | 31.12.2018 | Valuuta | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bulgaaria leev (BGN) | 1,9558 | 1,9558 | Poola zlott (PLN) | 4,2568 | 4,3014 |
| Tšehhi kroon (CZK) | 25,4080 | 25,7240 | Rumeenia leu (RON) | 4,783 | 4,6635 |
| Taani kroon (DKK) | 7,4715 | 7,4673 | Rootsi kroon (SEK) | 10,4468 | 10,2548 |
| Naelsterling (GBP) | 0,8508 | 0,8945 | Šveitsi frank (CHF) | 1,0854 | 1,1269 |
| Horvaatia kuna (HRK) | 7,4395 | 7,4125 | Jaapani jeen (JPY) | 121,9400 | 125,8500 |
| Ungari forint (HUF) | 330,5300 | 320,9800 | USA dollar (USD) | 1,1234 | 1,145 |

Valuuta

31.12.2019

31.12.2018

Valuuta

31.12.2019

31.12.2018

Bulgaaria leev (BGN)

Bulgaaria leev (BGN)

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

Poola zlott (PLN)

Poola zlott (PLN)

4,2568

4,2568

4,3014

4,3014

Tšehhi kroon (CZK)

Tšehhi kroon (CZK)

25,4080

25,4080

25,7240

25,7240

Rumeenia leu (RON)

Rumeenia leu (RON)

4,783

4,783

4,6635

4,6635

Taani kroon (DKK)

Taani kroon (DKK)

7,4715

7,4715

7,4673

7,4673

Rootsi kroon (SEK)

Rootsi kroon (SEK)

10,4468

10,4468

10,2548

10,2548

Naelsterling (GBP)

Naelsterling (GBP)

0,8508

0,8508

0,8945

0,8945

Šveitsi frank (CHF)

Šveitsi frank (CHF)

1,0854

1,0854

1,1269

1,1269

Horvaatia kuna (HRK)

Horvaatia kuna (HRK)

7,4395

7,4395

7,4125

7,4125

Jaapani jeen (JPY)

Jaapani jeen (JPY)

121,9400

121,9400

125,8500

125,8500

Ungari forint (HUF)

Ungari forint (HUF)

330,5300

330,5300

320,9800

320,9800

USA dollar (USD)

USA dollar (USD)

1,1234

1,1234

1,145

1,145

1.4.2.   
  Prognooside kasutamine

Prognooside kasutamine

Rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt on raamatupidamise aastaaruandes tingimata esitatud summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustuste summad, nõuetest tuleneva finantsriski summad ja finantsinstrumente käsitlevates lisades avaldatud summad, viitlaekumiste ja -võlgade, eraldiste, immateriaalse vara ning materiaalse põhivara väärtuse languse summad ning varude ja tingimuslike varade ja kohustuste neto realiseerimisväärtus. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Muutusi prognoosides kajastatakse sellel perioodil, mil need teatavaks saavad, kui muudatus mõjutab ainult seda perioodi, või sellel ja tulevastel perioodidel, kui muudatus mõjutab mõlemat.

1.5.   BILANSS

BILANSS

1.5.1.   
  Immateriaalne vara

Immateriaalne vara

Immateriaalne vara on eristatav mitterahaline vara ilma materiaalse vormita. Vara on eristatav siis, kui see on kas eraldatav (st seda saab üksusest eraldada või lahutada, näiteks eraldi või koos seotud lepingu, eristatava vara või kohustusega müüa, üle anda, litsentseerida, rentida või vahetada, olenemata sellest, kas üksus kavatseb seda teha) või kui see tuleneb siduvatest kokkulepetest (sealhulgas lepingupõhised või muud juriidilised õigused, olenemata sellest, kas neid õigusi saab üle anda või üksusest või muudest õigustest ja kohustustest eraldada).

Omandatud immateriaalne vara kajastatakse soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Asutusesiseselt väljatöötatud immateriaalne vara kapitaliseeritakse, kui täidetud on asjaomased ELi raamatupidamiseeskirjades ettenähtud kriteeriumid, ning kulud on seotud üksnes kõnealuse vara arendusjärguga. Kapitaliseeritavate kulude hulka kuuluvad kõik otseselt omistatavad kulud, mis on vajalikud vara loomiseks, tootmiseks või valmistamiseks selliselt, et see vara saaks toimida juhtkonna poolt kavandatud viisil. Teadustegevusega seotud kulusid, mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid ja hoolduskulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel.

Immateriaalset vara amortiseeritakse lineaarselt eeldatava kasuliku kasutusea alusel (3–11 aastat). Immateriaalse vara eeldatav kasulik kasutusiga sõltub selle konkreetsest majanduslikust kasutuseast või lepingujärgsest juriidilisest kehtivusajast.

1.5.2.   
  Materiaalne põhivara

Materiaalne põhivara

Kogu materiaalne põhivara on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on otseselt seotud asjaomase vara soetamise, valmistamise ja üleandmisega.

Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas arvatud vara bilansilise maksumuse hulka või kajastatud eraldi varana – viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb ELile ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti.

Maad ei amortiseerita, kuna selle kasutusiga loetakse igaveseks. Ehitamisel olevat vara ei amortiseerita, kuna selline vara ei ole veel kasutamiseks valmis. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus, millest lahutatakse jääkmaksumus, jaotatakse nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

| Vara liik | Lineaarne amortisatsiooninorm |
| --- | --- |
| Hooned | 4 % – 10 % |
| Kosmosevarad | 8 % – 25 % |
| Seadmed | 10 % – 25 % |
| Sisustus ja sõidukid | 10 % – 25 % |
| Arvutiriistvara | 25 % – 33 % |
| Muud | 10 % – 33 % |

Vara liik

Lineaarne amortisatsiooninorm

Hooned

Hooned

4 % – 10 %

4 % – 10 %

Kosmosevarad

Kosmosevarad

8 % – 25 %

8 % – 25 %

Seadmed

Seadmed

10 % – 25 %

10 % – 25 %

Sisustus ja sõidukid

Sisustus ja sõidukid

10 % – 25 %

10 % – 25 %

Arvutiriistvara

Arvutiriistvara

25 % – 33 %

25 % – 33 %

Muud

Muud

10 % – 33 %

10 % – 33 %

Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu ja müügikulude vahe võrdlemisel võõrandatava vara bilansilise maksumusega ning seda kajastatakse tulemiaruandes.

Rendimaksed

Rendimaksed

Rendileping on leping, millega rendileandja annab rentnikule makse või rea maksete eest kokkulepitud ajavahemikuks üle vara kasutusõiguse. Rent liigitatakse kas kapitalirendiks või kasutusrendiks.

Kapitalirendi puhul antakse rentnikule üle kõik olulised omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved. Rentnikuna kapitalirendi lepingu sõlmimisel kajastatakse kapitalirendi lepingu alusel omandatud varasid varadena ja seotud rendikohustusi kohustustena alates rendiperioodi algusest. Varasid ja kohustusi kajastatakse summas, mis on võrdne renditud kinnisvara õiglase väärtusega, või kui see on väiksem, siis rendimaksete miinimumsummade nüüdisväärtusena, mis mõlemad määratakse kindlaks rendi jõustumise kuupäeval. Kapitalirendi alusel hoitavat vara amortiseeritakse rendiperioodi jooksul kas vara kasuliku kasutusea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb on lühem. Rendimaksete miinimumsummad jaotatakse finantskuludeks (intressielement) ja kohustuse lõppväärtuse vähendamiseks (põhiosa element). Finantskulud jaotatakse igale rendiperioodile nii, et kogu rendiperioodi vältel oleks intressimäär igal osaperioodil sama kohustuse lõppväärtuse suhtes, mida kajastatakse vastavalt vajadusele lühi- või pikaajalisena. Tingimuslikku renti kajastatakse kuluna selle tekkimise perioodil.

Kasutusrent on rent, mis ei ole kapitalirent, see tähendab rent, mille puhul rendileandjale jäävad kõik olulised vara omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved. Rentnikuna kasutusrendi lepingu sõlmimisel kajastatakse kasutusrendi maksed tulemiaruandes kuluna lineaarselt kogu rendiperioodi jooksul ning finantsseisundi aruandes ei esitata ei renditud varasid ega rendiga seotud kohustusi.

1.5.3.   
  Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Väärtuse langus on vara tulevase majandusliku kasu või teenusepotentsiaali vähenemine suuremas ulatuses kui vara tulevase majandusliku kasu või teenusepotentsiaali süstemaatiliselt kajastatud vähenemine amortisatsiooni või kulumina (vastavalt vajadusele). Tähtajatu kasuliku kasutuseaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui aruandepäeval on märke selle kohta, et vara väärtus võib olla langenud. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline maksumus ületab kaetava (kasutus)väärtuse. Kaetav (kasutus)väärtus on kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või vara tarbimisväärtus, olenevalt sellest, kumb neist on suurem.

Immateriaalse vara ja materiaalse põhivara jääkmaksumus ja kasulik kasutusiga vaadatakse läbi ja vajadusel kohandatakse neid vähemalt kord aastas. Kui varasematel aastatel kajastatud väärtuse languse põhjused enam ei kehti, siis vähendatakse vastavalt sellele väärtuse langusest tekkinud kahjumit.

1.5.4.   
  Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud

Osalused sidus- ja ühisettevõtetes

Osalused sidus- ja ühisettevõtetes

Investeeringute üle peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses, suurendades või vähendades hiljem bilansilist väärtust, et võtta arvesse täiendavaid osamakseid, ELi osa investeerimisobjekti üle- või puudujäägis, väärtuse võimalikku vähenemist ja dividende. Finantsaruandes bilansipäeva seisuga kajastatav investeeringu bilansiline väärtus saadakse soetusmaksumuse ja kõigi muutuste liitmisel. ELi osa investeerimisobjekti üle- või puudujäägis kajastatakse tulemiaruandes ja tema osa investeerimisobjekti omakapitali muutustes kajastatakse reservides netovaras. Investeeringult saadud jaotatud kasum vähendab vara bilansilist maksumust.

Kui ELi osa investeeringu kapitaliosaluse meetodil kajastatud puudujäägis on võrdne või ületab tema osalust investeeringus, siis EL lõpetab oma osa kajastamise edasistes kahjumites („kajastamata kahjum“). Kui ELi osalus on vähendatud nullini, kaetakse täiendavaid kahjumeid ja kajastatakse kohustust ainult selles ulatuses, milles EL on võtnud üksuse juriidilisi või faktilisi kohustusi või teinud sidusettevõtte nimel makseid.

Kui on märke väärtuse langusest, on vaja hinnata see alla madalama kaetava väärtuseni. Kaetav väärtus määratakse kindlaks vastavalt lisade punktis 1.5.3 kirjeldatule. Kui väärtuse languse põhjus hiljem enam ei kehti, siis vähendatakse väärtuse langusest tekkinud kahjumit kuni bilansilise maksumuseni, mis oleks kindlaks määratud juhul, kui väärtuse langusest tekkinud kahjumit ei oleks kajastatud.

1.5.3

Juhtudel, mil ELile kuulub 20 % või rohkem investeerimiskapitalifondist, ei sea ta eesmärgiks avaldada olulist mõju. Selliseid fonde käsitletakse seetõttu finantsinstrumentidena ja need liigitatakse müügivalmis finantsvarade hulka.

Väiksemateks üksusteks liigitatud sidus- ja ühisettevõtete (vt lisade punkt 1.3) üle ei peeta arvestust kapitaliosaluse meetodil. ELi osaluse üle neis üksustes peetakse arvestust perioodi kuluna.

1.3

1.5.5.   
  Finantsvarad

Finantsvarad

Liigitus

Liigitus

EL liigitab oma finantsvarad kategooriatesse „finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina“, „laenud ja nõuded“, „lõpptähtajani hoitavad investeeringud“ ja „müügivalmis finantsvarad“. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende arvelevõtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

i)   Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvara liigitatakse kategooriasse „finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina“, kui see soetatakse peamiselt peatse müügi eesmärgil või üksus määratleb selle sellisena. Selles kategoorias esitatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates.

ii)   Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Laenud ja nõuded tekivad, kui EL annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda, või juhul, kui algse laenuandja õigused antakse üle ELile pärast seda, kui EL on teinud tagatislepingu raames makse. Maksed, mille tähtaeg on 12 kuu jooksul pärast bilansipäeva, liigitatakse käibevaraks. Maksed, mille tähtaeg on kaugemal kui 12 kuud pärast bilansipäeva, liigitatakse põhivaraks. Laenude ja nõuete hulka kuuluvad tähtajalised hoiused, mille esialgne tähtaeg on üle kolme kuu.

iii)   Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

Lõpptähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida EL kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Aruandeaasta jooksul ei olnud ELil ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

iv)   Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku jooksul EL kavatseb neid säilitada. Investeeringud üksustesse, mida ei konsolideerita ega arvestata kapitaliosaluse meetodil, ning muud omakapitaliinvesteeringud (nt riskikapitalitehingud) liigitatakse samuti müügivalmis finantsvaraks.

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Kategooriasse „finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina“, „lõpptähtajani hoitavad investeeringud“ või „müügivalmis finantsvarad“ liigitatud finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, see tähendab päeval, mil EL võtab kohustuse vara ostuks või müügiks. Raha ekvivalente ja laene kajastatakse raha finantsasutusse deponeerimise või laenuvõtjale ülekandmise hetkel. Investeeringud võetakse arvele õiglases väärtuses. Kõikide finantsvarade puhul, mida ei kajastata õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, võetakse nende arvelevõtmisel arvesse ka tehingukulusid. Finantsvarad, mis on kajastatud õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, võetakse arvele õiglases väärtuses ning tehingukulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes.

Finantsvara õiglane väärtus esmasel kajastamisel on tavaliselt tehinguhind (st saadud tasu õiglane väärtus), v.a juhul, kui selle instrumendi õiglane väärtus on tõendatud sama instrumendiga tehtud muude jälgitavate jooksvate turutehingutega võrdlemise teel või tuginedes hindamistehnikale, mille muutujate hulka kuuluvad ainult jälgitavad turuandmed (näiteks teatavate tuletislepingute puhul). Pikaajalise intressivaba või turutingimustest madalama intressimääraga laenu andmisel saab selle õiglaseks väärtuseks lugeda kõigi tulevaste laekumiste nüüdisväärtuse, mis on diskonteeritud turuintressimäära alusel, mis kehtib sarnase krediidireitinguga sarnase instrumendi puhul.

Antud laenusid mõõdetakse nimiväärtuses, mida loetakse laenu õiglaseks väärtuseks. Seda järgmistel põhjustel:

| — | ELi laenuandmise turukeskkond on väga eripärane ja erinev kapitaliturust, millel emiteeritakse ettevõtete ja valitsuste võlakirjasid. Kuna laenuandjatel on neil turgudel võimalik valida alternatiivseid investeeringuid, siis kajastub alternatiivsete valikute võimalus turuhindades. ELi jaoks aga selline alternatiivsete investeeringute võimalus puudub, sest ELil ei ole lubatud raha kapitaliturgudele investeerida; ta üksnes laenab vahendeid, et anda laenusid sama intressimääraga. See tähendab, et ELil puudub laenatud vahendite arvelt laenude andmiseks või investeeringute tegemiseks alternatiivne võimalus. Seega puuduvad alternatiivkulud ja seetõttu ka alus turuintressimääradega võrdlemiseks. Tegelikult kujutab ELi laenude andmise tegevus endast eraldi turgu. Kuna alternatiivkulu kriteerium ei ole kohaldatav, siis põhimõtteliselt ei kajasta turuhind õiglaselt ELi laenuandmise tehingute sisu. Seda silmas pidades ei ole asjakohane kasutada ELi antud laenude õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võrdlusalusena ettevõtete või valitsuste võlakirjasid. |
| --- | --- |

—

ELi laenuandmise turukeskkond on väga eripärane ja erinev kapitaliturust, millel emiteeritakse ettevõtete ja valitsuste võlakirjasid. Kuna laenuandjatel on neil turgudel võimalik valida alternatiivseid investeeringuid, siis kajastub alternatiivsete valikute võimalus turuhindades. ELi jaoks aga selline alternatiivsete investeeringute võimalus puudub, sest ELil ei ole lubatud raha kapitaliturgudele investeerida; ta üksnes laenab vahendeid, et anda laenusid sama intressimääraga. See tähendab, et ELil puudub laenatud vahendite arvelt laenude andmiseks või investeeringute tegemiseks alternatiivne võimalus. Seega puuduvad alternatiivkulud ja seetõttu ka alus turuintressimääradega võrdlemiseks. Tegelikult kujutab ELi laenude andmise tegevus endast eraldi turgu. Kuna alternatiivkulu kriteerium ei ole kohaldatav, siis põhimõtteliselt ei kajasta turuhind õiglaselt ELi laenuandmise tehingute sisu. Seda silmas pidades ei ole asjakohane kasutada ELi antud laenude õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võrdlusalusena ettevõtete või valitsuste võlakirjasid.

| — | Kuna sellele lisaks puudub ka aktiivne turg ja sarnased tehingud, mida saaks kasutada võrdlusalusena, peaks EL kasutama oma finantsstabiilsusmehhanismi ja maksebilansi toetamise mehhanismi raames antud laenude jms laenutehingute õiglase väärtuse leidmisel sama intressimäära, mida ta nõuab antud laenudelt. |
| --- | --- |

—

Kuna sellele lisaks puudub ka aktiivne turg ja sarnased tehingud, mida saaks kasutada võrdlusalusena, peaks EL kasutama oma finantsstabiilsusmehhanismi ja maksebilansi toetamise mehhanismi raames antud laenude jms laenutehingute õiglase väärtuse leidmisel sama intressimäära, mida ta nõuab antud laenudelt.

| — | Peale selle esinevad nende laenude puhul antud ja võetud laenude vahel kompenseerivad mõjud, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes. |
| --- | --- |

—

Peale selle esinevad nende laenude puhul antud ja võetud laenude vahel kompenseerivad mõjud, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud, või kui EL on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved kolmandale isikule üle andnud.

Järgnev väärtuse hindamine

Järgnev väärtuse hindamine

| a) | Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsinstrumentide kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud. |
| --- | --- |

a)

Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsinstrumentide kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

| b) | Laene ja nõudeid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude korral kohaldatakse antud ja võetud laenude puhul sama tegelikku intressimäära, sest need laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes. |
| --- | --- |

b)

Laene ja nõudeid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude korral kohaldatakse antud ja võetud laenude puhul sama tegelikku intressimäära, sest need laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

| c) | Lõpptähtajani hoitavaid varasid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Tähtajani hoitavad investeeringud ELil praegu puuduvad. |
| --- | --- |

c)

Lõpptähtajani hoitavaid varasid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Tähtajani hoitavad investeeringud ELil praegu puuduvad.

| d) | Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast arvelevõtmist õiglases väärtuses. Müügivalmis finantsvara väärtuse muutustest tulenevat tulu ja kulu kajastatakse õiglase väärtuse reservis, v.a rahaliste varade ümberarvestamise erinevused, mida kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmina käsitletava vara kajastamise lõpetamisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist tulemiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus. |
| --- | --- |

d)

Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast arvelevõtmist õiglases väärtuses. Müügivalmis finantsvara väärtuse muutustest tulenevat tulu ja kulu kajastatakse õiglase väärtuse reservis, v.a rahaliste varade ümberarvestamise erinevused, mida kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmina käsitletava vara kajastamise lõpetamisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist tulemiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus.

Aktiivsetel turgudel noteeritud investeeringute õiglane väärtus põhineb jooksval pakkumishinnal. Kui finantsvara turg ei ole aktiivne (või kui tegemist on noteerimata väärtpaberite ja börsiväliste tuletisinstrumentidega), määrab EL õiglase väärtuse hindamismeetodeid kasutades. Kõnealuste meetodite hulka kuuluvad hiljutiste mitteseotud poolte vaheliste tehingute kasutamine, viitamine teistele põhimõtteliselt samasugustele instrumentidele, diskonteeritud rahavoogude analüüs, optsioonihinna mudelid ja muud turuosaliste üldkasutatavad hindamismeetodid.

Investeeringuid riskikapitalifondidesse, mis on liigitatud müügivalmis finantsvaraks ja millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, kajastatakse omistatava vara puhasväärtuse alusel, mida loetakse nende õiglase väärtusega samaväärseks.

Juhul kui sellistesse omakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringute õiglast väärtust, millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, ei saa usaldusväärselt mõõta, hinnatakse neid soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langusest tekkinud kahjum.

Finantsvara väärtuse langus

Finantsvara väärtuse langus

Finantsvara väärtus langeb ja väärtuse langus kajastatakse üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvele võtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse tagajärjel, mis mõjutab või mõjutavad finantsvara prognoositud tulevasi rahavooge, mida saab usaldusväärselt hinnata. EL hindab igal aruandepäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud.

a)   Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude ja nõuete või lõpptähtajani hoitavate investeeringute väärtuse languse tõttu on kantud kahjumit, leitakse kahjumi suurus vara bilansilise maksumuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude (v.a kandmata tulevane krediidikahju) nüüdisväärtuse vahena, diskonteerituna finantsvara algse tegeliku intressimääraga. Vara bilansilist maksumust vähendatakse ja kahjumi summa kajastatakse tulemiaruandes. Kui laen või lõpptähtajani hoitav investeering on muutuva intressimääraga, võetakse väärtuse langusest tekkinud kahjumi leidmisel diskontomääraks lepingu kohaselt kindlaks määratud jooksev tegelik intressimäär. Tagatisega finantsvara prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse arvutus peegeldab rahavooge, mis võivad tuleneda nimetatud vara sundmüügist, millest on maha arvatud tagatise saamise ja müügi kulud, olenemata sellest, kas sundmüük on tõenäoline või mitte. Kui järgneval perioodil väärtuse langusest tekkinud kahjumi summa väheneb ja vähenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes.

b)   Õiglases väärtuses kajastatud varad

Õiglases väärtuses kajastatud varad

Müügivalmina käsitletavate finantsvarade väärtuse languse kindlakstegemisel võetakse arvesse seda, kas väärtpaberi õiglane väärtus on langenud oluliselt või püsivalt (pikaks ajaks) allapoole selle soetusmaksumust. Kui müügivalmis finantsvarade puhul on mis tahes selliseid tõendeid, arvatakse kumulatiivne kahjum (arvutatuna soetusmaksumuse ja jooksva õiglase väärtuse vahena, millest on lahutatud mis tahes varem tulemiaruandes kajastatud asjaomase finantsvara väärtuse langusest tekkinud kahjum) reservist välja ja kajastatakse tulemiaruandes. Tulemiaruandes kajastatud omakapitaliinstrumentide väärtuse langusest tuleneva kahjumi vähenemist ei kajastata tulemiaruandes. Kui järgneval perioodil müügivalmis finantsvarana käsitatava võlainstrumendi õiglane väärtus suureneb ja suurenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes.

1.5.6.   
  Laovaru

Laovaru

Varusid kajastatakse kas nende soetusmaksumuses või neto realiseerimisväärtuses olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Soetusmaksumus määratakse lihtjärjekorra (FIFO) meetodi alusel. Valmistoodete ja lõpetamata toodangu soetusmaksumus koosneb toorainest, otsestest tööjõukuludest ja muudest otsestest kuludest ning nendega seotud tootmise üldkuludest (võttes aluseks normaalse kasutatava tootmisvõimsuse). Neto realiseerimisväärtus on tavalise äritegevuse käigus rakendatav hinnanguline müügihind, millest on lahutatud valmistus- ja müügikulud. Kui turustamiseks mõeldud varusid hoitakse tasuta või sümboolse tasu eest, hinnatakse nende väärtust kas soetusmaksumuse või jooksva asendusmaksumuse alusel olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Jooksev asendusmaksumus on kulu, mida EL kannaks vara soetamisel aruandepäeval.

1.5.7.   
  Eelmaksed

Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda makse saajale rahalist ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases lepingus, otsuses, kokkuleppes või alusaktis kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid või ettemakseid kasutatakse sel eesmärgil, milleks need anti, lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul või makstakse tagasi. Kui makse saaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on ta kohustatud ettemaksena saadud eelmakse ELile tagastama. Kuna EL säilitab eelmakse üle kontrolli ja tal on õigus rahastamiskõlbmatu osa eest tagasimakseid saada, esitatakse see summa varana.

Eelmakset kajastatakse bilansis esialgselt siis, kui raha saajale üle kantakse. Seda kajastatakse makstud toetuse summas. Järgnevatel perioodidel kajastatakse eelmakset esialgselt bilansis kajastatud väärtuses, millest on lahutatud perioodi jooksul kantud rahastamiskõlblikud kulud (sh vajaduse korral eelarvestatud summad).

Eelmaksetelt arvutatud intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Eelarveaasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos ja kajastatakse see bilansis.

Muid liikmesriikidele tehtavaid ettemakseid, mis tulenevad liikmesriikide tehtud ettemaksete (sh „jagatud eelarve täitmise raames rakendatavad rahastamisvahendid“) tagasimaksmisest ELi poolt, kajastatakse varana eelmaksete rubriigis. Muid liikmesriikidele tehtavaid ettemakseid kajastatakse esialgselt bilansis kajastatud väärtuses, millest on lahutatud lõplike makse saajate rahastamiskõlblike kulude kõige tõenäolisemaks peetav hinnang, mis on arvutatud mõistlike ja põhjendatud eelduste alusel.

ELi sissemaksed Euroopa Arengufondi usaldusfondidesse või muudesse konsolideerimata üksustesse on liigitatud samuti eelmakseteks, kuna nende otstarve on anda usaldusfondile käibevahendeid, et need saaksid rahastada usaldusfondi eesmärkides määratletud konkreetseid meetmeid. ELi sissemakseid usaldusfondidesse kajastatakse ELi sissemakse esialgses summas, millest on lahutatud rahastamiskõlblikud kulud, sh vajaduse korral arvestuslikud summad, mis on tekkinud usaldusfondil aruandeperioodi jooksul, ja mis on pandud aluskokkuleppe kohaselt ELi toetuse arvele.

1.5.8.   
  Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt tuleb kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded esitada eraldi. Nende kahe kategooria eristamiseks kasutatakse kaubanduslike tehingute puhul terminit „nõuded“ ning mittekaubanduslike tehingute puhul, st siis, kui EL saab väärtuse muult üksuselt, andmata otseselt vastu ligikaudselt võrdset väärtust (nt liikmesriikidelt sissenõutavad omavahenditega seotud summad), terminit „sissenõutavad summad“.

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded vastavad finantsinstrumentide määratlusele, seetõttu liigitatakse need laenudeks ja nõueteks ning mõõdetakse sellele vastavalt (vt lisade punkt 1.5.5). Kuna vahetustehingute viitlaekumised ja edasilükkunud kulud ei ole kuigi suured, esitatakse teave nende kohta koos finantsinstrumente käsitlevates lisades kaubanduslike tehingute kohta avalikustatava teabega. Varasematele kogemustele tuginedes tehakse üldine allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud.

1.5.5

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade puhul kajastatakse intresside ja trahvide võrra korrigeeritud õiglane väärtus omandamise kuupäeva seisuga, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et ELil ei ole võimalik kõiki mittekaubanduslike tehingute sissenõutavaid summasid esialgsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest maksumusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes. Varasematele kogemustele tuginedes tehakse ka üldine allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud. Viitlaekumiste käsitlemise kohta eelarveaasta lõpus vt lisade punkt 1.5.14. Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summadena näidatud ja avaldatud summad ei ole finantsinstrumendid, kuna nad ei tulene lepingust, mis tekitaks finantskohustuse või omakapitaliinstrumendi. Asjakohasel juhul avaldatakse mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad siiski koos mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuetega raamatupidamise aastaaruande lisades.

1.5.14

1.5.9.   
  Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni või lühikese tähtajaga hoiused pankades ja muud lühiajalised investeeringud, mis on kuni kolmekuulise esialgse tähtaja ja suure likviidsusega.

1.5.10.   
  Töötajahüvitised

Töötajahüvitised

EL pakub töötajaile mitmeid hüvitisi (töötasud ja sotsiaalkindlustus). Raamatupidamisarvestuse otstarbel jagatakse need lühiajalisteks ja töösuhte lõppemise järgseteks hüvitisteks.

Lühiajalised töötajahüvitised

Lühiajalised töötajahüvitised

Lühiajalised töötajahüvitised on need hüvitised, mis kuuluvad väljamaksmisele enne kaheteistkümne kuu möödumist selle aruandeperioodi lõpust, mil töötajad olid teenistuses, nagu töötasu, põhipuhkuse ja tasulise haiguspuhkuse tasu ja muud lühiajalised hüvitised. Lühiajalisi töötajahüvitisi kajastatakse selle perioodi kuluna, mil töötaja on teenistuses. Kohustus kajastatakse summas, mis tuleb tasuda, kui ELil on töötaja varasema teenistuse tagajärjel juriidiline või faktiline kohustus ja seda kohustust on võimalik usaldusväärselt hinnata.

Töösuhte lõppemise järgsed hüvitised

Töösuhte lõppemise järgsed hüvitised

EL maksab töötajatele töösuhte lõppemise järgseid hüvitisi, mille hulka kuuluvad Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi (PSEO) alusel makstav vanadus-, invaliidsus- ja toitjakaotuspension, samuti ühise ravikindlustusskeemi (JSIS) alusel tehtavad ravikindlustusmaksed (vt lisade punkt 2.9). Neid hüvitisi antakse ühtse kava raames, mis on küll jagatud kaheks skeemiks, ja neid tuleb kohelda ühtemoodi, et näidata olukorda õiglaselt ja kajastada majanduslikku reaalsust.

2.9

| i. | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem (PSEO): Sellest tinglikult rahastatavast (4) skeemist makstavad hüvitised on seotud tööstaaži, invaliidsuse ja toitjakaotusega, samuti peretoetuste ja toetustehga ELi institutsioonide, ametite ja muude ELi asutuste töötajatele või neis töötanutele surmajuhtumi korral enne pensioniea algust või surnud ametnikest või pensionäridest toitja kaotanutele. Üks kolmandik kõnealuste hüvitiste oodatavast kulust kaetakse osamaksetega töötajate palkadest. |
| --- | --- |

i.

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem (PSEO): Sellest tinglikult rahastatavast (4) skeemist makstavad hüvitised on seotud tööstaaži, invaliidsuse ja toitjakaotusega, samuti peretoetuste ja toetustehga ELi institutsioonide, ametite ja muude ELi asutuste töötajatele või neis töötanutele surmajuhtumi korral enne pensioniea algust või surnud ametnikest või pensionäridest toitja kaotanutele. Üks kolmandik kõnealuste hüvitiste oodatavast kulust kaetakse osamaksetega töötajate palkadest.

4

| ii. | Ühine ravikindlustusskeem (JSIS): Selle skeemi raames pakub EL Euroopa Komisjoni, institutsioonide, ametite ja muude ELi asutuste töötajaile tervisekindlustust, hüvitades nende ravikulud. Aktiivses teenistuses mitteolevatele isikutele (pensionärid, orvud jt) skeemi raames antavad hüvitised liigitatakse töösuhte lõppemise järgseteks töötajahüvitisteks. |
| --- | --- |

ii.

Ühine ravikindlustusskeem (JSIS): Selle skeemi raames pakub EL Euroopa Komisjoni, institutsioonide, ametite ja muude ELi asutuste töötajaile tervisekindlustust, hüvitades nende ravikulud. Aktiivses teenistuses mitteolevatele isikutele (pensionärid, orvud jt) skeemi raames antavad hüvitised liigitatakse töösuhte lõppemise järgseteks töötajahüvitisteks.

EL maksab töösuhte lõppemise järgseid hüvitisi ELi institutsioonide töötajatele ka eraldi pensioniskeemide kaudu. Neid kajastatakse pealkirja „muud pensioniskeemid“ all. EL maksab nende skeemide kaudu pensionihüvitisi komisjoni, Euroopa Kohtu ja Üldkohtu, kontrollikoja, nõukogu, Euroopa Parlamendi, andmekaitseinspektori ja Avaliku Teenistuse Kohtu töötajatele. EL pakub ELi institutsioonide töötajaile tervisekindlustust ühise ravikindlustusskeemi kaudu.

Eespool nimetatud töösuhte lõppemise järgseid hüvitisi võib määratleda ELi hüvitiskohustusena ja see arvutatakse iga aruandepäeva seisuga, hinnates tulevaste hüvitiste suurust, mille töötajad on aruandeperioodil ja sellele eelnenud perioodidel välja teeninud, arvutades selle nüüdisväärtuse ja arvates sellest maha skeemi varade õiglase väärtuse. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse arvutavad kindlustusmatemaatikud proportsionaalse osa krediteerimise meetodi (projected unit credit method) kohaselt. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtus leitakse, diskonteerides prognoositud tulevased rahavood selles valuutas nomineeritud valitsuse võlakirjade intressimääradega, milles hüvitisi tulevikus makstakse, kusjuures nimetatud võlakirjade järelejäänud tähtaeg peab ligilähedaselt vastama asjaomase pensionikohustuse tingimustele.

projected unit credit method

ELi töötajaile makstavad töösuhte lõppemise järgsed hüvitised on koondatud ühtsesse kavasse, mis hõlmab nii pensioniskeemi (PSEO) kui ka tervisekindlustusskeemi (JSIS), kusjuures õigus JSISe tervisekindlustusele sõltub sellest, kas on omandatud pensioniõigus PSEO skeemis. Vastavalt personalieeskirjadele omandatakse teatavad õigused, näiteks õigus edasilükatud vähendatud pensionile, nimetatud ühtse kava raames pärast 10aastast teenistust. Kuid nagu näitavad hiljem iga aastaga kogutavad pensioniõigused, on õigused, mille töötaja saab ühtse kava raames edasise teenistuse käigus, algsetest õigustest oluliselt suuremad.

Selleks et kajastada õiglaselt finantsaruandluse aluseks oleva tehingu majanduslikku sisu, nagu on kirjeldatud nii EAR 1 kui ka IPSASe kontseptuaalses raamistikus esitatud kvaliteedinõuetes, jaotatakse kantud teenistusega seotud kulud lineaarselt töötajate hinnangulise teenistusperioodi peale, s.o perioodile kuupäevast, mil töötaja teenib välja esimese hüvitise kava raames (sõltumata sellest, kas hüvitiste saamine eeldab teenistuse jätkumist) kuni kuupäevani, mil töötaja edasine teenistus ei tekita kava raames enam olulisi täiendavaid hüvitisesummasid peale palgatõusudest tulenevate. Seda lähenemisviisi kohaldatakse ühtse kava raames makstavate hüvitiste suhtes järjekindlalt.

Kindlaksmääratud netohüvitiskohustuse ümberhindamine hõlmab kindlustusmatemaatilist kasumit ja kahjumit ning kava vara tootlikkust, mis kajastatakse kohe netovaras.

EL kajastab netointressikulu (tulu) ja muid kindlaksmääratud hüvitiskavadega seotud kulusid tulemiaruande real „personali- ja pensionikulud“.

Kui makstavaid hüvitisi muudetakse või kärbitakse, kajastatakse varasema teenistuse või kärpimisest tuleneva kasumi või kahjumiga seotud hüvitiste muutus kohe tulemiaruandes. Arveldustega seotud kasumid ja kahjumid kajastatakse arvelduse toimumise ajal. Varasemast teenistusest tulenevad kulud kajastatakse kohe tulemiaruandes, välja arvatud juhul, kui muudatused sõltuvad sellest, kas töötaja jääb teenistusse kindlaksmääratud perioodiks.

1.5.11.   
  Eraldised

Eraldised

Eraldisi kajastatakse, kui ELil on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul. Eraldiste summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on oodatavalt vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui eraldised koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

Eraldisi kahjulike lepingute tarbeks kajastatakse olenevalt sellest, kumb on väiksem – kas lepingu lõpetamisega seotud eeldatavate kulude või lepingu täitmise jätkamise eeldatava puhaskulu nüüdisväärtusena.

1.5.12.   
  Finantskohustused

Finantskohustused

Finantskohustused liigitatakse kas õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavateks finantskohustusteks või amortiseeritud väärtuses kajastatavateks finantskohustusteks või finantstagatistega seotud kohustusteks.

Võetud laenud jagunevad krediidiasutustelt võetud laenudeks ja võlgadeks, mida tõendavad sertifikaadid. Võetud laenud võetakse arvele õiglases väärtuses, milleks on nende emiteerimistulu (saadud tasu õiglane väärtus), millest on maha arvatud kantud tehingukulud, ja järgnevalt kajastatakse neid amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt; mis tahes erinevust tulu (millest on maha arvatud tehingukulud) ja laenu tagastusväärtuse vahel kajastatakse tulemiaruandes laenuperioodi jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade ebaolulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes kohaldada. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

Finantskohustused, mis on liigitatud õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavateks finantskohustusteks, hõlmavad ka tuletisinstrumente, mille õiglane väärtus on negatiivne. Nende üle peetakse samasugust raamatupidamisarvestust nagu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavate finantskohustuste üle (vt lisade punkt 1.5.5).

1.5.5

Finantstagatise kohustused kajastatakse arvele võtmisel õiglases väärtuses, milleks on saadud tagatispreemia. Edaspidi on finantstagatise kohustuse väärtuseks kas finantstagatise kohustuse täitmise eeldatava kulu suuruse parim hinnang või arvesse võtmisel kajastatud väärtus, millest on lahutatud kogunenud amortisatsioon, kui see on asjakohane, sõltuvalt sellest, kumb on suurem. EL kajastab finantstagatise kohustust juhul, kui ta saab tasu tagatise andmise eest turutingimustel või kui tagatise õiglast väärtust saab usaldusväärselt mõõta. Juhul, kui puudub aktiivne turg otseselt samaväärse tagatislepingu jaoks, kajastab EL antud tagatise tingimusliku kohustusena (vt lisade punkt 1.7.2), või kui kohustuse tasumisel on ressursside vähenemine tõenäolisem kui nende mittevähenemine, kajastab EL eraldise (vt lisade punkt 1.5.11).

1.7.2

1.5.11

Finantskohustused liigitatakse pikaajalisteks kohustusteks, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates.

ELi usaldusfonde loetakse komisjoni tegevuse hulka kuuluvaks, nende üle peetakse arvet komisjoni raamatupidamisarvestuses ja need konsolideeritakse ELi majandusaasta aruandesse. Seepärast täidavad muude rahastajate sissemaksed ELi usaldusfondidesse mittekaubanduslikest tehingutest saadava tulu tingimused ning neid kajastatakse finantskohustustena kuni sissemaksete ülekandmisega seotud tingimused on täidetud, s.o usaldusfondi kulude tekkimiseni. Usaldusfond peab rahastama konkreetseid projekte ja üle jäävad vahendid likvideerimise ajal tagastama. Ärakasutamata sissemaksetest tulenevad kohustused kajastatakse bilansipäeva seisuga saadud sissemaksete summas, millest lahutatakse usaldusfondi kulud, sh vajaduse korral hinnangulised summad. Aruandluse otstarbel jaotatakse netokulud muude rahastajate vahel vastavalt summadele, mis nad on 31. detsembriks sisse maksnud. See sissemaksete jaotus on vaid soovituslik. Kui usaldusfondi tegevus lõpetatakse, otsustab vahendite jäägi tegeliku jaotuse usaldusfondi juhatus.

1.5.13.   
  Võlgnevused

Võlgnevused

Märkimisväärse osa ELi võlgnevustest moodustavad toetusesaajate ja ELi muu rahastamise saajate esitatud tasumata kulutaotlused (mittekaubanduslikud tehingud). Need kirjendatakse kulutaotluse laekumisel kreditoorse võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse võlgnevust kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat võlgnevust kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne või teenus on Euroopa Liidule üle antud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud.

1.5.14.   
  Viitlaekumised ja -võlad ning edasilükkunud tulud ja kulud

Viitlaekumised ja -võlad ning edasilükkunud tulud ja kulud

Tehinguid ja sündmusi kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid EL on teenuse osutanud või tarne üle andnud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt aluslepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes viitlaekumine. Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

Ka kulud kajastatakse selles perioodis, millega need on seotud. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse viitvõlgu perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Viitvõlad arvutatakse komisjoni välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annaks tõese ülevaate nendest majandus- ja muudest nähtustest, mida nad kajastavad. Analoogia põhjal võib järeldada, et kui on tehtud eelmakse enne kaupade või teenuste kättesaamist, on tegemist edasilükkunud kuluga, mis kajastatakse järgneva arvestusperioodi all.

1.6.   TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

1.6.1.   
  Tulud

Tulud

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULU

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULU

Enamik ELi tuludest tuleneb mittekaubanduslikest tehingutest.

Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Tulu kajastatakse selles perioodis, mille kohta komisjon saadab liikmesriikidele rahastamistaotluse, milles ta nõuab neilt osamakse tasumist. Rahastamistaotlusi hinnatakse nende „taotletud summas“. Kuna käibemaksu ja kogurahvatulu põhised omavahendid tuginevad asjaomase eelarveaasta andmete prognoosidele, võib neid muutuste korral korrigeerida kuni ajani, mil liikmesriigid esitavad lõplikud andmed. Prognoosis tehtud muutuse mõju kajastatakse muutuse toimumise perioodi netoülejäägi või -puudujäägi kindlaksmääramisel.

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad ja nende tehingutega seotud tulu kajastatakse asjakohaste igakuiste A-raamatupidamisaruannete (mis muu hulgas käsitlevad kogutud tollimaksu ning tasumisele kuuluvaid summasid, mille kohta on antud tagatis ja mida ei ole vaidlustatud) saamisel liikmesriikidelt. Aruandepäeva seisuga hinnatakse, milline on liikmesriikide kogutud aruandeperioodi tulu, mida ei ole veel komisjonile makstud, ning kajastatakse seda viitlaekumisena. Liikmesriikidelt saadud kvartali B-raamatupidamisaruanded (mis muu hulgas käsitlevad tollimaksu, mida ei ole kogutud ja mille kohta ei ole tagatist antud, ning nõudeid, mille kohta on tagatis antud, kuid mille võlglane on vaidlustanud) kajastatakse tuluna, millest on maha arvatud sissenõudmiskulud, mis liikmesriikidel on õigus endale jätta. Lisaks sellele kajastatakse väärtuse vähenemist nende summade võrra, mida prognoosi kohaselt ei õnnestu sisse nõuda.

Trahvid

Trahvid

Trahvidest saadud tulu kajastatakse adressaadi ametlikul teavitamisel Euroopa Liidu vastu võetud trahvi määramise otsusest. Pärast trahvi määramise otsust peavad ettevõtjad kahe kuu jooksul alates teavitamise kuupäevast:

| a) | kas otsusega nõustuma, millisel juhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse, või |
| --- | --- |

a)

kas otsusega nõustuma, millisel juhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse, või

| b) | otsusega mitte nõustuma, millisel juhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt. |
| --- | --- |

b)

otsusega mitte nõustuma, millisel juhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt.

Isegi kui otsus vaidlustatakse, tuleb trahv kolmekuulise tähtaja jooksul ära maksta, sest vaidlustamisel ei ole menetlust peatavat toimet (ELi toimimise lepingu artikkel 278). Laekunud summat kasutatakse sissenõutava summa kustutamiseks. Komisjoni peaarvepidaja nõusolekul võib aga ettevõtja esitada selle asemel asjaomase summa kohta pangatagatise. Sellisel juhul on trahv jätkuvalt sissenõutav summa. Kui ei saada ei raha ega tagatist ning on kahtlusi ettevõtja maksejõulisuse suhtes, siis kajastatakse nõude väärtuse vähendamine.

Kui ettevõtja vaidlustab otsuse ja on trahvi ajutiselt juba ära maksnud, kajastatakse seda summat tingimusliku kohustusena, või kui on tõenäoline, et Üldkohus võib teha otsuse ELi kahjuks, kajastatakse selle riski katteks ette nähtud eraldis. Kui selle asemel on antud tagatis, hinnatakse tasumata sissenõutav summa vajaduse korral alla.

Kogunenud intresse, mille komisjon on saanud pangakontodelt, kus hoiustatakse laekunud maksed, kajastatakse tuluna ja võimalikke tingimuslikke kohustusi suurendatakse sellele vastavalt.

Alates 2010. aastast teostab komisjon kõigi ajutiselt makstud trahvide haldust spetsiaalse fondi (BUFI) kaudu. Vahendid investeeritakse finantsinstrumentidesse.

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULU

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULU

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandepäeva seisuga.

Intressitulu ja -kulu

Intressitulu ja -kulu

Intressitulu ja -kulu kajastatakse tulemiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Selle meetodi alusel arvutatakse finantsvara või -kohustuse amortiseeritud väärtus ning jaotatakse intressitulu või -kulu asjaomase perioodi peale. Tegeliku intressimäära arvutamisel hindab Euroopa Liit rahavoogusid, võttes arvesse finantsinstrumendi kõiki lepingutingimusi (nt ettemakse võimalusi), kuid ei võta arvesse tulevast krediidikahju. Arvutus hõlmab kõiki lepingupoolte vahelisi makstud ja laekunud tasusid ja makseid, mis on tegeliku intressimäära lahutamatu osa, tehingukulusid ja kõiki muid hinnalisandeid ja allahindlusi.

Kui finantsvara või sarnaste finantsvarade rühm on väärtuse langusest tekkinud kahjumi tõttu alla hinnatud, kasutatakse intressitulu kajastamisel intressimäära, mida rakendatakse tulevaste rahavoogude diskonteerimisel väärtuse langusest tekkinud kahjumi hindamiseks.

Dividenditulu

Dividenditulu

Dividendi- ja samalaadsete väljamaksete tulu kajastatakse makse saamise õiguse kindakstegemisel.

1.6.2.   
  Kulud

Kulud

Suurema osa ELi kuludest moodustavad mittekaubanduslike tehingute kulud. Need seonduvad makse saajatele tehtud ülekannetega ja neid on kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksed ja annetused.

Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga (finantsmäärus, personalieeskirjad või muu õigusakt) või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud, abisaaja on täitnud kõik võimalikud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja summa suurust saab mõistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava makse- või kulunõude saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need viitvõlgadena.

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslike tehingute kulud kajastatakse siis, kui tarne on Euroopa Liidule üle antud ja ta on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse algses arvel esitatud maksumuses. Peale selle kajastatakse tulemiaruandes bilansipäeval hinnanguliselt kulud perioodi jooksul osutatud teenustele, mille eest ei ole veel arvet saadud või seda heaks kiidetud.

1.7.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.7.1.   
  Tingimuslikud varad

Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult ELi kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.7.2.   
  Tingimuslikud kohustused

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult ELi kontrollile, või eksisteeriv möödunud sündmustest tekkinud kohustus, mida ei ole kajastatud, sest ei ole tõenäoline, et kohustuse tasumiseks on vaja vähendada ressursse majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harva esineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta. Tingimuslik kohustus kajastatakse, välja arvatud juhul, kui tõenäosus, et ressursid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol vähenevad, on väike.

1.8.   RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

Rahavoogude teabe alusel hinnatakse seda, milline on ELi raha ja raha ekvivalentide genereerimise suutlikkus ja millised on ELi vajadused nende rahavoogude kasutamisel.

Rahavoogude aruanne on koostatud kaudsel meetodil. See tähendab, et eelarveaasta tulemit korrigeeritakse mõjuga, mida avaldavad mitterahalised tehingud, varasematest või tulevastest põhitegevusega seotud maksetest või -laekumistest tulenevad viitvõlad ja ettemaksed ning investeerimistegevuse rahavoogudega seotud tulud ja kulud.

Välisvaluutatehingutest tekkinud rahavood kirjendatakse ELi aruandlusvaluutas (eurodes), kohaldades välisvaluutas väljendatud summa suhtes rahavoo kuupäeval kehtinud euro ja välisvaluuta vahelist vahetuskurssi.

Rahavoogude aruandes on perioodi rahavood kajastatud liigitatuna rahavoogudeks põhitegevusest ja investeerimistegevusest (finantseerimistegevus ELil puudub).

Põhitegevus on ELi igasugune tegevus, välja arvatud investeerimistegevus. See moodustab suurema osa läbiviidud tegevusest. Abisaajatele antud laene (ja võimalikke nendega seoses võetud laene) ei käsitata investeerimistegevusena (ega finantseerimistegevusena), sest need antakse üldiste eesmärkide täitmise ja seega ELi igapäevase tegevuse raames.

Investeerimistegevus on immateriaalse vara ja materiaalse põhivara soetamine ja võõrandamine ning raha ekvivalentide all kajastamata muude investeeringute soetamine ja võõrandamine. Investeerimistegevus ei hõlma abisaajatele antud laene. Eesmärk on kajastada ELi tehtud tegelikke investeeringuid.

2.   BILANSI LISAD

VARAD

VARAD

2.1.   IMMATERIAALNE VARA

IMMATERIAALNE VARA

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2018 | 1 073 |
| Lisandumine | 178 |
| Võõrandamine | (20) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 0 |
| Muud muutused | (1) |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2019 | 1 230 |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2018 | (627) |
| Aasta amortisatsioonikulud | (107) |
| Tühistatud amortisatsioonikulud | 0 |
| Võõrandamine | 19 |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 0 |
| Muud muutused | 0 |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2019 | (715) |
| Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2019 | 515 |
| Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2018 | 446 |

(miljonites eurodes)

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2018

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2018

1 073

1 073

Lisandumine

Lisandumine

178

178

Võõrandamine

Võõrandamine

(20)

(20)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

0

0

Muud muutused

Muud muutused

(1)

(1)

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2019

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2019

1 230

1 230

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2018

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2018

(627)

(627)

Aasta amortisatsioonikulud

Aasta amortisatsioonikulud

(107)

(107)

Tühistatud amortisatsioonikulud

Tühistatud amortisatsioonikulud

0

0

Võõrandamine

Võõrandamine

19

19

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

0

0

Muud muutused

Muud muutused

0

0

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2019

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2019

(715)

(715)

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2019

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2019

515

515

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2018

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2018

446

446

Eespool esitatud summad seonduvad peamiselt arvutitarkvaraga.

2.2.   MATERIAALNE PÕHIVARA

MATERIAALNE PÕHIVARA

Kosmosevarade kategooria hõlmab põhivara, mis on seotud kahe ELi kosmoseprogrammiga: globaalsed satelliitnavigatsioonisüsteemid, s.o Galileo ja EGNOS, ja Maa seire Euroopa programm Copernicus. Veel mitte toimivate kosmosesüsteemide vara on kajastatud ehitamisel oleva varana.

Seoses Galileo programmiga läbisid neli 2018. aastal orbiidile lastud satelliiti edukalt orbiidil testimise. 2019. aastal lisati need toimivate satelliitide kogumisse, kus on nüüd kokku 26 satelliiti. Galileo põhivara (nii satelliidid kui ka maapealsed rajatised) jääkväärtus 31. detsembri 2019. aasta seisuga oli 2 489 miljonit eurot (2018. aastal 2 410 miljonit eurot). Ülejäänud ehitamisel oleva vara summa on kokku 1 361 miljonit eurot (2018. aastal 1 324 miljonit eurot). Galileo süsteemi arendamine jätkub, kuni see saavutab täieliku töövõime. Lõplikul kujul hakkab Galileo kogum koosnema 30 satelliidist (sh 6 varusatelliiti).

Copernicuse programmi raames ei hakanud 2019. aastal tööle ükski uus satelliit. Copernicuse programmi põhivara jääkväärtus on kokku 1 153 miljonit eurot (2018. aastal 1 455 miljonit eurot). Veel 1 453 miljoni euro väärtuses on Copernicuse programmi satelliite kajastatud ehitamisel oleva vara hulgas (2018. aastal 1 207 miljonit eurot).

Kosmosevarade all on kajastatud ka Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemiga (EGNOS) seotud maapealne taristu 37 miljoni euro väärtuses (2018. aastal 52 miljonit eurot). Peale selle on 238 miljoni euro väärtuses EGNOSe vara ehitamisel oleva vara hulgas (2018. aastal 130 miljonit eurot).

Liidu kosmoseprogrammidega seotud vara ehitatakse Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) toel.

Materiaalne põhivara

Materiaalne põhivara

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Maa ja hooned | Kosmosevarad | Seadmed | Sisustus ja sõidukid | Arvutiriistvara | Muud | Kapitalirent | Ehitamisel olev vara | Kokku |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2018 | 5 626 | 5 259 | 641 | 270 | 634 | 327 | 2 620 | 3 199 | 18 575 |
| Lisandumine | 117 | 10 | 24 | 14 | 60 | 21 | 118 | 941 | 1 306 |
| Võõrandamine | (1) | (0) | (117) | (28) | (58) | (29) | (3) | — | (236) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 154 | 411 | (7) | 3 | 7 | 7 | (98) | (477) | 0 |
| Muud muutused | (0) | — | 0 | (0) | 0 | (0) | — | (10) | (10) |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2019 | 5 895 | 5 680 | 542 | 259 | 644 | 325 | 2 638 | 3 653 | 19 635 |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2018 | (3 279 ) | (1 342 ) | (540) | (198) | (521) | (255) | (1 257 ) | | (7 390 ) |
| Aasta amortisatsioonikulud | (190) | (659) | (31) | (17) | (64) | (27) | (94) | | (1 083 ) |
| Tühistatud amortisatsioonikulud | 0 | — | 39 | 7 | 14 | 0 | (0) | | 61 |
| Võõrandamine | 1 | 0 | 67 | 17 | 43 | 26 | 3 | | 157 |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | (35) | — | 7 | (2) | (5) | 0 | 35 | | (0) |
| Muud muutused | — | — | 0 | (0) | 0 | (0) | — | | 0 |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2019 | (3 503 ) | (2 001 ) | (457) | (194) | (533) | (255) | (1 313 ) | | (8 255 ) |
| BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2019 | 2 392 | 3 679 | 85 | 65 | 110 | 70 | 1 325 | 3 653 | 11 380 |
| BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2018 | 2 347 | 3 917 | 101 | 72 | 113 | 72 | 1 363 | 3 199 | 11 185 |

(miljonites eurodes)

Maa ja hooned

Kosmosevarad

Seadmed

Sisustus ja sõidukid

Arvutiriistvara

Muud

Kapitalirent

Ehitamisel olev vara

Kokku

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2018

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2018

5 626

5 626

5 259

5 259

641

641

270

270

634

634

327

327

2 620

2 620

3 199

3 199

18 575

18 575

Lisandumine

Lisandumine

117

117

10

10

24

24

14

14

60

60

21

21

118

118

941

941

1 306

1 306

Võõrandamine

Võõrandamine

(1)

(1)

(0)

(0)

(117)

(117)

(28)

(28)

(58)

(58)

(29)

(29)

(3)

(3)

—

—

(236)

(236)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

154

154

411

411

(7)

(7)

3

3

7

7

7

7

(98)

(98)

(477)

(477)

0

0

Muud muutused

Muud muutused

(0)

(0)

—

—

0

0

(0)

(0)

0

0

(0)

(0)

—

—

(10)

(10)

(10)

(10)

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2019

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2019

5 895

5 895

5 680

5 680

542

542

259

259

644

644

325

325

2 638

2 638

3 653

3 653

19 635

19 635

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2018

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2018

(3 279 )

(3 279 )

(1 342 )

(1 342 )

(540)

(540)

(198)

(198)

(521)

(521)

(255)

(255)

(1 257 )

(1 257 )

(7 390 )

(7 390 )

Aasta amortisatsioonikulud

Aasta amortisatsioonikulud

(190)

(190)

(659)

(659)

(31)

(31)

(17)

(17)

(64)

(64)

(27)

(27)

(94)

(94)

(1 083 )

(1 083 )

Tühistatud amortisatsioonikulud

Tühistatud amortisatsioonikulud

0

0

—

39

39

7

7

14

14

0

0

(0)

(0)

61

61

Võõrandamine

Võõrandamine

1

1

0

0

67

67

17

17

43

43

26

26

3

3

157

157

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

(35)

(35)

—

7

7

(2)

(2)

(5)

(5)

0

0

35

35

(0)

(0)

Muud muutused

Muud muutused

—

—

—

—

0

0

(0)

(0)

0

0

(0)

(0)

—

—

0

0

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2019

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2019

(3 503 )

(3 503 )

(2 001 )

(2 001 )

(457)

(457)

(194)

(194)

(533)

(533)

(255)

(255)

(1 313 )

(1 313 )

(8 255 )

(8 255 )

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2019

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2019

2 392

2 392

3 679

3 679

85

85

65

65

110

110

70

70

1 325

1 325

3 653

3 653

11 380

11 380

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2018

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2018

2 347

2 347

3 917

3 917

101

101

72

72

113

113

72

72

1 363

1 363

3 199

3 199

11 185

11 185

2.3.   KAPITALIOSALUSE MEETODIL KAJASTATUD INVESTEERINGUD

KAPITALIOSALUSE MEETODIL KAJASTATUD INVESTEERINGUD

ELi osalust Euroopa Investeerimisfondis (EIF), kus ELi esindab komisjon, käsitletakse osalusena sidusettevõttes ja selle üle peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. EIF on ELi finantsinstitutsioon, mis on spetsialiseerunud riskikapitali ja tagatiste andmisele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd). EIF asub Luxembourgis ja ta toimib avaliku ja erasektori partnerlusena. Tema liikmeteks on Euroopa Investeerimispank (EIP), EL ja rühm finantsasutusi. 31. detsembril 2019 oli ELi osalus ja hääleõigus EIFis 29,7 % (2018. aastal 29,7 %). Vastavalt oma põhikirjale peab EIF eraldama vähemalt 20 % oma aasta netomajandustulemusest põhikirjaga kehtestatud reservi, kuni reservi kogusumma moodustab 10 % märgitud kapitalist. See reserv ei ole jaotatav.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Euroopa Investeerimisfond |
| Osalus seisuga 31.12.2018 | 591 |
| Sissemaksed | — |
| Saadud dividendid | (3) |
| Osakaal netomajandustulemuses | 53 |
| Osakaal netovaras | (49) |
| Osalus seisuga 31.12.2019 | 591 |

(miljonites eurodes)

Euroopa Investeerimisfond

Osalus seisuga 31.12.2018

Osalus seisuga 31.12.2018

591

591

Sissemaksed

Sissemaksed

—

—

Saadud dividendid

Saadud dividendid

(3)

(3)

Osakaal netomajandustulemuses

Osakaal netomajandustulemuses

53

53

Osakaal netovaras

Osakaal netovaras

(49)

(49)

Osalus seisuga 31.12.2019

Osalus seisuga 31.12.2019

591

591

ELile on tema osaluse protsendi põhjal sidusettevõtetes omistatavad järgmised bilansilised maksumused.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| | EIF kokku | EIF kokku |
| Vara | 2 965 | 2 662 |
| Kohustused | (975) | (674) |
| Tulud | 337 | 291 |
| Kulud | (161) | (167) |
| Ülejääk/(puudujääk) | 176 | 124 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

EIF kokku

EIF kokku

Vara

Vara

2 965

2 965

2 662

2 662

Kohustused

Kohustused

(975)

(975)

(674)

(674)

Tulud

Tulud

337

337

291

291

Kulud

Kulud

(161)

(161)

(167)

(167)

Ülejääk/(puudujääk)

Ülejääk/(puudujääk)

176

176

124

124

Eespool esitatud finantsteabe võrdlus osalusega Euroopa Investeerimisfondis.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Sidusettevõtte netovara | 1 990 | 1 988 |
| EÜ osalus EIFis | 29,70  % | 29,70  % |
| Vara puhasväärtus | 591 | 591 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

Sidusettevõtte netovara

Sidusettevõtte netovara

1 990

1 990

1 988

1 988

EÜ osalus EIFis

EÜ osalus EIFis

29,70  %

29,70  %

29,70  %

29,70  %

Vara puhasväärtus

Vara puhasväärtus

591

591

591

591

EL, keda esindab komisjon, oli 31. detsembri 2019. aasta seisuga sisse maksnud 20 % oma märgitud osalusest EIFi kapitalis, sissemaksmata summa on järgmine.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | EIFi kapital kokku | ELi märgitud kapital |
| Aktsiakapital kokku | 4 500 | 1 337 |
| Sissemakstud | (900) | (267) |
| Sissenõudmata | 3 600 | 1 070 |

(miljonites eurodes)

EIFi kapital kokku

ELi märgitud kapital

Aktsiakapital kokku

Aktsiakapital kokku

4 500

4 500

1 337

1 337

Sissemakstud

Sissemakstud

(900)

(900)

(267)

(267)

Sissenõudmata

Sissenõudmata

3 600

3 600

1 070

1 070

2.4.   FINANTSVARAD

FINANTSVARAD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Pikaajalised | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 2.4.1 | 15 211 | 13 657 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 2.4.2 | 134 | 14 |
| Antud laenud | 2.4.3 | 51 368 | 51 560 |
| | | 66 714 | 65 231 |
| Lühiajalised | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 2.4.1 | 3 196 | 1 786 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 2.4.2 | 3 | 2 |
| Antud laenud | 2.4.3 | 1 316 | 2 380 |
| | | 4 514 | 4 168 |
| Kokku | | 71 228 | 69 398 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2019

31.12.2018

Pikaajalised

Pikaajalised

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

2.4.1

2.4.1

15 211

15 211

13 657

13 657

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

2.4.2

2.4.2

134

134

14

14

Antud laenud

Antud laenud

2.4.3

2.4.3

51 368

51 368

51 560

51 560

66 714

66 714

65 231

65 231

Lühiajalised

Lühiajalised

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

2.4.1

2.4.1

3 196

3 196

1 786

1 786

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

2.4.2

2.4.2

3

3

2

2

Antud laenud

Antud laenud

2.4.3

2.4.3

1 316

1 316

2 380

2 380

4 514

4 514

4 168

4 168

Kokku

Kokku

71 228

71 228

69 398

69 398

2.4.1.   
  Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| BUFI investeeringud | 1 863 | 1 888 |
| Likvideeritav ESTÜ | 1 459 | 1 506 |
| Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank | 188 | 188 |
| Euroopa välisteenistuse kohaliku personali pensionikava | 75 | — |
| | 3 585 | 3 582 |
| Eelarveliste tagatiste tagatisfondid: | | |
| EFSI tagatisfond | 6 654 | 5 000 |
| Välistegevuse tagatisfond | 2 545 | 2 465 |
| EFSD tagatisfond | 595 | 9 |
| | 9 794 | 7 474 |
| ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid: | | |
| Raamprogramm „Horisont 2020“ | 2 455 | 2 031 |
| Euroopa ühendamise rahastu | 699 | 540 |
| Riskijagamisrahastu | 597 | 679 |
| ELi VKEde omakapitalirahastud | 507 | 464 |
| Euroopa Kagu-Euroopa Fond | 166 | 115 |
| Riskikapitali tehingud | 112 | 113 |
| Energiatõhususe rahastamisvahend | 105 | 101 |
| Muud | 387 | 343 |
| | 5 028 | 4 386 |
| Kokku | 18 407 | 15 443 |
| Pikaajalised | 15 211 | 13 657 |
| Lühiajalised | 3 196 | 1 786 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

BUFI investeeringud

BUFI investeeringud

1 863

1 863

1 888

1 888

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

1 459

1 459

1 506

1 506

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

188

188

188

188

Euroopa välisteenistuse kohaliku personali pensionikava

Euroopa välisteenistuse kohaliku personali pensionikava

75

75

—

—

3 585

3 585

3 582

3 582

Eelarveliste tagatiste tagatisfondid:

Eelarveliste tagatiste tagatisfondid:

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

6 654

6 654

5 000

5 000

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

2 545

2 545

2 465

2 465

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond

595

595

9

9

9 794

9 794

7 474

7 474

ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid:

ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid:

Raamprogramm „Horisont 2020“

Raamprogramm „Horisont 2020“

2 455

2 455

2 031

2 031

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

699

699

540

540

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastu

597

597

679

679

ELi VKEde omakapitalirahastud

ELi VKEde omakapitalirahastud

507

507

464

464

Euroopa Kagu-Euroopa Fond

Euroopa Kagu-Euroopa Fond

166

166

115

115

Riskikapitali tehingud

Riskikapitali tehingud

112

112

113

113

Energiatõhususe rahastamisvahend

Energiatõhususe rahastamisvahend

105

105

101

101

Muud

Muud

387

387

343

343

5 028

5 028

4 386

4 386

Kokku

Kokku

18 407

18 407

15 443

15 443

Pikaajalised

Pikaajalised

15 211

15 211

13 657

13 657

Lühiajalised

Lühiajalised

3 196

3 196

1 786

1 786

Kokku 18 407 miljoni euro suurusest summast kuulub ELile 14 998 miljoni euro ulatuses (2018. aastal 13 993 miljonit eurot) müügivalmis finantsvara võlaväärtpaberitena (näiteks võlakirjad), 2 801 miljoni euro ulatuses (2018. aastal 1 365 miljonit eurot) omakaptaliinstrumente ja 608 miljoni euro ulatuses (2018. aastal 85 miljonit eurot) investeeringuid rahaturufondidesse (näiteks EIP ühtne fond).

BUFI investeeringud

BUFI investeeringud

Konkurentsieeskirjade rikkumisega seotud ajutiselt makstud trahvid kannab komisjon spetsiaalsesse fondi (BUFI – „Budget Fines“ – eelarve trahvide fond) ja investeerib võlaväärtpaberitesse, mis liigitatakse müügivalmis finantsvaraks.

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritava Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (likvideeritav ESTÜ) puhul on kõik müügivalmis finantsvarad eurodes nomineeritud ja aktiivsel turul noteeritud võlaväärtpaberid.

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

ELil on finantsinvesteering Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) kapitalis. 31. detsembri 2019. aasta seisuga kuulus ELile 90 044 osakut (2018. aastal 90 044 osakut), mis on 3 % kogu märgitud aktsiakapitalist. EL märkis kokku 900 miljoni euro ulatuses aktsiakapitali, millest 713 miljonit eurot on praegu sisse maksmata. Vastavalt EBRD asutamislepingule kehtivad aktsionäride suhtes teatavad lepingulised piirangud, näiteks ei ole osakud võõrandatavad ja neid ostetakse tagasi maksimaalselt algse ostumaksumusega.

EL kajastab investeeringut EBRDsse õiglases väärtuses. Algset ostumaksumust loetakse õiglase väärtuse parimaks hinnanguks, eelkõige eespool nimetatud lepinguliste piirangute tõttu. Ehkki EBRD aktsiad ei ole noteeritud ühelgi börsil, näitasid hiljutised investeerimisobjekti omakapitalitehingud (kapitali emissioon nimiväärtuses), et praeguses olukorras on maksumus õiglase väärtuse parim hinnang.

EELARVELISTE TAGATISTE TAGATISFONDID

EELARVELISTE TAGATISTE TAGATISFONDID

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

Vastavalt EFSI määrusele (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017 (12)) on EFSI tagatisfond asutatud likviidsuspuhvri pakkumiseks EIP-le võimalike kahjude puhuks seoses tema rahastamis- ja investeerimistegevusega, millele võib EFSI lepingu kohaselt anda EFSI ELi tagatise (vt lisade punkt 4.1.1). EFSI tagatisfondi rahastatakse ELi eelarvest tehtavate sissemaksetega. Seda rahastatakse ka tagatisfondi investeeritud vahenditest saadud tulust, tasust, mida EL saab EFSI lepingu kohaselt tagatise eest, ning summadest, mille EIP makseviivituses olevatelt võlgnikelt seoses varasemate tagatistega sisse nõuab. 2019. aasta lõpus moodustasid EFSI tagatisfondi varad kokku 6 688 miljonit eurot (2018. aastal 5 452 miljonit eurot), millest 6 654 miljonit oli investeeritud müügivalmis finantsvarasse (2018. aastal 5 000 miljonit eurot) ja veel 1 879 miljoni euro ulatuses (2018. aastal 2 688 miljonit eurot) on võetud kohustusi, mis on aga veel fondi maksmata ning on kajastatud eelarveliste täitmata kulukohustusena ja on samuti avalikustatud täitmata kulukohustustena, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud, lisade punktis 5.1. Fondile eraldatakse vahendeid järk-järgult, kuni selle maht kasvab 9,1 miljardi euroni, st 35 %ni kõigist EFSI ELi tagatisega seotud kohustustest.

12

4.1.1

5.1

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond hõlmab laene, mis on tagatud ELi eelarvest, eelkõige EIP omavahenditest rahastatavaid ELi-väliseid laenutehinguid ning makromajandusliku finantsabi raames antud laene ja Euratomi ELi-väliseid laene (vt lisade punkt 4.1.1). Fondi haldab EIP ja selle eesmärk on katta ELi tagatud laene võimalike makseviivituste korral. Fondi rahastatakse ELi eelarvest tehtavatest maksetest, tagatisfondi varadest tehtud investeeringutelt saadud kasumist ja summadest, mis on sisse nõutud laenukohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt, kelle suhtes tagatisfond on pidanud oma tagatise kasutusele võtma. Välistegevuse tagatisfondi maht tuleks hoida sihttasemel, mis vastab 9 %-le aasta lõpus tagasimaksmata tagatud laenude summast. Sihtsumma ja fondi varade väärtuse vahe aasta lõpus kaetakse N+2 aasta ELi eelarvest, ülejääk aga makstakse tagasi ELi eelarvesse.

4.1.1

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond loodi vastavalt EFSD määrusele (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601), (13) et pakkuda likviidsuspuhvrit asjakohaste EFSD tagatislepingute kohaste EFSD tagatiste realiseerimise korral. EFSD tagatisfondi rahastatakse sissemaksetega ELi eelarvest, 11. Euroopa Arengufondi (EAF) toetusega ELi eelarvesse koos liikmesriikide ja muude rahastajate vabatahtlike sissemaksetega. Fondi rahastatakse ka investeeritud vahenditelt saadavast tulust, makseviivituses olevatelt võlgnikelt sisse nõutud summadest ning tasust ja muudest maksetest, mida EL saab EFSD tagatislepingute kohaselt. Kokku oli 31. detsembri 2019. aasta seisuga tagatisfondi laekunud 600 miljoni euro ulatuses sissemakseid, millest 595 miljonit eurot investeeriti müügivalmis finantsvarasse ning veel 95 miljoni euro ulatuses (2018. aastal 325 miljonit eurot) on võetud kohustusi, mis on aga veel välja maksmata ning on kajastatud eelarveliste täitmata kulukohustusena ja on samuti avalikustatud täitmata kulukohustustena, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud, lisade punktis 5.1. EFSD tagatisfondile eraldatakse vahendeid järk-järgult, kuni selle maht kasvab 750 miljoni euroni ehk 50 %ni kõigist ELi eelarvest kaetavatest EFSD tulevaste tagatistega võetavate kohustuste kogusummast, ning fondi mahtu suurendatakse veelgi muude sissemaksetega.

13

5.1

ELi EELARVEST RAHASTATAVAD RAHASTAMISVAHENDID

ELi EELARVEST RAHASTATAVAD RAHASTAMISVAHENDID

Raamprogramm „Horisont 2020“

Raamprogramm „Horisont 2020“

Vastavalt ELi määrusele, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020, on loodud uued rahastamisvahendid, et parandada teadustöö ja innovatsiooniga tegelevate üksuste rahastamisvõimalusi. Need rahastamisvahendid on: InnovFin teadustöö ja innovatsiooni laenu- ja garantiiteenus, mille abil komisjon jagab EIP uute rahastamistehingute portfelliga seotud finantsriske, InnovFin VKEde tagatissüsteem, sealhulgas VKEsid käsitleva algatuse piiristamata garantii vahend (SIUGI) – EIP hallatavad tagatisrahastud, mis pakuvad finantsvahendajatele uute laenuportfellide jaoks garantiisid ja edasigarantiisid (SIUGI raames jagab komisjon koos liikmesriikide, EIFi ja EIPga antud garantiiga seotud finantsriski), ning EIFi hallatav InnovFin teadustöö ja innovatsiooni omakapitalirahastu, mis pakub investeeringuid riskikapitalifondidesse.

InnovFin teadustöö ja innovatsiooni laenu- ja garantiiteenus

InnovFin VKEde tagatissüsteem, sealhulgas VKEsid käsitleva algatuse piiristamata garantii vahend (SIUGI)

InnovFin teadustöö ja innovatsiooni omakapitalirahastu

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastut haldab EIP ja komisjoni investeerimisportfelli kasutatakse sellise finantsriski katteks, mis tuleneb EIP poolt rahastamiskõlblikele teadusprojektidele antud laenudest ja tagatistest. Kokku eraldati mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 raames riskijagamisrahastule ELi eelarvest kuni 1 miljard eurot. Mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 raames uusi eraldisi eelarvest riskijagamisrahastule ette näha ei ole. Arvestades, et oluline osa riskijagamisrahastu laenujäägist on juba tagasi makstud, vabastas EIP 2019. aastal osaliselt ELi tagatise, mille tulemusel vähenesid ELi tingimuslikud kohustused, nagu on näidatud lisade punktis 4.1.3.

4.1.3

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1316/2013 (14) on Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument loodud eesmärgiga lihtsustada transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektori taristuprojektide juurdepääsu rahastamisele. Seda haldab ELiga sõlmitud lepingu alusel EIP. Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument on TEN-T projektide laenutagamisvahendi ja projektivõlakirjade algatuse katseetapi jätk. See pakub laenuvahenditega rahastamisele kõrgema nõudeõiguse järguga ja allutatud laenu kujul riskijagamise instrumenti, toetades samuti projektivõlakirju. Pärast 19. juunit 2019, mil jõustus EIPga sõlmitud rahalist toetust käsitleva lepingu esimene muudatus, määratakse kõik EIP toimingud seoses Euroopa ühendamise rahastuga ühte kahest portfellist: laenuportfelli või muu kui väärtpaberistatava rahastamise portfell, mille jaoks kehtestatakse uus portfellipõhine riskijagamise lähenemisviis.

14

ELi VKEde omakapitalirahastud

ELi VKEde omakapitalirahastud

Need on omakapitaliinstrumendid, mida rahastati EIFi halduses olevast COSME programmist, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist, mitmeaastasest programmist ning tehnosiirde katseprojektist. Kõigi nende programmidega toetatakse käivitumis- ja kasvuetapis väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja rahastamist, tehes selleks investeeringuid sobivatesse spetsialiseerunud riskikapitali fondidesse.

2.4.2.   
  Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Tuletisinstrumendi liik | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Tinglik summa | Õiglane väärtus | Tinglik summa | Õiglane väärtus |
| Välisvaluuta forvardleping | 393 | 3 | 476 | 2 |
| Tagatis omakapitali investeeringute portfellile | 1 439 | 134 | 674 | 14 |
| Kokku | 1 832 | 137 | 1 150 | 16 |
| Pikaajalised | 1 439 | 134 | 674 | 14 |
| Lühiajalised | 393 | 3 | 476 | 2 |

(miljonites eurodes)

Tuletisinstrumendi liik

31.12.2019

31.12.2018

Tinglik summa

Õiglane väärtus

Tinglik summa

Õiglane väärtus

Välisvaluuta forvardleping

Välisvaluuta forvardleping

393

393

3

3

476

476

2

2

Tagatis omakapitali investeeringute portfellile

Tagatis omakapitali investeeringute portfellile

1 439

1 439

134

134

674

674

14

14

Kokku

Kokku

1 832

1 832

137

137

1 150

1 150

16

16

Pikaajalised

Pikaajalised

1 439

1 439

134

134

674

674

14

14

Lühiajalised

Lühiajalised

393

393

3

3

476

476

2

2

EL sõlmib välisvaluuta forvardlepinguid, et maandada EFSI tagatisfondis olevate USA dollarites võlaväärtpaberitega seotud välisvaluutariski. Välisvaluuta forvardlepingute raames maksab EL lepingus kokku lepitud tingliku välisvaluutasumma (maksepool, vt eelmine tabel) ja saab lunastustähtpäeval tingliku eurosumma (laekumispool). Selliseid tuletislepinguid mõõdetakse bilansipäeval õiglases väärtuses ning liigitatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavaks finantsvaraks või finantskohustusteks sõltuvalt sellest, kas õiglane väärtus on positiivne või negatiivne.

Rubriik „Tagatis omakapitali investeeringute portfellile“ hõlmab tagatisi, mille EL on andnud finantsasutuste omakapitali investeeringute portfellile, mis on liigitatud tuletisinstrumentideks ja kajastatud finantsvara või finantskohustusena õiglases väärtuses üle- või puudujäägina. Kogusumma kajastab peamiselt EFSI tagatist, mille EL on andnud EIP grupile, ning asjaomased EIP ja EIFi väljamakstud omakapitaliinvesteeringud moodustasid 1 420 miljonit eurot (2018. aastal 674 miljonit eurot). EFSI omakapitaliinvesteeringute portfellile antud ELi tagatise õiglane väärtus oli kokku 134 miljonit eurot (2018. aastal 14 miljonit eurot).

Õiglases väärtuses mõõdetud finantsvara õiglase väärtuse hierarhia

Õiglases väärtuses mõõdetud finantsvara õiglase väärtuse hierarhia

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| 1. tase. Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad | 15 482 | 13 993 |
| 2. tase. Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad | 1 543 | 275 |
| 3. tase. Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel | 1 518 | 1 191 |
| Kokku | 18 544 | 15 459 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

1. tase. Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad

1. tase. Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad

15 482

15 482

13 993

13 993

2. tase. Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad

2. tase. Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad

1 543

1 543

275

275

3. tase. Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel

3. tase. Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel

1 518

1 518

1 191

1 191

Kokku

Kokku

18 544

18 544

15 459

15 459

Aruandeperioodil ei tehtud ümberpaigutusi 1. ja 2. taseme vahel.

Finantsvarad, mille puhul kasutatakse hindamismeetodeid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel (3. tase) – kooskõlastav võrdlus

Finantsvarad, mille puhul kasutatakse hindamismeetodeid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel (3. tase) – kooskõlastav võrdlus

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Algsaldo seisuga 1.1.2019 | 1 191 |
| Ost, müük, emissioon ja arveldamine | 173 |
| Perioodi kasum või kahjum finantstuludest ja -kuludest | 90 |
| Netovaras kajastatud kasum või kahjum | 71 |
| Ümberpaigutused 3. tasemesse | — |
| Ümberpaigutused 3. tasemest | — |
| Muud | (8) |
| Lõppsaldo seisuga 31.12.2019 | 1 518 |

(miljonites eurodes)

Algsaldo seisuga 1.1.2019

Algsaldo seisuga 1.1.2019

1 191

1 191

Ost, müük, emissioon ja arveldamine

Ost, müük, emissioon ja arveldamine

173

173

Perioodi kasum või kahjum finantstuludest ja -kuludest

Perioodi kasum või kahjum finantstuludest ja -kuludest

90

90

Netovaras kajastatud kasum või kahjum

Netovaras kajastatud kasum või kahjum

71

71

Ümberpaigutused 3. tasemesse

Ümberpaigutused 3. tasemesse

—

Ümberpaigutused 3. tasemest

Ümberpaigutused 3. tasemest

—

—

Muud

Muud

(8)

(8)

Lõppsaldo seisuga 31.12.2019

Lõppsaldo seisuga 31.12.2019

1 518

1 518

2.4.3.   
  Antud laenud

Antud laenud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Finantsabiks antud laenud | 2.4.3.1 | 52 564 | 53 873 |
| Muud laenud | 2.4.3.2 | 121 | 67 |
| Kokku | | 52 684 | 53 939 |
| Pikaajalised | | 51 368 | 51 560 |
| Lühiajalised | | 1 316 | 2 380 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2019

31.12.2018

Finantsabiks antud laenud

Finantsabiks antud laenud

2.4.3.1

2.4.3.1

52 564

52 564

53 873

53 873

Muud laenud

Muud laenud

2.4.3.2

2.4.3.2

121

121

67

67

Kokku

Kokku

52 684

52 684

53 939

53 939

Pikaajalised

Pikaajalised

51 368

51 368

51 560

51 560

Lühiajalised

Lühiajalised

1 316

1 316

2 380

2 380

2.4.3.1.   Finantsabiks antud laenud

Finantsabiks antud laenud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | EFSM | Maksebilansi toetamise mehhanism | MFA | Euratom | Likvideeritav ESTÜ | Kokku |
| Kokku seisuga 31.12.2018 | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 98 | 53 873 |
| Uued laenud | — | — | 420 | — | — | 420 |
| Tagasimaksed | — | (1 500 ) | (52) | (40) | (97) | (1 689 ) |
| Vahetuskursi erinevused | — | — | — | — | 5 | 5 |
| Bilansilise maksumuse muutused | (6) | (33) | (1) | (0) | (6) | (45) |
| Väärtuse langus | — | — | — | — | — | — |
| Kokku seisuga 31.12.2019 | 47 394 | 201 | 4 754 | 214 | 0 | 52 564 |
| Pikaajalised | 46 800 | 200 | 4 112 | 178 | — | 51 290 |
| Lühiajalised | 594 | 1 | 643 | 35 | — | 1 273 |

(miljonites eurodes)

EFSM

Maksebilansi toetamise mehhanism

MFA

Euratom

Likvideeritav ESTÜ

Kokku

Kokku seisuga 31.12.2018

Kokku seisuga 31.12.2018

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

98

98

53 873

53 873

Uued laenud

Uued laenud

—

—

—

420

420

—

—

—

420

420

Tagasimaksed

Tagasimaksed

—

—

(1 500 )

(1 500 )

(52)

(52)

(40)

(40)

(97)

(97)

(1 689 )

(1 689 )

Vahetuskursi erinevused

Vahetuskursi erinevused

—

—

—

—

—

5

5

5

5

Bilansilise maksumuse muutused

Bilansilise maksumuse muutused

(6)

(6)

(33)

(33)

(1)

(1)

(0)

(0)

(6)

(6)

(45)

(45)

Väärtuse langus

Väärtuse langus

—

—

—

—

—

—

Kokku seisuga 31.12.2019

Kokku seisuga 31.12.2019

47 394

47 394

201

201

4 754

4 754

214

214

0

0

52 564

52 564

Pikaajalised

Pikaajalised

46 800

46 800

200

200

4 112

4 112

178

178

—

—

51 290

51 290

Lühiajalised

Lühiajalised

594

594

1

1

643

643

35

35

—

—

1 273

1 273

Finantsabiks antud laenude nimiväärtus 31. detsembri 2019. aasta seisuga oli kokku 51 941 miljonit eurot (2018. aastal 53 206 miljonit eurot). Muutus bilansilises maksumuses vastab kogunenud intresside muutustele.

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism võimaldab anda finantsabi liikmesriigile, kes on raskustes või kellel on tõsine oht sattuda suurtesse raskustesse, mida põhjustavad temast olenematud erandlikud asjaolud. Abi võidakse anda laenu või krediidiliini vormis. Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 9. mai 2010. aasta järeldustega kehtestati mehhanismi maksimaalseks suuruseks 60 miljardit eurot, kuid seadusjärgse ülemmääraga on veel tagasimaksmata laenude või krediidiliinide laenujääk piiratud omavahendite ülemmäära piiresse jääva varuga. Seoses Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi laenudega võetud laenud on tagatud ELi eelarvega. Euroopa finantsstabiilsusmehhanism ei osale enam uutes rahastamisprogrammides ega sõlmi uusi laenuandmise lepinguid.

Maksebilansi toetamise mehhanism on poliitiline finantsinstrument, millest antakse keskpika tähtajaga finantsabi neile ELi liikmesriikidele, kus ei käibi euro. See võimaldab anda laene liikmesriikidele, kelle maksebilanss või kapitali liikumine on sattunud raskustesse või kelle puhul selline oht on suur. Rahastamisvahendist antavate laenude jäägi ülempiir on 50 miljardit eurot. Seoses nende maksebilansi laenudega võetud laenud on tagatud ELi eelarvega. 2019. aastal maksis Rumeenia tagasi ülejäänud 1 miljardi eurot oma laenujäägist ja Läti maksis tagasi 500 miljonit eurot oma 700 miljoni euro suurusest laenujäägist.

Makromajanduslik finantsabi on rahaline abi, mida EL annab partnerriikidele, kellel on maksebilansi kriis. Makromajanduslik finantsabi võib olla keskmise või pika tähtajaga laen või toetus või mõlema asjakohane kombinatsioon ja tavaliselt lisandub see rahastamisele, mida pakutakse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) toetatavate kohandamis- ja reformiprogrammide raames. Neid laene tagab välistegevuse tagatisfond. 31. detsembril 2019 lõppenud aasta jooksul anti välja 420 miljoni euro ulatuses makromajandusliku finantsabi laene, millest 300 miljonit eurot anti Tuneesiale, 100 miljonit eurot Jordaaniale ja 20 miljonit eurot Moldovale (vt ka lisade punkt 4.1.2).

4.1.2

Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom), keda esindab komisjon, annab laenusid nii liikmesriikidele kui ka kolmandatele riikidele ja nende üksustele energeetikarajatistega seonduvate projektide rahastamiseks. Euratomi laenude katteks on saadud kolmandatelt isikutelt tagatisi 214 miljoni euro suuruses summas (2018. aastal 254 miljonit eurot) (vt lisade punkt 4.1.2).

4.1.2

ESTÜ likvideerimiseks antud laenud ei ole finantsabi laenud, vaid lihtvekslid rahavoogude säilitamiseks laenuvõtmise kõrval. Sarnaselt finantsabi laenudega anti neid välja laenuks võetud vahendite arvel projektide rahastamiseks kooskõlas ESTÜ asutamislepingu artiklitega 54 ja 56. 2019. aastal osteti täielikult välja viimased lihtvekslid.

Laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

Laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| --- | --- | --- |
| Makromajanduslik finantsabi | 0 % - 3,82  % | 0 % - 3,82  % |
| Euratom | 0,08  % - 5,76  % | 0,08  % - 5,76  % |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 2,88  % | 2,88  % - 3,38  % |
| Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) | 0,50  % - 3,75  % | 0,50  % - 3,75  % |
| Likvideeritav ESTÜ | — | 5,23  % - 5,81  % |

31.12.2019

31.12.2018

Makromajanduslik finantsabi

Makromajanduslik finantsabi

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

Euratom

Euratom

0,08  % - 5,76  %

0,08  % - 5,76  %

0,08  % - 5,76  %

0,08  % - 5,76  %

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

2,88  %

2,88  %

2,88  % - 3,38  %

2,88  % - 3,38  %

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

—

—

5,23  % - 5,81  %

5,23  % - 5,81  %

2.4.3.2.   Muud laenud

Muud laenud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Eritingimustega laenud | 73 | 64 |
| Likvideeritava ESTÜ eluasemelaenud | 1 | 2 |
| Tähtajalised hoiused | 46 | 0 |
| Kokku | 121 | 67 |
| Pikaajalised | 78 | 38 |
| Lühiajalised | 42 | 28 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

Eritingimustega laenud

Eritingimustega laenud

73

73

64

64

Likvideeritava ESTÜ eluasemelaenud

Likvideeritava ESTÜ eluasemelaenud

1

1

2

2

Tähtajalised hoiused

Tähtajalised hoiused

46

46

0

0

Kokku

Kokku

121

121

67

67

Pikaajalised

Pikaajalised

78

78

38

38

Lühiajalised

Lühiajalised

42

42

28

28

Laenude nimiväärtus 31. detsembril 2019 oli kokku 728 miljonit eurot (2018. aastal 617 miljonit eurot).

Soodsa intressimääraga eritingimustega laenusid antakse kolmandate riikidega tehtava koostöö raames.

Tähtajaliste hoiuste hulgas on peamiselt summad, mille tähtaeg on 3–12 kuud ja mis ei vasta raha ekvivalendi määratlusele.

Muude laenude väärtuse langus

Muude laenude väärtuse langus

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | Lisandumine | Tühistamine | Mahakandmine | Muud | 31.12.2019 |
| Eritingimustega laenud | 8 | 2 | — | — | — | 10 |
| Üleantud laenud | 579 | 75 | — | — | 4 | 658 |
| Kokku | 587 | 77 | — | — | 4 | 668 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

Lisandumine

Tühistamine

Mahakandmine

Muud

31.12.2019

Eritingimustega laenud

Eritingimustega laenud

8

8

2

2

—

—

—

—

—

—

10

10

Üleantud laenud

Üleantud laenud

579

579

75

75

—

—

—

—

4

4

658

658

Kokku

Kokku

587

587

77

77

—

—

—

—

4

4

668

668

Üleantud laenud on EIP antud ja ELi eelarvega tagatud makseviivitusega laenud ja kõik õigused nende suhtes läksid üle ELile pärast makse tegemist välistegevuse tagatisfondist või EFSI tagatisfondist. Neid laene, mis on täielikult alla hinnatud, on 658 miljoni euro ulatuses (2018. aastal 579 miljonit eurot). Tagatiste realiseerimine kaeti osaliselt eelnenud aastatel tehtud finantseraldistega. Vastavalt ELi ja EIP asjaomastele kokkulepetele viib sissenõudmise ELi nimel läbi EIP eesmärgiga saada tagasi kõik võlgnetavad summad.

2.5.   EELMAKSED

EELMAKSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Pikaajalised | | | |
| Eelmaksed | 2.5.1 | 22 135 | 21 814 |
| Muud ettemaksed liikmesriikidele | 2.5.2 | 4 045 | 4 122 |
| Osalus usaldusfondides | | 60 | 71 |
| | | 26 240 | 26 006 |
| Lühiajalised | | | |
| Eelmaksed | 2.5.1 | 22 314 | 21 572 |
| Muud ettemaksed liikmesriikidele | 2.5.2 | 2 892 | 2 396 |
| | | 25 206 | 23 968 |
| Kokku | | 51 446 | 49 974 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2019

31.12.2018

Pikaajalised

Pikaajalised

Eelmaksed

Eelmaksed

2.5.1

2.5.1

22 135

22 135

21 814

21 814

Muud ettemaksed liikmesriikidele

Muud ettemaksed liikmesriikidele

2.5.2

2.5.2

4 045

4 045

4 122

4 122

Osalus usaldusfondides

Osalus usaldusfondides

60

60

71

71

26 240

26 240

26 006

26 006

Lühiajalised

Lühiajalised

Eelmaksed

Eelmaksed

2.5.1

2.5.1

22 314

22 314

21 572

21 572

Muud ettemaksed liikmesriikidele

Muud ettemaksed liikmesriikidele

2.5.2

2.5.2

2 892

2 892

2 396

2 396

25 206

25 206

23 968

23 968

Kokku

Kokku

51 446

51 446

49 974

49 974

Eelmaksete tase eri programmides peab olema piisav, et tagada makse saajale projekti käivitamiseks ja edendamiseks vajalik rahastus, kaitstes samal aja ka ELi finantshuve ja võttes arvesse juriidilisi, tegevusega seotud ja kulutasuvuse piiranguid.

2.5.1.   
  Eelmaksed

Eelmaksed

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Brutosumma | Kliiritud viitvõlgadega | Netosumma seisuga 31.12.2019 | Brutosumma | Kliiritud viitvõlgadega | Netosumma seisuga 31.12.2018 |
| Jagatud eelarve täitmine | | | | | | |
| EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid | 3 193 | — | 3 193 | 3 743 | — | 3 743 |
| ERF ja ÜF | 17 985 | (3 540 ) | 14 444 | 18 088 | (3 461 ) | 14 627 |
| Euroopa Sotsiaalfond | 6 830 | (1 530 ) | 5 301 | 6 548 | (1 147 ) | 5 401 |
| Muud | 3 549 | (1 463 ) | 2 086 | 4 684 | (2 498 ) | 2 186 |
| | 31 557 | (6 533 ) | 25 024 | 33 063 | (7 105 ) | 25 958 |
| Otsene eelarve täitmine | | | | | | |
| Täitja: | | | | | | |
| Komisjon | 12 839 | (8 344 ) | 4 495 | 12 531 | (8 262 ) | 4 269 |
| ELi rakendusametid | 16 522 | (10 339 ) | 6 184 | 15 012 | (9 540 ) | 5 472 |
| Usaldusfondid | 858 | (665) | 194 | 585 | (433) | 152 |
| | 30 219 | (19 347 ) | 10 872 | 28 127 | (18 234 ) | 9 893 |
| Kaudne eelarve täitmine | | | | | | |
| Täitja: | | | | | | |
| Muud ELi ametid ja asutused | 1 162 | (678) | 484 | 762 | (207) | 555 |
| Kolmandad riigid | 1 491 | (861) | 630 | 1 546 | (879) | 667 |
| Rahvusvahelised organisatsioonid | 8 289 | (5 317 ) | 2 972 | 7 684 | (5 053 ) | 2 631 |
| Muud üksused | 10 570 | (6 104 ) | 4 467 | 9 107 | (5 426 ) | 3 681 |
| | 21 513 | (12 960 ) | 8 553 | 19 099 | (11 565 ) | 7 534 |
| Kokku | 83 289 | (38 840 ) | 44 449 | 80 289 | (36 904 ) | 43 386 |
| Pikaajalised | 22 135 | — | 22 135 | 21 814 | — | 21 814 |
| Lühiajalised | 61 154 | (38 840 ) | 22 314 | 58 476 | (36 904 ) | 21 572 |

(miljonites eurodes)

Brutosumma

Kliiritud viitvõlgadega

Netosumma seisuga 31.12.2019

Brutosumma

Kliiritud viitvõlgadega

Netosumma seisuga 31.12.2018

Jagatud eelarve täitmine

Jagatud eelarve täitmine

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

3 193

3 193

—

3 193

3 193

3 743

3 743

—

—

3 743

3 743

ERF ja ÜF

ERF ja ÜF

17 985

17 985

(3 540 )

(3 540 )

14 444

14 444

18 088

18 088

(3 461 )

(3 461 )

14 627

14 627

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

6 830

6 830

(1 530 )

(1 530 )

5 301

5 301

6 548

6 548

(1 147 )

(1 147 )

5 401

5 401

Muud

Muud

3 549

3 549

(1 463 )

(1 463 )

2 086

2 086

4 684

4 684

(2 498 )

(2 498 )

2 186

2 186

31 557

31 557

(6 533 )

(6 533 )

25 024

25 024

33 063

33 063

(7 105 )

(7 105 )

25 958

25 958

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

Komisjon

Komisjon

12 839

12 839

(8 344 )

(8 344 )

4 495

4 495

12 531

12 531

(8 262 )

(8 262 )

4 269

4 269

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

16 522

16 522

(10 339 )

(10 339 )

6 184

6 184

15 012

15 012

(9 540 )

(9 540 )

5 472

5 472

Usaldusfondid

Usaldusfondid

858

858

(665)

(665)

194

194

585

585

(433)

(433)

152

152

30 219

30 219

(19 347 )

(19 347 )

10 872

10 872

28 127

28 127

(18 234 )

(18 234 )

9 893

9 893

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

Muud ELi ametid ja asutused

Muud ELi ametid ja asutused

1 162

1 162

(678)

(678)

484

484

762

762

(207)

(207)

555

555

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

1 491

1 491

(861)

(861)

630

630

1 546

1 546

(879)

(879)

667

667

Rahvusvahelised organisatsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid

8 289

8 289

(5 317 )

(5 317 )

2 972

2 972

7 684

7 684

(5 053 )

(5 053 )

2 631

2 631

Muud üksused

Muud üksused

10 570

10 570

(6 104 )

(6 104 )

4 467

4 467

9 107

9 107

(5 426 )

(5 426 )

3 681

3 681

21 513

21 513

(12 960 )

(12 960 )

8 553

8 553

19 099

19 099

(11 565 )

(11 565 )

7 534

7 534

Kokku

Kokku

83 289

83 289

(38 840 )

(38 840 )

44 449

44 449

80 289

80 289

(36 904 )

(36 904 )

43 386

43 386

Pikaajalised

Pikaajalised

22 135

22 135

—

22 135

22 135

21 814

21 814

—

21 814

21 814

Lühiajalised

Lühiajalised

61 154

61 154

(38 840 )

(38 840 )

22 314

22 314

58 476

58 476

(36 904 )

(36 904 )

21 572

21 572

Eelmaksed tähendavad välja makstud raha, seega maksete assigneeringute kasutamist. Nagu on selgitatud lisade punktis 1.5.7, on need ettemaksed, mistõttu need ei ole veel kuludesse kantud. Seega, ehkki eelmaksed vähendavad täitmata kulukohustusi (vt lisade punkt 5.1), kujutavad need endast veel heaks kiitmata ja tulemiaruandes kajastamata kulusid.

1.5.7

5.1

Jagatud eelarve täitmise puhul on peaaegu kõik eelmaksed seotud jooksva programmitöö perioodiga. On olemas algsed eelmaksed, mida ei tasaarvestata (st ei kajastata tulemiaruandes) enne programmitöö perioodi lõppu ja mis kajastatakse pikaajaliste eelmaksetena. Samuti on olemas iga-aastased eelmaksed, mis tasaarvestatakse igal aastal ja mida näidatakse lühiajaliste eelmaksetena. 2019. aastal maksti sisse 10,5 miljardi euro ulatuses uusi eelmakseid. Jagatud eelarve täitmise eelmaksed olid 2018. aastaga võrreldes stabiilsed, välja arvatud vähenemine EAFRD puhul, mis on seotud eelmise programmitöö perioodi ülejäänud eelmaksetega. See on aasta jooksul tasaarvestatud.

Suurim osa otsese eelarve täitmise eelmaksetest on seotud teadusuuringutega (peamiselt programm „Horisont 2020“, mida rakendavad komisjon ja ELi rakendusametid) ja moodustab 7,8 miljardit eurot (2018. aastal 6,8 miljardit eurot). Suurenemine tuleneb 2019. aasta jooksul sõlmitud lepingutest, mille puhul tehti eelmakseid.

Kaudse eelarve täitmise eelmaksed hõlmavad peamiselt sisepoliitika programme, nagu Erasmus, Galileo ja EGNOS, aga ka välissuhetega seotud vahendeid, nagu Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend, arengukoostöö rahastamisvahend ja ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA). Rahvusvahelistele organisatsioonidele tehtud eelmaksete suurenemine on peamiselt seotud eespool nimetatud välissuhete vahenditega. Muudele üksustele tehtud eelmaksete suurenemine on peamiselt seotud Erasmuse programmiga, mida rakendavad liikmesriikide ametiasutused ja mille kohta hakkasid 2019. aastal kehtima uued lepingud.

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Need on tagatised, mida komisjon teatavatel juhtudel nõuab ettemaksete (eelmaksete) tegemisel makse saajatelt, kes ei ole liikmesriigid. Seda liiki tagatiste puhul tuleb avaldada kaks väärtust – nimiväärtus ja jooksev väärtus. Nimiväärtuse puhul on aluseks olev sündmus seotud tagatise olemasoluga. Jooksva väärtuse puhul on tagatise aluseks olev sündmus tagatise vastu tehtud eelmakse ja seejärel vähendatakse seda järgnevate tasaarvestustega. 31. detsembri 2019. aasta seisuga moodustas eelmaksetega seoses saadud tagatiste nimiväärtus 492 miljonit eurot, samal ajal kui nende tagatiste jooksev väärtus oli 406 miljonit eurot (2018. aastal vastavalt 516 miljonit eurot ja 420 miljonit eurot).

Teatavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) ja programmi „Horisont 2020“ raames tehtud eelmaksed on tegelikult kaetud osalejate tagatisfondist. Osalejate tagatisfond on vastastikust tagatist pakkuv rahastamisvahend, mille eesmärk on katta riske, et makse saajad jätavad maksmata summasid seitsmenda raamprogrammi ja programmi „Horisont 2020“ kaudsete meetmete rakendamisel. Kaudsetes meetmetes osalejad, kes saavad ELi toetust, maksavad osamakse, mis moodustab 5 % tagatisfondi sissemakstud kapitalist.

31. detsembri 2019. aasta seisuga moodustasid osalejate tagatisfondist kaetud eelmaksete summad kokku 2,1 miljardit eurot (2018. aastal 2 miljardit eurot). Osalejate tagatisfond kuulub selles osalejatele ning EL (keda esindab komisjon) tegutseb viimaste huvides tagatisfondi haldajana.

Aasta lõpu seisuga moodustasid osalejate tagatisfondi varad kokku 2,2 miljardit eurot (2018. aastal 2,1 miljardit eurot). Osalejate tagatisfondi varade hulka kuuluvad ka finantsvarad, mida haldab komisjon. Kuna osalejate tagatisfond on eraldiseisev üksus, ei ole tema varad konsolideeritud ELi majandusaasta aruandesse.

2.5.2.   
  Muud ettemaksed liikmesriikidele

Muud ettemaksed liikmesriikidele

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (jagatud eelarve täitmine) | 3 304 | 3 675 |
| Abikavad | 3 634 | 2 843 |
| Kokku | 6 937 | 6 518 |
| Pikaajalised | 4 045 | 4 122 |
| Lühiajalised | 2 892 | 2 396 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (jagatud eelarve täitmine)

Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (jagatud eelarve täitmine)

3 304

3 304

3 675

3 675

Abikavad

Abikavad

3 634

3 634

2 843

2 843

Kokku

Kokku

6 937

6 937

6 518

6 518

Pikaajalised

Pikaajalised

4 045

4 045

4 122

4 122

Lühiajalised

Lühiajalised

2 892

2 892

2 396

2 396

Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (jagatud eelarve täitmine)

Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (jagatud eelarve täitmine)

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmide raames oli võimalik teha liikmesriikidele ELi eelarvest ettemakseid, et võimaldada neil anda oma panus rahastamisvahenditesse (näiteks laenude, omakapitaliinstrumentide või garantiidena). Rahastamisvahendid on loodud ja nende haldamine kuulub liikmesriikide, mitte komisjoni vastutusalasse. Nende vahendite raames eelarveaasta lõpu seisuga kasutamata jäänud summad kuuluvad sellegipoolest ELi omandisse (nagu ka kõik eelmaksed) ja seega käsitletakse neid ELi bilansis varana.

2014.–2020. aasta

2014.–2020. aasta

Ühtekuuluvuspoliitika raames tasutud 7 146 miljonist eurost oli 31. detsembriks 2019 kasutamata hinnanguliselt 3 247 miljonit eurot. See hõlmab liikmesriikide sissemakset VKEde algatusse, rahastamisvahendisse, mille eesmärk on stimuleerida pangandussektorit andma rohkem laene VKEdele (sisse on makstud 1 198 miljonit eurot, mis ei hõlma jätkuvalt eelmaksete all olevaid summasid ja millest hinnanguliselt 324 miljonit eurot on kasutamata).

Maaelu arengu vahenditest jäi aasta lõpuks kasutamata 54 miljonit eurot.

2007.–2013. aasta

2007.–2013. aasta

Kõik ühtekuuluvuspoliitikaga seotud summad loetakse kas rakendatuks või ümberpaigutatuks muudesse meetmetesse ja seetõttu bilansis 31. detsembri 2019. aasta seisuga vara puudub. Tuleb tähele panna, et eri vahendite tegelik rakendamine vaadatakse läbi tulevastel aastatel programmide sulgemise protsessi osana.

Abikavad

Abikavad

Sarnaselt eespool kirjeldatuga kajastatakse ELi bilansis varana (ettemaksetena) liikmesriikide makstud ja aasta lõpuks kasutamata jäänud ettemakseid erinevatele abikavadele (riigiabi, EAGFi turumeetmed ja EAFRD investeeringumeetmed). Komisjon on hinnanud nende ettemaksete väärtust liikmesriikide esitatud teabe alusel; selle tulemusena saadud summasid on kajastatud eespool abikavade alamrubriikides.

2014.–2020. aasta

2014.–2020. aasta

Aasta lõpuks jäi kasutamata hinnanguliselt 2 044 miljonit eurot ühtekuuluvuspoliitika ning 1 460 miljonit eurot põllumajanduse ja maaelu arengu vahendeid.

2007.–2013. aasta

2007.–2013. aasta

Hinnanguliselt 130 miljoni euro ulatuses maaelu arengu jaoks makstud ettemakseid jäi 2019. aasta lõpuks kasutamata.

2.6.   KAUBANDUSLIKUD JA MITTEKAUBANDUSLIKUD NÕUDED

KAUBANDUSLIKUD JA MITTEKAUBANDUSLIKUD NÕUDED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Pikaajalised | | | |
| Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 2.6.1 | 2 422 | 397 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded | 2.6.2 | 1 185 | 19 |
| | | 3 607 | 416 |
| Lühiajalised | | | |
| Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 2.6.1 | 19 328 | 22 212 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded | 2.6.2 | 1 038 | 2 036 |
| | | 20 367 | 24 248 |
| Kokku | | 23 974 | 24 664 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2019

31.12.2018

Pikaajalised

Pikaajalised

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

2.6.1

2.6.1

2 422

2 422

397

397

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

2.6.2

2.6.2

1 185

1 185

19

19

3 607

3 607

416

416

Lühiajalised

Lühiajalised

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

2.6.1

2.6.1

19 328

19 328

22 212

22 212

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

2.6.2

2.6.2

1 038

1 038

2 036

2 036

20 367

20 367

24 248

24 248

Kokku

Kokku

23 974

23 974

24 664

24 664

2.6.1.   
  Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Pikaajalised | | | |
| Liikmesriigid | 2.6.1.1 | 2 422 | 397 |
| | | 2 422 | 397 |
| Lühiajalised | | | |
| Liikmesriigid | 2.6.1.1 | 6 180 | 10 900 |
| Konkurentsitrahvid | 2.6.1.2 | 11 301 | 9 727 |
| Viitlaekumised ja ettemakstud kulud | 2.6.1.3 | 1 788 | 1 511 |
| Muud sissenõutavad summad | | 59 | 74 |
| | | 19 328 | 22 212 |
| Kokku | | 21 750 | 22 609 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2019

31.12.2018

Pikaajalised

Pikaajalised

Liikmesriigid

Liikmesriigid

2.6.1.1

2.6.1.1

2 422

2 422

397

397

2 422

2 422

397

397

Lühiajalised

Lühiajalised

Liikmesriigid

Liikmesriigid

2.6.1.1

2.6.1.1

6 180

6 180

10 900

10 900

Konkurentsitrahvid

Konkurentsitrahvid

2.6.1.2

2.6.1.2

11 301

11 301

9 727

9 727

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

2.6.1.3

2.6.1.3

1 788

1 788

1 511

1 511

Muud sissenõutavad summad

Muud sissenõutavad summad

59

59

74

74

19 328

19 328

22 212

22 212

Kokku

Kokku

21 750

21 750

22 609

22 609

2.6.1.1.   Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Traditsiooniliste omavahendite A-raamatupidamisarvestus | 5 478 | 5 609 |
| Traditsiooniliste omavahendite eraldi raamatupidamisarvestus | 1 591 | 1 612 |
| Omavahendite nõuded | 7 | 2 758 |
| Väärtuse langus | (931) | (991) |
| Muud | — | 86 |
| Omavahendite sissenõutavad summad | 6 145 | 9 075 |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 1 722 | 1 708 |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ja teised maaelu arengu vahendid | 879 | 954 |
| Väärtuse langus | (822) | (788) |
| EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad | 1 779 | 1 875 |
| Eelmaksete tagasimaksmine | 443 | 145 |
| Makstud ja sissenõutav käibemaks | 44 | 45 |
| Muud liikmesriikidelt sissenõutavad summad | 191 | 158 |
| Kokku | 8 602 | 11 297 |
| Pikaajalised | 2 422 | 397 |
| Lühiajalised | 6 180 | 10 900 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

Traditsiooniliste omavahendite A-raamatupidamisarvestus

Traditsiooniliste omavahendite A-raamatupidamisarvestus

5 478

5 478

5 609

5 609

Traditsiooniliste omavahendite eraldi raamatupidamisarvestus

Traditsiooniliste omavahendite eraldi raamatupidamisarvestus

1 591

1 591

1 612

1 612

Omavahendite nõuded

Omavahendite nõuded

7

7

2 758

2 758

Väärtuse langus

Väärtuse langus

(931)

(931)

(991)

(991)

Muud

Muud

—

—

86

86

Omavahendite sissenõutavad summad

Omavahendite sissenõutavad summad

6 145

6 145

9 075

9 075

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

1 722

1 722

1 708

1 708

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ja teised maaelu arengu vahendid

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ja teised maaelu arengu vahendid

879

879

954

954

Väärtuse langus

Väärtuse langus

(822)

(822)

(788)

(788)

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

1 779

1 779

1 875

1 875

Eelmaksete tagasimaksmine

Eelmaksete tagasimaksmine

443

443

145

145

Makstud ja sissenõutav käibemaks

Makstud ja sissenõutav käibemaks

44

44

45

45

Muud liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Muud liikmesriikidelt sissenõutavad summad

191

191

158

158

Kokku

Kokku

8 602

8 602

11 297

11 297

Pikaajalised

Pikaajalised

2 422

2 422

397

397

Lühiajalised

Lühiajalised

6 180

6 180

10 900

10 900

Suurim pikaajaliste nõuetega hõlmatud summa on seotud nõuetega liikmesriikide vastu ning suur kasv on seotud Ühendkuningriigi rikkumisjuhtumiga (selgitatud allpool); eelmisel aastal näidati seda summat (2,1 miljardit eurot) lühiajaliste nõuete all. Sarnaselt varasematele aastatele hõlmavad pikaajalised nõuded ka summasid, mis on seotud peamiselt Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) täitmata vastavuskorrektsioonide otsustega. Nende otsustega seotud summad nõutakse sisse iga-aastaste osamaksetena.

Eespool nimetatud üleviimine lühiajaliste nõuete alt pikaajaliste nõuete alla selgitab ka suurt vähenemist lühiajalistes nõuetes liikmesriikide vastu. Vähenemine tuleneb ka sellest, et vastupidiselt 2018. aastale ei olnud 2019. aastal paranduseelarvega seotud omavahendite nõudeid (vt allpool).

Omavahendite sissenõutavad summad

Omavahendite sissenõutavad summad

„A-raamatupidamisarvestuses“ on esitatud liikmesriikide igakuised aruanded, milles nad teatavad komisjonile kindlaks määratud traditsiooniliste omavahendite summad, mis kuuluvad tasumisele ja ei ole veel laekunud. Traditsioonilised omavahendid koosnevad tolli- ja suhkrumaksudest, mida koguvad komisjoni nimel liikmesriigid.

„A-raamatupidamisarvestuse“ puhul on aasta lõpu tase olnud üldiselt ligikaudu 3 miljardit eurot, nii 2018. kui ka 2019. aasta saldo hõlmab aga täiendavaid traditsiooniliste omavahendite summasid seoses Ühendkuningriigi rikkumisjuhtumiga (selgitatud allpool) ja muude traditsioonilisi omavahendeid käsitlevate kontrolliaruannetega. Kuna nimetatud summade suhtes kohaldatakse 1,2 miljardi euro suurust viivist (2018. aastal 1,3 miljardit eurot), on need kajastatud ka käesolevas aastaaruandes (vt lisade punktid 2.6.2 ja 3.7).

2.6.2

3.7

Seoses rikkumisjuhtumiga saatis komisjon 8. märtsil 2018 Ühendkuningriigile märgukirja (rikkumisjuhtum 2018/2008), sest Ühendkuningriik ei teinud ELi eelarve jaoks kättesaadavaks õiget traditsiooniliste omavahendite summat, nagu on nõutud ELi õigusega. Kuna Ühendkuningriik ei esitanud rahuldavat vastust ei märgukirjale ega 24. septembril 2018 saadetud põhjendatud arvamusele, kinnitas komisjon 6. märtsil 2019 oma otsust anda rikkumisjuhtum lahendamiseks Euroopa Liidu Kohtule ning esitas 7. märtsil 2019 hagiavalduse. Juhtum sai alguse OLAFi 2017. aasta aruandest, kus leiti, et Ühendkuningriigis asuvad importijad hoidsid kõrvale suure summa tollimaksude maksmisest, kasutades importimisel fiktiivseid ja valearveid ning valesid tolliväärtuse deklaratsioone. Vastavalt OLAFi ja Teadusuuringute Ühiskeskuse väljatöötatud metoodikale ning kättesaadavale teabele rikkus Ühendkuningriik komisjoni hinnangul 2011. aasta novembrist kuni 2017. aasta oktoobrini ELi õigust, põhjustades ELi eelarvele 2,1 miljardi euro suuruse kahju (neto, s.o ilma sissenõudmiskuludeta, mille Ühendkuningriik oleks 2,7 miljardi euro suurusest brutosummast endale jätnud). Ühendkuningriik ei ole nõus metoodikaga, mida komisjon kasutas eespool nimetatud kahju hindamiseks. Pooleliolev kohtumenetlus ja seni kättesaadav teave osutavad, et protsess kujuneb pikaks. Seepärast on nii 2,1 miljardi euro suurune põhisumma kui ka 2019. aasta lõpuks kogunenud 1,1 miljardi euro suurune hinnanguline viivis (võrreldes 0,7 miljardi suuruse intressiga, mis oli kogunenud ja kajastatud 2018. aasta lõpuks) liigitatud pikaajalisteks varadeks.

Peale selle lisas komisjon raamatupidamisaruandesse 0,2 miljardi euro suuruse nõude kindlaksmääratud tollimaksude ja viivise eest, tuginedes viimasele kättesaadavale teabele. 2018. aastal algselt kajastatud 0,7 miljardi euro suurust summat on korrigeeritud allapoole uue teabe põhjal, mille Ühendkuningriigi ametiasutused 2019. aastal esitasid (vt lisade punktid 2.6.2 ja 3.7).

2.6.2

3.7

„Eraldi raamatupidamisarvestuses“ on esitatud kindlakstehtud nõuded, mis ei ole A-raamatupidamisarvestusse kaasatud, sest liikmesriigid ei ole neid veel sisse nõudnud ja mingit tagatist ei ole esitatud (või tagatis on esitatud, kuid nõuded on vaidlustatud). Nõuete väärtust vähendatakse teabe alusel, mida liikmesriigid igal aastal esitavad. Nagu eespool näha, on need summad iga aasta lõpus üldiselt sarnasel tasemel.

2018. aasta „omavahendite nõuetes“ on esitatud 12. detsembril 2018 vastu võetud paranduseelarvest nr 6/2018 tulenevad nõuded. Liikmesriigid sisestasid summad 2019. aasta jaanuari esimesel tööpäeval. 2019. aastal selliseid summasid ei ole.

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

Sellesse punkti kuuluvad peamiselt liikmesriikide 31. detsembri 2019. aasta seisuga võlgnetavad summad, mille liikmesriigid deklareerisid ja tõendasid 15. oktoobriks 2019. Esitatud on pärast asjaomaste summade deklareerimist kuni 31. detsembrini 2019 tekkinud sissenõutavate summade hinnanguline väärtus. Komisjon arvutab ka nende makse saajate võlgnetavate summade hinnangulise allahindluse, mille sissenõudmine on ebatõenäoline. Kõnealune korrigeerimine ei tähenda komisjoni loobumist asjaomaste summade tulevasest sissenõudmisest. Korrigeerimine sisaldab ka 20 % allahindlust, sest liikmesriikidel on õigus kõnealune osa halduskulude katteks kinni pidada.

2.6.1.2.   Konkurentsitrahvidest tulenevad nõuded

Konkurentsitrahvidest tulenevad nõuded

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Trahvinõuete brutosumma | 14 606 | 13 022 |
| Ajutised maksed | (3 125 ) | (3 131 ) |
| Väärtuse langus | (180) | (164) |
| Kokku | 11 301 | 9 727 |
| Pikaajalised | — | — |
| Lühiajalised | 11 301 | 9 727 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

Trahvinõuete brutosumma

Trahvinõuete brutosumma

14 606

14 606

13 022

13 022

Ajutised maksed

Ajutised maksed

(3 125 )

(3 125 )

(3 131 )

(3 131 )

Väärtuse langus

Väärtuse langus

(180)

(180)

(164)

(164)

Kokku

Kokku

11 301

11 301

9 727

9 727

Pikaajalised

Pikaajalised

—

—

Lühiajalised

Lühiajalised

11 301

11 301

9 727

9 727

Ajutised maksed on seotud peamiselt laekumistega äriühingutelt, kes on esitanud trahviotsuste kohta ELi kohtutele kaebuse või kellel on veel võimalus kaebus esitada. Kajastatud on tingimuslik kohustus, sest on võimalik, et need summad tuleb trahvitud äriühingutele tagasi maksta (vt lisade punkt 4.1.4).

4.1.4

Trahvitud äriühingutel, kes on otsuse edasi kaevanud või kavatsevad seda teha, on võimalus kas teha ajutised maksed või anda komisjonile pangagarantii. Komisjon võttis aasta lõpuks tasumata trahvide eest 11 133 miljoni euro ulatuses finantsgarantiisid (2018. aastal 9 354 miljonit eurot).

Väärtuse languse tõttu maha kantud summad peegeldavad komisjoni juhtumikohast hinnangut tasumata või garantiiga katmata trahvisummadele, mille sissenõudmisesse komisjon ei usu.

Konkurentsitrahvide nõuete suurenemine on seotud põhiliselt ühe suure trahviga (1 494 miljonit eurot), mille katteks komisjon võttis asjaomaselt äriühingult pangagarantii. Ülejäänud suurenemise, mis tulenes aasta jooksul kogutud muudest konkurentsitrahvidest (2 597 miljonit eurot), tasakaalustasid suures osas 2019. aastal lõplikult sisse nõutud trahvid (vt lisade punkt 2.8.1).

2.8.1

2.6.1.3.   Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Viitlaekumised | 1 502 | 1 240 |
| Mittekaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud | 286 | 272 |
| Kokku | 1 788 | 1 511 |
| Pikaajalised | — | — |
| Lühiajalised | 1 788 | 1 511 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

Viitlaekumised

Viitlaekumised

1 502

1 502

1 240

1 240

Mittekaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud

Mittekaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud

286

286

272

272

Kokku

Kokku

1 788

1 788

1 511

1 511

Pikaajalised

Pikaajalised

—

—

Lühiajalised

Lühiajalised

1 788

1 788

1 511

1 511

Viitlaekumised hõlmavad 1,4 miljardi euro ulatuses ühtekuuluvusvaldkonna vahendeid (2018. aastal 1,1 miljardit eurot), mille komisjon eelduste kohaselt liikmesriikidelt sisse nõuab. Sissenõudmine toimub liikmesriikide 2020. aasta alguses esitatud raamatupidamise aastaaruannete läbivaatamise ja heakskiitmise tulemusena. See liikmesriikide raamatupidamise aastaaruannete heakskiitmise menetlus võeti ühtekuuluvusvaldkonnas kasutusele programmitöö perioodil 2014–2020.

2.6.2.   
  Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Pikaajalised | | |
| Viivis | 1 137 | — |
| Muud nõuded | 48 | 19 |
| | 1 185 | 19 |
| Lühiajalised | | |
| Kliendid | 269 | 232 |
| Klientidele esitatud nõuete väärtuse langus | (153) | (143) |
| Kaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud | 238 | 243 |
| Muud | 684 | 1 704 |
| | 1 038 | 2 036 |
| Kokku | 2 223 | 2 055 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

Pikaajalised

Pikaajalised

Viivis

Viivis

1 137

1 137

—

—

Muud nõuded

Muud nõuded

48

48

19

19

1 185

1 185

19

19

Lühiajalised

Lühiajalised

Kliendid

Kliendid

269

269

232

232

Klientidele esitatud nõuete väärtuse langus

Klientidele esitatud nõuete väärtuse langus

(153)

(153)

(143)

(143)

Kaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud

Kaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud

238

238

243

243

Muud

Muud

684

684

1 704

1 704

1 038

1 038

2 036

2 036

Kokku

Kokku

2 223

2 223

2 055

2 055

Pikaajaline viivis on seotud lisade punktis 2.6.1.1 mainitud rikkumisjuhtumiga. 2018. aastal näidati seda viivist lühiajalisena.

2.6.1.1

Muud lühiajalised nõuded on peamiselt seotud viivistega. 2019. aastal toimunud vähenemine tuleneb peamiselt rikkumisjuhtumiga seotud viivise pikaajaliseks liigitamisest ja allapoole korrigeerimisest traditsioonilisi omavahendeid käsitlevates kontrolliaruannetes (vt lisade punkt 2.6.1.1).

2.6.1.1

2.7.   LAOVARU

LAOVARU

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Teadusotstarbelised materjalid | 47 | 52 |
| Muud | 21 | 21 |
| Kokku | 68 | 73 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

Teadusotstarbelised materjalid

Teadusotstarbelised materjalid

47

47

52

52

Muud

Muud

21

21

21

21

Kokku

Kokku

68

68

73

73

2.8.   RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Kontod riigikassades ja keskpankades | | 15 519 | 12 932 |
| Arvelduskontod | | 91 | 79 |
| Avansikontod | | 7 | 5 |
| Ülekanded (ülekandmisel olev raha) | | 0 | 0 |
| Eelarve täitmisega seotud pangakontod | 2.8.1 | 15 617 | 13 017 |
| Rahastamisvahendite raha | 2.8.2 | 1 567 | 2 377 |
| Trahvidega seotud raha | 2.8.3 | 1 258 | 1 438 |
| Muude institutsioonide, ametite ja asutustega seotud raha | | 1 208 | 1 167 |
| Usaldusfondidega seotud raha | | 97 | 114 |
| Kokku | | 19 745 | 18 113 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2019

31.12.2018

Kontod riigikassades ja keskpankades

Kontod riigikassades ja keskpankades

15 519

15 519

12 932

12 932

Arvelduskontod

Arvelduskontod

91

91

79

79

Avansikontod

Avansikontod

7

7

5

5

Ülekanded (ülekandmisel olev raha)

Ülekanded (ülekandmisel olev raha)

0

0

0

0

Eelarve täitmisega seotud pangakontod

Eelarve täitmisega seotud pangakontod

2.8.1

2.8.1

15 617

15 617

13 017

13 017

Rahastamisvahendite raha

Rahastamisvahendite raha

2.8.2

2.8.2

1 567

1 567

2 377

2 377

Trahvidega seotud raha

Trahvidega seotud raha

2.8.3

2.8.3

1 258

1 258

1 438

1 438

Muude institutsioonide, ametite ja asutustega seotud raha

Muude institutsioonide, ametite ja asutustega seotud raha

1 208

1 208

1 167

1 167

Usaldusfondidega seotud raha

Usaldusfondidega seotud raha

97

97

114

114

Kokku

Kokku

19 745

19 745

18 113

18 113

2.8.1.   
  Eelarve täitmisega seotud pangakontod

Eelarve täitmisega seotud pangakontod

Sellesse rubriiki kuuluvad vahendid, mida komisjon hoiab oma kontodel kõigis liikmesriikides ja EFTA riikides (riigikassas või keskpangas), ning arveldusarved kommertspankades, avansikontod ja sularahakontod. Rahaliste vahendite saldo 2019. aasta lõpus tuleneb peamiselt järgmistest asjaoludest:

| — | rahaliste vahendite aastalõpu saldos sisaldub ka 2,6 miljardi euro suurune trahvisumma, mille komisjon määras konkurentsieeskirjade rikkumise eest, mis nõuti 2019. aastal lõplikult sisse ja mida ei ole veel paranduseelarves esitatud; |
| --- | --- |

—

rahaliste vahendite aastalõpu saldos sisaldub ka 2,6 miljardi euro suurune trahvisumma, mille komisjon määras konkurentsieeskirjade rikkumise eest, mis nõuti 2019. aastal lõplikult sisse ja mida ei ole veel paranduseelarves esitatud;

| — | rahaliste vahendite saldo sisaldab ka veel kasutamata sihtotstarbelist tulu ja muid 2019. aasta eelarve maksete assigneeringuid 9,7 miljardi euro ulatuses. |
| --- | --- |

—

rahaliste vahendite saldo sisaldab ka veel kasutamata sihtotstarbelist tulu ja muid 2019. aasta eelarve maksete assigneeringuid 9,7 miljardi euro ulatuses.

2.8.2.   
  Rahastamisvahendite raha

Rahastamisvahendite raha

Käesolevas rubriigis kajastatud summad seonduvad peamiselt raha ekvivalentidega, mida haldavad komisjoni eest usaldusisikud teatavate ELi eelarvest ning eelarveliste tagatistega seotud tagatisfondides hoitavast rahast ja raha ekvivalentidest rahastatavate rahastamisvahendite programmide rakendamise eesmärgil (vt lisade punkt 2.4.1). Rahastamisvahendite ja tagatisfondide raha saab kasutada ainult konkreetsete programmide jaoks.

2.4.1

2.8.3.   
  Trahvidega seotud raha

Trahvidega seotud raha

See raha on laekunud seoses komisjoni määratud trahvidega, kui juhtumi menetlemine on veel pooleli. Neid summasid hoitakse spetsiaalsetel hoiukontodel, mida muudeks tehinguteks ei kasutata. Juhul kui trahv on vaidlustatud või kui ei ole teada, kas teine pool trahvi vaidlustab või mitte, kajastatakse aluseks olev summa tingimusliku kohustusena lisade punktis 4.1.4.

4.1.4

Alates 2010. aastast haldab komisjon kõiki järgnevaid ajutiselt makstud trahve BUFI fondi abil ning need investeeritakse müügivalmis finantsvaraks liigitatud finantsinstrumentidesse (vt lisade punkt 2.4.1).

2.4.1

KOHUSTUSED

KOHUSTUSED

2.9.   PENSION JA MUUD TÖÖTAJAHÜVITISED

PENSION JA MUUD TÖÖTAJAHÜVITISED

Neto töötajahüvitiste kohustused

Neto töötajahüvitiste kohustused

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem | Muud pensioniskeemid | Ühine ravikindlustusskeem | Kokku seisuga 31.12.2019 | Kokku seisuga 31.12.2018 |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | 83 842 | 2 149 | 12 071 | 98 062 | 80 871 |
| Skeemi varad | — | (94) | (309) | (403) | (415) |
| Netokohustused | 83 842 | 2 055 | 11 762 | 97 659 | 80 456 |

(miljonites eurodes)

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

Muud pensioniskeemid

Ühine ravikindlustusskeem

Kokku seisuga 31.12.2019

Kokku seisuga 31.12.2018

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

83 842

83 842

2 149

2 149

12 071

12 071

98 062

98 062

80 871

80 871

Skeemi varad

Skeemi varad

—

—

(94)

(94)

(309)

(309)

(403)

(403)

(415)

(415)

Netokohustused

Netokohustused

83 842

83 842

2 055

2 055

11 762

11 762

97 659

97 659

80 456

80 456

Töötajahüvitiste kohustuste suurenemine on tingitud peamiselt suurima olemasoleva skeemi, Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi netokohustuste suurenemisest. Kõnealuse Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi kohustuse suurenemise peamine põhjus oli nominaalse diskontomäära järsust vähenemisest tingitud finantseelduste muutustest tulenev kindlustusmatemaatiline kahjum. Kuna tegeliku diskontomäära saamiseks korrigeeritakse nominaalset diskontomäära inflatsiooniga, oli reaalne diskontomäär peale selle käesoleval aastal esimest korda negatiivne, mis tähendab seda, et iga teatav summa on täna rohkem väärt kui tulevikus, ja see muudab kohustuse aasta lõpu seisuga oluliselt suuremaks (vt lisade punkt 2.9.3). Madalam diskontomäär avaldas sarnast mõju ka muudele, väiksematele skeemidele.

2.9.3

Lisaks on aasta jooksul tänu teenistusele kogutud õigused suuremad kui aasta jooksul välja makstud hüvitised. Samuti on suurenemine tingitud aasta intressikuludest (kohustuste diskonteerimise korrigeerimine) ja kogemusepõhisest kindlustusmatemaatilisest kahjumist.

2.9.1.   
  Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

See kindlaksmääratud hüvitiste kohustus kujutab endast nende tulevaste eeldatavate maksete nüüdisväärtust, mida EL peab tegema, et täita töötajate käesoleva ja eelnevate perioodide teenistusest tulenevaid pensionikohustusi. Kuna skeem toimib pidevalt, kaasatakse igal aastal ELi eelarvesse kõik maksed, mis tuleb skeemist aasta jooksul teha.

Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt kujutab töötajate pensioniskeemis ettenähtud hüvitiste maksmine endast ELi eelarve kulu. Skeemi rahastatakse tinglikult ja liikmesriigid garanteerivad nende hüvitiste maksmise kollektiivselt. Kohustuslik pensionimakse (praegu 9,7 %) lahutatakse teenistuses olevate liikmete põhipalgast. Neid makseid käsitletakse aasta eelarvetuluna ja kasutatakse ELi üldkulude rahastamiseks (vt ka lisade punkt 3.6).

3.6

Pensioniskeemist tulenevaid kohustusi hinnati 31. detsembri 2019. aasta seisuga Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemiga hõlmatud töötajate arvu (teenistuses olevad töötajad, pensionärid, praegu invaliidsushüvitist saavad varem teenistuses olnud töötajad ja surnud töötajate ülalpeetavad) ning nimetatud kuupäeval kohaldatavate personalieeskirjadest tulenevate eeskirjade alusel. Kõnealune hindamine teostati vastavalt IPSAS 39 metoodikale (ja seega ka ELi raamatupidamiseeskirjale nr 12).

2.9.2.   
  Muud pensioniskeemid

Muud pensioniskeemid

Selles punktis on kajastatud komisjoni, Euroopa Kohtu (ja Euroopa Liidu Üldkohtu) ja kontrollikoja praeguste ja endiste liikmete ning nõukogu, ombudsmani, Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu pensionikohustustega seonduvad kohustused. Siin on kajastatud ka Euroopa Parlamendi liikmete pensionikohustused.

2.9.3.   
  Ühine ravikindlustusskeem

Ühine ravikindlustusskeem

Lisaks eespool kirjeldatud pensioniskeemidele on hinnatud kohustusi, mis on ELil ühise ravikindlustusskeemi (JSIS) ees seoses tervishoiukuludega, mis tuleb tasuda pärast töösuhte lõpetamist (millest on lahutatud nende oma panus). Nagu on märgitud lisade punktis 1.5.10, võetakse selle kohustuse arvutamisel arvesse tervet teenistusperioodi, tagades, et töötajate töösuhte lõppemise järgse kava pensioni- ja tervisekindlustuse skeemide raamatupidamisarvestus oleks järjepidev. Võttes arvesse kohustust kajastada tõeselt olukorra majanduslikku sisu, nagu nõuavad nii EAR kui ka IPSAS, ei ole hüvitiste seostamisel teenistusperioodidega tõlgendatud IPSAS 39 rangemas tähenduses. Kui jaotada kõigi ametnike teenistuskulud ühise ravikindlustusskeemi puhul 10 aastale, mitte iga töötaja teenistusperioodile, suurendaks see aasta lõpu kindlaksmääratud hüvitiste kohustust 4,3 miljardi euro võrra. Sellegipoolest ei oleks rangem lähenemisviis, nagu juba märgitud, kokkusobiv kvaliteedile esitatava õiglase kajastamise nõudega ega annaks seega usaldusväärset teavet kooskõlas EAR 1 ja IPSASe kontseptuaalse raamistikuga. See hinnang on väga tundlik praeguste töötajate teenistussuhte arengu (eelkõige tulevikus eeldatavasti alaliseks ametnikuks saavate tähtajalise töölepinguga töötajate arvu) suhtes.

1.5.10

Kindlaksmääratud hüvitisega skeemist tulenev töötajahüvitiste nüüdisväärtuse muutus

Kindlaksmääratud hüvitisega skeemist tulenev töötajahüvitiste nüüdisväärtuse muutus

Kindlaksmääratud hüvitiste kohustuse nüüdisväärtus on töötajate käesoleva perioodi ja eelnevate perioodide teenistusega seotud kohustuste täitmiseks vajalikud diskonteeritud tulevased eeldatavad maksed.

Kindlaksmääratud hüvitiste kohustuste aruandeaasta muutuse analüüs on esitatud allpool.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem | Muud pensioniskeemid | Ühine ravikindlustusskeem | Kokku |
| Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2018 | 70 017 | 1 865 | 8 990 | 80 871 |
| Kajastatud tulemiaruandes | | | | |
| Jooksvad teenistuskulud | 2 824 | 84 | 277 | 3 185 |
| Intressikulu | 1 339 | 30 | 180 | 1 549 |
| Varasemast teenistusest tulenevad kulud | — | (60) | — | (60) |
| Kajastatud netovaras | | | | |
| Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine | | | | |
| Kogemusepõhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid | 1 910 | 77 | (339) | 1 648 |
| Demograafiliste eelduste põhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid | — | 0 | — | 0 |
| Finantseelduste põhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid | 9 339 | 220 | 3 065 | 12 625 |
| Muud | | | | |
| Makstud hüvitised | (1 587 ) | (67) | (101) | (1 756 ) |
| Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2019 | 83 842 | 2 149 | 12 071 | 98 062 |

(miljonites eurodes)

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

Muud pensioniskeemid

Ühine ravikindlustusskeem

Kokku

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2018

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2018

70 017

70 017

1 865

1 865

8 990

8 990

80 871

80 871

Kajastatud tulemiaruandes

Kajastatud tulemiaruandes

Jooksvad teenistuskulud

Jooksvad teenistuskulud

2 824

2 824

84

84

277

277

3 185

3 185

Intressikulu

Intressikulu

1 339

1 339

30

30

180

180

1 549

1 549

Varasemast teenistusest tulenevad kulud

Varasemast teenistusest tulenevad kulud

—

—

(60)

(60)

—

—

(60)

(60)

Kajastatud netovaras

Kajastatud netovaras

Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine

Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine

Kogemusepõhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid

Kogemusepõhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid

1 910

1 910

77

77

(339)

(339)

1 648

1 648

Demograafiliste eelduste põhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid

Demograafiliste eelduste põhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid

—

—

0

0

—

—

0

0

Finantseelduste põhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid

Finantseelduste põhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid

9 339

9 339

220

220

3 065

3 065

12 625

12 625

Muud

Muud

Makstud hüvitised

Makstud hüvitised

(1 587 )

(1 587 )

(67)

(67)

(101)

(101)

(1 756 )

(1 756 )

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2019

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2019

83 842

83 842

2 149

2 149

12 071

12 071

98 062

98 062

Jooksvad teenistuskulud on kindlaksmääratud hüvitiste kohustuste nüüdisväärtuse kasv, mis tuleneb praeguste liikmete teenistusest aruandeaastal.

Intressikulud suurendavad kindlaksmääratud hüvitiste kohustuse nüüdisväärtust perioodi vältel, sest hüvitiste maksmine on ühe perioodi võrra lähemal.

Kogemusepõhine kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum on 2019. aasta kohta eelmisel aastal tehtud eelduste ja 2019. aasta tegelikkuse erinevuste mõju.

Kindlustusmatemaatilistest eeldustest (demograafilised muutujad, nagu tööjõu voolavus ja suremus, ning finantsilised muutujad, nagu diskontomäärad ja eeldatavad palgatõusud) tulenev kasum ja kahjum tekib nende eelduste ajakohastamisel eesmärgiga kajastada alustingimuste muutusi.

Hüvitisi (näiteks pensione ja tervishoiukulude tagasimakseid) makstakse aasta jooksul skeemi eeskirjade kohaselt. Hüvitiste maksmine vähendab kindlaksmääratud hüvitiste kohustusi.

Skeemi varad

Skeemi varad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Muud pensioniskeemid | Ühine ravikindlustusskeem | Kokku |
| Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2018 | 119 | 296 | 415 |
| Kava vara netomuutus | (25) | 14 | (12) |
| Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2019 | 94 | 309 | 403 |

(miljonites eurodes)

Muud pensioniskeemid

Ühine ravikindlustusskeem

Kokku

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2018

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2018

119

119

296

296

415

415

Kava vara netomuutus

Kava vara netomuutus

(25)

(25)

14

14

(12)

(12)

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2019

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2019

94

94

309

309

403

403

Kindlustusmatemaatilised eeldused – töötajahüvitised

Kindlustusmatemaatilised eeldused – töötajahüvitised

Allpool on esitatud peamised kindlustusmatemaatilised eeldused, mida kasutatakse ELi kahe peamise töötajahüvitiste skeemi hindamiseks.

| | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem | Ühine ravikindlustusskeem |
| --- | --- | --- |
| 2019 | | |
| Nominaalne diskontomäär | 1,1  % | 1,2  % |
| Oodatav inflatsioonimäär | 1,3  % | 1,3  % |
| Tegelik diskontomäär | (0,2 ) % | (0,1 ) % |
| Eeldatav palgatõusumäär | 1,8  % | 1,8  % |
| Suundumused arstiabi maksumuses | — | 3,0  % |
| Pensioniiga | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2018 | | |
| Nominaalne diskontomäär | 1,9  % | 2,0  % |
| Oodatav inflatsioonimäär | 1,4  % | 1,5  % |
| Tegelik diskontomäär | 0,5  % | 0,5  % |
| Eeldatav palgatõusumäär | 1,9  % | 1,8  % |
| Suundumused arstiabi maksumuses | — | 3,0  % |
| Pensioniiga | 63/64/66 | 63/64/66 |

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

Ühine ravikindlustusskeem

2019

2019

Nominaalne diskontomäär

Nominaalne diskontomäär

1,1  %

1,1  %

1,2  %

1,2  %

Oodatav inflatsioonimäär

Oodatav inflatsioonimäär

1,3  %

1,3  %

1,3  %

1,3  %

Tegelik diskontomäär

Tegelik diskontomäär

(0,2 ) %

(0,2 ) %

(0,1 ) %

(0,1 ) %

Eeldatav palgatõusumäär

Eeldatav palgatõusumäär

1,8  %

1,8  %

1,8  %

1,8  %

Suundumused arstiabi maksumuses

Suundumused arstiabi maksumuses

—

—

3,0  %

3,0  %

Pensioniiga

Pensioniiga

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2018

2018

Nominaalne diskontomäär

Nominaalne diskontomäär

1,9  %

1,9  %

2,0  %

2,0  %

Oodatav inflatsioonimäär

Oodatav inflatsioonimäär

1,4  %

1,4  %

1,5  %

1,5  %

Tegelik diskontomäär

Tegelik diskontomäär

0,5  %

0,5  %

0,5  %

0,5  %

Eeldatav palgatõusumäär

Eeldatav palgatõusumäär

1,9  %

1,9  %

1,8  %

1,8  %

Suundumused arstiabi maksumuses

Suundumused arstiabi maksumuses

—

—

3,0  %

3,0  %

Pensioniiga

Pensioniiga

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2018. ja 2019. aasta suremusnäitajad põhinevad ELi avalike teenistujate keskmise eluea tabelil EULT 2018.

Nominaalne diskontomäär määratakse kindlaks nullkupongiga eurovõlakirja tootlikkuse väärtusena (alates 2019. aasta detsembrist Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi puhul tagasimaksetähtajaga 22 aastat ja ühise ravikindlustusskeemi puhul tagasimaksetähtajaga 26 aastat). Inflatsioonimäärana kasutatakse sama perioodi oodatavat inflatsioonimäära. See tuleb määrata empiiriliselt – see tähendab, et see peab põhinema Euroopa finantsturgudel kaubeldavad indeksivõlakirjade prognoositud väärtustel. Reaalne diskontomäär arvutatakse nominaalsest diskontomäärast ja oodatavast pikaajalisest inflatsioonimäärast.

Viimastel aastatel on reaalne diskontomäär, see tähendab nominaalse diskontomäära ja oodatava inflatsioonimäära erinevus vähenenud ja eriti järsk oli vähenemine 2019. aastal. Reaalse diskontomäära vähenemine on peamiselt tingitud nominaalse diskontomäära vähenemisest, mis on kooskõlas üle maailma finantsturgudel esineva suundumusega. Kuna oodatav inflatsioonimäär vähenes vaid mõnevõrra, ei tasakaalustanud see nominaalse diskontomäära vähenemist ja selle tulemusel vähenes reaalne diskontomäär oluliselt, muutudes seega esimest korda negatiivseks ja mõjutades märkimisväärset finantseeldustepõhist kindlustusmatemaatilist kahjumit.

Tundlikkusanalüüs

Tundlikkusanalüüs

Tundlikkusanalüüs põhineb simulatsioonidel, mille käigus muudetakse, muude tegurite samaks jäädes, asjaomaste eelduste väärtusi ja vaadeldakse, kuidas mudel reageerib.

Ühise ravikindlustusskeemi tundlikkus muutuste suhtes

Ühise ravikindlustusskeemi tundlikkus muutuste suhtes

Arstiabi maksumuse suundumuste kümne baaspunktisel muutusel oleks järgmine mõju.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | 0,1  % suurenemine | 0,1  % vähenemine | 0,1  % suurenemine | 0,1  % vähenemine |
| Jooksvate teenistuskulude ja töösuhtejärgse arstabi perioodilise netomaksumuse intressikulude komponentide kogusumma | 8 | (8) | 12 | (12) |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | 352 | (341) | 253 | (246) |

(miljonites eurodes)

2019

2018

0,1  % suurenemine

0,1  % vähenemine

0,1  % suurenemine

0,1  % vähenemine

Jooksvate teenistuskulude ja töösuhtejärgse arstabi perioodilise netomaksumuse intressikulude komponentide kogusumma

Jooksvate teenistuskulude ja töösuhtejärgse arstabi perioodilise netomaksumuse intressikulude komponentide kogusumma

8

8

(8)

(8)

12

12

(12)

(12)

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

352

352

(341)

(341)

253

253

(246)

(246)

Eeldatava diskontomäära kümne baaspunktisel (0,1 %) muutusel oleks järgmine mõju.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | 0,1  % suurenemine | 0,1  % vähenemine | 0,1  % suurenemine | 0,1  % vähenemine |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | (311) | 322 | (219) | 226 |

(miljonites eurodes)

2019

2018

0,1  % suurenemine

0,1  % vähenemine

0,1  % suurenemine

0,1  % vähenemine

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

(311)

(311)

322

322

(219)

(219)

226

226

Eeldatavate palgatõusude kümne baaspunktisel (0,1 %) muutusel oleks järgmine mõju.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | 0,1  % suurenemine | 0,1  % vähenemine | 0,1  % suurenemine | 0,1  % vähenemine |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | (30) | 29 | (26) | 25 |

(miljonites eurodes)

2019

2018

0,1  % suurenemine

0,1  % vähenemine

0,1  % suurenemine

0,1  % vähenemine

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

(30)

(30)

29

29

(26)

(26)

25

25

Eeldatava pensioniea üheaastasel muutusel oleks järgmine mõju.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Ühe aasta suurenemine | Ühe aasta vähenemine | Ühe aasta suurenemine | Ühe aasta vähenemine |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | (363) | 383 | (91) | 54 |

(miljonites eurodes)

2019

2018

Ühe aasta suurenemine

Ühe aasta vähenemine

Ühe aasta suurenemine

Ühe aasta vähenemine

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

(363)

(363)

383

383

(91)

(91)

54

54

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi tundlikkus

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi tundlikkus

Eeldatava diskontomäära kümne baaspunktisel (0,1 %) muutusel oleks järgmine mõju.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | 0,1  % suurenemine | 0,1  % vähenemine | 0,1  % suurenemine | 0,1  % vähenemine |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | (1 797 ) | 1 854 | (1 434 ) | 1 478 |

(miljonites eurodes)

2019

2018

0,1  % suurenemine

0,1  % vähenemine

0,1  % suurenemine

0,1  % vähenemine

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

(1 797 )

(1 797 )

1 854

1 854

(1 434 )

(1 434 )

1 478

1 478

Eeldatavate palgatõusude kümne baaspunktisel (0,1 %) muutusel oleks järgmine mõju.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2019 | 2019 |
| | 0,1  % suurenemine | 0,1  % vähenemine | 0,1  % suurenemine | 0,1  % vähenemine |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | 1 774 | (1 724 ) | 1 427 | (1 388 ) |

(miljonites eurodes)

2019

2019

0,1  % suurenemine

0,1  % vähenemine

0,1  % suurenemine

0,1  % vähenemine

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

1 774

1 774

(1 724 )

(1 724 )

1 427

1 427

(1 388 )

(1 388 )

Eeldatava pensioniea üheaastasel muutusel oleks järgmine mõju.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Ühe aasta suurenemine | Ühe aasta vähenemine | Ühe aasta suurenemine | Ühe aasta vähenemine |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | (620) | 771 | (573) | 645 |

(miljonites eurodes)

2019

2018

Ühe aasta suurenemine

Ühe aasta vähenemine

Ühe aasta suurenemine

Ühe aasta vähenemine

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

(620)

(620)

771

771

(573)

(573)

645

645

2.10.   ERALDISED

ERALDISED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Summa 31. detsembri 2018. aasta seisuga | Täiendavad eraldised | Kasutamata summade tühistamine | Kasutatud summad | Liikide vahelised ümberpaigutused | Hinnangu muutus | Summa31. detsembri 2019.aasta seisuga |
| Kohtuasjad: | | | | | | | |
| Põllumajandus | 270 | 439 | — | (269) | 0 | — | 441 |
| Muud | 100 | 4 | (8) | (6) | 12 | 1 | 103 |
| Tuumarajatiste likvideerimine | 1 933 | — | — | (34) | — | 233 | 2 132 |
| Finantsküsimused | 1 551 | 587 | (1) | (206) | 0 | 7 | 1 938 |
| Muud | 278 | 31 | (34) | (24) | (12) | (27) | 211 |
| Kokku | 4 132 | 1 061 | (43) | (539) | 0 | 214 | 4 826 |
| Pikaajalised | 3 281 | 871 | (17) | (278) | (362) | 215 | 3 710 |
| Lühiajalised | 852 | 190 | (27) | (261) | 362 | (2) | 1 116 |

(miljonites eurodes)

Summa 31. detsembri 2018. aasta seisuga

Täiendavad eraldised

Kasutamata summade tühistamine

Kasutatud summad

Liikide vahelised ümberpaigutused

Hinnangu muutus

Summa31. detsembri 2019.aasta seisuga

Kohtuasjad:

Kohtuasjad:

Põllumajandus

Põllumajandus

270

270

439

439

—

—

(269)

(269)

0

0

—

441

441

Muud

Muud

100

100

4

4

(8)

(8)

(6)

(6)

12

12

1

1

103

103

Tuumarajatiste likvideerimine

Tuumarajatiste likvideerimine

1 933

1 933

—

—

(34)

(34)

—

233

233

2 132

2 132

Finantsküsimused

Finantsküsimused

1 551

1 551

587

587

(1)

(1)

(206)

(206)

0

0

7

7

1 938

1 938

Muud

Muud

278

278

31

31

(34)

(34)

(24)

(24)

(12)

(12)

(27)

(27)

211

211

Kokku

Kokku

4 132

4 132

1 061

1 061

(43)

(43)

(539)

(539)

0

0

214

214

4 826

4 826

Pikaajalised

Pikaajalised

3 281

3 281

871

871

(17)

(17)

(278)

(278)

(362)

(362)

215

215

3 710

3 710

Lühiajalised

Lühiajalised

852

852

190

190

(27)

(27)

(261)

(261)

362

362

(2)

(2)

1 116

1 116

Eraldised on möödunud sündmustest tulenevad usaldusväärselt hinnatud summad, mis tuleb tõenäoliselt ELi eelarvest tulevikus tasuda.

Kohtuasjad

Kohtuasjad

Tegemist on prognoositud summadega, mis tuleb pärast aasta lõppu seoses mitme poolelioleva kohtuasjaga tõenäoliselt välja maksta. Põllumajandust käsitlevad summad on seotud liikmesriikide algatatud kohtumenetlustega EAGFi vastavuskorrektsioonide otsuste vastu.

Tuumarajatiste likvideerimine

Tuumarajatiste likvideerimine

2017. aastal ajakohastati Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimise ja jäätmekäitluse programmi strateegiat (D&WMP), mis on eraldise tegemiste aluseks. Strateegia koos eelarve ja personalivajadusega vaadati läbi koos sõltumatu D&WMP eksperdirühmaga. Strateegia on parim olemasolev hinnang selle kohta, kui palju vahendeid ja personali on vaja Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuskohtade dekomisjoneerimiseks Ispras, Geelis, Karlsruhes ja Pettenis.

Kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjadega on see eraldis seotud inflatsiooniindeksiga ja seejärel diskonteeritud nüüdispuhasväärtusesse (kasutades euroala vahetuskursi kõverat). 31. detsembri 2019. aasta seisuga andis see tulemuseks 2 132 miljoni euro suuruse eraldise, mis jagunes summadeks, mis makstakse oodatavalt välja 2020. aastal (31 miljonit eurot), ja summadeks, mis makstakse oodatavalt välja hiljem (2 101 miljonit eurot). Suurenemine võrreldes 2018. aastaga tuleneb peamiselt prognoositud tulevaste kulude suhtes kohaldatava diskontomäära vähenemisest.

Tuleb märkida, et dekomisjoneerimise pikaajalise kavandamisega kaasnevad suured ebakindlused võivad seda hinnangut mõjutada ja dekomisjoneerimiseks kuluv aeg võib tulevikus märkimisväärselt pikeneda. Peamised ebakindluse allikad on seotud dekomisjoneeritud tegevuskoha lõppseisundi, tuumamaterjalide, jäätmete käitlemise ja kõrvaldamise aspektide, riikliku regulatiivraamistiku ebatäielikkuse või puudumisega, keerukate ja aeganõudvate litsentsimisprotsesside ning dekomisjoneerimistööstuse turu arenguga tulevikus.

Finantseraldised

Finantseraldised

Tegemist on peamiselt eraldistega, mis peegeldavad hinnangulist tulevast kahjumit seoses mitme rahastamisvahendi raames antud tagatistega, mille puhul on volitatud üksustel õigus anda tagatisi enda äranägemisel, kuid ELi nimel ja vastutusel. ELi tagatistega seotud finantsrisk on piiristatud ning finantsvarale on tehtud eraldised tulevaste sissenõuete katteks. Kõnealune rubriik hõlmab eraldisi EIP poolt Süüriale välislaenude andmise volituse raames antud ja seega ELi poolt välistegevuse tagatisfondi kaudu tagatud tagasimaksmata laenudele. Pikaajalised finantsriskide katteks eraldatud vahendid on diskonteeritud nüüdispuhasväärtusesse.

Finantseraldiste suurenemine on seotud tagatud tehingute mahu suurenemisega Horisont 2020 ja COSME rahastamisvahendite raames.

2.11.   FINANTSKOHUSTUSED

FINANTSKOHUSTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Pikaajalised | | | |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused | 2.11.1 | 53 062 | 53 281 |
| Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 2.11.2 | 9 | 7 |
| | | 53 071 | 53 289 |
| Lühiajalised | | | |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused | 2.11.1 | 1 423 | 2 602 |
| Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 2.11.2 | 4 | 15 |
| Finantstagatise kohustused | 2.11.3 | 20 | — |
| | | 1 446 | 2 617 |
| Kokku | | 54 517 | 55 906 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2019

31.12.2018

Pikaajalised

Pikaajalised

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

2.11.1

2.11.1

53 062

53 062

53 281

53 281

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

2.11.2

2.11.2

9

9

7

7

53 071

53 071

53 289

53 289

Lühiajalised

Lühiajalised

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

2.11.1

2.11.1

1 423

1 423

2 602

2 602

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

2.11.2

2.11.2

4

4

15

15

Finantstagatise kohustused

Finantstagatise kohustused

2.11.3

2.11.3

20

20

—

1 446

1 446

2 617

2 617

Kokku

Kokku

54 517

54 517

55 906

55 906

2.11.1.   
  Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Finantsabiks võetud laenud | 2.11.1.1 | 52 564 | 53 872 |
| Muud finantskohustused | 2.11.1.2 | 1 921 | 2 012 |
| Kokku | | 54 485 | 55 884 |
| Pikaajalised | | 53 062 | 53 281 |
| Lühiajalised | | 1 423 | 2 602 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2019

31.12.2018

Finantsabiks võetud laenud

Finantsabiks võetud laenud

2.11.1.1

2.11.1.1

52 564

52 564

53 872

53 872

Muud finantskohustused

Muud finantskohustused

2.11.1.2

2.11.1.2

1 921

1 921

2 012

2 012

Kokku

Kokku

54 485

54 485

55 884

55 884

Pikaajalised

Pikaajalised

53 062

53 062

53 281

53 281

Lühiajalised

Lühiajalised

1 423

1 423

2 602

2 602

2.11.1.1.   Finantsabiks võetud laenud

Finantsabiks võetud laenud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | EFSM | Maksebilansi toetamise mehhanism | MFA | Euratom | Likvideeritav ESTÜ | Kokku |
| Kokku seisuga 31.12.2018 | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 97 | 53 872 |
| Uued laenud | — | — | 420 | — | — | 420 |
| Tagasimaksed | — | (1 500 ) | (52) | (40) | (97) | (1 689 ) |
| Vahetuskursi erinevused | — | — | — | — | 5 | 5 |
| Bilansilise maksumuse muutused | (6) | (33) | (1) | — | (5) | (44) |
| Kokku seisuga 31.12.2019 | 47 394 | 201 | 4 754 | 214 | 0 | 52 564 |
| Pikaajalised | 46 800 | 200 | 4 112 | 178 | — | 51 290 |
| Lühiajalised | 594 | 1 | 643 | 35 | — | 1 273 |

(miljonites eurodes)

EFSM

Maksebilansi toetamise mehhanism

MFA

Euratom

Likvideeritav ESTÜ

Kokku

Kokku seisuga 31.12.2018

Kokku seisuga 31.12.2018

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

97

97

53 872

53 872

Uued laenud

Uued laenud

—

—

—

420

420

—

—

420

420

Tagasimaksed

Tagasimaksed

—

—

(1 500 )

(1 500 )

(52)

(52)

(40)

(40)

(97)

(97)

(1 689 )

(1 689 )

Vahetuskursi erinevused

Vahetuskursi erinevused

—

—

—

—

5

5

5

5

Bilansilise maksumuse muutused

Bilansilise maksumuse muutused

(6)

(6)

(33)

(33)

(1)

(1)

—

(5)

(5)

(44)

(44)

Kokku seisuga 31.12.2019

Kokku seisuga 31.12.2019

47 394

47 394

201

201

4 754

4 754

214

214

0

0

52 564

52 564

Pikaajalised

Pikaajalised

46 800

46 800

200

200

4 112

4 112

178

178

—

—

51 290

51 290

Lühiajalised

Lühiajalised

594

594

1

1

643

643

35

35

—

—

1 273

1 273

Peamiselt kuuluvad võetud laenude hulka sertifikaatidega tõendatud võlad, mille summa on 52 433 miljonit eurot (2018. aastal 53 725 miljonit eurot). Muutused bilansilises maksumuses vastavad kogunenud intresside muutustele.

Eelnimetatud laenude tagasimaksmise tagab lõppkokkuvõttes ELi eelarve (vt lisade punkt 4.1.2) ja sellest tulenevalt iga liikmesriik.

4.1.2

Võetud laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

Võetud laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| --- | --- | --- |
| Makromajanduslik finantsabi | 0 % - 3,82  % | 0 % - 3,82  % |
| Euratom | 0 % - 5,68  % | 0 % - 5,68  % |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 2,88  % | 2,88  % - 3,38  % |
| Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) | 0,50  % - 3,75  % | 0,50  % - 3,75  % |
| Likvideeritav ESTÜ | — | 6,91  % - 8,97  % |

31.12.2019

31.12.2018

Makromajanduslik finantsabi

Makromajanduslik finantsabi

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

Euratom

Euratom

0 % - 5,68  %

0 % - 5,68  %

0 % - 5,68  %

0 % - 5,68  %

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

2,88  %

2,88  %

2,88  % - 3,38  %

2,88  % - 3,38  %

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

—

—

6,91  % - 8,97  %

6,91  % - 8,97  %

2.11.1.2.   Muud finantskohustused

Muud finantskohustused

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Pikaajalised | | |
| Kapitalirendi kohustused | 1 244 | 1 331 |
| Hooned, mille eest makstakse osamaksetena | 385 | 314 |
| Muud | 144 | 115 |
| | 1 772 | 1 760 |
| Lühiajalised | | |
| Kapitalirendi kohustused | 97 | 93 |
| Hooned, mille eest makstakse osamaksetena | 36 | 29 |
| Hüvitamisele kuuluvad trahvid | — | 125 |
| Muud | 17 | 5 |
| | 149 | 252 |
| Kokku | 1 921 | 2 012 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

Pikaajalised

Pikaajalised

Kapitalirendi kohustused

Kapitalirendi kohustused

1 244

1 244

1 331

1 331

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

385

385

314

314

Muud

Muud

144

144

115

115

1 772

1 772

1 760

1 760

Lühiajalised

Lühiajalised

Kapitalirendi kohustused

Kapitalirendi kohustused

97

97

93

93

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

36

36

29

29

Hüvitamisele kuuluvad trahvid

Hüvitamisele kuuluvad trahvid

—

—

125

125

Muud

Muud

17

17

5

5

149

149

252

252

Kokku

Kokku

1 921

1 921

2 012

2 012

Kapitalirendi kohustused

Kapitalirendi kohustused

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Tulevikus tasumisele kuuluvad summad |
| < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta | Kohustused kokku |
| Maa ja hooned | 91 | 332 | 788 | 1 211 |
| Muu põhivara | 5 | 124 | — | 129 |
| Kokku seisuga 31.12.2019 | 97 | 456 | 788 | 1 340 |
| Intressid | 54 | 189 | 157 | 400 |
| Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2019 | 150 | 644 | 946 | 1 741 |
| Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2018 | 153 | 654 | 1 089 | 1 896 |

(miljonites eurodes)

Tulevikus tasumisele kuuluvad summad

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kohustused kokku

Maa ja hooned

Maa ja hooned

91

91

332

332

788

788

1 211

1 211

Muu põhivara

Muu põhivara

5

5

124

124

—

129

129

Kokku seisuga 31.12.2019

Kokku seisuga 31.12.2019

97

97

456

456

788

788

1 340

1 340

Intressid

Intressid

54

54

189

189

157

157

400

400

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2019

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2019

150

150

644

644

946

946

1 741

1 741

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2018

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2018

153

153

654

654

1 089

1 089

1 896

1 896

Eespool esitatud rendi ja hoonetega seotud summasid tuleb rahastada tulevaste eelarvete kaudu.

2.11.2.   
  Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Tuletisinstrumendi liik | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Tinglik summa | Õiglane väärtus | Tinglik summa | Õiglane väärtus |
| Tagatis omakapitali investeeringute portfellile | 752 | 10 | 536 | 20 |
| Valuutaoptsioon (müügihinna vahe) | 13 | 2 | 11 | 2 |
| Kokku | 765 | 12 | 546 | 22 |
| Pikaajalised | 148 | 9 | 82 | 7 |
| Lühiajalised | 617 | 4 | 464 | 15 |

(miljonites eurodes)

Tuletisinstrumendi liik

31.12.2019

31.12.2018

Tinglik summa

Õiglane väärtus

Tinglik summa

Õiglane väärtus

Tagatis omakapitali investeeringute portfellile

Tagatis omakapitali investeeringute portfellile

752

752

10

10

536

536

20

20

Valuutaoptsioon (müügihinna vahe)

Valuutaoptsioon (müügihinna vahe)

13

13

2

2

11

11

2

2

Kokku

Kokku

765

765

12

12

546

546

22

22

Pikaajalised

Pikaajalised

148

148

9

9

82

82

7

7

Lühiajalised

Lühiajalised

617

617

4

4

464

464

15

15

Tagatis omakapitali investeeringute portfellile

Tagatis omakapitali investeeringute portfellile

Omakapitali investeeringute portfellile antud tagatised on liigitatud finantskohustusteks õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kuna need ei vasta finantstagatise kohustuse määratlusele (vt lisade punkt 1.5.12). Sellel real on kajastatud 31. detsembri 2019. aasta seisuga programmi „Horisont 2020“ rahastamisvahendite hulgas EIP grupi omakapitaliinvesteeringute portfellidele antud ELi tagatis (vt lisade punkt 2.4.1). ELi finantskohustust hinnatakse alusinvesteeringute väärtuse alusel.

1.5.12

2.4.1

Välisvaluuta optsioon

Välisvaluuta optsioon

31. detsembri 2019. aasta seisuga oli ELil tuletisinstrument (müügihinna vahel põhinev valuutaoptsioon), millega kaeti välisvaluuta (UHA – Ukraina grivna) väärtuse langus, mis on seotud finantsasutuste poolt Ukraina VKEdele rahastamisele juurdepääsu parandamiseks ja Ukraina laenutingimuste atraktiivsemaks muutmiseks antud laenudega. Lepingu kohaselt annab EL oma partneritele võimaluse nõuda UHA/EUR vahetuskursi languse korral iga abikõlbliku laenu puhul kuni 30 % ELi panust.

Õiglases väärtuses mõõdetud finantskohustuste õiglase väärtuse hierarhia

Õiglases väärtuses mõõdetud finantskohustuste õiglase väärtuse hierarhia

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| 1. tase. Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad | — | — |
| 2. tase. Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad | 2 | 2 |
| 3. tase. Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel | 10 | 20 |
| Kokku | 12 | 22 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

1. tase. Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad

1. tase. Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad

—

—

—

—

2. tase. Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad

2. tase. Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad

2

2

2

2

3. tase. Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel

3. tase. Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel

10

10

20

20

Kokku

Kokku

12

12

22

22

2.11.3.   
  Finantstagatise kohustused

Finantstagatise kohustused

EFSI tagatis võlaportfellile, mille EIP on välja andnud EFSI innovatsiooni ja taristu tegevussuunal, samuti välislaenude andmise volitusega seotud tagatis EIP vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse raames antud EIP laenudele liigitatakse finantstagatise kohustusteks. 31. detsembri 2019. aasta seisuga moodustas EFSI finantstagatise kohustus kokku null eurot (2018. aastal null eurot), sest selle tagatise raames saada olev sissetulek ületas eeldatavat kahju, samal ajal kui välislaenude andmise volitusega seotud EIP vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse raames antud laenude puhul olid finantstagatise kohustused 20 miljonit eurot (vt lisade punkt 4.1.1).

4.1.1

2.12.   VÕLGNEVUSED

VÕLGNEVUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Brutosumma | Kohandused | Netosumma seisuga 31.12.2019 | Brutosumma | Kohandused | Netosumma seisuga 31.12.2018 |
| Kulutaotlused ja arved, saadud: | | | | | | |
| liikmesriikidelt | | | | | | |
| EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid | 21 | (0) | 21 | 247 | — | 247 |
| ERF ja ÜF | 8 068 | (2 437 ) | 5 631 | 10 761 | (1 724 ) | 9 037 |
| Euroopa Sotsiaalfond | 2 882 | (558) | 2 325 | 5 195 | (496) | 4 699 |
| Muud | 852 | (45) | 807 | 632 | (75) | 557 |
| Era- ja avalik-õiguslikelt juriidilistelt isikutelt | 1 562 | (180) | 1 381 | 1 461 | (179) | 1 282 |
| Saadud kulutaotlused ja arved kokku | 13 384 | (3 220 ) | 10 165 | 18 296 | (2 475 ) | 15 821 |
| EAGF | 16 255 | — | 16 255 | 14 772 | — | 14 772 |
| Omavahendite võlgnevus | | — | — | 769 | — | 769 |
| Mitmesugused võlgnevused | 539 | — | 539 | 570 | — | 570 |
| Muud | 283 | — | 283 | 294 | — | 294 |
| Kokku | 30 462 | (3 220 ) | 27 241 | 34 701 | (2 475 ) | 32 227 |

(miljonites eurodes)

Brutosumma

Kohandused

Netosumma seisuga 31.12.2019

Brutosumma

Kohandused

Netosumma seisuga 31.12.2018

Kulutaotlused ja arved, saadud:

Kulutaotlused ja arved, saadud:

liikmesriikidelt

liikmesriikidelt

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

21

21

(0)

(0)

21

21

247

247

—

—

247

247

ERF ja ÜF

ERF ja ÜF

8 068

8 068

(2 437 )

(2 437 )

5 631

5 631

10 761

10 761

(1 724 )

(1 724 )

9 037

9 037

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

2 882

2 882

(558)

(558)

2 325

2 325

5 195

5 195

(496)

(496)

4 699

4 699

Muud

Muud

852

852

(45)

(45)

807

807

632

632

(75)

(75)

557

557

Era- ja avalik-õiguslikelt juriidilistelt isikutelt

Era- ja avalik-õiguslikelt juriidilistelt isikutelt

1 562

1 562

(180)

(180)

1 381

1 381

1 461

1 461

(179)

(179)

1 282

1 282

Saadud kulutaotlused ja arved kokku

Saadud kulutaotlused ja arved kokku

13 384

13 384

(3 220 )

(3 220 )

10 165

10 165

18 296

18 296

(2 475 )

(2 475 )

15 821

15 821

EAGF

EAGF

16 255

16 255

—

—

16 255

16 255

14 772

14 772

—

—

14 772

14 772

Omavahendite võlgnevus

Omavahendite võlgnevus

—

—

—

—

769

769

—

—

769

769

Mitmesugused võlgnevused

Mitmesugused võlgnevused

539

539

—

—

539

539

570

570

—

—

570

570

Muud

Muud

283

283

—

—

283

283

294

294

—

—

294

294

Kokku

Kokku

30 462

30 462

(3 220 )

(3 220 )

27 241

27 241

34 701

34 701

(2 475 )

(2 475 )

32 227

32 227

Võlgnevused hõlmavad laekunud, kuid aasta lõpuks tasumata arveid ja kulutusi. Need on esmaselt kajastatud arvete/kulutaotluste laekumise ajal taotletud summade väärtuses. Hiljem on võlgnevusi kohandatud, et kajastada üksnes kulude läbivaatamise järel heakskiidetud summasid ning summasid, mida hinnatakse rahastamiskõlblikuks. Summad, mida loetakse rahastamiskõlbmatuks, sisalduvad veerus „Kohandused“. Suurimad summad seonduvad struktuurimeetmetega.

Programmitöö perioodil 2014–2020 on struktuurifondide (ERF ja ESF), Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ühissätete määrusega ette nähtud, et ELi eelarvet kaitstakse, pidades süstemaatiliselt kinni 10 % tehtud vahemaksetest. Ühissätete määruse kohasele eelarveaastale (1. juuli kuni 30. juuni) järgnevaks veebruariks on kontrollitsükkel lõppenud – lõpule on jõudnud nii korraldusasutuste halduskontroll kui ka auditeerimisasutuste auditid. Komisjon vaatab läbi liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste esitatud kinnitavad dokumendid ja raamatupidamisaruanded. Lõppjäägi maksmine/sissenõudmine toimub alles pärast selle läbivaatamise lõpuleviimist ja raamatupidamisaruannete kinnitamist. Kõnealuse korralduse alusel kinni peetud summa oli 2019. aasta lõpul kokku 7,6 miljardit eurot. Osa sellest summast (2 miljardit eurot) hinnatakse liikmesriikide raamatupidamisaruannetes esitatud teabe alusel rahastamiskõlbmatuks ja sisaldub samuti veerus „Kohandused“. Võlgnevuste kohanduste viimast komponenti kajastavad summad, mis vastavad muudele ettemaksetele liikmesriikidele (vt lisade punkt 2.5.2) ja mis olid aasta lõpul välja maksmata (0,5 miljardit eurot).

2.5.2

Ühtekuuluvuspoliitikaga seotud võlgnevused (ERF, ÜF, ESF) on vähenenud. Perioodiga 2007–2013 seotud nõuded on veelgi oluliselt vähenenud, 1,9 miljardi euroni (2018. aastal 3,5 miljardit eurot), sest komisjon on kinnitanud ja maksnud välja lõplikud kulunõuded, mille liikmesriigid selle perioodi kohta esitasid. Samal ajal vähenesid perioodiga 2014–2020 seotud nõuded 5,8 miljardi euroni (2018. aastal 10 miljardit eurot), sest eelmise aastaga võrreldes laekus vähem kulunõudeid, mis tuli 31. detsembril välja maksta. Programmide rakendamisel tehakse aga edusamme (vt ERFi ja ÜFi kulutused, lisade punkt 3.9), nagu näitab asjaolu, et ERFi ja ÜFi kohustuste kogusumma on stabiilne (vt viitvõlgade suurenemine, lisade punkt 2.13).

3.9

2.13

EAGFi võlgnevuse suurenemine on seotud EAGFi kõigi kohustuste ümberjagamisega võlgnevusteks ja viitvõlgadeks. EAGFi kohustuste kogusumma jäi suhteliselt stabiilseks – 44 448 miljonit eurot võrreldes 44 159 miljoni euroga eelmisel aastal. 2019. aastal on aga summad, mida liikmesriigid on aasta seisu lõpuga juba taotlenud (kajastatud võlgnevusena), suuremad kui 2018. aastal.

Eelmaksetaotlused

Eelmaksetaotlused

Lisaks eespool nimetatud summadele saadi 2019. aasta lõpuks 0,5 miljardi euro eest eelmaksetaotlusi, mis ei olnud aasta lõpu seisuga veel välja makstud. ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt ei kirjendata neid summasid võlgnevusena.

Omavahendite võlgnevus

Omavahendite võlgnevus

Omavahendite võlgnevuse moodustavad liikmesriikide osamaksed ELi eelarvesse, mis tuleb hüvitada aasta lõpus. Paranduseelarveid rakendatakse vastavalt nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 (15) artikli 10 lõikele 3. Summa 31. detsembri 2018. aasta seisuga tulenes 12. detsembril 2018 vastuvõetud paranduseelarvest nr 6/2018. Nimetatud õigussätte kohaselt tagastati summad liikmesriikidele 2019. aasta jaanuari esimesel tööpäeval. Käesoleval aastal sarnast paranduseelarvet ei olnud, seega puudusid ka sellised võlgnevused.

15

2.13.   VIITVÕLAD JA ETTEMAKSTUD TULU

VIITVÕLAD JA ETTEMAKSTUD TULU

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Viitvõlad | 66 860 | 62 877 |
| Ettemakstud tulu | 251 | 96 |
| Muud | 116 | 213 |
| Kokku | 67 227 | 63 186 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

Viitvõlad

Viitvõlad

66 860

66 860

62 877

62 877

Ettemakstud tulu

Ettemakstud tulu

251

251

96

96

Muud

Muud

116

116

213

213

Kokku

Kokku

67 227

67 227

63 186

63 186

Viitvõlad jaotuvad järgmiselt:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| EAGF | 28 193 | 29 387 |
| EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid | 18 583 | 18 687 |
| ERF ja ÜF | 9 525 | 5 863 |
| Euroopa Sotsiaalfond | 3 016 | 2 321 |
| Muud | 7 542 | 6 619 |
| Kokku | 66 860 | 62 877 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

EAGF

EAGF

28 193

28 193

29 387

29 387

EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid

EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid

18 583

18 583

18 687

18 687

ERF ja ÜF

ERF ja ÜF

9 525

9 525

5 863

5 863

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

3 016

3 016

2 321

2 321

Muud

Muud

7 542

7 542

6 619

6 619

Kokku

Kokku

66 860

66 860

62 877

62 877

Viitvõlad on kajastatud kulutused, mille kohta komisjonile ei ole kulunõudeid veel esitatud. Ühtekuuluvuspoliitika puhul tasakaalustab ERFi ja ÜFi viitvõlgade suurenemine (kuna programmide rakendamine edeneb) võlgnevuste vähenemise, mille tulemusel on kohustuste kogusumma liikmesriikide ees seega stabiilne (15 156 miljonit eurot võrreldes 14 900 miljoni euroga eelmisel aastal). Euroopa Sotsiaalfondi kohustuste kogusumma vähenes 5 341 miljoni euroni (2018. aastal 7 020 miljonit eurot), järgides Euroopa Sotsiaalfondi kulutustes esinevat suundumust. EAGFi puhul vt vähenemise kohta lisade punkt 2.12 eespool.

2.12

NETOVARA

NETOVARA

2.14.   RESERVID

RESERVID

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Õiglase väärtuse reserv | 2.14.1 | 391 | 231 |
| Tagatisfondi reserv | 2.14.2 | 2 870 | 2 849 |
| Muud reservid | 2.14.3 | 1 776 | 1 881 |
| Kokku | | 5 037 | 4 961 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2019

31.12.2018

Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

2.14.1

2.14.1

391

391

231

231

Tagatisfondi reserv

Tagatisfondi reserv

2.14.2

2.14.2

2 870

2 870

2 849

2 849

Muud reservid

Muud reservid

2.14.3

2.14.3

1 776

1 776

1 881

1 881

Kokku

Kokku

5 037

5 037

4 961

4 961

2.14.1.   
  Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse korrigeerimist õiglase väärtuse reservi kaudu.

Õiglase väärtuse reservi muutumine perioodi jooksul

Õiglase väärtuse reservi muutumine perioodi jooksul

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Sisalduvad õiglase väärtuse reservis | 200 | (70) |
| Sisalduvad tulemiaruandes | (40) | 23 |
| Kokku | 160 | (47) |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

Sisalduvad õiglase väärtuse reservis

Sisalduvad õiglase väärtuse reservis

200

200

(70)

(70)

Sisalduvad tulemiaruandes

Sisalduvad tulemiaruandes

(40)

(40)

23

23

Kokku

Kokku

160

160

(47)

(47)

2.14.2.   
  Tagatisfondi reserv

Tagatisfondi reserv

See reserv peegeldab EIP välislaenude andmise volituse raames antud ja ELi eelarvega tagatud laenude tagasimaksmata summade 9 % sihtsummat, mida tuleb hoida välistegevuse tagatisfondi varana (vt lisade punkt 2.4.1).

2.4.1

2.14.3.   
  Muud reservid

Muud reservid

See summa seondub peamiselt likvideeritava ESTÜ söe ja terase teadusfondi varade reserviga (1 461 miljonit eurot), mis moodustati ESTÜ likvideerimise raames.

2.15.   LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2018 | 66 424 |
| Eelarve ülejääkide tagastamine liikmesriikidele | 1 803 |
| Muutused tagatisfondi reservis | 21 |
| Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine | 14 164 |
| Muud muutused reservis | (56) |
| Eelarveaasta tulem | (4 796 ) |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2019 kokku | 77 560 |

(miljonites eurodes)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2018

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2018

66 424

66 424

Eelarve ülejääkide tagastamine liikmesriikidele

Eelarve ülejääkide tagastamine liikmesriikidele

1 803

1 803

Muutused tagatisfondi reservis

Muutused tagatisfondi reservis

21

21

Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine

Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine

14 164

14 164

Muud muutused reservis

Muud muutused reservis

(56)

(56)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(4 796 )

(4 796 )

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2019 kokku

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2019 kokku

77 560

77 560

Kõnealune summa kajastab seda osa ELi kuni 31. detsembrini kantud kuludest, mida tuleb rahastada tulevastest eelarvetest. Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt kajastatakse aastal N paljusid kulusid, mis tegelikult võidakse tasuda alles aastal N+1 (või hiljem) ning seetõttu rahastada aasta N+1 (või hilisema aasta) eelarvest. Kuna sellised kulud arvatakse raamatupidamisarvestuses kohustuste hulka ning asjaomaseid summasid rahastatakse tulevastest eelarvetest, ületavad kohustused aasta lõpu seisuga märkimisväärselt varasid. Kõige enam esiletõstmist väärivad summad on seotud EAGFi tegevuse ja töötajahüvitiste kohustustega.

Tuleb aga märkida, et eespool kirjeldatu ei mõjuta eelarve täitmise tulemust – eelarve tulud peaksid alati võrduma eelarve kuludega või neid ületama ning võimalik tulude ülejääk tagastatakse liikmesriikidele.

Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine on seotud nende kohustuste kindlustusmatemaatilisest hindamisest tuleneva kindlustusmatemaatilise kasumi ja kahjumiga. Alates 1. jaanuarist 2018 kohaldatakse töötajahüvitiste suhtes läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja 12 (põhineb standardil IPSAS 39). Selle eeskirja kohaselt kajastatakse kindlustusmatemaatilisi kasumeid ja kahjumeid tulemiaruande asemel netovara hulgas.

3.   TULEMIARUANDE LISAD

TULUD

TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD: OMAVAHENDID

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD: OMAVAHENDID

3.1.   KOGURAHVATULUPÕHISED OMAVAHENDID

KOGURAHVATULUPÕHISED OMAVAHENDID

Tulu omavahenditest on ELi põhitegevustulude peamine osa. Omavahendite kolmest kategooriast kõige olulisem on kogurahvatulul põhinevate omavahendite tulu, mis moodustas 2019. aastal 108 820 miljonit eurot (2018. aastal 105 780 miljonit eurot). Igalt liikmesriigilt kogutakse tema kogurahvatulust sama protsendimäär. Kogurahvatulul põhinevaid omavahendid tasakaalustavad tulusid ja kulusid, st nendega rahastatakse eelarve seda osa, mis ei ole kaetud muude tuluallikatega. Kogurahvatulul põhineva omavahenditulu suurenemine tuleneb peamiselt varasemate aastate (põhiliselt 2012–2017) kohanduste ulatusest. Kogurahvatulul põhinevate omavahendite arvestusbaase ajakohastatakse igal aastal tegelike andmete põhjal ja liikmesriikide panused ELi eelarvesse arvutatakse ümber vastavalt nende tegelikele majandustulemustele. See menetlus on äärmiselt oluline liikmesriikidele nende iga-aastaste panuste puhul võrdsete tingimuste tagamisel.

3.2.   TRADITSIOONILISED OMAVAHENDID

TRADITSIOONILISED OMAVAHENDID

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Tollimaksupõhised | 21 235 | 22 763 |
| Suhkrumaksupõhised | 0 | 4 |
| Kokku | 21 235 | 22 767 |

(miljonites eurodes)

2019

2018

Tollimaksupõhised

Tollimaksupõhised

21 235

21 235

22 763

22 763

Suhkrumaksupõhised

Suhkrumaksupõhised

0

0

4

4

Kokku

Kokku

21 235

21 235

22 767

22 767

Traditsioonilised omavahendid koosnevad tollimaksudest ja suhkrumaksudest. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 20 % traditsioonilistest omavahenditest; eespool osutatud summad on juba näidatud kõnealuse mahaarvamise võrra väiksematena. Tollimaksude vähenemine tuleneb peamiselt 2018. aastal kajastatud rikkumisjuhtumiga seotud tulu puudumisest (vt lisade punkt 2.6.1.1).

2.6.1.1

3.3.   KÄIBEMAKSUPÕHISED OMAVAHENDID

KÄIBEMAKSUPÕHISED OMAVAHENDID

Käibemaksupõhised omavahendid on määratletud liidu teise omavahendite allikana, sest see maksuliik oli esimene, mis ELi tasandil suurel määral ühtlustati. Käibemaksupõhiste omavahendite sissemakse arvutatakse kohaldades riigi käibemaksu baasi suhtes (mis ei saa olla suurem kui 50 % iga liikmesriigi kogurahvatulust) 0,3 % sissenõudmismäära. Nõukogu otsusega 2014/335/EL, Euratom (16) määrati Saksamaale, Madalmaadele ja Rootsile perioodiks 2014–2020 vähendatud sissenõudmise määr (0,15 %).

16

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD: ÜMBERPAIGUTAMISED

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD: ÜMBERPAIGUTAMISED

3.4.   TRAHVID

TRAHVID

4 291 miljoni euro suurune tulu (2018. aastal 6 740 miljonit euro) seondub trahvidega, mille komisjon on määranud ettevõtjatele ELi konkurentsieeskirjade ja liikmesriikidele liidu õiguse rikkumise eest. Komisjon kajastab trahvitulu trahviotsuse vastuvõtmisel ja teavitab ametlikult trahvitavat. Summad on peamiselt seotud konkurentsitrahvidega (4 091 miljonit eurot). Suurimad juhtumid on seotud ELi konkurentsieeskirjade rikkumisega, näiteks ettevõtjale Google määratud trahv kuritarvituste eest internetireklaamide valdkonnas (1 494 miljonit eurot), kahes valuutaturgu käsitlevas juhtumis viiele pangale määratud trahv valuuta hetketehingutega seotud kartellides osalemise eest (kokku 1 068 miljonit eurot) ja ettevõtjale Mastercard määratud trahv kauplejate juurdepääsu takistamise eest piiriülestele kaardimakseteenustele (570 miljonit eurot).

3.5.   KULUDE SISSENÕUDMINE

KULUDE SISSENÕUDMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Jagatud eelarve täitmine | 2 547 | 2 116 |
| Otsene eelarve täitmine | 65 | 65 |
| Kaudne eelarve täitmine | 16 | 34 |
| Kokku | 2 627 | 2 215 |

(miljonites eurodes)

2019

2018

Jagatud eelarve täitmine

Jagatud eelarve täitmine

2 547

2 547

2 116

2 116

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

65

65

65

65

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

16

16

34

34

Kokku

Kokku

2 627

2 627

2 215

2 215

Selles rubriigis on esitatud peamiselt komisjoni väljastatud sissenõudekorraldused, mis on ära makstud või tasaarvestatud (st maha arvatud) järgmistest komisjoni raamatupidamissüsteemis kirjendatud maksetest ja millega nõutakse sisse ELi eelarvest varem väljamakstud kulusid. Sissenõudmised põhinevad kontrollide, auditite või rahastamiskõlblikkuse analüüside tulemustel ja seega kaitsevad need toimingud ELi eelarvet õigusnormidevastaselt tehtud kulutuste eest.

Lisaks on arvesse võetud EAGFi kuludest abisaajatele liikmesriikide poolt väljastatud sissenõudekorraldusi ning alates eelmise aasta lõpust kuni aruandeaasta lõpuni tehtud viitlaekumiste prognooside muutusi.

Eelmise tabeli summad kajastavad tulusid sissenõudekorralduste väljastamisest. Sel põhjusel ei kajasta esitatud väärtused (ega saagi kajastada) kõiki ELi eelarve kaitseks võetud meetmeid eelkõige ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas, kus rahastamiskõlbmatute kulude korrigeerimiseks rakendatakse erikorda, mis enamikul juhtudel ei hõlma sissenõudekorralduse väljaandmist. Kaasatud ei ole summad, mis on tagasi saadud kuludega tasaarvestamise ja kuludeklaratsioonidest kõrvaldamise teel, ning tagasi saadud eelmaksete summad.

Suurem osa kogusummast tuleneb jagatud eelarve täitmisest.

Põllumajandus: EAGF ja maaelu areng

Põllumajandus: EAGF ja maaelu areng

Selles rubriigis kajastatud EAGFi ja EAFRD eelarveaasta tulud koosnevad eelarveaasta jooksul otsustatud finantskorrektsioonidest ning liikmesriikide deklareeritud ja eelarveaasta jooksul sisse nõutud tagasimaksetest, millele lisandub selliste summade netosuurenemine, mis liikmesriigid on deklareerinud, kuid mis kuuluvad seoses pettuse ja õigusnormide rikkumisega eelarveaasta lõpu seisuga sissenõudmisele.

Ühtekuuluvuspoliitika

Ühtekuuluvuspoliitika

Ühtekuuluvuspoliitika puhul on peamised summad seotud 1,4 miljardi euro suuruse viitlaekumisega (2018. aastal 1,1 miljardit eurot), mille komisjon eelduste kohaselt liikmesriikidelt sisse nõuab. Sissenõudmine toimub liikmesriikide 2020. aasta alguses esitatud raamatupidamise aastaaruannete läbivaatamise ja heakskiitmise tulemusena. See liikmesriikide raamatupidamise aastaaruannete heakskiitmise menetlus sai ühtekuuluvusvaldkonnas alguse programmitöö perioodil 2014–2020.

3.6.   MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUUD TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUUD TULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Toetused kolmandatelt riikidelt | 1 485 | 1 376 |
| Töötajate maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed | 1 299 | 1 268 |
| Liikmesriikide panus välisabisse | 331 | 594 |
| Varade üleandmine | 60 | 85 |
| Eraldiste korrigeerimine | 41 | 100 |
| Põllumajandusmaksud | 2 | 4 |
| Eelarve korrigeerimine | (1 719 ) | (726) |
| Muud | 574 | 612 |
| Kokku | 2 072 | 3 312 |

(miljonites eurodes)

2019

2018

Toetused kolmandatelt riikidelt

Toetused kolmandatelt riikidelt

1 485

1 485

1 376

1 376

Töötajate maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed

Töötajate maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed

1 299

1 299

1 268

1 268

Liikmesriikide panus välisabisse

Liikmesriikide panus välisabisse

331

331

594

594

Varade üleandmine

Varade üleandmine

60

60

85

85

Eraldiste korrigeerimine

Eraldiste korrigeerimine

41

41

100

100

Põllumajandusmaksud

Põllumajandusmaksud

2

2

4

4

Eelarve korrigeerimine

Eelarve korrigeerimine

(1 719 )

(1 719 )

(726)

(726)

Muud

Muud

574

574

612

612

Kokku

Kokku

2 072

2 072

3 312

3 312

Kolmandate riikide toetused on toetused EFTA riikidelt ja ühinemiseks valmistuvatelt riikidelt.

Tulu töötajate maksudest ja sotsiaalkindlustusmaksetest tuleneb peamiselt mahaarvamistest töötajate palkadest. Olulise osa selles kategoorias moodustavad sissemaksed pensionifondi ja tulumaks.

Liikmesriikide panus välisabisse koosneb peamiselt summadest, mis on laekunud Türgis asuvate pagulaste jaoks mõeldud rahastu loomiseks.

Tulu varade üleandmisest seondub peamiselt programmi „Copernicus“ satelliitide üleandmisega Euroopa Kosmoseagentuurilt (ESA) komisjonile (vt lisade punkt 2.2). See üleandmine on ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt mittekaubanduslik tehing. Tulevikus antakse üle ka „Copernicuse“ ülejäänud satelliidid, mida praegu alles ehitatakse.

2.2

Eelarvekohanduste tagajärjel tekkis negatiivne summa, sest kogurahvatulu/käibemaksu kohandused 3 443 miljoni euro ulatuses (2018. aastal 1 292 miljonit eurot) ületasid oluliselt eelmise aasta 1 803 miljoni euro suuruse eelarve ülejäägi (2018. aastal 555 miljonit eurot) arvestamise positiivset mõju.

Muud tulud mittekaubanduslikest tehingutest hõlmavad 151 miljoni ulatuses liikmesriikide osamakseid ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõttesse Fusion for Energy.

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULU

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULU

3.7.   FINANTSTULUD

FINANTSTULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Intressid: | | |
| Hilinenud maksed | 133 | 1 458 |
| Antud laenud | 1 180 | 1 265 |
| Muud | 70 | 68 |
| Finantstagatise kohustuse kindlustusmakse | 193 | 121 |
| Dividendid | 29 | 103 |
| Finantstulu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaradelt või -kohustustelt | 125 | 29 |
| Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud kasum | 82 | 23 |
| Muud | 4 | 48 |
| Kokku | 1 817 | 3 115 |

(miljonites eurodes)

2019

2018

Intressid:

Intressid:

Hilinenud maksed

Hilinenud maksed

133

133

1 458

1 458

Antud laenud

Antud laenud

1 180

1 180

1 265

1 265

Muud

Muud

70

70

68

68

Finantstagatise kohustuse kindlustusmakse

Finantstagatise kohustuse kindlustusmakse

193

193

121

121

Dividendid

Dividendid

29

29

103

103

Finantstulu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaradelt või -kohustustelt

Finantstulu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaradelt või -kohustustelt

125

125

29

29

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud kasum

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud kasum

82

82

23

23

Muud

Muud

4

4

48

48

Kokku

Kokku

1 817

1 817

3 115

3 115

2018. aasta viivised hõlmavad suurt esialgset viivisetulu seoses Ühendkuningriigi rikkumisjuhtumi ja traditsiooniliste omavahendite kontrolliaruannetega (vt lisade punkt 2.6.1.1). Käesoleval aastal kajastati lisatulu seoses rikkumisjuhtumiga ja korrigeeriti allapoole traditsiooniliste omavahendite kontrolliaruannetega seotud intressi (vt lisade punkt 2.6.1.1).

2.6.1.1

2.6.1.1

Laenudelt saadud intressitulu on seotud peamiselt finantsabiks antud laenudega (vt lisade punkt 2.4.3).

2.4.3

3.8.   KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUU TULU

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUU TULU

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Tulu tasudest osutatud teenuste eest (asutused) | 592 | 602 |
| Kasum vahetuskursi erinevustest | 347 | 329 |
| Tulu finantsinstrumentidega seotud tasudest | 43 | 54 |
| Osakaal Euroopa Investeerimisfondi netomajandustulemuses | 53 | 37 |
| Kaupade müük | 31 | 33 |
| Põhivaraga seotud tulu | 5 | 27 |
| Muud | 227 | 297 |
| Kokku | 1 298 | 1 379 |

(miljonites eurodes)

2019

2018

Tulu tasudest osutatud teenuste eest (asutused)

Tulu tasudest osutatud teenuste eest (asutused)

592

592

602

602

Kasum vahetuskursi erinevustest

Kasum vahetuskursi erinevustest

347

347

329

329

Tulu finantsinstrumentidega seotud tasudest

Tulu finantsinstrumentidega seotud tasudest

43

43

54

54

Osakaal Euroopa Investeerimisfondi netomajandustulemuses

Osakaal Euroopa Investeerimisfondi netomajandustulemuses

53

53

37

37

Kaupade müük

Kaupade müük

31

31

33

33

Põhivaraga seotud tulu

Põhivaraga seotud tulu

5

5

27

27

Muud

Muud

227

227

297

297

Kokku

Kokku

1 298

1 298

1 379

1 379

Tulu teenuste osutamisest koosneb peamiselt Euroopa Ravimiameti kogutavatest müügiloatasudest ja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti kogutavatest kaubamärgitasudest.

KULUD

KULUD

3.9.   JAGATUD EELARVE TÄITMINE

JAGATUD EELARVE TÄITMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Täidetud liikmesriikide poolt | 2019 | 2018 |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond | 43 951 | 43 527 |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid | 13 541 | 13 149 |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond | 35 178 | 30 230 |
| Euroopa Sotsiaalfond | 11 218 | 11 935 |
| Muud | 2 608 | 2 826 |
| Kokku | 106 495 | 101 666 |

(miljonites eurodes)

Täidetud liikmesriikide poolt

2019

2018

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

43 951

43 951

43 527

43 527

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid

13 541

13 541

13 149

13 149

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

35 178

35 178

30 230

30 230

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

11 218

11 218

11 935

11 935

Muud

Muud

2 608

2 608

2 826

2 826

Kokku

Kokku

106 495

106 495

101 666

101 666

Kasv tuleneb peamiselt ühtekuuluvuspoliitikast (ERF ja ÜF), mille puhul peaaegu kõik kulutused käsitlevad käesolevat programmitöö perioodi, millega seotud tööd jätkuvad.

Muude kulude hulka kuuluvad peamiselt varjupaiga ja rände valdkonna (0,6 miljardit eurot), Euroopa enim puudust kannatavate isikute abifondi (0,5 miljardit eurot), sisejulgeoleku valdkonna (0,4 miljardit eurot), Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (0,4 miljardit eurot) ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (0,7 miljardit eurot) kulud. Vähenemine võrreldes eelmise aastaga on seotud peamiselt Euroopa Liidu Solidaarsusfondiga.

3.10.   OTSENE EELARVE TÄITMINE

OTSENE EELARVE TÄITMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Täidetud komisjoni poolt | 8 435 | 8 120 |
| Täidetud ELi rakendusametite poolt | 10 095 | 8 964 |
| Täidetud usaldusfondide poolt | 412 | 468 |
| Kokku | 18 942 | 17 551 |

(miljonites eurodes)

2019

2018

Täidetud komisjoni poolt

Täidetud komisjoni poolt

8 435

8 435

8 120

8 120

Täidetud ELi rakendusametite poolt

Täidetud ELi rakendusametite poolt

10 095

10 095

8 964

8 964

Täidetud usaldusfondide poolt

Täidetud usaldusfondide poolt

412

412

468

468

Kokku

Kokku

18 942

18 942

17 551

17 551

Kõnealused summad on seotud peamiselt teaduspoliitika (7,7 miljardit eurot), Euroopa ühendamise rahastu transpordiprogrammi (3,1 miljardit eurot), arengukoostöö rahastamisvahendi (1,4 miljardit eurot) ja Euroopa naabruspoliitika (1,1 miljardit eurot) rakendamisega.

Otsese eelarve täitmise raames kantud ELi rakendusametite kulude (0,8 miljardit eurot) suurenemine on peamiselt seotud Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusametiga (INEA) ja suurim osa sellest Euroopa ühendamise rahastu transpordiprogrammiga. Euroopa ühendamise rahastu transpordiprogramm on rahastamisvahend, mis on mõeldud Euroopa transporditaristupoliitika rakendamiseks ja mille eesmärk on ehitada Euroopas uut või uuendada/taastada olemasolevat transporditaristut.

3.11.   KAUDNE EELARVE TÄITMINE

KAUDNE EELARVE TÄITMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Täidetud muude ELi asutuste ja ametite poolt | 3 131 | 3 396 |
| Täidetud kolmandate riikide poolt | 637 | 679 |
| Täidetud rahvusvaheliste organisatsioonide poolt | 3 448 | 3 337 |
| Täidetud muude üksuste poolt | 2 875 | 3 569 |
| Kokku | 10 091 | 10 981 |

(miljonites eurodes)

2019

2018

Täidetud muude ELi asutuste ja ametite poolt

Täidetud muude ELi asutuste ja ametite poolt

3 131

3 131

3 396

3 396

Täidetud kolmandate riikide poolt

Täidetud kolmandate riikide poolt

637

637

679

679

Täidetud rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

Täidetud rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

3 448

3 448

3 337

3 337

Täidetud muude üksuste poolt

Täidetud muude üksuste poolt

2 875

2 875

3 569

3 569

Kokku

Kokku

10 091

10 091

10 981

10 981

Kaudse täitmise kuludest on 4,2 miljardit eurot seotud välistegevusega (peamiselt ühinemiseelse abi, humanitaarabi, rahvusvahelise koostöö ja naabruspoliitika valdkondades). Veel 5,8 miljardit eurot on seotud Euroopa konkurentsivõime suurendamisega (näiteks teadusuuringute, satelliitnavigatsioonisüsteemide ja hariduse valdkondades). Muude üksuste kantud kulude vähenemine on peamiselt seotud haridusega (Erasmuse programm).

3.12.   PERSONALI- JA PENSIONIKULUD

PERSONALI- JA PENSIONIKULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Personalikulud | 6 692 | 6 454 |
| Pensionikulud | 4 674 | 4 476 |
| Kokku | 11 366 | 10 929 |

(miljonites eurodes)

2019

2018

Personalikulud

Personalikulud

6 692

6 692

6 454

6 454

Pensionikulud

Pensionikulud

4 674

4 674

4 476

4 476

Kokku

Kokku

11 366

11 366

10 929

10 929

Pensionikulud kujutavad endast muudatusi, mis on tekkinud töötajahüvitiste kohustuste (v.a. kindlustusmatemaatilised eeldused) kindlustusmatemaatilise hindamise tulemusena. Seepärast ei ole tegemist tegelike aastaste pensionikuludega, mis on oluliselt väiksemad.

3.13.   FINANTSKULUD

FINANTSKULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Intressikulud: | | |
| Võetud laenud | 1 174 | 1 260 |
| Muud | 23 | 26 |
| Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum | 105 | 126 |
| Finantsvara või -kohustuste kahjum õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 57 | 95 |
| Kapitalirent | 70 | 73 |
| Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum | 19 | 25 |
| Müügivalmis finantsvaradest tingitud realiseerunud kahjum | 7 | 21 |
| Muud | 36 | 50 |
| Kokku | 1 491 | 1 677 |

(miljonites eurodes)

2019

2018

Intressikulud:

Intressikulud:

Võetud laenud

Võetud laenud

1 174

1 174

1 260

1 260

Muud

Muud

23

23

26

26

Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum

Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum

105

105

126

126

Finantsvara või -kohustuste kahjum õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvara või -kohustuste kahjum õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

57

57

95

95

Kapitalirent

Kapitalirent

70

70

73

73

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum

19

19

25

25

Müügivalmis finantsvaradest tingitud realiseerunud kahjum

Müügivalmis finantsvaradest tingitud realiseerunud kahjum

7

7

21

21

Muud

Muud

36

36

50

50

Kokku

Kokku

1 491

1 491

1 677

1 677

Võetud laenudest tulenevate intressikulude summa vastab peamiselt antud laenudelt saadud intressitulule (kompensatsioonitehingud).

3.14.   MUUD KULUD

MUUD KULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Haldus- ja IT-kulud | 2 540 | 2 313 |
| Põhivaraga seotud kulud | 1 630 | 1 608 |
| Eraldiste korrigeerimine | 1 294 | 923 |
| Vahetuskursside muutustest tulenev kahjum | 343 | 341 |
| Kasutusrendi kulud | 442 | 424 |
| Trahvide vähendamine Euroopa Kohtu poolt | 91 | 1 |
| Muud | 769 | 598 |
| Kokku | 7 109 | 6 208 |

(miljonites eurodes)

2019

2018

Haldus- ja IT-kulud

Haldus- ja IT-kulud

2 540

2 540

2 313

2 313

Põhivaraga seotud kulud

Põhivaraga seotud kulud

1 630

1 630

1 608

1 608

Eraldiste korrigeerimine

Eraldiste korrigeerimine

1 294

1 294

923

923

Vahetuskursside muutustest tulenev kahjum

Vahetuskursside muutustest tulenev kahjum

343

343

341

341

Kasutusrendi kulud

Kasutusrendi kulud

442

442

424

424

Trahvide vähendamine Euroopa Kohtu poolt

Trahvide vähendamine Euroopa Kohtu poolt

91

91

1

1

Muud

Muud

769

769

598

598

Kokku

Kokku

7 109

7 109

6 208

6 208

Teadus- ja arengutegevusega seotud kulud kuuluvad haldus- ja IT-kulude hulka ning on järgmised:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Teadustegevuse kulud | 398 | 385 |
| Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud | 119 | 106 |
| Kokku | 517 | 491 |

(miljonites eurodes)

2019

2018

Teadustegevuse kulud

Teadustegevuse kulud

398

398

385

385

Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud

Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud

119

119

106

106

Kokku

Kokku

517

517

491

491

3.15.   SEGMENDIARUANDLUS MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE KAUPA

SEGMENDIARUANDLUS MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE KAUPA

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Arukas ja kaasav majanduskasv | Jätkusuutlik majanduskasv | Julgeolek ja kodakondsus | Globaalne Euroopa | Haldus | Ilma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigita (5) | Kokku |
| Kogurahvatulupõhised omavahendid | — | — | — | — | — | 108 820 | 108 820 |
| Traditsioonilised omavahendid | — | — | — | — | — | 21 235 | 21 235 |
| Käibemaksupõhised omavahendid | — | — | — | — | — | 18 128 | 18 128 |
| Trahvid | — | — | — | — | — | 4 291 | 4 291 |
| Kulude sissenõudmine | 1 520 | 1 076 | 10 | 22 | 0 | 0 | 2 627 |
| Muud | 1 202 | 29 | 43 | 214 | 5 176 | (4 592 ) | 2 072 |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu | 2 722 | 1 104 | 54 | 235 | 5 176 | 147 882 | 157 174 |
| Finantstulud | 423 | 1 | 0 | 11 | 0 | 1 383 | 1 817 |
| Muud | 155 | (12) | (5) | 13 | 283 | 864 | 1 298 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu | 578 | (11) | (5) | 24 | 283 | 2 247 | 3 116 |
| Tulud kokku | 3 300 | 1 093 | 49 | 260 | 5 459 | 150 129 | 160 289 |
| Täidetud liikmesriikide poolt: | | | | | | | |
| EAGF | — | (43 951 ) | — | — | — | — | (43 951 ) |
| EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid | — | (13 541 ) | — | — | — | — | (13 541 ) |
| ERF ja ÜF | (35 178 ) | — | — | — | — | — | (35 178 ) |
| Euroopa Sotsiaalfond | (11 218 ) | — | — | — | — | — | (11 218 ) |
| Muud | (512) | (668) | (1 382 ) | (46) | — | (0) | (2 608 ) |
| Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt | (12 763 ) | (676) | (1 060 ) | (4 446 ) | (19) | 23 | (18 942 ) |
| Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt | (2 799 ) | (62) | (927) | (32) | — | 689 | (3 131 ) |
| Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt | (526) | (2) | (242) | (3 314 ) | (0) | — | (4 085 ) |
| Täidetud muude üksuste poolt | (2 037 ) | (1) | (1) | (839) | (0) | 3 | (2 875 ) |
| Personali- ja pensionikulud | (1 637 ) | (350) | (444) | (604) | (7 222 ) | (1 110 ) | (11 366 ) |
| Finantskulud | (113) | (56) | (0) | (9) | (104) | (1 209 ) | (1 491 ) |
| Muud kulud | (2 287 ) | (493) | (137) | (136) | (3 640 ) | (415) | (7 109 ) |
| Kulud kokku | (69 070 ) | (59 800 ) | (4 194 ) | (9 427 ) | (10 985 ) | (2 018 ) | (155 493 ) |
| Eelarveaasta tulem | (65 770 ) | (58 707 ) | (4 145 ) | (9 167 ) | (5 526 ) | 148 111 | 4 796 |

(miljonites eurodes)

Arukas ja kaasav majanduskasv

Jätkusuutlik majanduskasv

Julgeolek ja kodakondsus

Globaalne Euroopa

Haldus

Ilma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigita (5)

5

Kokku

Kogurahvatulupõhised omavahendid

Kogurahvatulupõhised omavahendid

—

—

—

—

—

108 820

108 820

108 820

108 820

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

—

—

—

—

—

21 235

21 235

21 235

21 235

Käibemaksupõhised omavahendid

Käibemaksupõhised omavahendid

—

—

—

—

—

18 128

18 128

18 128

18 128

Trahvid

Trahvid

—

—

—

—

—

4 291

4 291

4 291

4 291

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

1 520

1 520

1 076

1 076

10

10

22

22

0

0

0

0

2 627

2 627

Muud

Muud

1 202

1 202

29

29

43

43

214

214

5 176

5 176

(4 592 )

(4 592 )

2 072

2 072

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

2 722

2 722

1 104

1 104

54

54

235

235

5 176

5 176

147 882

147 882

157 174

157 174

Finantstulud

Finantstulud

423

423

1

1

0

0

11

11

0

0

1 383

1 383

1 817

1 817

Muud

Muud

155

155

(12)

(12)

(5)

(5)

13

13

283

283

864

864

1 298

1 298

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu

578

578

(11)

(11)

(5)

(5)

24

24

283

283

2 247

2 247

3 116

3 116

Tulud kokku

Tulud kokku

3 300

3 300

1 093

1 093

49

49

260

260

5 459

5 459

150 129

150 129

160 289

160 289

Täidetud liikmesriikide poolt:

Täidetud liikmesriikide poolt:

EAGF

EAGF

—

(43 951 )

(43 951 )

—

—

—

—

(43 951 )

(43 951 )

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

—

(13 541 )

(13 541 )

—

—

—

—

(13 541 )

(13 541 )

ERF ja ÜF

ERF ja ÜF

(35 178 )

(35 178 )

—

—

—

—

—

(35 178 )

(35 178 )

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

(11 218 )

(11 218 )

—

—

—

—

—

(11 218 )

(11 218 )

Muud

Muud

(512)

(512)

(668)

(668)

(1 382 )

(1 382 )

(46)

(46)

—

(0)

(0)

(2 608 )

(2 608 )

Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt

Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt

(12 763 )

(12 763 )

(676)

(676)

(1 060 )

(1 060 )

(4 446 )

(4 446 )

(19)

(19)

23

23

(18 942 )

(18 942 )

Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt

Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt

(2 799 )

(2 799 )

(62)

(62)

(927)

(927)

(32)

(32)

—

689

689

(3 131 )

(3 131 )

Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

(526)

(526)

(2)

(2)

(242)

(242)

(3 314 )

(3 314 )

(0)

(0)

—

(4 085 )

(4 085 )

Täidetud muude üksuste poolt

Täidetud muude üksuste poolt

(2 037 )

(2 037 )

(1)

(1)

(1)

(1)

(839)

(839)

(0)

(0)

3

3

(2 875 )

(2 875 )

Personali- ja pensionikulud

Personali- ja pensionikulud

(1 637 )

(1 637 )

(350)

(350)

(444)

(444)

(604)

(604)

(7 222 )

(7 222 )

(1 110 )

(1 110 )

(11 366 )

(11 366 )

Finantskulud

Finantskulud

(113)

(113)

(56)

(56)

(0)

(0)

(9)

(9)

(104)

(104)

(1 209 )

(1 209 )

(1 491 )

(1 491 )

Muud kulud

Muud kulud

(2 287 )

(2 287 )

(493)

(493)

(137)

(137)

(136)

(136)

(3 640 )

(3 640 )

(415)

(415)

(7 109 )

(7 109 )

Kulud kokku

Kulud kokku

(69 070 )

(69 070 )

(59 800 )

(59 800 )

(4 194 )

(4 194 )

(9 427 )

(9 427 )

(10 985 )

(10 985 )

(2 018 )

(2 018 )

(155 493 )

(155 493 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(65 770 )

(65 770 )

(58 707 )

(58 707 )

(4 145 )

(4 145 )

(9 167 )

(9 167 )

(5 526 )

(5 526 )

148 111

148 111

4 796

4 796

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa esitatud tulud ja kulud on hinnangulised, kuna kõik kohustused ei ole seotud mitmeaastase finantsraamistiku kindla rubriigiga.

4.   TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED JA TINGIMUSLIKUD VARAD

4.1.   TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

Tingimuslikud kohustused on ELi võimalikud tulevased maksekohustused, mis võivad tekkida möödunud sündmustest või võetud õiguslikult siduvatest kohustustest, mis sõltuvad tulevastest sündmustest, mis ei ole täielikult ELi kontrolli all. Need on seotud peamiselt antud finantsgarantiidega (laenudele ja finantsabi programmidele) ja õiguslike riskidega. Kõiki tingimuslikke kohustusi, v.a neid, mis on seotud trahvide ja fondide kaetud garantiidega (vt lisade punkt 2.4.1), rahastatakse vajaduse tekkimisel ELi (ja seega ELi liikmesriikide) eelarvest tulevastel aastatel.

2.4.1

4.1.1.   
  Eelarvelised tagatised

Eelarvelised tagatised

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Ülemmäär | Lepingud | Väljamaksed | Ülemmäär | Lepingud | Väljamaksed |
| EIP välislaenude andmise volituse garantii | 37 929 | 31 521 | 20 014 | 40 417 | 30 889 | 20 510 |
| EFSI garantii | 25 797 | 21 889 | 17 634 | 25 898 | 19 842 | 15 764 |
| EFSD garantii | 50 | — | — | — | — | — |
| Kokku | 63 775 | 53 410 | 37 648 | 66 315 | 50 731 | 36 273 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

Ülemmäär

Lepingud

Väljamaksed

Ülemmäär

Lepingud

Väljamaksed

EIP välislaenude andmise volituse garantii

EIP välislaenude andmise volituse garantii

37 929

37 929

31 521

31 521

20 014

20 014

40 417

40 417

30 889

30 889

20 510

20 510

EFSI garantii

EFSI garantii

25 797

25 797

21 889

21 889

17 634

17 634

25 898

25 898

19 842

19 842

15 764

15 764

EFSD garantii

EFSD garantii

50

50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kokku

Kokku

63 775

63 775

53 410

53 410

37 648

37 648

66 315

66 315

50 731

50 731

36 273

36 273

Tabelis on esitatud ELi eelarve võimalikud tulevased maksed seoses EIP grupile või muudele finantsasutustele antud garantiidega. Väljamakstud summad on juba lõppsaajatele makstud summad. Lepingukohased summad sisaldavad väljamakstud raha pluss summasid, mille kohta on maksete saajate või finantsvahendajatega sõlmitud lepingud, kuid mis ei ole veel välja makstud (15 762 miljonit eurot). Ülemmäär kujutab endast kogugarantiid, mille katmise kohustus lasub ELi eelarvel ja seega liikmesriikidel, sest selleks, et avaldada ELi maksimaalne positsioon 31. detsembri 2019. aasta seisuga, tuleb hõlmata ka heakskiidetud toimingud, mille leping on veel alla kirjutamata (10 365 miljonit eurot). Summad on esitatud ilma nende programmide puhul kajastatud finantseraldiste või finantskohustusteta.

EIP välislaenude andmise volituse garantii

EIP välislaenude andmise volituse garantii

ELi eelarvest on tagatud laenud, millele EIP on alla kirjutanud ja mille ta on andnud oma omavahenditest kolmandatele riikidele. 31. detsembri 2019. aasta seisuga moodustas ELi garantiiga laenujääk kokku 20 014 miljonit eurot (2018. aastal 20 510 miljonit eurot). ELi eelarve garantiid on järgmised:

| — | 19 074 miljonit eurot (2018. aastal 19 360 miljonit eurot) välistegevuse tagatisfondi kaudu (vt lisade punkt 2.4.1) ning |
| --- | --- |

—

19 074 miljonit eurot (2018. aastal 19 360 miljonit eurot) välistegevuse tagatisfondi kaudu (vt lisade punkt 2.4.1) ning

2.4.1

| — | 940 miljonit eurot (2018. aastal 1 150 miljonit eurot) otse liikmesriikidele enne ühinemist antud laenude jaoks. |
| --- | --- |

—

940 miljonit eurot (2018. aastal 1 150 miljonit eurot) otse liikmesriikidele enne ühinemist antud laenude jaoks.

Lisaks eespool väljamakstuna nimetatud 20 014 miljonile eurole tagab EL 161 miljoni euro ulatuses tagasimaksmata laene Süüriale, mille jaoks on tehtud eraldised, ja 20 miljonit eurot on kajastatud finantstagatise kohustusena seoses EIP vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse erasektorile laenuandmise volitusega (vt allpool).

EIP antud laenudega seotud ELi välislaenude andmise volituse tagatis piirdub pärast 2007. aastat allakirjutatud lepingute laenujäägi puhul 65 %ga (2007.–2013. ja 2014.–2020. aasta volitused). Enne 2007. aastat allakirjutatud lepingute puhul piirdub ELi garantii protsendimääraga heakskiidetud krediidiliinide ülemmäärast, mis on enamikul juhtudel 65 %, kuid võib olla ka 70 %, 75 % või 100 %. Kui ülemmäära ei ole saavutatud, katab ELi garantii kogu summa.

Otsuse (EL) 2018/412 (17) kohaselt eraldatakse EIP vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse raames uue erasektorile laenuandmise volituse alusel kuni 2,3 miljardit eurot projektidele, mille eesmärk on saavutada pagulaste ja rändajate ning vastuvõtvate ja transiidikogukondade pikaajaline majanduslik vastupanuvõime ja taastuvus. EIP maksis 2019. aastal välja summad esimeste vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse erasektorile laenuandmise volitusega seotud toimingute eest. Liidu eelarvesse tehakse tagasimaksed seoses riskidega, mis vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse erasektorile laenuandmise volitusega hõlmatud EIP rahastamistoimingutele antud garantiidega tagatakse, seepärast kajastatakse vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse erasektorile laenuandmise volituse garantii finantstagatise kohustusena (vt lisade punkt 2.11.3).

17

2.11.3

ELi garantii maksed teeb välistegevuse tagatisfond (vt lisade punkt 2.4.1). 2019. aastal maksti välistegevuse tagatisfondist välja 55 miljoni euro eest sissenõutud tagatisi (2018. aastal 56 miljonit eurot).

2.4.1

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) garantii

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) garantii

EFSI on algatus, mille eesmärk on EIP grupi riskivõtmisvõime suurendamine, võimaldades EIP-l suurendada oma investeeringuid ELis. EFSI eesmärk on toetada täiendavaid investeeringuid ELis ja väikeettevõtjate rahastamisvõimalusi. ELi ja EIP vahelise lepingu alusel antakse ELi eelarvest kuni 26 miljardi euro suurune garantii (EFSI ELi garantii) (edaspidi „EFSI leping“), et kaitsta EIPd võimalike kahjude eest, mida ta võib oma rahastamis- ja investeerimistoimingute tulemusel kanda.

EFSI tegevusel on kaks suunda: taristud ja innovatsioon (19,5 miljardi euro suurune EFSI ELi garantii) ja VKEd (6,5 miljardi euro suurune EFSI ELi garantii). Esimest suunda rakendab EIP ja teist Euroopa Investeerimisfond ning kummalgi suunal on võlaportfell ja omakapitali investeeringute portfell. Kokkuleppel EIPga tegutseb Euroopa Investeerimisfond EIP garantii alusel, millel on EFSI lepingu alusel edasigarantii EFSI ELi garantii näol.

ELil ja EIP-l on EFSI raames erinevad rollid. Tehinguid (võla- ja omakapitaliinvesteeringuid) rahastab EIP, kelle koosseisu EFSI kuulub ning kes laenab selleks vajalikud vahendid kapitaliturgudelt. EIP grupp teeb investeerimisotsused sõltumatult ning haldab tehinguid kooskõlas oma eeskirjade ja menetlustega. EL annab nendele tehingutele garantii ja katab selle garantii ülemmäära ulatuses EIP kantud kahjud.

Et tagada EFSI raames tehtavate investeeringute jätkuv suunatus spetsiifilisele eesmärgile kõrvaldada turutõrkeid ja et nende vastavus ELi garantiiga antava kaitse saamise tingimustele, on loodud sihtotstarbeline juhtimisstruktuur: see hõlmab sõltumatutest ekspertidest koosnevat investeeringute komiteed, mis vaatab läbi kõik taristu ja innovatsiooni tegevussuuna raames EIP väljapakutud projektide vastavuse ELi garantii saamise tingimustele, ja EFSI juhatust, mis tagab programmi järelevalve.

Kuna kontrollikriteeriumid ning ELi raamatupidamiseeskirjadest (ja rahvusvahelistest avaliku sektori raamatupidamise standarditest) tulenevad raamatupidamislikud nõuded konsolideerimisele ei ole täidetud, ei kajastu asjaomased tagatud varad ELi majandusaasta konsolideeritud aruandes.

EFSI raames EIP grupile antud ELi garantii on kajastatud taristu ja innovatsiooni tegevussuunal võlaportfelli finantstagatise kohustusena (vt lisade punkt 2.11.3), VKEde tegevussuunal võlaportfelli finantseraldisena ning mõlema omakapitali investeeringute portfelli puhul tuletisinstrumendina (finantsvara või finantskohustusena õiglases väärtuses üle- või puudujäägina) (vt lisade punkt 2.4.2). Peale selle on käesolevas punktis kajastatud antud EFSI garantiiga seotud tingimuslik kohustus. EFSI tingimuslik kohustus hõlmab programmide COSME ja „Horisont 2020“, kultuuri- ja loomesektorite tagatisrahastu ning Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi tehingute seda osa, mis on tagatud EFSI ELi garantiiga VKEde tegevussuuna võlaportfelli raames ja see esitatakse ilma selle portfelli puhul kajastatud 74 miljoni euro ulatuses finantseraldisteta, mis sisalduvad finantseraldiste real lisade punktis 2.10.

2.11.3

2.4.2

2.10

ELi garantii maksed, mis ei ole kaetud krediidina kasutatavate ELi tuludega EFSI arvelduskontol EIPs, teeb EFSI tagatisfond (vt lisade punkt 2.4.1). 2019. aastal EFSI tagatisfondist sissenõutud tagatisi välja ei makstud (2018. aastal 61 miljonit eurot).

2.4.1

Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD)

Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD)

EFSD määrusega loodud Euroopa Kestliku Arengu Fond on algatus, mille eesmärk on toetada investeeringuid Aafrikas ja Euroopa naabruses asuvates riikides, et aidata saavutada kestlikku arengut ja tegeleda rände konkreetsete sotsiaal-majanduslike algpõhjustega. EFSD määruse kohaselt peaks EL tegema rakenduspartneritele seoses nende investeerimis- ja rahastamistoimingutega kättesaadavaks 1,5 miljardi euro ulatuses tagatisi (seda summat suurendavad veelgi välised toetused), et vähendada nende investeerimisriske. EFSD tagatised tagab EFSD tagatisfond (vt lisade punkt 2.4.1). 31. detsembri 2019. aasta seisuga kehtis üks EFSD tagatisleping – taastuvatesse energiaallikatesse investeerimise suurendamise raamistik –, kuid rakenduspartner Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank ei olnud selle aluseks olevaid rahastamistehinguid allkirjastanud.

2.4.1

4.1.2.   
  Finantsabiga (laenutegevus) seotud garantiid

Finantsabiga (laenutegevus) seotud garantiid

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Väljavõetud | Väljavõtmata | Kokku | Väljavõetud | Väljavõtmata | Kokku |
| EFSM | 47 394 | — | 47 394 | 47 400 | — | 47 400 |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 201 | — | 201 | 1 734 | — | 1 734 |
| Makromajanduslik finantsabi | 4 754 | 560 | 5 314 | 4 388 | 980 | 5 368 |
| Euratom | 214 | 200 | 414 | 254 | 200 | 454 |
| Kokku | 52 564 | 760 | 53 324 | 53 775 | 1 180 | 54 955 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

Väljavõetud

Väljavõtmata

Kokku

Väljavõetud

Väljavõtmata

Kokku

EFSM

EFSM

47 394

47 394

—

47 394

47 394

47 400

47 400

—

47 400

47 400

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

201

201

—

201

201

1 734

1 734

—

1 734

1 734

Makromajanduslik finantsabi

Makromajanduslik finantsabi

4 754

4 754

560

560

5 314

5 314

4 388

4 388

980

980

5 368

5 368

Euratom

Euratom

214

214

200

200

414

414

254

254

200

200

454

454

Kokku

Kokku

52 564

52 564

760

760

53 324

53 324

53 775

53 775

1 180

1 180

54 955

54 955

ELi eelarvest on tagatud laenud, mida komisjon võtab laenude andmiseks liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele kompensatsioonitehingute raames. Need võetud laenud on juba kajastatud ELi bilansis kohustustena (vt lisade punkt 2.11.1). Kui aga vastastikuste võetud laenude arvel antud laenude tagasimaksmisel peaks ilmnema viivitusi, peab vastavalt nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artiklile 14 kandma viibiva summa täieliku kulu ELi eelarvest:

2.11.1

| — | võetud laenud, mis on seotud Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi laenudega, on tagatud üksnes ELi eelarvega; |
| --- | --- |

—

võetud laenud, mis on seotud Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi laenudega, on tagatud üksnes ELi eelarvega;

| — | võetud laenud, mis on seotud maksebilansi laenudega, on tagatud üksnes ELi eelarvega; |
| --- | --- |

—

võetud laenud, mis on seotud maksebilansi laenudega, on tagatud üksnes ELi eelarvega;

| — | makromajandusliku finantsabi laenud on esmalt tagatud välistegevuse tagatisfondist (vt lisade punkt 2.4.1) ja seejärel ELi eelarvest ja |
| --- | --- |

—

makromajandusliku finantsabi laenud on esmalt tagatud välistegevuse tagatisfondist (vt lisade punkt 2.4.1) ja seejärel ELi eelarvest ja

2.4.1

| — | Euratomi laenude tagasimaksmata summade esmane tagatis on kolmandate isikute garantiid. Kui välislaenude summade tagamiseks ei jätku kolmandate isikute antud garantiidest, tagab neid tagatisfond. |
| --- | --- |

—

Euratomi laenude tagasimaksmata summade esmane tagatis on kolmandate isikute garantiid. Kui välislaenude summade tagamiseks ei jätku kolmandate isikute antud garantiidest, tagab neid tagatisfond.

4.1.3.   
  ELi rahastamisvahenditele antud garantiid

ELi rahastamisvahenditele antud garantiid

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Programm „Horisont 2020“ | 1 584 | 1 467 |
| Riskijagamisrahastu | 110 | 642 |
| Euroopa ühendamise rahastu | 684 | 579 |
| Muud | 38 | 29 |
| Kokku | 2 416 | 2 717 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

Programm „Horisont 2020“

Programm „Horisont 2020“

1 584

1 584

1 467

1 467

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastu

110

110

642

642

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

684

684

579

579

Muud

Muud

38

38

29

29

Kokku

Kokku

2 416

2 416

2 717

2 717

Nagu on sätestatud finantsmääruse artikli 210 lõikes 1, ei tohi rahastamisvahendiga seotud eelarvelised kulud ja ELi finantsvastutus ühelgi juhul ületada selle jaoks võetud asjaomase eelarvelise kulukohustuse summat, misläbi välistatakse tingimuslikud kohustused eelarvele. Praktikas tähendab see, et neil kohustustel on kas vastaskirje bilansi aktivapoolel või nad on tagatud täitmata eelarveliste kulukohustusega, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud. Need tingimuslikud kohustused on kajastatud ilma neile tehtud finantseraldisteta ja nende puhul kajastatud finantskohustusteta (vt lisade punktid 2.10 ja 2.11.2).

2.10

2.11.2

4.1.4.   
  Kohtuasjad

Kohtuasjad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Trahvid | 3 128 | 3 187 |
| Põllumajandus | 199 | 653 |
| Ühtekuuluvus | 341 | 26 |
| Muud | 2 137 | 1 867 |
| Kokku | 5 805 | 5 732 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

Trahvid

Trahvid

3 128

3 128

3 187

3 187

Põllumajandus

Põllumajandus

199

199

653

653

Ühtekuuluvus

Ühtekuuluvus

341

341

26

26

Muud

Muud

2 137

2 137

1 867

1 867

Kokku

Kokku

5 805

5 805

5 732

5 732

Trahvid

Trahvid

Kõnealused summad seonduvad peamiselt trahvidega, mille komisjon on määranud konkurentsieeskirjade rikkumise eest ja mille trahvitud äriühingud on ajutiselt tasunud, kuid mis on edasi kaevatud või võidakse edasi kaevata. Asjaomast summat kajastatakse tingimusliku kohustusena seni, kuni juhtumi kohta on vastu võetud lõplik Euroopa Kohtu otsus, või kuni apellatsiooniperioodi lõpuni. Ajutistelt maksetelt kogunenud intressid kuuluvad eelarveaasta tulemi hulka ja on samuti kajastatud tingimusliku kohustusena, et peegeldada ebakindlust seoses nimetatud summade kuuluvusega komisjonile.

Kui EL peaks mõne määratud trahvidega seotud kohtuasjadest kaotama, tagastatakse ajutiselt saadud summad äriühingutele, ilma et see eelarvet mõjutaks. Trahvide summa kajastatakse tuluna alles siis, kui need muutuvad lõplikuks (finantsmääruse artikkel 107).

Põllumajandus

Põllumajandus

Siin on kajastatud sellised tingimuslikud kohustused liikmesriikide ees, mis on seotud EAGFi ja maaelu arengu vastavusotsustega, mille suhtes Euroopa Kohus ei ole veel kohtuotsust teinud. Kohustuse lõplik summa ja aasta, mil rahuldatud kaebuse mõju kantakse eelarvesse, oleneb Euroopa Kohtus toimuva menetluse kestusest.

Ühtekuuluvus

Ühtekuuluvus

Siin on kajastatud sellised tingimuslikud kohustused liikmesriikide ees, mis on seotud ühtekuuluvuspoliitika meetmetega, mille puhul oodatakse suulise ärakuulamise kuupäeva määramist või Euroopa Kohtu kohtuotsust. Suurenemine on tingitud kahest juhtumist, mis käsitlevad rahastamiskõlblikke kulusid ja liikmesriikide kontosid.

Muud kohtuasjad

Muud kohtuasjad

See rubriik seondub kahjude hüvitamiseks ELi vastu esitatud hagidega, mis on praegu menetlemisel, ning muude kohtuvaidluste ja prognoositud kohtukuludega. Tuleb märkida, et ELi toimimise lepingu artikli 340 kohases kahjude hüvitamise hagis peab hageja tõendama, et institutsioon on toime pannud üksikisikute õigusi käsitleva õigussätte piisavalt raske rikkumise, ning näitama, millised on hageja tegelikult kantud kahjud ning milline on otsene põhjuslik seos õigusvastase akti ja kahjude vahel. Sarnaselt 2018. aastale on 2019. aasta summa seotud peamiselt kahjunõudega komisjoni vastu ühinemise keelanud otsuse pärast ning usaldusväärse prognoosi puudumisel näitab kajastatud summa nõutud summat. 2019. aastal toimunud suurenemine tuleneb komisjoni delegeeritud määrusega seotud kahjunõudest, mille Üldkohus tühistas.

4.2.   TINGIMUSLIKUD VARAD

TINGIMUSLIKUD VARAD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Saadud tagatised: | | |
| Täitmistagatised | 349 | 321 |
| Muud tagatised | 16 | 19 |
| Muud tingimuslikud varad | 65 | 25 |
| Kokku | 430 | 366 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

Saadud tagatised:

Saadud tagatised:

Täitmistagatised

Täitmistagatised

349

349

321

321

Muud tagatised

Muud tagatised

16

16

19

19

Muud tingimuslikud varad

Muud tingimuslikud varad

65

65

25

25

Kokku

Kokku

430

430

366

366

Täitmistagatisi nõutakse tagamaks, et ELi toetuse saajad täidavad oma kohustusi, mis tulenevad ELiga sõlmitud lepingutest.

5.   EELARVELISED KULUKOHUSTUSED JA JURIIDILISED KOHUSTUSED

Käesolevas lisas ei anta teavet 31. detsembri 2019. aasta seisuga eksisteerinud kohustuste, vaid eelarvemenetluse ja tulevaste rahastamisvajaduste kohta.

Liikmesriikide vahel kokku lepitud mitmeaastases finantsraamistikus määratletakse programmid ning sätestatakse rubriikide kulukohustuste assigneeringute ülemmäärad ja maksete assigneeringute kogusummad, mille ulatuses EL võib võtta eelarvelisi ja juriidilisi kohustusi ja seega teha makseid seitsme aasta jooksul – vt eelarve täitmise aruannete lisade tabel 1.1.

Mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad on kinnitanud nõukogu (liikmesriigid) Euroopa Parlamendi nõusolekul. Ühise põllumajanduspoliitika rahastamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (18) artiklis 16 on sätestatud otsene seos EAGFi kulude aastase ülemmäära ja mitmeaastase finantsraamistiku määruse vahel. Euroopa Parlament ja nõukogu on võtnud vastu ka asjaomased EAGFi kulude alusaktid, milles on sätestatud kulud liikmesriigiti kogu perioodiks 2014–2020.

18

Juriidilised kohustused vastavad kinnitatud programmidele, projektidele, kokkulepetele ja lepingutele ning on seega ELi jaoks juriidiliselt siduvad. Juriidilise kohustuse võtmine on toiming, mille kaudu eelarvevahendite käsutaja võtab (ELi nimel) kohustuse, millest tuleneb eelarve kulu (finantsmääruse artikli 2 lõige 37).

Eelarveline kulukohustus võetakse põhimõtteliselt enne juriidilist kohustust, kuid mõnede mitmeaastaste programmide/projektide puhul on see vastupidi – kui alusakt näeb nii ette, jaotatakse asjaomased eelarvelised kulukohustused mitme aasta peale. Näiteks ühtekuuluvuspoliitika puhul on ühissätete määruse (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013) (19) artikliga 76 ette nähtud, et komisjoni otsus, millega programm vastu võetakse, kujutab endast juriidilist kulukohustust finantsmääruse tähenduses, kuid liidu eelarvelised kulukohustused iga programmi suhtes määratakse iga fondi iga-aastaste osamaksetena ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Muud õiguslikud alused võivad sisaldada samalaadseid sätteid. Sel põhjusel võib olla summasid, mille EL on kohustunud maksma, kuid mille puhul ei ole eelarvelist kulukohustust veel tehtud (vt lisade punktid 5.2 ja 5.3 allpool).

19

5.2

5.3

Eelarvelisi kulukohustusi, mis on võetud, kuid mille alusel makseid ei ole veel tehtud, nimetatakse täitmata kulukohustusteks (pr k „Reste à Liquider“, RAL). Need võivad olla seotud (sageli mitmeaastaste) programmide või projektidega, mille kohta on lepingud sõlmitud ja mille maksed tehakse alles järgnevatel aastatel. Need kujutavad endast tulevaste aastate maksekohustusi. Kuna raamatupidamise aastaaruanne koostatakse tekkepõhiselt, kuid eelarve täitmise aruanded koostatakse kassapõhiselt, siis vastavad osale kõigist täitmata kulukohustustest juba tekkinud kulud. Need on kajastatud bilansis kohustusena (vt lisade punktid 2.12 ja 2.13). Nende kulude arvutus põhineb laekunud kulunõuetel/arvetel või selle programmi või projekti prognoositaval täitmisel, mille kulude kohta ei ole ELi aruandepäevani veel teavitatud (vt lisade punkt 5.1 allpool). Kui täitmata kulukohustustega seotud maksed tehakse, lõpetatakse kohustuse kajastamine bilansis. Veel kuluna arvestamata täitmata kulukohustuste osa ei sisaldu kohustustes. Need on eraldi avaldatud allpool.

2.12

2.13

5.1

Allpool esitatu kujutab endast seega 31. detsembri 2019. aasta seisuga summasid, mille EL on kohustunud tasuma vastavalt lepinguliste kohustuste täitmisele ja mis kuuluvad seepärast rahastamisele tulevastest ELi eelarvetest.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud | 5.1 | 249 686 | 235 836 |
| Jagatud eelarve täitmine – veel täitmata juriidilised kohustused käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku raames | 5.2 | 72 832 | 143 883 |
| Olulised juriidilised kohustused muudes valdkondades | 5.3 | 13 941 | 18 126 |
| Kokku | | 336 459 | 397 845 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2019

31.12.2018

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

5.1

5.1

249 686

249 686

235 836

235 836

Jagatud eelarve täitmine – veel täitmata juriidilised kohustused käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku raames

Jagatud eelarve täitmine – veel täitmata juriidilised kohustused käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku raames

5.2

5.2

72 832

72 832

143 883

143 883

Olulised juriidilised kohustused muudes valdkondades

Olulised juriidilised kohustused muudes valdkondades

5.3

5.3

13 941

13 941

18 126

18 126

Kokku

Kokku

336 459

336 459

397 845

397 845

5.1.   TÄITMATA EELARVELISED KULUKOHUSTUSED, MILLELE VASTAVAID KULUSID EI OLE VEEL TEKKINUD

TÄITMATA EELARVELISED KULUKOHUSTUSED, MILLELE VASTAVAID KULUSID EI OLE VEEL TEKKINUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud | 249 686 | 235 836 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

249 686

249 686

235 836

235 836

Eespool avaldatud summa (297 693 miljonit eurot) moodustavad kõnealused eelarvelised täitmata kulukohustused (vt eelarve täitmise aruannete lisade tabel 4.4), millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on kajastatud bilansis kohustustena ja tulemiaruandes kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavad makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Nagu eespool selgitatud, on need mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg.

Tuleb märkida, et tasaarvestamata eelmakseks olevad ettemaksed moodustasid 31. detsembri 2019. aasta seisuga kokku 51 miljardit eurot (vt lisade punkt 2.5). Need on makstud eelarvelised kulukohustused, mis vähendavad täitmata kulukohustusi, kuid mille puhul loetakse makstud summasid kuni vastavate lepinguliste kohustuste täitmiseni ikka veel ELi ja mitte saaja omaks. Seega on need nagu eespool loetletud täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud.

2.5

5.2.   JAGATUD EELARVE TÄITMINE – VEEL TÄITMATA JURIIDILISED KOHUSTUSED KÄESOLEVA MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RAAMES

JAGATUD EELARVE TÄITMINE – VEEL TÄITMATA JURIIDILISED KOHUSTUSED KÄESOLEVA MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RAAMES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Fondid | Finantsraamistik 2014–2020 (A) | Võetud juriidilised kohustused vastavalt komisjoni viimasele otsusele (B) | Eelarvelised kulukohustused, sealhulgas vabastatud kulukohustused (C) | Veel täitmata juriidilised kohustused (B–C) |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond | 262 585 | 262 407 | 220 447 | 41 960 |
| Euroopa Sotsiaalfond | 92 912 | 92 751 | 78 841 | 13 910 |
| Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument | — | — | — | — |
| Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks | 3 814 | 3 813 | 3 235 | 578 |
| ALAMRUBRIIK 1B: ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA VAHENDID | 359 310 | 358 971 | 302 524 | 56 448 |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond | 100 079 | 100 079 | 85 404 | 14 675 |
| Euroopa Merendus- ja Kalandusfond | 5 749 | 5 687 | 4 828 | 859 |
| RUBRIIK 2: LOODUSVARAD | 105 829 | 105 766 | 90 232 | 15 534 |
| Varjupaiga- ja Rändefond | 4 575 | 4 482 | 4 032 | 450 |
| Sisejulgeolekufond | 3 159 | 3 095 | 2 695 | 401 |
| RUBRIIK 3: JULGEOLEK JA KODAKONDSUS | 7 733 | 7 577 | 6 727 | 851 |
| Kokku | 472 872 | 472 315 | 399 483 | 72 832 |

(miljonites eurodes)

Fondid

Finantsraamistik 2014–2020 (A)

Võetud juriidilised kohustused vastavalt komisjoni viimasele otsusele (B)

Eelarvelised kulukohustused, sealhulgas vabastatud kulukohustused (C)

Veel täitmata juriidilised kohustused (B–C)

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

262 585

262 585

262 407

262 407

220 447

220 447

41 960

41 960

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

92 912

92 912

92 751

92 751

78 841

78 841

13 910

13 910

Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument

Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument

—

—

—

—

Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks

Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks

3 814

3 814

3 813

3 813

3 235

3 235

578

578

ALAMRUBRIIK 1B: ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA VAHENDID

ALAMRUBRIIK 1B: ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA VAHENDID

359 310

359 310

358 971

358 971

302 524

302 524

56 448

56 448

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond

100 079

100 079

100 079

100 079

85 404

85 404

14 675

14 675

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond

5 749

5 749

5 687

5 687

4 828

4 828

859

859

RUBRIIK 2: LOODUSVARAD

RUBRIIK 2: LOODUSVARAD

105 829

105 829

105 766

105 766

90 232

90 232

15 534

15 534

Varjupaiga- ja Rändefond

Varjupaiga- ja Rändefond

4 575

4 575

4 482

4 482

4 032

4 032

450

450

Sisejulgeolekufond

Sisejulgeolekufond

3 159

3 159

3 095

3 095

2 695

2 695

401

401

RUBRIIK 3: JULGEOLEK JA KODAKONDSUS

RUBRIIK 3: JULGEOLEK JA KODAKONDSUS

7 733

7 733

7 577

7 577

6 727

6 727

851

851

Kokku

Kokku

472 872

472 872

472 315

472 315

399 483

399 483

72 832

72 832

Need on juriidiline kohustus teha makse, mille EL võttis jagatud eelarve täitmise alla kuuluvate rakenduskavade vastuvõtmisel. Komisjoni otsus, millega rakenduskava vastu võetakse, kujutab endast rahastamisotsust finantsmääruse artikli 110 tähenduses, ning kui see on asjaomasele liikmesriigile teatavaks tehtud, siis ka juriidilist kohustust finantsmääruse tähenduses.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühissätete määruse artiklis 76 on sätestatud järgmine:

„Liidu eelarvelised kulukohustused iga programmi suhtes määratakse iga fondi iga-aastaste osamaksetena ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Iga programmi tulemusreserviga seotud eelarvelised kulukohustused määratakse programmi muudest eraldisest eraldi.“

Eelnevas tabelis on antud ülevaade juriidilistest kohustustest ja eelarvelistest kulukohustustest seoses mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 alamrubriigiga 1B ning rubriikidega 2 ja 3. Kõigepealt on tabelis esitatud mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevad perioodiks vastuvõetud kogusummad (veerg A). Veerus B on esitatud komisjoni võetud juriidilised kohustused aasta lõpu seisuga, millest mõned ei ole veel eelarveliste kulukohustustega kaetud. Veerus C on esitatud eespool nimetatud juriidiliste kohustuste katmiseks juba tehtud eelarvelised kulukohustused. Nende kahe veeru vaheline erinevus näitab tasumata summasid, mille EL peab siduma eelarveliste kulukohustusega ja seejärel tasuma pärast 31. detsembrit 2019. Kuna mitmeaastase finantsraamistiku perioodi lõpp läheneb, väheneb juriidiliste kohustuste ja eelarveliste kulukohustuste erinevus märkimisväärselt (72,8 miljardit eurot, võrreldes 143,8 miljardi euroga 2018. aastal).

5.3.   OLULISED JURIIDILISED KOHUSTUSED MUUDES VALDKONDADES

OLULISED JURIIDILISED KOHUSTUSED MUUDES VALDKONDADES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Euroopa ühendamise rahastu | 7 680 | 11 554 |
| ITER | 1 676 | 1 489 |
| Copernicuse programm | 601 | 1 267 |
| Galileo | 438 | 493 |
| Kalanduskokkulepped | 223 | 46 |
| Kasutusrendi kulukohustused | 2 535 | 2 352 |
| Muud lepingulised kohustused | 788 | 924 |
| Kokku | 13 941 | 18 126 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

31.12.2018

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

7 680

7 680

11 554

11 554

ITER

ITER

1 676

1 676

1 489

1 489

Copernicuse programm

Copernicuse programm

601

601

1 267

1 267

Galileo

Galileo

438

438

493

493

Kalanduskokkulepped

Kalanduskokkulepped

223

223

46

46

Kasutusrendi kulukohustused

Kasutusrendi kulukohustused

2 535

2 535

2 352

2 352

Muud lepingulised kohustused

Muud lepingulised kohustused

788

788

924

924

Kokku

Kokku

13 941

13 941

18 126

18 126

Need summad kujutavad pikaajalisi juriidilisi kohustusi, mis ei olnud aasta lõpuks veel eelarves kulukohustuste assigneeringutega kaetud. Need siduvad kohustused kantakse eelarvesse ja tasutakse tulevastel aastatel iga-aastaste osamaksetena.

Teatavate oluliste programmide (vt allpool) rakendamine võidakse vastavalt finantsmääruse artikli 112 lõikele 2 jaotada mitme aasta peale. See võimaldab ELil võtta juriidilisi kohustusi (kirjutada alla toetuslepingutele, delegeerimislepingutele ja hankelepingutele), mis ületavad konkreetse aasta olemasolevaid kulukohustuste assigneeringuid. Seepärast võib suur osa käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku kohastest üldistest eraldistest olla juba kulukohustustega seotud. See kehtib eelkõige järgmiste programmide suhtes.

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu annab finantsabi üleeuroopalistele võrkudele, et toetada ühishuviprojekte transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiataristusektoris. Euroopa ühendamise rahastu programmi transpordi valdkonna juriidilised kohustused hõlmavad rakendusperioodi 2014–2023 ja energeetika valdkonna omad perioodi kuni 31. detsember 2024. Nende kohustuste õiguslik alus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010, mille artikliga 19 nähakse ette iga-aastaste osamaksete kasutamine.

Copernicuse programm

Copernicuse programm

Copernicuse programm on Maa seire Euroopa programm (vt ka lisade punkt 2.2). Need kohustused on tehtud ajavahemikuks kuni 2020. aastani. Komisjon kirjutas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrusele (EL) nr 377/2014 (millega luuakse Copernicuse programm ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 911/2010) (20) alla delegeerimislepingutele Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA), EUMETSATi, Mercatori ja Euroopa Keskpika Ilmaennustuse Keskusega. Määruse (EL) nr 377/2014 artikliga 8 lubatakse kasutada iga-aastasi osamakseid.

2.2

20

ITER – Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor

ITER – Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor

Need kulukohustused on mõeldud ITERi rajatiste tulevase rahastamisvajaduse katmiseks kuni 2021. aastani. EL (Euratom) maksab oma osamakse ITERi rahvusvahelises organisatsioonis tuumasünteesienergeetika agentuuri (Fusion for Energy) kaudu, millele maksavad osamakseid ka liikmesriigid ja Šveits. Need kulukohustused on tehtud nõukogu 13. detsembri 2013. aasta otsuse 2013/791/Euratom (millega muudetakse otsust 2007/198/Euratom, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte) (21) alusel, milles lubatakse kasutada iga-aastasi osamakseid. ITER loodi selleks, et hallata ja soodustada ITERi rajatiste kasutamist ning edendada termotuumaenergeetika mõistmist ja vastuvõttu üldsuse poolt ning korraldada muud tegevust, mis on ITERi organisatsiooni eesmärgi saavutamiseks vajalik. ITER hõlmab ELi, Hiinat, Indiat, Venemaad, Lõuna-Koread, Jaapanit ja Ameerika Ühendriike.

21

Galileo

Galileo

Siin kajastatud summad on ette nähtud Galileo programmi jaoks, mille raames arendatakse Euroopa ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi (vt ka lisade punkt 2.2). Need kohustused on tehtud ajavahemikuks kuni 2020. aastani. Komisjon kirjutas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1285/2013 (22) alusel alla delegeerimislepingule Euroopa Kosmoseagentuuriga. Määruse (EL) nr 1285/2013 artikliga 9 lubatakse kasutada iga-aastasi osamakseid.

2.2

22

Kalanduskokkulepped

Kalanduskokkulepped

Need kujutavad kolmandate riikidega sõlmitud rahvusvaheliste kalanduslepingute alusel võetud kohustusi aastani 2025. Need kohustused on tehtud nõukogu otsuste põhjal iga kolmanda riigi kohta (nt Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline leping, selle rakendamise protokoll ja lepingu juurde kuuluv kirjavahetus, (23) ning neid loetakse mitmeaastaste õiguste ja kohustustega rahvusvahelisteks lepinguteks.

23

Kasutusrendi kulukohustused

Kasutusrendi kulukohustused

Rendilepingute järelejäänud tähtaja jooksul vastavalt asjaomastele lepingutele tasumisele kuuluvad minimaalsed summad on järgmised:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Minimaalsed rendimaksed |
| | < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta | Kokku |
| Hooned | 429 | 981 | 1 079 | 2 490 |
| IT ja muud seadmed | 10 | 26 | 9 | 45 |
| Kokku | 439 | 1 008 | 1 088 | 2 535 |

(miljonites eurodes)

Minimaalsed rendimaksed

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kokku

Hooned

Hooned

429

429

981

981

1 079

1 079

2 490

2 490

IT ja muud seadmed

IT ja muud seadmed

10

10

26

26

9

9

45

45

Kokku

Kokku

439

439

1 008

1 008

1 088

1 088

2 535

2 535

Seoses Ühendkuningriigi teatega tema kavatsusest Euroopa Liidust välja astuda ning vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrusele (EL) 2018/1718 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 Euroopa Ravimiameti asukoha osas) (24) paigutati Euroopa Ravimiamet 2019. aasta märtsis Londonist ümber Amsterdami. 2. juulil 2019 jõudis amet oma rendileandjaga kokkuleppele ja on sellest ajast saadik andnud oma ruumid allüürnikule allüürile tingimustel, mis vastavad peamise rendilepingu tingimustele, muu hulgas allüürilepingu kehtivusaeg, mis kestab EMA peamise rendilepingu lõpuni 2039. aasta juunis.

24

Eelmises tabelis esitatud summad hõlmavad peamise rendilepingu kohaselt veel võlgnetavat 418 miljonit eurot. Ootuste kohaselt saadakse allüürnikult tühistamatu allüürilepingu alusel samas summas makseid.

Muud lepingulised kohustused

Muud lepingulised kohustused

Siin kajastatud summad on summad, mis tuleb lepingute tähtaja jooksul veel välja maksta. Suurim siin sisalduv summa (381 miljonit eurot) on seotud komisjoni ehituslepinguga Luksemburgis (Jean Monnet’ teine hoone).

6.   FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

ELi finantsriskide juhtimise kohta allpool esitatud andmed seonduvad järgnevaga:

| — | laenutegevus finantsabi andmiseks, mida komisjon teostab Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM), maksebilansi toetamise mehhanismi, makromajandusliku finantsabi ja Euratomi meetmete kaudu; |
| --- | --- |

—

laenutegevus finantsabi andmiseks, mida komisjon teostab Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM), maksebilansi toetamise mehhanismi, makromajandusliku finantsabi ja Euratomi meetmete kaudu;

| — | komisjoni poolt eelarve täitmise käigus tehtavad rahavoogude juhtimise toimingud, sealhulgas laekunud trahvid; |
| --- | --- |

—

komisjoni poolt eelarve täitmise käigus tehtavad rahavoogude juhtimise toimingud, sealhulgas laekunud trahvid;

| — | eelarveliste tagatiste jaoks fondides hoitav vara: välistegevuse tagatisfondis ja EFSI tagatisfondis ja EFSD tagatisfondis |
| --- | --- |

—

eelarveliste tagatiste jaoks fondides hoitav vara: välistegevuse tagatisfondis ja EFSI tagatisfondis ja EFSD tagatisfondis

| — | eelarvest rahastatud rahastamisvahendid. |
| --- | --- |

—

eelarvest rahastatud rahastamisvahendid.

6.1.   RISKI LIIGID

RISKI LIIGID

Tururisk on oht, et finantsinstrumendi õiglane väärtus või tulevased rahavood kõiguvad turuhindade muutuste tõttu. Tururisk ei hõlma endas üksnes kahjumi, vaid ka kasumi võimalust. See hõlmab valuutariski, intressiriski ja muud hinnariski (märkimisväärne muu hinnarisk ELil puudub).

Tururisk

valuutariski, intressiriski ja muud hinnariski

| — | Valuutarisk on oht, et ELi tehingute või investeeringute väärtust mõjutavad vahetuskursi muutused. Risk tuleneb erinevate valuutade hinnamuutustest üksteise suhtes. |
| --- | --- |

—

Valuutarisk on oht, et ELi tehingute või investeeringute väärtust mõjutavad vahetuskursi muutused. Risk tuleneb erinevate valuutade hinnamuutustest üksteise suhtes.

Valuutarisk

| — | Intressirisk on oht, et väärtpaberi (eelkõige võlakirja) väärtus langeb intressimäärade tõusu tõttu. Üldiselt toob intressimäärade tõus kaasa fikseeritud intressimääraga võlakirjade hindade languse ja vastupidi. |
| --- | --- |

—

Intressirisk on oht, et väärtpaberi (eelkõige võlakirja) väärtus langeb intressimäärade tõusu tõttu. Üldiselt toob intressimäärade tõus kaasa fikseeritud intressimääraga võlakirjade hindade languse ja vastupidi.

Intressirisk

Krediidirisk on kahjumi oht, mis tuleneb võlgniku/laenusaaja poolsest laenu või muu krediidiliini (põhisumma või intressi või nende mõlema) tagasimakse tegematajätmisest või muust lepingulise kohustuse täitmata jätmisest. Maksekohustuse täitmata jätmise sündmused on muu hulgas tagasimakse hilinemine, laenusaaja tagasimaksete ümberstruktureerimine ja pankrot.

Krediidirisk

Likviidsusrisk on vara müügi raskustest tulenev oht, näiteks oht, et asjaomast väärtpaberit või vara ei saa turul realiseerida piisavalt kiiresti, et vältida kahjumit või täita kohustust.

Likviidsusrisk

6.2.   RISKIJUHTIMISE POLIITIKA

RISKIJUHTIMISE POLIITIKA

ELi eelarve täitmine toetub üha enam rakenduskavade rahastamisvahendite kasutamisele. Lisateave kõnealuste summade kohta on esitatud lisade punktis 2.4.1.

2.4.1

Enamikele rahastamisvahenditele on omane, et rakendamine on Euroopa Komisjoni ja finantsasutuse vahelise kokkuleppe alusel delegeeritud kas Euroopa Investeerimispanga grupile (sealhulgas EIF) või teistele finantsasutustele. Kõnealuste finantsasutustega sõlmitud kokkulepped hõlmavad vahendajate suhtes kohaldatavaid rangeid tingimusi ja kohustusi eesmärgiga tagada ELi vahendite nõuetekohane haldamine ja aruandlus. Pärast seda, kui toetus teatavale rahastamisvahendile on kindlaks määratud, kantakse summad üle pangakontole, mille finantsasutus on spetsiaalselt loonud enda nimel, kuid komisjoni heaks (st usalduskonto). Finantsasutused võivad sõltuvalt asjaomasest rahastamisvahendist kasutada usalduskontol olevaid vahendeid laenude andmiseks, emiteerida võlainstrumente, investeerida omakapitaliinstrumentidesse või katta sissenõutud tagatisi. Rahastamisvahenditest saadav tulu tuleb üldiselt ELi eelarvesse tagasi maksta.

Kõnealuste rahastamisvahenditega seotud risk piirdub nende aluseks olevate lepingute kohaselt ülemmääraga, mis on rahastamisvahendile ette nähtud eelarvestatud summa. Kuna komisjon kannab sageli nn esimese järjekoha kahju ning rahastamisvahendite eesmärk on rahastada kõrgema riskiga abisaajaid (kellel on raskusi rahastamise saamisega kommertspankadelt), on tõenäoline, et ELi eelarve jaoks tekib mingis ulatuses kahjusid.

Finantsinstrumentide väärtuse kajastamine

Finantsinstrumentide väärtuse kajastamine

Järgmisi finantsvara ja -kohustuste klasse ei kajastata õiglases väärtuses: raha ja raha ekvivalendid, laenud, kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded, võlad ja muud amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatavad finantskohustused. Nende finantsvarade ja -kohustuste bilansilise jääkmaksumuse suhtes ollakse seisukohal, et see on piisavalt lähedal nende õiglasele väärtusele.

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Euroopa Liit teostab laenutehinguid vastavalt asjaomastele nõukogu määrustele, nõukogu ja Euroopa Parlamendi otsustele ning – kui need on olemas – sisesuunistele. Koostatud on konkreetseid valdkondi, näiteks laenude võtmist ja andmist käsitlevad käsiraamatud, mida kasutavad asjaomased üksused. Laenude andmist rahastatakse tavaliselt laenude võtmisega, millest seega ei tulene avatud intressimäära ega valuutapositsioone.

Rahavoogude juhtimine

Rahavoogude juhtimine

Komisjoni rahavoogude juhtimise toimingute haldamist käsitlevad eeskirjad on sätestatud nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 609/2014 (muudetud nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2016/804) (6) ning finantsmääruses.

6

Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid.

| — | Liikmesriigid maksavad omavahendid kontodele, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud liikmesriigi riigikassas või keskpangas. Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma rahanõudluse katmiseks. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad omavahendid kontodele, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud liikmesriigi riigikassas või keskpangas. Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma rahanõudluse katmiseks.

| — | Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni maksed on enamasti nomineeritud eurodes. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni maksed on enamasti nomineeritud eurodes.

| — | Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. Seda piirangut ei kohaldata komisjoni omavahendite kontode suhtes juhul, kui aset on leidnud makseviivitus seoses laenudega, mis on antud või tagatud kooskõlas Euroopa Liidu Nõukogu määruste ja otsustega, samuti teatavatel tingimustel, kui rahavajadus on suurem nendel kontodel oleva raha summast. |
| --- | --- |

—

Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. Seda piirangut ei kohaldata komisjoni omavahendite kontode suhtes juhul, kui aset on leidnud makseviivitus seoses laenudega, mis on antud või tagatud kooskõlas Euroopa Liidu Nõukogu määruste ja otsustega, samuti teatavatel tingimustel, kui rahavajadus on suurem nendel kontodel oleva raha summast.

| — | Kontodel muus valuutas kui eurodes hoitavaid vahendeid kasutatakse kas samas valuutas tehtavateks makseteks või arvestatakse need perioodiliselt eurodesse ümber. |
| --- | --- |

—

Kontodel muus valuutas kui eurodes hoitavaid vahendeid kasutatakse kas samas valuutas tehtavateks makseteks või arvestatakse need perioodiliselt eurodesse ümber.

Lisaks omavahendite kontodele on komisjon avanud nii keskpankades kui ka kommertspankades ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksed.

Rahavoogude juhtimise ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele eritoiminguid.

Komisjoni rahavoogude juhtimise toimingute ja maksetoimingute juhtimine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad tegevus- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Suunised ja menetluskord käsitlevad mitmesuguseid toiminguid (näiteks maksete tegemine ja likviidsuse juhtimine, rahavoogude prognoosimine, talitluspidevus jms) ning neile vastavust kontrollitakse regulaarselt.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Enne 2010. aastat laekunud summad jäävad kontodele pankades, mis on valitud spetsiaalselt välja ajutiselt makstavate trahvide hoiustamiseks. Panga valimine toimub vastavalt finantsmääruses ettenähtud hankemenetlusele. Vahendite hoiustamist konkreetsetes pankades tingib sisemine riskijuhtimispoliitika, mille raames on kehtestatud krediidireitingule esitatavad nõuded ja kindlaks määratud summad, mida võib hoiustada vastavalt vastaspoole omakapitali suurusele. Finants- ja operatsiooniriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Alates 2010. aastast investeeritakse määratud ja ajutiselt makstud trahvide summad spetsiaalselt selle jaoks loodud portfelli BUFI. Portfelli peamised eesmärgid on vähendada finantsturgudega seotud riske ja kohelda kõiki üksusi võrdselt, kohaldades trahvi algsumma suhtes samal alusel arvutatud tagatud tulu. Enne uue finantsmääruse jõustumist 2018. aasta augustis trahvitud üksuste suhtes kohaldatava tagatud tulu määr on aga null. Ajutiselt makstud trahvide varahaldust teostab komisjon kooskõlas sisemiste varahaldussuunistega. Koostatud on konkreetseid valdkondi, näiteks rahavoogude juhtimist käsitlevad menetluskorra käsiraamatud, mida kasutavad asjaomased üksused. Finants- ja operatsiooniriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

Varahalduse tegevuse eesmärk on investeerida komisjonile ajutiselt makstud trahvid selliselt, et:

| — | tagada, et vahendid oleksid vajaduse korral hõlpsasti kättesaadavad, ja samal ajal |
| --- | --- |

—

tagada, et vahendid oleksid vajaduse korral hõlpsasti kättesaadavad, ja samal ajal

| — | anda tavapärastel asjaoludel tootlust, mis vastab keskmiselt BUFI võrdlusaluse tootluse ja kantud kulude vahele, säilitades samal ajal nende trahvide algsumma, mille komisjoni määras enne uue finantsmääruse jõustumist augustis 2018. |
| --- | --- |

—

anda tavapärastel asjaoludel tootlust, mis vastab keskmiselt BUFI võrdlusaluse tootluse ja kantud kulude vahele, säilitades samal ajal nende trahvide algsumma, mille komisjoni määras enne uue finantsmääruse jõustumist augustis 2018.

Investeeringud piirduvad põhimõtteliselt järgmiste kategooriatega: tähtajalised hoiused liikmesriikide keskpankades, riikide võlakohustuste haldamise ametites, täielikult riigile kuuluvates või riigi poolt tagatud pankades või riigiülestes asutustes; võlakirjad, lühiajalised võlakirjad ja hoiusesertifikaadid, mille on emiteerinud riiklikud või riigiülesed asutused.

Finantstagatised

Finantstagatised

Komisjon hoiab märkimisväärses summas finantsasutuste antud tagatisi seoses trahvidega, mida ta määrab äriühingutele ELi konkurentsieeskirjade rikkumise eest (vt lisade punkt 2.6.1.2). Tagatiste andmine on trahvi saanud äriühingute jaoks alternatiiviks ajutise makse tegemisele. Tagatisi hallatakse sisemise riskijuhtimise poliitika raames. Finants- ja operatsiooniriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

2.6.1.2

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Tagatisfondi varade haldamise eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud komisjoni ja EIP vahel 25. novembril 1994 sõlmitud lepingus ja selle hilisemates muudatustes. Tagatisfond kasutab oma tegevuses üksnes eurot. Ta investeerib ainult selles valuutas, et vältida vahetuskursiriski. Varade haldamine põhineb tavapärasel konservatiivsuse põhimõttel, mida finantstegevuse puhul järgitakse. Tagatisfondilt nõutakse, et ta pööraks erilist tähelepanu riskide vähendamisele ja selle tagamisele, et hallatavaid varasid saaks müüa või üle anda ilma olulise viivituseta, võttes arvesse asjaomaseid kohustusi.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond loodi EFSI määrusega (vt lisade punkt 2.4.1). Fondi varahalduse eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud komisjoni 21. jaanuari 2016. aasta otsuses C(2016) 165. Fondi haldab komisjon, kes on volitatud investeerima EFSI tagatisfondi vara finantsturgudel vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele ja asjakohastele usaldatavusnõuetele. Hallatavad varad peavad pakkuma piisavat likviidsust tagatise võimaliku sissenõudmise puhuks, püüdes samal ajal optimeerida tootlust ja riski taset, mis oleks kooskõlas turvalisuse ja stabiilsuse säilitamisega.

2.4.1

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond loodi vastavalt EFSD määrusele (vt lisade punkt 2.4.1). EFSD tagatisfondi vara haldab komisjon vastavalt komisjoni 22. novembri 2017. aasta otsuse C(2017) 7693 lisas 1 sisalduvatele sisesuunistele ja varahaldussuunistele. Komisjon on volitatud investeerima EFSD tagatisfondi vara finantsturgudel vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele ja asjakohastele usaldatavusnõuetele. Vara hallatakse nii, et pakkuda piisavat likviidsust tagatise võimaliku sissenõudmise puhuks, püüdes samal ajal optimeerida tootlust ja riski taset, mis oleks kooskõlas turvalisuse ja stabiilsuse säilitamisega.

2.4.1

6.3.   VALUUTARISK

VALUUTARISK

ELi rahastamisvahendite valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

ELi rahastamisvahendite valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 |
| USA dollar (USD) | Naelsterling (GBP) | Taani kroon (DKK) | Rootsi kroon (SEK) | Euro | Muud | Kokku |
| Finantsvarad | | | | | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 577 | 62 | 17 | 9 | 17 723 | 21 | 18 407 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | (393) | — | — | — | 529 | — | 137 |
| Laenud
   (7) | 17 | 32 | — | — | 65 | 7 | 121 |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 30 | 804 | 62 | 93 | 22 751 | 233 | 23 974 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 100 | 311 | 319 | 432 | 16 910 | 1 673 | 19 745 |
| | 332 | 1 209 | 398 | 533 | 57 979 | 1 934 | 62 384 |
| Finantskohustused | | | | | | | |
| Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | (0) | — | — | — | (10) | (2) | (12) |
| Võlgnevused | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 200 ) | (33) | (27 241 ) |
| | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 211 ) | (35) | (27 254 ) |
| Kokku | 326 | 1 208 | 398 | 532 | 30 768 | 1 898 | 35 130 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

USA dollar (USD)

Naelsterling (GBP)

Taani kroon (DKK)

Rootsi kroon (SEK)

Euro

Muud

Kokku

Finantsvarad

Finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

577

577

62

62

17

17

9

9

17 723

17 723

21

21

18 407

18 407

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

(393)

(393)

—

—

—

529

529

—

137

137

Laenud
   (7)

Laenud

7

17

17

32

32

—

—

65

65

7

7

121

121

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

30

30

804

804

62

62

93

93

22 751

22 751

233

233

23 974

23 974

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

100

100

311

311

319

319

432

432

16 910

16 910

1 673

1 673

19 745

19 745

332

332

1 209

1 209

398

398

533

533

57 979

57 979

1 934

1 934

62 384

62 384

Finantskohustused

Finantskohustused

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

(0)

(0)

—

—

—

(10)

(10)

(2)

(2)

(12)

(12)

Võlgnevused

Võlgnevused

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 200 )

(27 200 )

(33)

(33)

(27 241 )

(27 241 )

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 211 )

(27 211 )

(35)

(35)

(27 254 )

(27 254 )

Kokku

Kokku

326

326

1 208

1 208

398

398

532

532

30 768

30 768

1 898

1 898

35 130

35 130

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 |
| USA dollar (USD) | Naelsterling (GBP) | Taani kroon (DKK) | Rootsi kroon (SEK) | Euro | Muud | Kokku |
| Finantsvarad | | | | | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 619 | 57 | 18 | 7 | 14 725 | 17 | 15 443 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | (475) | — | — | — | 491 | — | 16 |
| Laenud
   (8) | 6 | 0 | — | — | 56 | 5 | 67 |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 19 | 4 109 | 99 | 109 | 20 026 | 303 | 24 664 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 49 | 1 524 | 290 | 406 | 14 338 | 1 505 | 18 113 |
| | 218 | 5 690 | 407 | 523 | 49 635 | 1 830 | 58 303 |
| Finantskohustused | | | | | | | |
| Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | — | — | — | — | (20) | (2) | (22) |
| Võlgnevused | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 218 ) | (5) | (32 227 ) |
| | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 238 ) | (7) | (32 249 ) |
| Kokku | 216 | 5 689 | 407 | 523 | 17 397 | 1 824 | 26 055 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

USA dollar (USD)

Naelsterling (GBP)

Taani kroon (DKK)

Rootsi kroon (SEK)

Euro

Muud

Kokku

Finantsvarad

Finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

619

619

57

57

18

18

7

7

14 725

14 725

17

17

15 443

15 443

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

(475)

(475)

—

—

—

491

491

—

16

16

Laenud
   (8)

Laenud

8

6

6

0

0

—

—

56

56

5

5

67

67

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

19

19

4 109

4 109

99

99

109

109

20 026

20 026

303

303

24 664

24 664

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

49

49

1 524

1 524

290

290

406

406

14 338

14 338

1 505

1 505

18 113

18 113

218

218

5 690

5 690

407

407

523

523

49 635

49 635

1 830

1 830

58 303

58 303

Finantskohustused

Finantskohustused

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

—

—

—

—

(20)

(20)

(2)

(2)

(22)

(22)

Võlgnevused

Võlgnevused

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 218 )

(32 218 )

(5)

(5)

(32 227 )

(32 227 )

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 238 )

(32 238 )

(7)

(7)

(32 249 )

(32 249 )

Kokku

Kokku

216

216

5 689

5 689

407

407

523

523

17 397

17 397

1 824

1 824

26 055

26 055

Kui euro oleks tugevnenud teiste valuutade suhtes 10 % võrra, oleks selle mõju olnud järgmine.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Eelarveaasta tulem |
| USA dollar (USD) | Naelsterling (GBP) | Taani kroon (DKK) | Rootsi kroon (SEK) |
| 2019 | (14) | (104) | (35) | (48) |
| 2018 | (7) | (512) | (35) | (47) |

(miljonites eurodes)

Eelarveaasta tulem

USA dollar (USD)

Naelsterling (GBP)

Taani kroon (DKK)

Rootsi kroon (SEK)

2019

2019

(14)

(14)

(104)

(104)

(35)

(35)

(48)

(48)

2018

2018

(7)

(7)

(512)

(512)

(35)

(35)

(47)

(47)

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Netovara |
| USA dollar (USD) | Naelsterling (GBP) | Taani kroon (DKK) | Rootsi kroon (SEK) |
| 2019 | (17) | (6) | (2) | (1) |
| 2018 | (13) | (5) | (2) | (1) |

(miljonites eurodes)

Netovara

USA dollar (USD)

Naelsterling (GBP)

Taani kroon (DKK)

Rootsi kroon (SEK)

2019

2019

(17)

(17)

(6)

(6)

(2)

(2)

(1)

(1)

2018

2018

(13)

(13)

(5)

(5)

(2)

(2)

(1)

(1)

Kui euro oleks nõrgenenud teiste valuutade suhtes 10 % võrra, oleks selle mõju olnud järgmine.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Eelarveaasta tulem |
| USA dollar (USD) | Naelsterling (GBP) | Taani kroon (DKK) | Rootsi kroon (SEK) |
| 2019 | 17 | 127 | 42 | 58 |
| 2018 | 9 | 625 | 43 | 57 |

(miljonites eurodes)

Eelarveaasta tulem

USA dollar (USD)

Naelsterling (GBP)

Taani kroon (DKK)

Rootsi kroon (SEK)

2019

2019

17

17

127

127

42

42

58

58

2018

2018

9

9

625

625

43

43

57

57

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Netovara |
| USA dollar (USD) | Naelsterling (GBP) | Taani kroon (DKK) | Rootsi kroon (SEK) |
| 2019 | 20 | 7 | 2 | 1 |
| 2018 | 16 | 6 | 2 | 1 |

(miljonites eurodes)

Netovara

USA dollar (USD)

Naelsterling (GBP)

Taani kroon (DKK)

Rootsi kroon (SEK)

2019

2019

20

20

7

7

2

2

1

1

2018

2018

16

16

6

6

2

2

1

1

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Finantsvarasid ja -kohustusi hoitakse praegu ainult eurodes, mistõttu ELil välisvaluutarisk puudub.

Rahavoogude juhtimine

Rahavoogude juhtimine

Kooskõlas nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 609/2014 (muudetud nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2016/804) hoitakse omavahendeid, mille liikmesriigid on maksnud muudes valuutades kui eurodes, omavahendite kontodel. Need arvestatakse eurodesse ümber, kui neid on vaja kasutada maksete tegemiseks. Kõnealuste vahendite haldamisel kohaldatavad menetlused on sätestatud eespool osutatud määruses. Piiratud arvul juhtudel kasutatakse neid vahendeid otse samades valuutades maksete tegemiseks.

Komisjonil on kommertspankades mitmed USA dollarites, Šveitsi frankides ja muudes ELi valuutades kui eurodes hoitavad kontod, mida ta kasutab maksete tegemiseks neis valuutades. Neile kontodele kantakse täiendavaid vahendeid olenevalt sellest, millises summas makseid neilt teha tuleb, ja selle tulemusena ei kajasta nende saldod valuutariski positsiooni.

Mitmesuguste tulude (välja arvatud omavahendite) laekumisel muus valuutas kui eurodes kantakse need üle komisjoni samas valuutas hoitavatele kontodele, kui neid on vaja maksete tegemiseks, või arvestatakse ümber eurodesse ja kantakse eurodes hoitavatele kontodele. Muus valuutas kui eurodes hoitavatele avansikontodele kantakse täiendavaid vahendeid olenevalt prognoositud lühiajalisest vajadusest teha samas valuutas kohalikke makseid. Kõnealuste kontode saldode puhul jälgitakse, et need ei ületaks neile seatud ülemmäära.

Trahvid

Trahvid

Kõik trahvid määratakse, makstakse ja kaetakse esialgselt eurodes, seega puudub nende puhul valuutarisk.

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Selle fondi finantsvarasid hoitakse eurodes ning seetõttu ELil valuutarisk puudub. Laenud, mis anti ELile üle fondile esitatud taotluste tõttu, kuna laenusaajad olid jätnud maksekohustused täitmata, makstakse välja nende esialgses valuutas ja seetõttu kujutab see ELi jaoks valuutariski. Peamiselt laenude tagasimaksete ajastamisest tuleneva ebakindluse tõttu vahetuskursierinevuste kompenseerimisega (riskimaandamistegevus) ei tegeleta.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond arveldab praegu nii eurodes kui ka USA dollarites. Valuutariski hallatakse tuletislepingute (valuutaforvardlepingud) sõlmimisega, millega kaitstakse USA dollarites investeeringuportfelli turuväärtust. Maandamata riskiga valuutapositsiooni ülempiiriks on määratud 1 % portfelli koguväärtusest sihttaseme ja vahendite iga-aastaste strateegiliste jaotuste raames. Nii käivitaks USA dollarites investeeringute turuväärtuse kõikumine üle 1 % piiri tasakaalustamismüügi (uue sama- või vastassuunalise forvardlepingu), et kaitstavat positsiooni vastavalt kohandada või taastada. Riskide maanduse kohandamist võivad ajendada ka euro/USD vahetuskursi muutused.

Laenud, mis anti ELile üle fondile esitatud taotluste tõttu, kuna laenusaajad olid jätnud maksekohustused täitmata, makstakse välja nende esialgses valuutas ja seetõttu kujutab see ELi jaoks valuutariski. Üleantud laenude tagasimaksete ajastamisest tuleneva ebakindluse tõttu vahetuskursierinevuste kompenseerimisega (riskimaandamistegevus) ei tegeleta.

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond arveldab praegu üksnes eurodes, kuid tema varahaldussuunised annavad võimaluse investeerida ka teatavatesse varadesse, mis on nomineeritud muus vääringus kui euro.

6.4.   INTRESSIRISK

INTRESSIRISK

Järgmises tabelis esitatakse teave müügivalmis finantsvarade intressimäära tundlikkuse näitaja kohta, eeldades intressimäärade võimalikuks muutuseks +/- 100 baaspunkti (1 %).

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Suurenemine (+) / vähenemine (-) baaspunktides | Mõju netovarale |
| 2019: Müügivalmis finantsvarad | +100 | (447) |
| -100 | 483 |
| 2018: Müügivalmis finantsvarad | +100 | (348) |
| -100 | 374 |

(miljonites eurodes)

Suurenemine (+) / vähenemine (-) baaspunktides

Mõju netovarale

2019: Müügivalmis finantsvarad

2019: Müügivalmis finantsvarad

+100

+100

(447)

(447)

-100

-100

483

483

2018: Müügivalmis finantsvarad

2018: Müügivalmis finantsvarad

+100

+100

(348)

(348)

-100

-100

374

374

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

ELil on oma laenutegevuse laadi tõttu märkimisväärsed intressi kandvad varad ja kohustused. Samal ajal tasakaalustavad võetud laenudest tulenevaid intressiriske samasuguste lepingutingimustega antud laenud (kompensatsioonitehingud).

Rahavoogude juhtimine

Rahavoogude juhtimine

Komisjoni rahavoogude juhtimise üksus ei laena raha. Seetõttu intressimäära risk puudub. Intressimäär arvutatakse aga erinevate pangakontode saldode alusel. Komisjon on seepärast kehtestanud meetmed, et tema pangakontodelt regulaarselt teenitav intress peegeldaks turuintressimäärasid ja nende võimalikku kõikumist.

Kontod, mis on avatud liikmesriikide riigikassades omavahendite laekumiseks, intressi ei teeni ja teenustasusid nende puhul ei kohaldata. Liikmesriikide keskpankades olevad kontod (omavahendid ja muud) võib välja maksta iga institutsiooni kohaldatava ametliku kursi alusel. Kuna mõned väljamaksed neilt kontodelt võivad olla praegu negatiivsed, on kehtestatud nende kontode saldode minimeerimiseks likviidsuse juhtimise menetlused. Omavahendite kontod on vastavalt nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 609/2014 (muudetud nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2016/804) kaitstud negatiivse intressi mõju eest.

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. See intress põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Allapoole kindlaksmääratud ülempiiri jäävate tegevussaldode puhul on kommertspankade kohaldatav kurss tavaliselt null.

Teatava rahaturuinstrumentide ja võlakirjade portfelli tundlikkus intressimäära muutuste suhtes kasvab vastavalt sellele, mida kauem see kestab. Komisjoni hallatavate peamiste varade portfellide kestust on kirjeldatud allpool.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid on investeeritud rahaturuinstrumentide portfelli ja pikaajalistesse võlakirjadesse, mille portfelli keskmine kestus on 2,57 aastat.

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Tagatisfondile eraldatud eelarve on investeeritud rahaturuinstrumentide portfelli ja pikaajalistesse võlakirjadesse ning kogu portfelli keskmine kestus on 2,99 aastat.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfondile eraldatud eelarve on investeeritud rahaturuinstrumentide portfelli ja pikaajalistesse võlakirjadesse ning kogu portfelli keskmine kestus on 3,07 aastat.

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfondile eraldatud eelarve on investeeritud rahaturuinstrumentide portfelli ja pikaajalistesse võlakirjadesse ning kogu portfelli keskmine kestus on 2,51 aastat.

6.5.   KREDIIDIRISK

KREDIIDIRISK

Summad, mis kujutavad endast aruandeperioodi lõpul ELi jaoks krediidiriski, on vastavalt lisade punktis 2 esitatule rahastamisvahendite puhasväärtus.

2

Vähenemata väärtusega finantsvarade vanuse analüüs

Vähenemata väärtusega finantsvarade vanuse analüüs

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kokku | Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega | Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega |
| < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta |
| Antud laenud | 52 684 | 52 683 | 1 | — | — |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 23 974 | 9 410 | 2 726 | 11 543 | 295 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 137 | 137 | — | — | — |
| Kokku seisuga 31.12.2019 | 76 795 | 62 231 | 2 727 | 11 543 | 295 |
| Antud laenud | 53 939 | 53 939 | 0 | — | — |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 24 664 | 14 737 | 6 585 | 3 209 | 134 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 16 | 16 | — | — | — |
| Kokku seisuga 31.12.2018 | 78 620 | 68 692 | 6 585 | 3 209 | 134 |

(miljonites eurodes)

Kokku

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega

Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Antud laenud

Antud laenud

52 684

52 684

52 683

52 683

1

1

—

—

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

23 974

23 974

9 410

9 410

2 726

2 726

11 543

11 543

295

295

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

137

137

137

137

—

—

—

Kokku seisuga 31.12.2019

Kokku seisuga 31.12.2019

76 795

76 795

62 231

62 231

2 727

2 727

11 543

11 543

295

295

Antud laenud

Antud laenud

53 939

53 939

53 939

53 939

0

0

—

—

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

24 664

24 664

14 737

14 737

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

16

16

16

16

—

—

—

Kokku seisuga 31.12.2018

Kokku seisuga 31.12.2018

78 620

78 620

68 692

68 692

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Tähtajaks tasumata nõuded ja sissenõutavad summad, mille tähtajast on möödunud vähem kui üks aasta, hõlmavad 1 799 miljoni euro ulatuses konkurentsitrahvidega seotud sissenõutavaid summasid. Tähtajaks tasumata nõuded ja sissenõutavad summad, mille tähtajast on möödunud üks kuni viis aastat, hõlmavad 9 212 miljoni euro ulatuses konkurentsitrahvidega seotud sissenõutavaid summasid ning tähtajaks tasumata nõuded ja sissenõutavad summad, mille tähtajast on möödunud üle viie aasta, hõlmavad 257 miljoni euro ulatuses konkurentsitrahvidega seotud sissenõutavaid summasid. Nimetatud summad on suures osas kaetud pangatagatistega ja seega on komisjon krediidirisk madal. Need tagatised on andnud trahvi saanud äriühingud alternatiivina ajutise makse tegemisele. Lisaks sellele hõlmavad tähtajaks tasumata nõuded ja sissenõutavad summad, mille tähtajast on möödunud vähem kui üks aasta ja mille tähtajast on möödunud üks kuni viis aastat, vastavalt 0,8 miljardi euro ulatuses nõudeid ja 2,1 miljardi euro ulatuses sissenõutavaid summasid seoses lisade punktis 2.6.1.1 osutatud rikkumisjuhtumiga.

2.6.1.1

Tähtajaks tasutud ja vähenemata väärtusega finantsvarade krediidikvaliteet

Tähtajaks tasutud ja vähenemata väärtusega finantsvarade krediidikvaliteet

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 |
| Müügivalmis (9) | Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses ülevõi puudujäägina (10) | Antud laenud | Nõuded ja sissenõutavad summad | Raha | Kokku |
| Vastaspooled, kellel on välisreiting | | | | | | |
| Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga | 8 848 | 137 | 32 | 3 632 | 15 452 | 28 101 |
| Üle keskmise kvaliteediga | 3 588 | — | 23 013 | 1 444 | 3 688 | 31 734 |
| Alla keskmise kvaliteediga | 2 298 | — | 24 711 | 1 867 | 322 | 29 198 |
| Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad | 264 | — | 4 855 | 478 | 262 | 5 858 |
| | 14 998 | 137 | 52 610 | 7 422 | 19 724 | 94 891 |
| Vastaspooled, kellel puudub välisreiting | | | | | | |
| Rühm 1 | — | — | 73 | 1 987 | 21 | 2 082 |
| Rühm 2 | — | — | — | 2 | — | 2 |
| | — | — | 73 | 1 989 | 21 | 2 083 |
| Kokku | 14 998 | 137 | 52 683 | 9 410 | 19 745 | 96 974 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

Müügivalmis (9)

9

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses ülevõi puudujäägina (10)

10

Antud laenud

Nõuded ja sissenõutavad summad

Raha

Kokku

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

8 848

8 848

137

137

32

32

3 632

3 632

15 452

15 452

28 101

28 101

Üle keskmise kvaliteediga

Üle keskmise kvaliteediga

3 588

3 588

—

23 013

23 013

1 444

1 444

3 688

3 688

31 734

31 734

Alla keskmise kvaliteediga

Alla keskmise kvaliteediga

2 298

2 298

—

24 711

24 711

1 867

1 867

322

322

29 198

29 198

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad

264

264

—

4 855

4 855

478

478

262

262

5 858

5 858

14 998

14 998

137

137

52 610

52 610

7 422

7 422

19 724

19 724

94 891

94 891

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Rühm 1

Rühm 1

—

—

73

73

1 987

1 987

21

21

2 082

2 082

Rühm 2

Rühm 2

—

—

—

2

2

—

2

2

—

—

—

73

73

1 989

1 989

21

21

2 083

2 083

Kokku

Kokku

14 998

14 998

137

137

52 683

52 683

9 410

9 410

19 745

19 745

96 974

96 974

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 |
| | Müügivalmis (9) | Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses ülevõi puudujäägina (10) | Antud laenud | Nõuded ja sissenõutavad summad | Raha | Kokku |
| Vastaspooled, kellel on välisreiting | | | | | | |
| Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga | 9 019 | 16 | 98 | 9 064 | 14 950 | 33 146 |
| Üle keskmise kvaliteediga | 3 209 | — | 23 513 | 755 | 2 740 | 30 217 |
| Alla keskmise kvaliteediga | 1 765 | — | 25 775 | 1 456 | 181 | 29 177 |
| Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad | — | — | 4 488 | 200 | 221 | 4 909 |
| | 13 993 | 16 | 53 874 | 11 475 | 18 092 | 97 449 |
| Vastaspooled, kellel puudub välisreiting | | | | | | |
| Rühm 1 | — | — | 64 | 3 262 | 21 | 3 347 |
| Rühm 2 | — | — | 2 | 0 | — | 2 |
| | — | — | 66 | 3 262 | 21 | 3 349 |
| Kokku | 13 993 | 16 | 53 939 | 14 737 | 18 113 | 100 797 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

Müügivalmis (9)

9

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses ülevõi puudujäägina (10)

10

Antud laenud

Nõuded ja sissenõutavad summad

Raha

Kokku

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

9 019

9 019

16

16

98

98

9 064

9 064

14 950

14 950

33 146

33 146

Üle keskmise kvaliteediga

Üle keskmise kvaliteediga

3 209

3 209

—

23 513

23 513

755

755

2 740

2 740

30 217

30 217

Alla keskmise kvaliteediga

Alla keskmise kvaliteediga

1 765

1 765

—

25 775

25 775

1 456

1 456

181

181

29 177

29 177

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad

—

—

4 488

4 488

200

200

221

221

4 909

4 909

13 993

13 993

16

16

53 874

53 874

11 475

11 475

18 092

18 092

97 449

97 449

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Rühm 1

Rühm 1

—

—

64

64

3 262

3 262

21

21

3 347

3 347

Rühm 2

Rühm 2

—

—

2

2

0

0

—

2

2

—

—

66

66

3 262

3 262

21

21

3 349

3 349

Kokku

Kokku

13 993

13 993

16

16

53 939

53 939

14 737

14 737

18 113

18 113

100 797

100 797

Eespool olev tabel ei hõlma ilma välisreitinguta omakapitaliinstrumentide kujul müügivalmis finantsvarasid. Eespool nimetatud nelja riskikategooria aluseks on põhimõtteliselt väliste reitinguagentuuride reitingukategooriad, mis on järgmised:

| — | Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga: Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA –; Fitch F1+, F1, AAA – AA– ja samaväärsed |
| --- | --- |

—

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga: Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA –; Fitch F1+, F1, AAA – AA– ja samaväärsed

| — | Üle keskmise kvaliteediga: Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A–; Fitch F2, A+ – A– ja samaväärsed |
| --- | --- |

—

Üle keskmise kvaliteediga: Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A–; Fitch F2, A+ – A– ja samaväärsed

| — | Alla keskmise kvaliteediga: Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB–; Fitch F-3, BBBB+ – BBB– ja samaväärsed |
| --- | --- |

—

Alla keskmise kvaliteediga: Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB–; Fitch F-3, BBBB+ – BBB– ja samaväärsed

| — | Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad: Moody mitte kõrgeim, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D ja samaväärsed |
| --- | --- |

—

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad: Moody mitte kõrgeim, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D ja samaväärsed

EL kasutab nimetatud välisagentuuride reitingukategooriaid eelkõige finantsinstrumentide ja kommertspankade võrdlusvahendina, kuid võib üksikjuhtumite analüüsimise järel hoida vahendeid mõnes eespool nimetatud riskikategoorias isegi siis, kui üks või enam eespool nimetatud reitinguagentuuridest on asjaomase vastaspoole reitingut alandanud. Ilma reitinguta vastaspoolte puhul hõlmab 1. rühm varasemate makseviivitusteta võlgnikke ja 2. rühm varasemate makseviivitustega võlgnikke.

Eespool muude kui investeerimisjärgu alla liigitatud laenudena esitatud summad on seotud peamiselt komisjoni antud finantstoetuse laenudega finantsraskustes olevatele partnerriikidele. Nõuete ja sissenõutavate summade all esitatud summa on seotud nõuetega teatavate liikmesriikide vastu omavahendeid käsitlevate määruste või muude õigusaktide alusel. Raha all esitatud summad on peamiselt seotud riigikassas või teatavate liikmesriikide keskpankades avatud omavahendite pangakontodega, et hoida omavahendite osamakseid vastavalt eespool osutatud määruses ettenähtule. Komisjon võib neid kontosid kasutada ainult eelarve täitmisest tuleneva rahanõudluse katmiseks.

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Krediidiriski maandatakse Euratomi puhul esmalt riigi tagatise saamisega, seejärel välistegevuse tagatisfondi kaudu (makromajandusliku finantsabi ja Euratomi puhul), seejärel võimalusega saada vajalikud vahendid liikmesriikides asuvatelt komisjoni omavahendite kontodelt ja lõpuks ELi eelarve kaudu.

Omavahendeid käsitlevate õigusaktidega on omavahendite maksete ülemmääraks kehtestatud 1,20 % liikmesriikide kogurahvatulust ning 2019. aastal kasutati sellest maksete assigneeringute katmiseks tegelikult 0,88 %. See tähendab, et 31. detsembri 2019. aasta seisuga jäi kõnealuste tagatiste kasutamisel 0,32 % varu. Sel eesmärgil on ELil õigus nõuda liikmesriikidelt, et nad tagaksid ELi õiguslike kohustuste täieliku täitmise laenuandjate ees.

Rahavoogude juhtimine

Rahavoogude juhtimine

Enamikku komisjoni rahalistest vahenditest hoitakse omavahendeid käsitleva nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 (muudetud nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 2016/804) kohaselt kontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksete (omavahendite) maksmiseks. Kõiki selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide krediidirisk (ja vastaspoole risk) on komisjoni jaoks madalaim, sest riskipositsioon seondub liikmesriikidega. Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavatesse komisjoni rahalistesse vahenditesse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab rahavoogude juhtimise süsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, võttes arvesse kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmist summat. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitav kogusumma pidevalt väga väike (kokku keskmiselt alla 70 miljoni euro, mis jaguneb umbes 20 konto peale), millega tagatakse, et komisjoni riskipositsioon on piiratud. Kõnealuseid summasid tuleks vaadata koos rahaliste vahendite igapäevaste kogusaldodega, mis kõikusid 2019. aastal vahemikus 6–40 miljardit eurot, ning 2019. aastal komisjoni kontodelt tehtud maksete kogusummaga, mis ületas 158 miljardit eurot.

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et komisjoni vastaspoole riski veelgi minimeerida:

| — | Kõik kommertspangad valitakse välja pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody) või sellega samaväärne. Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse aktsepteerida ka madalamat reitingut. |
| --- | --- |

—

Kõik kommertspangad valitakse välja pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody) või sellega samaväärne. Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse aktsepteerida ka madalamat reitingut.

| — | Nende kommertspankade krediidireitingud, kus komisjonil on kontod, vaadatakse läbi kord päevas. |
| --- | --- |

—

Nende kommertspankade krediidireitingud, kus komisjonil on kontod, vaadatakse läbi kord päevas.

| — | Kolmandates riikides olevate delegatsioonide avansikontosid hoitakse kohalikes pankades, mis valitakse välja lihtsustatud pakkumismenetluse teel. Reitingunõuded olenevad kohalikust olukorrast ja võivad riikide lõikes märkimisväärselt erineda. Riskipositsiooni piiramiseks hoitakse nende kontode saldosid võimalikult madalal tasemel (võttes arvesse tegevusvajadusi), neile kantakse täiendavaid vahendeid regulaarselt ja kohaldatavad ülemmäärad vaadatakse igal aastal läbi. |
| --- | --- |

—

Kolmandates riikides olevate delegatsioonide avansikontosid hoitakse kohalikes pankades, mis valitakse välja lihtsustatud pakkumismenetluse teel. Reitingunõuded olenevad kohalikust olukorrast ja võivad riikide lõikes märkimisväärselt erineda. Riskipositsiooni piiramiseks hoitakse nende kontode saldosid võimalikult madalal tasemel (võttes arvesse tegevusvajadusi), neile kantakse täiendavaid vahendeid regulaarselt ja kohaldatavad ülemmäärad vaadatakse igal aastal läbi.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Enne 2010. aastat ajutiselt makstud trahve hoiustavad pangad valitakse välja hankemenetluse teel kooskõlas riskijuhtimispoliitikaga, millega on kehtestatud krediidireitingule esitatavad nõuded ja proportsionaalselt vastaspoole omakapitalile hoiustatavate summade suurus.

Kommertspankade puhul, mis on valitud välja spetsiaalselt selleks, et võtta hoiule ajutiselt makstavaid trahve, nõutakse üldjuhul ka pikaajalist krediidireitingut vähemalt A- (S&P või sellega võrdväärset) kahelt agentuurilt. Sellesse rühma kuuluvate pankade reitingu alandamise korral kohaldatakse erimeetmeid. Lisaks sellele on igas pangas hoiustatav summa piiratud teatava protsendiga tema omavahenditest ja sõltub iga panga reitingust. Selliste piirangute arvutamisel võetakse arvesse ka kehtivaid garantiisid, mis sama asutus on komisjonile andnud. Hoiuse jäägi vastavust neist põhimõtetest tulenevalt kohaldatavatele nõuetele kontrollitakse regulaarselt.

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud (alates 2010. aastast määratud) trahvidest tehtavate investeeringutega riigi võlakohustustesse võtab komisjon endale krediidiriski. Riski kontsentratsioon on suurim Hispaania puhul, kelle arvele langeb 20 % portfellist. Viie suurima riskipositsiooniga riigi (Hispaania, Itaalia, Saksamaa, Prantsusmaa ja Belgia) arvele langeb kokku 52 % investeeringuportfellist. Portfelli kaalutud keskmine krediidireiting on A (S&P või samaväärne).

Finantstagatised

Finantstagatised

Selliste tagatiste aktsepteerimise suhtes kohaldatav riskijuhtimispoliitika tagab komisjonile kõrge krediidikvaliteedi. Selle poliitika raames määratletakse maksimaalne avatus krediidiriskile seoses konkreetse finantssektori üksusega, lähtuvalt selle krediidireitingust ja üksuse rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) kohastes finantsaruannetes arvestatud kapitali tasemest. Kehtivate tagatiste vastavust neist põhimõtetest tulenevalt kohaldatavatele nõuetele kontrollitakse regulaarselt.

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Varahaldussuunistes ja/või investeerimisstrateegias on määratletud teatavad piirid ja piirangud portfelli krediidiriski positsiooni piiramiseks. Sellised piirid ja piirangud hõlmavad rahastamiskõlblikkuse kriteeriume, absoluutseid nominaalseid krediidilimiite sõltuvalt emitendi kategooriast, suhtelisi riskide kontsentreerumise piirmäärasid sõltuvalt emitendi kategooriast ja riskide kontsentreerumise piirmäärasid emissiooni kohta. Kõigil investeeringutel on vähemalt investeerimisjärgu krediidireiting.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

Varahaldussuuniste, riski ja investeerimisstrateegiatega määratletakse teatavad piirid ja piirangud, et piirata portfelli krediidiriski positsiooni, mis on piiratud investeerimisjärgu krediidireitinguga, välja arvatud ELi liikmesriikide positsiooni puhul. Portfelli kaalutud keskmine krediidireiting on BBB+ (S&P või samaväärne).

31. detsembri 2019. aasta seisuga on Prantsusmaa keskpank kõigi realiseerimata valuutaforvardite ainus vastaspool ja selle kuupäeva seisuga ei ole mingeid krediidikvaliteeti parandavaid kokkuleppeid – tagatisi, tasaarvestuslepinguid ega garantiisid. Aruandeperioodi lõpu seisuga on positiivse õiglase väärtusega välisvaluuta tuletisinstrumentide maksimaalne krediidiriski positsioon võrdne bilansilise jääkmaksumusega.

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond

Varahaldussuuniste, riski ja investeerimisstrateegiatega määratletakse teatavad piirid ja piirangud, et piirata portfelli krediidiriski positsiooni, mis on piiratud investeerimisjärgu krediidireitinguga, välja arvatud ELi liikmesriikide positsiooni puhul. Portfelli kaalutud keskmine krediidireiting on BBB+ (S&P või samaväärne).

6.6.   LIKVIIDSUSRISK

LIKVIIDSUSRISK

Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta | Kokku |
| Võetud laenud | (1 273 ) | (19 312 ) | (31 978 ) | (52 564 ) |
| Võlgnevused | (27 241 ) | — | — | (27 241 ) |
| Finantstagatise kohustused | (20) | — | — | (20) |
| Muud | (149) | (640) | (1 132 ) | (1 921 ) |
| Kokku seisuga 31.12.2019 | (28 684 ) | (19 952 ) | (33 110 ) | (81 746 ) |
| Võetud laenud | (2 350 ) | (17 363 ) | (34 158 ) | (53 872 ) |
| Võlgnevused | (32 227 ) | | | (32 227 ) |
| Muud | (252) | (648) | (1 112 ) | (2 012 ) |
| Kokku seisuga 31.12.2018 | (34 829 ) | (18 011 ) | (35 270 ) | (88 110 ) |

(miljonites eurodes)

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kokku

Võetud laenud

Võetud laenud

(1 273 )

(1 273 )

(19 312 )

(19 312 )

(31 978 )

(31 978 )

(52 564 )

(52 564 )

Võlgnevused

Võlgnevused

(27 241 )

(27 241 )

—

—

(27 241 )

(27 241 )

Finantstagatise kohustused

Finantstagatise kohustused

(20)

(20)

—

—

(20)

(20)

Muud

Muud

(149)

(149)

(640)

(640)

(1 132 )

(1 132 )

(1 921 )

(1 921 )

Kokku seisuga 31.12.2019

Kokku seisuga 31.12.2019

(28 684 )

(28 684 )

(19 952 )

(19 952 )

(33 110 )

(33 110 )

(81 746 )

(81 746 )

Võetud laenud

Võetud laenud

(2 350 )

(2 350 )

(17 363 )

(17 363 )

(34 158 )

(34 158 )

(53 872 )

(53 872 )

Võlgnevused

Võlgnevused

(32 227 )

(32 227 )

(32 227 )

(32 227 )

Muud

Muud

(252)

(252)

(648)

(648)

(1 112 )

(1 112 )

(2 012 )

(2 012 )

Kokku seisuga 31.12.2018

Kokku seisuga 31.12.2018

(34 829 )

(34 829 )

(18 011 )

(18 011 )

(35 270 )

(35 270 )

(88 110 )

(88 110 )

Finantsinstrumendid õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsinstrumendid õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta | Kokku |
| Tuletisinstrumendi maksepool | (397) | (2) | (7) | (406) |
| Tuletisinstrumendi laekumispool | 395 | — | — | 395 |
| Netorahavood seisuga 31.12.2019 | (2) | (2) | (7) | (10) |
| Tuletisinstrumendi maksepool | (490) | (2) | (6) | (498) |
| Tuletisinstrumendi laekumispool | 477 | — | — | 477 |
| Netorahavood seisuga 31.12.2018 | (14) | (2) | (6) | (21) |

(miljonites eurodes)

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kokku

Tuletisinstrumendi maksepool

Tuletisinstrumendi maksepool

(397)

(397)

(2)

(2)

(7)

(7)

(406)

(406)

Tuletisinstrumendi laekumispool

Tuletisinstrumendi laekumispool

395

395

—

—

395

395

Netorahavood seisuga 31.12.2019

Netorahavood seisuga 31.12.2019

(2)

(2)

(2)

(2)

(7)

(7)

(10)

(10)

Tuletisinstrumendi maksepool

Tuletisinstrumendi maksepool

(490)

(490)

(2)

(2)

(6)

(6)

(498)

(498)

Tuletisinstrumendi laekumispool

Tuletisinstrumendi laekumispool

477

477

—

—

477

477

Netorahavood seisuga 31.12.2018

Netorahavood seisuga 31.12.2018

(14)

(14)

(2)

(2)

(6)

(6)

(21)

(21)

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Võetud laenudest tulenevat likviidsusriski tasakaalustavad tavaliselt oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud (kompensatsioonitehingud). Makromajandusliku finantsabi ja Euratomi puhul toimib välistegevuse tagatisfond likviidsusreservina (või turvaabinõuna), mida saab kasutada, kui laenusaajad jätavad oma maksekohustused täitmata või hilinevad maksete tegemisega. Seoses maksebilansi toetamise mehhanismiga on nõukogu määruses (EÜ) nr 431/2009 (25) ette nähtud menetlus, mis annab piisavalt aega vahendite kasutuselevõtuks liikmesriikides asuvate komisjoni omavahendite kontode kaudu. EFSMi puhul on sarnane menetlus ette nähtud nõukogu määrusega (EL) nr 407/2010 (26).

25

26

Rahavoogude juhtimine

Rahavoogude juhtimine

ELi eelarvepõhimõtted tagavad, et asjaomase eelarveaasta jaoks ettenähtud raha koguvarud on alati piisavad kõigi maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksete kogusumma koos mitmesuguste tuludega on seega võrdne eelarveaasta maksete assigneeringute summaga. Liikmesriikide osamaksed laekuvad aga 12 igakuise maksena, mis on jaotatud kogu aasta peale ja põhinevad vastuvõetud eelarvel, samal ajal kui maksete puhul esineb teatav hooajalisus. Lisaks muutuvad vastavalt nõukogu määrusele (El, Euratom) nr 609/2014 (omavahendite kättesaadavaks tegemise meetodite ja menetluste kohta; muudetud nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 804/2016) liikmesriikide osamaksed, mis tulenevad paranduseelarvetest, mis kiidetakse heaks pärast asjaomasel kuul (N), kasutatavaks kas N+1 kuu esimesel tööpäeval (kui heakskiit saadakse enne asjaomase kuu 16. kuupäeva) või N+2 kuu esimesel tööpäeval (kui heakskiit saadakse pärast asjaomase kuu 16. kuupäeva), kuid nendega seotud maksete assigneeringuid saab kohe kasutada.

Selleks et kättesaadavad rahavarud oleksid alati piisavad mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavate maksete katmiseks, on sisse seatud regulaarsed rahavoogude prognoosimise menetlused ning vajaduse korral saab omavahendite või täiendavate vahendite tasumist nõuda liikmesriikidelt teatava piirini ka ettemaksena, kui täidetud on teatavad tingimused. Tegevusvajaduste ja üldiste eelarveliste piirangute tõttu viimastel aastatel on tekkinud vajadus maksete sagedust aasta jooksul tihedamini kontrollida. Lisaks eelnevale tagavad komisjoni igapäevastes rahavoogude juhtimise toimingutes kasutatavad automatiseeritud likviidsusjuhtimise töövahendid, et igal komisjoni pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

Trahvid

Trahvid

BUFI fondi, kuhu esialgselt makstud trahvid investeeritakse, juhitakse põhimõttel, et varad peavad olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisavalt likviidsed ja kättesaadavad. Portfell koosneb peamiselt kõrge likviidsusega väärtpaberitest, mida saab lühiajaliste sularaha väljamaksete katteks ära müüa. Peale selle on raha, raha ekvivalentide ja alla üheaastase lõpptähtajaga väärtpaberite osakaal 24 %.

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Fondi juhtimisel juhindutakse põhimõttest, et varad peavad olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisavalt likviidsed ja kättesaadavad. Seepärast hoiab fond lühiajaliste sularaha väljamaksete jaoks piisavaid rahalisi vahendeid. Raha, raha ekvivalentide ja alla üheaastase lõpptähtajaga väärtpaberite osakaal on 11 %.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfondi juhtimisel juhindutakse põhimõttest, et varad peavad olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisavalt likviidsed ja kättesaadavad. Portfell koosneb likviidsest varast, mida saab vajaduse korral lühiajaliste sularaha väljamaksete katteks ära müüa. Peale selle on raha, raha ekvivalentide ja alla üheaastase lõpptähtajaga väärtpaberite osakaal 23 %.

Tuletislepingutega arveldamine on kajastatud brutona ja põhineb nende lepingulisel lõpptähtajal. Kohustusi täidetakse USA dollarites nomineeritud varade müümise ja/või vahetustehingute abil, mille juures on võimalik raha väljamaksete tekkimine valuutakursi vahede tõttu.

Seoses tagatisenõuetega ei ole likviidsusjuhtimist vaja, sest praegune valuutariski maandamise tehingute vastaspool on nõus töötama koos komisjoniga ilma lisatagatisi nõudmata.

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfondi juhtimisel juhindutakse põhimõttest, et varad peavad olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisavalt likviidsed ja kättesaadavad.

Portfell koosneb likviidsest varast, mida saab vajaduse korral lühiajaliste sularaha väljamaksete katteks ära müüa. Peale selle on raha, raha ekvivalentide ja alla üheaastase lõpptähtajaga väärtpaberite osakaal 42 %.

Muud finantsinstrumendid – tuletisinstrumendist finantskohustused

Muud finantsinstrumendid – tuletisinstrumendist finantskohustused

2017. aastal sõlmis EL tuletislepingu (valuutaoptsioon), millega kaeti välisvaluuta väärtuse langus, mis on seotud finantsasutuste poolt idapartnerluse VKEde rahastamisvahendi alusel antud laenudega (vt lisade punkt 2.11.2). Peale selle tekitas EIP grupi omakapitali investeeringute portfellile antud ELi tagatis finantskohustuse katta alusinvesteeringute väärtuse langused. Nagu muude ELi eelarvest rahastatavate finantsinstrumentide puhul, ei tohi ka nendest instrumentidest tuleneva ELi kohustuse suurus ületada võetud kohustuse summat, mis leevendab likviidsusriski.

2.11.2

7.   SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

7.1.   SEOTUD OSAPOOLED

SEOTUD OSAPOOLED

ELi seotud osapooled on ELi konsolideeritud üksused, sidusettevõtted ja nende üksuste juhtivtöötajad. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa ELi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

7.2.   JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

Kõrgematel juhtivatel ametikohtadel töötavaid ELi ametnikke käsitleva teabe esitamise eesmärgil on seotud osapooled jaotatud käesolevas aruandes viide kategooriasse:

Kategooria 1: Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni president ja Euroopa Kohtu president;

Kategooria 1

Kategooria 2: komisjoni asepresident ja ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni teised asepresidendid;

Kategooria 2

Kategooria 3: nõukogu peasekretär, komisjoni liikmed, Euroopa Liidu Kohtu kohtunikud ja kohtujuristid, Üldkohtu president ja liikmed, ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor;

Kategooria 3

Kategooria 4: Euroopa Kontrollikoja president ja liikmed;

Kategooria 4

Kategooria 5: institutsioonide ja ametite kõrgeima astme avalikud teenistujad.

Kategooria 5

Allpool on esitatud kokkuvõte nende rahalistest õigustest. Täiendavat teavet saab ka Europa veebisaidil avaldatud personalieeskirjadest, mis on ametlik ELi ametnike õigusi ja kohustusi kirjeldav dokument. Juhtivtöötajad ei ole saanud ELilt ühtegi soodustingimustel laenu.

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

| Eurodes |
| --- |
| Rahaline õigus (töötaja kohta) | Kategooria 1 | Kategooria 2 | Kategooria 3 | Kategooria 4 | Kategooria 5 |
| Põhipalk (kuupalk) | 28 461,39 | 25 780,25 - | 20 624,20 - | 22 274,14 - | 13 113,98 - |
| | | 26 811,47 | 23 202,23 | 23 717,84 | 20 624,20 |
| | | | | | |
| Eluasemetoetus / kodumaalt eemalviibimise toetus | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4 % – 16 % |
| | | | | | |
| Peretoetused: | | | | | |
| Majapidamistoetus (% palgast) | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 |
| Ülalpeetava lapse toetus | 418,31 | 418,31 | 418,31 | 418,31 | 418,31 |
| Eelkooliealise lapse toetus | 102,18 | 102,18 | 102,18 | 102,18 | 102,18 |
| Õppetoetus | 283,82 | 283,82 | 283,82 | 283,82 | 283,82 |
| Töökohavälise koolituse toetus | 567,38 | 567,38 | 567,38 | 567,38 | 567,38 |
| Kohtu eesistuja toetus | — | — | 651,20 | — | — |
| | | | | | |
| Esindustasud | 1 542,36 | 991,26 | 651,20 | — | — |
| | | | | | |
| Iga-aastased sõidukulud | — | — | — | — | — |
| | | | | | |
| Ülekanded liikmesriikidesse: | | | | | |
| Õppetoetus (11) | jah | jah | jah | jah | jah |
| % palgast (11) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % palgast ilma paranduskoefitsiendita | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % |
| Esinduskulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | — | — |
| | | | | | |
| Ametisse asumine: | | | | | |
| Sisseseadmiskulud | 56 922,77 | 51 560,49 | 41 248,39 | 44 548,28 | Hüvitatud |
| | | - 53 622,93 | - 46 404,45 | - 47 435,67 | |
| Perekonna sõidukulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Kolimiskulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Ametist lahkumine: | | | | | |
| Ümberasumiskulud | 28 461,39 | 25 780,25 - | 20 624,20 - | 22 274,14 - | Hüvitatud |
| | | 26 811,47 | 23 202,23 | 23 717,84 | |
| Perekonna sõidukulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Kolimiskulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Üleminekutoetus (% palgast) (12) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | — |
| Ravikindlustus | Kaetud | Kaetud | Kaetud | Kaetud | Kaetud |
| Pension (% palgast, maksueelne) | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % |
| | | | | | |
| Mahaarvamised: | | | | | |
| Tulumaks palgalt | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Ravikindlustus (% palgast) | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % |
| Palkadele rakendatav erimaks | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Pensioni mahaarvamine | — | — | — | — | 9,7  % |
| Inimeste arv aastalõpu seisuga | 3 | 8 | 93 | 28 | 112 |

Eurodes

Rahaline õigus (töötaja kohta)

Rahaline õigus (töötaja kohta)

Kategooria 1

Kategooria 1

Kategooria 2

Kategooria 2

Kategooria 3

Kategooria 3

Kategooria 4

Kategooria 4

Kategooria 5

Kategooria 5

Põhipalk (kuupalk)

Põhipalk (kuupalk)

28 461,39

28 461,39

25 780,25 -

25 780,25 -

20 624,20 -

20 624,20 -

22 274,14 -

22 274,14 -

13 113,98 -

13 113,98 -

26 811,47

26 811,47

23 202,23

23 202,23

23 717,84

23 717,84

20 624,20

20 624,20

Eluasemetoetus / kodumaalt eemalviibimise toetus

Eluasemetoetus / kodumaalt eemalviibimise toetus

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4 % – 16 %

0–4 % – 16 %

Peretoetused:

Peretoetused:

Majapidamistoetus (% palgast)

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

Ülalpeetava lapse toetus

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

Eelkooliealise lapse toetus

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

Õppetoetus

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

Töökohavälise koolituse toetus

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

Kohtu eesistuja toetus

Kohtu eesistuja toetus

—

—

—

—

651,20

651,20

—

—

—

—

Esindustasud

Esindustasud

1 542,36

1 542,36

991,26

991,26

651,20

651,20

—

—

—

—

Iga-aastased sõidukulud

Iga-aastased sõidukulud

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Ülekanded liikmesriikidesse:

Ülekanded liikmesriikidesse:

Õppetoetus (11)

11

jah

jah

jah

jah

jah

jah

jah

jah

jah

jah

% palgast (11)

11

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% palgast ilma paranduskoefitsiendita

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

Esinduskulud

Esinduskulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

—

—

—

—

Ametisse asumine:

Ametisse asumine:

Sisseseadmiskulud

56 922,77

56 922,77

51 560,49

51 560,49

41 248,39

41 248,39

44 548,28

44 548,28

Hüvitatud

Hüvitatud

- 53 622,93

- 53 622,93

- 46 404,45

- 46 404,45

- 47 435,67

- 47 435,67

Perekonna sõidukulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Kolimiskulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Ametist lahkumine:

Ametist lahkumine:

Ümberasumiskulud

28 461,39

28 461,39

25 780,25 -

25 780,25 -

20 624,20 -

20 624,20 -

22 274,14 -

22 274,14 -

Hüvitatud

Hüvitatud

26 811,47

26 811,47

23 202,23

23 202,23

23 717,84

23 717,84

Perekonna sõidukulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Kolimiskulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Üleminekutoetus (% palgast) (12)

12

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

—

—

Ravikindlustus

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Pension (% palgast, maksueelne)

Pension (% palgast, maksueelne)

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

Mahaarvamised:

Mahaarvamised:

Tulumaks palgalt

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Ravikindlustus (% palgast)

Ravikindlustus (% palgast)

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

Palkadele rakendatav erimaks

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

6-7 %

Pensioni mahaarvamine

—

—

—

—

—

—

—

—

9,7  %

9,7  %

Inimeste arv aastalõpu seisuga

Inimeste arv aastalõpu seisuga

3

3

8

8

93

93

28

28

112

112

8.   BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes. Käesoleva aruande allkirjastamise kuupäeva seisuga oli toimunud kaks olulist sündmust, mida on arutatud allpool: Ühendkuningriigi lahkumine Euroopa Liidust ja ELi reageerimine koroonaviiruse puhangule. Komisjoni peaarvepidaja ei olnud teadlik ja talle ei olnud teada antud ühestki muust olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva punkti all nõutav.

Koroonaviirushaigus 2019 (COVID-19)

Koroonaviirushaigus 2019 (COVID-19)

2020. aasta esimeses pooles avaldas koroonaviiruse puhang üle maailma ülisuurt mõju. Kuna tegemist on mittekorrigeeriva sündmusega, ei ole vaja esitatud andmetes koroonaviiruse puhangu tõttu mingeid kohandusi teha. Järgnevatel aruandeperioodidel mõjutab komisjoni väljapakutud kohese reageerimise meetmete (sealhulgas erakorralise toetuse rahastamisvahendi uuesti aktiveerimine ja täiendavad vahendid liidu kodanikukaitse mehhanismile / rescEU-le, koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus (CRII ja CRII+) ning COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutav toetus (TERA)) rakendamine teatavate varade ja kohustuste kajastamist, mõõtmist või ümberliigitamist finantsaruannetes.

| — | Erakorralise rahastamisvahendi uuesti aktiveerimine ja täiendavad vahendid liidu kodanikukaitse mehhanismile / rescEU-le
  Võttes arvesse nii COVID-19 puhangule järgnenud kriisi tõsidust kui ka ELi eelarvest toetatavate vajaduste ulatust ja iseloomu, taaskäivitas EL erakorralise rahastamisvahendi. See vahend, mis algselt loodi 2016. aasta märtsis, et reageerida hädaolukorrale, mis oli tekkinud pärast pagulaste massilist sissevoolu Kreekasse (vt nõukogu 15. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/369), (27) on uuesti aktiveeritud kolme aasta pikkuseks perioodiks (2020–2022), et rahastada COVID-19 pandeemiaga toimetulekuks vajalikke kulusid ajavahemikul 1. veebruarist 2020 kuni 31. jaanuarini 2022 (vt nõukogu 14. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/521) (28). Selle eesmärgi edendamiseks muudeti 2020. aasta eelarvet, lisades 2,7 miljardi euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ja 1,4 miljardi euro ulatuses maksete assigneeringuid (vt Euroopa Liidu 2020. aasta paranduseelarve nr 2 lõplik vastuvõtmine (EL, Euratom) 2020/537, (29)17. aprill 2020). Uuesti aktiveerimine võimaldab liidul võtta meetmeid, millega ennetada ja leevendada tõsiseid tagajärgi ühes või mitmes liikmesriigis, ja tegeleda koordineeritult COVID-19 katastroofiga seotud vajadustega, täiendades abi, mida võidakse anda muude ELi vahendite raames. Vahendit haldab keskselt komisjon ning selles keskendutakse peamiselt otsehangetele ja toetustele, samal ajal kui teatavatel juhtudel rakendatakse tegevust partnerite, näiteks rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu.
  Erakorralist rahastamisvahendit täiendava meetmena suurendati liidu elanikkonnakaitse mehhanismi / rescEU vahendeid, et võimaldada luua ulatuslikumaid varusid ja koordineerida oluliste ressursside jaotamist Euroopas (vt komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/570, (30) mida on muudetud komisjoni 19. märtsi 2020. aasta rakendusotsusega (EL) 2020/414, (31) ja komisjoni 26. märtsi 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/452 (32)). Sel eesmärgil muudeti 2020. aasta eelarvet, lisades sellesse veel 0,3 miljardit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 0,2 miljardit eurot maksete assigneeringuid. Liidu elanikkonnakaitse mehhanismi / rescEU vahendite suurendamisega toetatakse liikmesriike teatava hulga vajaliku varustuse ostmisel (selle hulka kuuluvad ravivahendid, meditsiiniseadmed, isikukaitsevahendid, laborivarustus), suurendades seeläbi nii ühishanke raames ostetavate esmavajalike vahendite kogust kui ka neid täiendades ja laiendades nende valikut; ühishanked toimuvad ühishanke lepingu raames – see koordineeritud lähenemisviis annab liikmesriikidele tugeva positsiooni läbirääkimistel meditsiinitoodete kättesaadavuse ja hinna üle. rescEU otsetoetustega tagatakse 100 % rahastus ELi eelarvest; sealhulgas rahastatakse täies ulatuses kõnealuse suutlikkuse väljatöötamist ja seadmete kasutuselevõttu. Ostetud varustust hoitakse ühes või mitmes liikmesriigis, kuigi otsuste tegemist korraldatakse ELi tasandil, tagades riiklikest varudest oluliselt suuremate hädaabivarude olemasolu. Need on kättesaadavad kõigile liikmesriikidele ja neid kasutatakse juhul, kui riigi tasandil on varude kättesaadavus ebapiisav. |
| --- | --- |

—

Erakorralise rahastamisvahendi uuesti aktiveerimine ja täiendavad vahendid liidu kodanikukaitse mehhanismile / rescEU-le

Võttes arvesse nii COVID-19 puhangule järgnenud kriisi tõsidust kui ka ELi eelarvest toetatavate vajaduste ulatust ja iseloomu, taaskäivitas EL erakorralise rahastamisvahendi. See vahend, mis algselt loodi 2016. aasta märtsis, et reageerida hädaolukorrale, mis oli tekkinud pärast pagulaste massilist sissevoolu Kreekasse (vt nõukogu 15. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/369), (27) on uuesti aktiveeritud kolme aasta pikkuseks perioodiks (2020–2022), et rahastada COVID-19 pandeemiaga toimetulekuks vajalikke kulusid ajavahemikul 1. veebruarist 2020 kuni 31. jaanuarini 2022 (vt nõukogu 14. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/521) (28). Selle eesmärgi edendamiseks muudeti 2020. aasta eelarvet, lisades 2,7 miljardi euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ja 1,4 miljardi euro ulatuses maksete assigneeringuid (vt Euroopa Liidu 2020. aasta paranduseelarve nr 2 lõplik vastuvõtmine (EL, Euratom) 2020/537, (29)17. aprill 2020). Uuesti aktiveerimine võimaldab liidul võtta meetmeid, millega ennetada ja leevendada tõsiseid tagajärgi ühes või mitmes liikmesriigis, ja tegeleda koordineeritult COVID-19 katastroofiga seotud vajadustega, täiendades abi, mida võidakse anda muude ELi vahendite raames. Vahendit haldab keskselt komisjon ning selles keskendutakse peamiselt otsehangetele ja toetustele, samal ajal kui teatavatel juhtudel rakendatakse tegevust partnerite, näiteks rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu.

27

28

29

Erakorralist rahastamisvahendit täiendava meetmena suurendati liidu elanikkonnakaitse mehhanismi / rescEU vahendeid, et võimaldada luua ulatuslikumaid varusid ja koordineerida oluliste ressursside jaotamist Euroopas (vt komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/570, (30) mida on muudetud komisjoni 19. märtsi 2020. aasta rakendusotsusega (EL) 2020/414, (31) ja komisjoni 26. märtsi 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/452 (32)). Sel eesmärgil muudeti 2020. aasta eelarvet, lisades sellesse veel 0,3 miljardit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 0,2 miljardit eurot maksete assigneeringuid. Liidu elanikkonnakaitse mehhanismi / rescEU vahendite suurendamisega toetatakse liikmesriike teatava hulga vajaliku varustuse ostmisel (selle hulka kuuluvad ravivahendid, meditsiiniseadmed, isikukaitsevahendid, laborivarustus), suurendades seeläbi nii ühishanke raames ostetavate esmavajalike vahendite kogust kui ka neid täiendades ja laiendades nende valikut; ühishanked toimuvad ühishanke lepingu raames – see koordineeritud lähenemisviis annab liikmesriikidele tugeva positsiooni läbirääkimistel meditsiinitoodete kättesaadavuse ja hinna üle. rescEU otsetoetustega tagatakse 100 % rahastus ELi eelarvest; sealhulgas rahastatakse täies ulatuses kõnealuse suutlikkuse väljatöötamist ja seadmete kasutuselevõttu. Ostetud varustust hoitakse ühes või mitmes liikmesriigis, kuigi otsuste tegemist korraldatakse ELi tasandil, tagades riiklikest varudest oluliselt suuremate hädaabivarude olemasolu. Need on kättesaadavad kõigile liikmesriikidele ja neid kasutatakse juhul, kui riigi tasandil on varude kättesaadavus ebapiisav.

30

31

32

| — | Koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus (CRII ja CRII+)
  Koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatusega, mis rakendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrusega (EL) 2020/460, (33) kehtestati erimeetmed investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID-19 puhangule, pakkudes kohest likviidsust, et kiirendada kuni 37 miljardi euro ulatuses Euroopa avaliku sektori investeeringuid, muutes ELi kulueeskirjade kohaldamise paindlikuks ja laiendades Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ulatust. CRII+ga, mis rakendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrusega (EL) 2020/558, (34) kehtestati täiendavad meetmed erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel. 2019. aasta bilanss sisaldab 6,8 miljardit eurot eelmaksetena, sest algselt oli kavas need summad 2020. aasta jooksul sisse nõuda. Koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatuse tagajärjel jäävad need summad aga nüüd liikmesriikidele, et kasutada neid COVID-19 puhanguga seotud investeeringute kiirendamiseks. Kuna koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatusega nähakse ette eelmaksete heakskiitmine või sissenõudmine programmi lõpetamisel ning rahastamiskõlblikkusperioodid võivad lõppeda 2022. aastal, liigitatakse kõnealused 6,8 miljardi euro suurused lühiajalised eelmaksed kooskõlas raamatupidamiseeskirjadega 2020. aasta finantsaruannetes tõenäoliselt ümber pikaajalisteks. |
| --- | --- |

—

Koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus (CRII ja CRII+)

Koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatusega, mis rakendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrusega (EL) 2020/460, (33) kehtestati erimeetmed investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID-19 puhangule, pakkudes kohest likviidsust, et kiirendada kuni 37 miljardi euro ulatuses Euroopa avaliku sektori investeeringuid, muutes ELi kulueeskirjade kohaldamise paindlikuks ja laiendades Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ulatust. CRII+ga, mis rakendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrusega (EL) 2020/558, (34) kehtestati täiendavad meetmed erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel. 2019. aasta bilanss sisaldab 6,8 miljardit eurot eelmaksetena, sest algselt oli kavas need summad 2020. aasta jooksul sisse nõuda. Koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatuse tagajärjel jäävad need summad aga nüüd liikmesriikidele, et kasutada neid COVID-19 puhanguga seotud investeeringute kiirendamiseks. Kuna koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatusega nähakse ette eelmaksete heakskiitmine või sissenõudmine programmi lõpetamisel ning rahastamiskõlblikkusperioodid võivad lõppeda 2022. aastal, liigitatakse kõnealused 6,8 miljardi euro suurused lühiajalised eelmaksed kooskõlas raamatupidamiseeskirjadega 2020. aasta finantsaruannetes tõenäoliselt ümber pikaajalisteks.

33

34

| — | COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA)
  Osana oma erakorralise toetuse paketist, mille eesmärk on tulla toime COVID-19 kriisi majandusmõjuga, võttis EL 19. mail 2020 vastu nõukogu määruse (EL) 2020/672, (35) millega luuakse TERA rahastu, et aidata töötajatel kriisi jooksul töökohti säilitada. TERA on ajutine kava, mille raames saab anda liikmesriikidele kuni 100 miljardit eurot finantsabi (soodsatel tingimustel laene). Rahastu võimaldab liikmesriikidel taotleda ELi finantsabi, et aidata alates 1. veebruarist 2020 rahastada järsult ja oluliselt suurenenud riiklikke avaliku sektori kulutusi seoses liikmesriikide lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmetega, muu hulgas füüsilisest isikust ettevõtjate puhul, või teatavate eelkõige töökohal kriisile reageerimiseks kohaldatavate tervisemeetmetega. Et EL saaks TERA raames finantsabi anda, on komisjonil õigus võtta ELi nimel kapitaliturgudelt või finantseerimisasutustelt maksimaalselt 100 miljardi euro ulatuses laenu. TERA laenud on tagatud ELi eelarvega ja tagatistega, mille annavad liikmesriigid vastavalt oma osale ELi kogurahvatulus. Tagatiste kogusumma on 25 miljardit eurot ja rahastu käivitatakse alles siis, kui kõik tagatised on antud. Rahastu kestusaeg on piiratud ja lõpeb 31. detsembril 2022. |
| --- | --- |

—

COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA)

Osana oma erakorralise toetuse paketist, mille eesmärk on tulla toime COVID-19 kriisi majandusmõjuga, võttis EL 19. mail 2020 vastu nõukogu määruse (EL) 2020/672, (35) millega luuakse TERA rahastu, et aidata töötajatel kriisi jooksul töökohti säilitada. TERA on ajutine kava, mille raames saab anda liikmesriikidele kuni 100 miljardit eurot finantsabi (soodsatel tingimustel laene). Rahastu võimaldab liikmesriikidel taotleda ELi finantsabi, et aidata alates 1. veebruarist 2020 rahastada järsult ja oluliselt suurenenud riiklikke avaliku sektori kulutusi seoses liikmesriikide lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmetega, muu hulgas füüsilisest isikust ettevõtjate puhul, või teatavate eelkõige töökohal kriisile reageerimiseks kohaldatavate tervisemeetmetega. Et EL saaks TERA raames finantsabi anda, on komisjonil õigus võtta ELi nimel kapitaliturgudelt või finantseerimisasutustelt maksimaalselt 100 miljardi euro ulatuses laenu. TERA laenud on tagatud ELi eelarvega ja tagatistega, mille annavad liikmesriigid vastavalt oma osale ELi kogurahvatulus. Tagatiste kogusumma on 25 miljardit eurot ja rahastu käivitatakse alles siis, kui kõik tagatised on antud. Rahastu kestusaeg on piiratud ja lõpeb 31. detsembril 2022.

35

| — | Taasterahastu „NextGenerationEU“
  Peale selle tutvustas president von der Leyen 27. mail 2020 uut ettepanekut ELi pikaajalise eelarve (mitmeaastase finantsraamistiku) 2021–2027 ja valdkondlike programmide kohta, mida toetatakse erakorralisest ajutisest taasterahastust „NextGenerationEU“, (36) et aidata kõrvaldada koroonaviiruse pandeemiast tingitud vahetu majanduslik ja sotsiaalne kahju, käivitada taastumine ning valmistada järgmisele põlvkonnale ette parem tulevik. Praegu arutatakse ettepanekut liikmesriikide ja Euroopa Parlamendiga. Kui selle ettepaneku põhjal jõutakse kokkuleppele, täiendatakse paljusid ELi eelarvest rahastatavaid programme ELi võetud laenudest saadud vahenditega. Arvestades kavandatud summade suurust oleks sellel ELi tulevaste bilansside sisule märkimisväärne mõju, konkreetset mõju saab aga hinnata alles pärast seda, kui eelarvepädevad institutsioonid on lõpliku ettepaneku heaks kiitnud ja algab selle rakendamine. |
| --- | --- |

—

Taasterahastu „NextGenerationEU“

Peale selle tutvustas president von der Leyen 27. mail 2020 uut ettepanekut ELi pikaajalise eelarve (mitmeaastase finantsraamistiku) 2021–2027 ja valdkondlike programmide kohta, mida toetatakse erakorralisest ajutisest taasterahastust „NextGenerationEU“, (36) et aidata kõrvaldada koroonaviiruse pandeemiast tingitud vahetu majanduslik ja sotsiaalne kahju, käivitada taastumine ning valmistada järgmisele põlvkonnale ette parem tulevik. Praegu arutatakse ettepanekut liikmesriikide ja Euroopa Parlamendiga. Kui selle ettepaneku põhjal jõutakse kokkuleppele, täiendatakse paljusid ELi eelarvest rahastatavaid programme ELi võetud laenudest saadud vahenditega. Arvestades kavandatud summade suurust oleks sellel ELi tulevaste bilansside sisule märkimisväärne mõju, konkreetset mõju saab aga hinnata alles pärast seda, kui eelarvepädevad institutsioonid on lõpliku ettepaneku heaks kiitnud ja algab selle rakendamine.

36

Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust

Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust

Alates 1. veebruarist 2020 ei ole Ühendkuningriik enam Euroopa Liidu liikmesriik. Pärast kahe poole vahel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumislepingu“) sõlmimist kohustus Ühendkuningriik maksma kõik oma liidu liikmesusest tulenevad kohustused praeguse mitmeaastase finantsraamistiku ja eelmiste finantsperspektiivide alusel.

Käesoleva aruande allkirjastamise kuupäeval ning sõlmitud ja juba toimiva väljaastumislepingu põhjal puudub finantsmõju, mida oleks vaja käesolevas aruandes kajastada.

9.   KONSOLIDEERIMISE ULATUS

A.   KONTROLLITAVAD ÜKSUSED (52)

KONTROLLITAVAD ÜKSUSED (52)

1.   Institutsioonid ja nõuandeorganid (11)

Institutsioonid ja nõuandeorganid (11)

Euroopa Parlament

Euroopa Parlament

Euroopa Ülemkogu

Euroopa Ülemkogu

Euroopa Komisjon

Euroopa Komisjon

Euroopa Kontrollikoda

Euroopa Kontrollikoda

Euroopa Liidu Kohus

Euroopa Liidu Kohus

Euroopa välisteenistus

Euroopa välisteenistus

Euroopa Andmekaitseinspektor

Euroopa Andmekaitseinspektor

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Ombudsman

Euroopa Ombudsman

Regioonide Komitee

Regioonide Komitee

Euroopa Liidu Nõukogu

Euroopa Liidu Nõukogu

2.   ELi ametid (39)

ELi ametid (39)

2.1.   
  Rakendusametid (6)

Rakendusametid (6)

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (EACEA)

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (EACEA)

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (Chafea)

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (Chafea)

Teadusuuringute Rakendusamet (REA)

Teadusuuringute Rakendusamet (REA)

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME)

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME)

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA)

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA)

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA)

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA)

2.2.   
  Detsentraliseeritud asutused (33)

Detsentraliseeritud asutused (33)

Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)

Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)

Euroopa Ravimiamet (EMA)

Euroopa Ravimiamet (EMA)

Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)

Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)

Euroopa Keskkonnaamet (EEA)

Euroopa Keskkonnaamet (EEA)

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA)

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA)

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL)

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL)

Euroopa GNSSi Agentuur (GSA)

Euroopa GNSSi Agentuur (GSA)

Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust)

Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust)

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA)

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA)

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop)

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop)

Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet (ACER)

Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet (ACER)

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ameti tugiamet (BERECi Büroo)

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ameti tugiamet (BERECi Büroo)

Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet (ENISA)

Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet (ENISA)

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)

Euroopa Liidu Raudteeamet (ERA)

Euroopa Liidu Raudteeamet (ERA)

Ühenduse Sordiamet (CVPO)

Ühenduse Sordiamet (CVPO)

Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)

Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (EASA)

Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (EASA)

Euroopa Väärtpaberiturujärelvalve (ESMA)

Euroopa Väärtpaberiturujärelvalve (ESMA)

Euroopa Koolitusfond (ETF)

Euroopa Koolitusfond (ETF)

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound)

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound)

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol)

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol)

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelvalve (EIOPA)

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelvalve (EIOPA)

Euroopa Asutuste Tõlkekeskus

Euroopa Asutuste Tõlkekeskus

ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (ühisettevõte Fusion for Energy)

ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (ühisettevõte Fusion for Energy)

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA)

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA)

3.   Muud kontrollivad üksused (2)

Muud kontrollivad üksused (2)

Likvideeritav Euroopa Söe- ja Teraseühendus (likvideeritav ESTÜ)

Likvideeritav Euroopa Söe- ja Teraseühendus (likvideeritav ESTÜ)

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)

B.   SIDUSETTEVÕTTED (1)

SIDUSETTEVÕTTED (1)

Euroopa Investeerimisfond (EIF)

Euroopa Investeerimisfond (EIF)

VÄIKSEMAD ÜKSUSED

VÄIKSEMAD ÜKSUSED

Allpool loetletud üksusi ei ole ELi 2019. aasta konsolideeritud finantsaruandes kapitaliosaluse meetodil konsolideeritud nende ebaolulisuse tõttu.

Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte (BPT)

Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte (BPT)

BPT on ELi ja biotoorainel põhineva tööstuse konsortsiumi vaheline avaliku ja erasektori partnerlus. BPT eesmärk on toetada ressursitõhusama ja jätkusuutlikuma vähese CO2 heitega majanduse saavutamist ning majanduskasvu ja tööhõive suurendamist, arendades Euroopas jätkusuutlikke ja konkurentsivõimelisi biotoorainel põhinevaid tööstusharusid.

2

Ühisettevõte Clean Sky (Clean Sky)

Ühisettevõte Clean Sky (Clean Sky)

Ühisettevõte Clean Sky on suurim Euroopa teadusprogramm, mille raames arendatakse innovatiivset tipptehnoloogiat CO2 heite ning lennukite gaasiheite ja müra vähendamiseks. Clean Sky, mida rahastatakse programmist „Horisont 2020“, aitab tugevdada Euroopa lennundustööstuse koostööd, juhtpositsiooni maailmas ja konkurentsivõimet.

2

Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõte (IMI)

Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõte (IMI)

Euroopa Liidu ja Euroopa farmaatsiatööstuse vaheline partnerlus Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõte on maailma suurim bioteaduste valdkonna avaliku ja erasektori partnerlus, mis teeb tööd selle nimel, et kiirendada ravimite väljatöötamist ja patsientidele kättesaadavaks tegemist, eriti juhtudel, kui ravialased või sotsiaalsed vajadused on rahuldamata.

Ühisettevõte ECSEL – Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel

Ühisettevõte ECSEL – Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel

Ühisettevõte ECSEL, elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonna avaliku ja erasektori partnerlus, rahastab teadus-, arendus- ja innovatsiooniprojekte, millega luuakse elektroonikakomponentide ja -süsteemide alal maailmatasemel oskusteavet, aidates seeläbi kaasa tugeva ja maailmas konkurentsivõimelise elektroonikakomponentide ja -süsteemide tööstuse väljakujunemisele Euroopa Liidus.

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (FCH)

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (FCH)

FCH on avaliku ja erasektori partnerlus, mis toetab teadus-, arendus- ja tutvustamistegevust Euroopas kütuseelementide ja vesinikuenergia valdkonnas. Selle eesmärk on kiirendada nimetatud tehnoloogiate turuletoomist ning rakendada nende potentsiaali vähese CO2 heitega energiasüsteemi loomisel.

2

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi ühisettevõte (SESAR)

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi ühisettevõte (SESAR)

SESAR on avaliku ja erasektori partnerlus, mille eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine, koordineerides ning koondades selleks asjaomase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses.

Ühisettevõte Shift2Rail (Shift2Rail)

Ühisettevõte Shift2Rail (Shift2Rail)

Shift2Rail on Euroopa esimene raudtee valdkonna ühine tehnoloogiaalgatus, mille eesmärk on keskenduda teadus- ja innovatsioonitegevusele ning töötada välja turupõhised lahendused, kiirendades uute ja arenenud tehnoloogiate integreerimist innovatiivsetesse raudteeteenuse lahendustesse.

Eelnimetatud üksuste majandusaasta aruanded on avaldatud nende vastavatel veebisaitidel.

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE PÕHJENDUS JA ANALÜÜS (37)

37

MAJANDUSAASTA 2019

SISUKORD

SISUKORD

| 1. | ELi KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE: FINANTSSEISUND AASTAL 2019 | 101 |
| --- | --- | --- |

1.

ELi KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE: FINANTSSEISUND AASTAL 2019

| 1.1. | TULUD | 101 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | KULUD | 102 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | VARAD | 102 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | KOHUSTUSED | 110 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 2. | RISKIDE JA EBAKINDLUSTE HALDAMINE ELi EELARVE TÄITMISEL | 111 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | MAKROMAJANDUSLIK KESKKOND | 111 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EELARVELISED TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED FINANTSABI ANDMISEKS | 111 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EELARVELISED TAGATISED | 112 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | UUTE OSALEJATE RESERV (NER300) | 113 |
| --- | --- | --- |

2.4.

Käesoleva raamatupidamise aastaaruande põhjenduse ja analüüsi eesmärk on aidata lugejal mõista ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes esitletud finantsseisundit, finantstulemust ja rahavooge. Käesolevas finantsaruande põhjenduses ja analüüsis esitatud teave ei ole auditeeritud.

1.   ELi KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE: FINANTSSEISUND AASTAL 2019

1.1.   TULUD

TULUD

ELi konsolideeritud tulud sisaldavad kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingutega seotud summasid, millest viimased on ülekaalus.

Peamiste mittekaubanduslike tehingute tulude muutumine viie aasta jooksul (miljonites eurodes)

Peamiste mittekaubanduslike tehingute tulude muutumine viie aasta jooksul (miljonites eurodes)

Image 1

Eelarve tulud peaksid võrduma eelarve kuludega (või neid ületama). Eespool esitatud tulusuundumuse peamine kujundaja on igal aastal tehtavad maksed.

2019. aastal moodustasid konsolideeritud tulud 160,3 miljardit eurot, mis on mõnevõrra (2,6 miljardit eurot ehk 1,6 %) vähem kui eelmisel aastal (162,9 miljardit eurot); see tuleneb peamiselt sellest, et kogurahvatulupõhiste ja käibemaksupõhiste omavahendite kasv oli väiksem kui vähenemine muudes tulukategooriates.

| — | Tulu kogurahvatulust, mis on ELi põhitegevustulude peamine osa, ja käibemaksupõhised omavahendid suurenesid 123,4 miljardilt eurolt 2018. aastal 126,9 miljardi euroni 2019. aastal. 3,5 miljardi euro ehk 2,8 % suurune kasv tulenes peamiselt varasemate summade (põhiliselt aastaid 2012–2017 käsitlevate summade) kohandamisest, sest kogurahvatulu/käibemaksu arvestusbaase ajakohastati tegelike andmetega. |
| --- | --- |

—

Tulu kogurahvatulust, mis on ELi põhitegevustulude peamine osa, ja käibemaksupõhised omavahendid suurenesid 123,4 miljardilt eurolt 2018. aastal 126,9 miljardi euroni 2019. aastal. 3,5 miljardi euro ehk 2,8 % suurune kasv tulenes peamiselt varasemate summade (põhiliselt aastaid 2012–2017 käsitlevate summade) kohandamisest, sest kogurahvatulu/käibemaksu arvestusbaase ajakohastati tegelike andmetega.

| — | Tulusid suurendas veelgi sissenõutud kulude kasv 2,2 miljardilt eurolt 2,6 miljardi euroni (0,4 miljardi euro ehk 18,2 % suurune kasv). |
| --- | --- |

—

Tulusid suurendas veelgi sissenõutud kulude kasv 2,2 miljardilt eurolt 2,6 miljardi euroni (0,4 miljardi euro ehk 18,2 % suurune kasv).

| — | Samal ajal vähenes trahvidest saadud tulu, mis 2018. aastal oli 6,7 miljardit eurot, 2,4 miljardi euro ehk 35,8 % võrra 4,3 miljardile eurole, sest määratud trahvide summa oli väiksem. Kui 2018. aastal moodustas kolme suurima määratud trahvi summa 5,7 miljardit eurot, siis 2019. aastal oli summa kolme suurima juhtumi puhul 3,1 miljardit eurot. |
| --- | --- |

—

Samal ajal vähenes trahvidest saadud tulu, mis 2018. aastal oli 6,7 miljardit eurot, 2,4 miljardi euro ehk 35,8 % võrra 4,3 miljardile eurole, sest määratud trahvide summa oli väiksem. Kui 2018. aastal moodustas kolme suurima määratud trahvi summa 5,7 miljardit eurot, siis 2019. aastal oli summa kolme suurima juhtumi puhul 3,1 miljardit eurot.

Eespool kirjeldatud muutustega kaasnes traditsioonilistest omavahenditest saadud tulu vähenemine 22,8 miljardilt eurolt 2018. aastal 21,2 miljardile eurole 2019. aastal (vähenemine 1,6 miljardit eurot ehk 7,0 %) ning finantstulude vähenemine 3,1 miljardilt eurolt 2018. aastal 1,8 miljardile eurole 2019. aastal (vähenemine 1,3 miljardit eurot ehk 41,9 %) tulenevalt 2018. aastal kajastatud Ühendkuningriigi traditsioonilisi omavahendeid käsitlevate juhtumitega seotud viivisetulust (1,3 miljardit eurot).

1.2.   KULUD

KULUD

Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes kajastatud kulude peamine komponent on jagatud eelarve täitmise raames tehtud ülekandemaksed, mis hõlmavad järgmisi fonde: i) Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF), ii) Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ja teised maaelu arengu vahendid, iii) Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) ja Ühtekuuluvusfond (ÜF) ning iv) Euroopa Sotsiaalfond (ESF). Nimetatud fondid moodustasid 2019. aasta kogukuludest 66,8 % (2018. aastal 66,3 %) – jaotus on näha järgneval graafikul.

Liikmesriikide tehtud peamiste kulude suhteline osakaal 2019. eelarveaastal (jagatud eelarve täitmine)

Liikmesriikide tehtud peamiste kulude suhteline osakaal 2019. eelarveaastal (jagatud eelarve täitmine)

Image 2

Otsese eelarve täitmise raames tehtud kulutused koosnevad komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolsest eelarve täitmisest. Eelarvet täidavad kaudselt ELi asutused, ELi ametid, kolmandad riigid, rahvusvahelised organisatsioonid ja muud üksused.

Otsese ja kaudse eelarve täitmise raames tehtud kulud moodustasid kõigist kuludest 29,0 miljardit eurot ehk 18,7 %, jäädes eelmise eelarveaastaga võrreldes stabiilseks (2018. aastal 28,5 miljardit eurot ehk 19,1 %).

EL kajastab teatavaid tuleviku maksekohustusi kuludena, kuigi need ei ole veel kantud kassapõhisesse eelarve raamatupidamisarvestusse. Märkimisväärsed summad on kajastatud põllumajanduse ja maaelu arenguga seotud võlgnevuste ja viitvõlgade all, samuti volinike ning ELi institutsioonide liikmete ja töötajate kogutud pensioniõigustega seotud pensionide ja muude töösuhte lõppemise järgsete töötajahüvitiste kohustuste all (vt lisade punkt 2.9).

2.9

Kokkuvõttes suurenesid kulud 2018. aastaga võrreldes 4,4 % ehk 6,5 miljardi euro võrra, 149,0 miljardilt eurolt 155,5 miljardi euroni, peamiselt jagatud eelarve täitmise raames liikmesriikide rakendatud programmide kulude tõttu, mis kasvasid 4,8 miljardi euro ehk 4,7 % võrra 101,7 miljardilt eurolt 106,5 miljardi euroni, põhiliselt tingituna ERF ja Ühtekuuluvusfondi programmide rakendamisest käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku edenes.

1.3.   VARAD

VARAD

Bilansi aktiva poole olulisimad kirjed on seotud finantsvara (antud laenud, müügivalmis finantsvarad, raha) ja eelmaksete summadega, mis moodustavad 79,6 % ELi varadest (2018. aastal 78,8 %).

ELi konsolideeritud vara koosseis

ELi konsolideeritud vara koosseis

Image 3

31. detsembri 2019. aasta seisuga moodustasid varad kokku 178,9 miljardit eurot, mis tähendab eelmise aastaga võrreldes 4,5 miljardi euro ehk 2,6 % suurust kasvu (2018. aastal 174,4 miljardit eurot). Peamised muutused on järgmised:

| — | müügivalmis finantsvarade suurenemine 3,0 miljardi euro (19,2 %) võrra, mis kajastab nii EFSI ja EFSD tagatisfondide kui ka programmi „Horisont 2020“ jätkuvat rahastamist; |
| --- | --- |

—

müügivalmis finantsvarade suurenemine 3,0 miljardi euro (19,2 %) võrra, mis kajastab nii EFSI ja EFSD tagatisfondide kui ka programmi „Horisont 2020“ jätkuvat rahastamist;

| — | raha ja raha ekvivalentide suurenemine 1,6 miljardi euro (9,0 %) võrra (vt allpool); |
| --- | --- |

—

raha ja raha ekvivalentide suurenemine 1,6 miljardi euro (9,0 %) võrra (vt allpool);

| — | eelmaksed, st ELi rahaliste vahendite saajatele tehtud ettemaksed püsisid suhteliselt stabiilsel tasemel, suurenedes mõnevõrra, 1,1 miljardit eurot (2,5 %); |
| --- | --- |

—

eelmaksed, st ELi rahaliste vahendite saajatele tehtud ettemaksed püsisid suhteliselt stabiilsel tasemel, suurenedes mõnevõrra, 1,1 miljardit eurot (2,5 %);

| — | eespool nimetatud mõju tasakaalustas osaliselt laenude vähenemine 1,3 miljardi euro (2,3 %) võrra, mis tulenes peamiselt sellest, et Rumeenia (1 miljard eurot) ja Läti (0,5 miljardit eurot) maksid 2019. aastal tagasi maksebilansi laene, mille mõju omakorda osaliselt tasakaalustasid uued makromajandusliku finantsabi laenud. |
| --- | --- |

—

eespool nimetatud mõju tasakaalustas osaliselt laenude vähenemine 1,3 miljardi euro (2,3 %) võrra, mis tulenes peamiselt sellest, et Rumeenia (1 miljard eurot) ja Läti (0,5 miljardit eurot) maksid 2019. aastal tagasi maksebilansi laene, mille mõju omakorda osaliselt tasakaalustasid uued makromajandusliku finantsabi laenud.

Üldiselt püüavad ELi institutsioonid ja asutused hoida raha ja raha ekvivalentidena hoitavad summad madalal tasemel. Rahaliste vahendite aastalõpu saldo 19,7 miljardit eurot koosneb järgmistest põhielementidest:

| — | rahaliste vahendite aastalõpu saldos sisaldub 2,6 miljardi euro suurune trahvisumma, mille komisjon määras konkurentsieeskirjade rikkumise eest, mis nõuti 2019. aastal lõplikult sisse ja mida ei ole veel paranduseelarves esitatud; |
| --- | --- |

—

rahaliste vahendite aastalõpu saldos sisaldub 2,6 miljardi euro suurune trahvisumma, mille komisjon määras konkurentsieeskirjade rikkumise eest, mis nõuti 2019. aastal lõplikult sisse ja mida ei ole veel paranduseelarves esitatud;

| — | rahaliste vahendite saldo sisaldab ka veel kasutamata sihtotstarbelist tulu ja muid 2019. aasta eelarve maksete assigneeringuid 9,7 miljardi euro ulatuses. |
| --- | --- |

—

rahaliste vahendite saldo sisaldab ka veel kasutamata sihtotstarbelist tulu ja muid 2019. aasta eelarve maksete assigneeringuid 9,7 miljardi euro ulatuses.

Eelmaksed

Eelmaksed

Tuleb märkida, et eelmaksete määr oleneb oluliselt mitmeaastase finantsraamistiku etapist – näiteks mitmeaastase finantsraamistiku perioodi alguses tehakse tavaliselt liikmesriikidele suuri ettemakseid ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas ning need summad jäävad liikmesriikidele kättesaadavaks kuni programmide lõpetamiseni. Välja makstakse ka iga-aastased eelmaksed, mis tuleb aasta jooksul ära kasutada või mis vastasel korral raamatupidamisarvestuse tsükli iga-aastase sulgemise osana järgmisel aastal sisse nõutakse. Komisjon teeb kõik endast oleneva, et eelmaksed püsiksid sobival tasemel. Oluline on leida tasakaal projektide piisava rahastamise tagamise ja kulude õigeaegse kajastamise vahel.

Eelmaksete kogusumma (ilma muid liikmesriikidele tehtavaid ettemakseid ning makseid Bêkou ja Aafrika usaldusfondidesse arvesse võtmata) ELi bilansis on 44,4 miljardit eurot (2018. aastal 43,4 miljardit eurot), mis on peaaegu täielikult seotud komisjoni tegevusega. Umbes 56 % komisjoni eelmaksetest on seotud jagatud eelarve täitmisega, mis tähendab, et eelarve täitmine on delegeeritud liikmesriikidele ja komisjon teostab selle üle järelevalvet.

Komisjoni eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

Komisjoni eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

Image 4

Kõige märkimisväärsem eelmakse summa jagatud eelarve täitmise puhul on seotud ERFi ja ÜFiga (14,4 miljardit eurot), mis on sarnane 2018. aasta tasemega (14,6 miljardit eurot).

RAHASTAMISVAHENDID

RAHASTAMISVAHENDID

ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes kajastatakse rahastamisvahenditena järgmist:

| — | ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid: eelarve sellise täitmise puhul on vahendid kas juba volitatud üksuste hallatavatele usalduskontodele jagatud ja jäävad kättesaadavaks (raha ja raha ekvivalentide, võlaväärtpaberite või investeeringutena rahaturufondidesse või ühendatud varaportfellidesse) tagatiste tulevaste sissenõudmiste puhuks või on investeeritud omakapitali; |
| --- | --- |

—

ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid: eelarve sellise täitmise puhul on vahendid kas juba volitatud üksuste hallatavatele usalduskontodele jagatud ja jäävad kättesaadavaks (raha ja raha ekvivalentide, võlaväärtpaberite või investeeringutena rahaturufondidesse või ühendatud varaportfellidesse) tagatiste tulevaste sissenõudmiste puhuks või on investeeritud omakapitali;

| — | eelarveliste tagatiste jaoks tagatisfondides hoitav finantsvara: eelarve sellise täitmise puhul annab EL vastaspooltele garantiid, mille rahastamiseks on tehtud vaid osalised eraldised komisjoni loodud tagatisfondide kaudu, mis tekitab ELi eelarvele tingimuslikke kohustusi (vt lisade punkt 4.1), ja |
| --- | --- |

—

eelarveliste tagatiste jaoks tagatisfondides hoitav finantsvara: eelarve sellise täitmise puhul annab EL vastaspooltele garantiid, mille rahastamiseks on tehtud vaid osalised eraldised komisjoni loodud tagatisfondide kaudu, mis tekitab ELi eelarvele tingimuslikke kohustusi (vt lisade punkt 4.1), ja

4.1

| — | laenutegevus finantsabi programmide jaoks. |
| --- | --- |

—

laenutegevus finantsabi programmide jaoks.

Eelarvest rahastatud rahastamisvahendid

Eelarvest rahastatud rahastamisvahendid

Otsese ja kaudse eelarve täitmise raames ELi eelarvest rahastatavate rahastamisvahendite olulisus ja maht suureneb aastast aastasse. Sellise lähenemisviisi põhimõte seisneb selles, et kui tavapärase eelarve täitmise puhul antakse toetusi ja subsiidiume, siis kõnealusel juhul on rahalisel toetusel võimendav mõju, mille tõttu saab lõplik makse saaja rohkem kui ühe euro iga ELi eelarvest rahastamisvahendite kaudu kulutatud euro kohta. Sellise ELi eelarve kasutamise eesmärk on suurendada olemasolevate vahendite mõju. ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid on garantii-, omakapitali- ja laenuinstrumendid – vt ülevaade mitmeaastaste finantsraamistike kaupa tabelis allpool. Neis instrumentides hoitavat vara hoitakse kas rahas ja raha ekvivalentides või investeerituna omakapitaliinstrumentidesse ja laenuväärtpaberitesse, mis on liigitatud ELi raamatupidamise konsolideeritud aastaaruandes müügivalmis finantsvaraks.

ELi eelarvest rahastatavate finantsinstrumentidega seotud müügivalmis finantsvarad (aastalõpu väärtus).

Image 5

Järgnevates tabelites antakse ülevaade ELi eelarvest rahastatavatest finantsinstrumentidest mitmeaastaste finantsraamistike kaupa ja nende väärtusest 31. detsembri 2019. aasta seisuga.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Seotud rohkem kui ühe mitmeaastase finantsraamistikuga | Vara
   (13) | Kohustused
   (14) | Tingimuslikud kohustused
   (15) |
| Garantii- ja riskijagamisinstrumendid: | | | |
| Lääne-Balkani riikide tagatisrahastu (EDIF) | 36 | (40) | — |
| | 36 | (40) | — |
| Omakapitaliinstrumendid: | | | |
| Euroopa Kagu-Euroopa Fond | 166 | — | — |
| Loodussäästliku Majanduskasvu Fond idapoolsetele naaberriikidele | 71 | — | — |
| Euroopa mikrokrediidi fond | 53 | — | — |
| Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika VKEde Fond (SANAD) | 44 | — | — |
| Ettevõtete innovatsioonifond (ENIF) | 17 | — | — |
| Ettevõtete laenufond (ENEF) | 10 | — | — |
| Aasia mikrorahastamisalgatuse võlafond (MIFA) | 9 | — | — |
| | 370 | — | — |
| Kokku | 406 | (40) | — |

(miljonites eurodes)

Seotud rohkem kui ühe mitmeaastase finantsraamistikuga

Seotud rohkem kui ühe mitmeaastase finantsraamistikuga

Vara
   (13)

Vara

13

Kohustused
   (14)

Kohustused

14

Tingimuslikud kohustused
   (15)

Tingimuslikud kohustused

15

Garantii- ja riskijagamisinstrumendid:

Garantii- ja riskijagamisinstrumendid:

Lääne-Balkani riikide tagatisrahastu (EDIF)

36

(40)

—

36

36

(40)

(40)

—

Omakapitaliinstrumendid:

Omakapitaliinstrumendid:

Euroopa Kagu-Euroopa Fond

166

—

—

Loodussäästliku Majanduskasvu Fond idapoolsetele naaberriikidele

71

—

—

Euroopa mikrokrediidi fond

53

—

—

Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika VKEde Fond (SANAD)

44

—

—

Ettevõtete innovatsioonifond (ENIF)

17

—

—

Ettevõtete laenufond (ENEF)

10

—

—

Aasia mikrorahastamisalgatuse võlafond (MIFA)

9

—

—

370

370

—

—

Kokku

Kokku

406

406

(40)

(40)

—

| Mitmeaastane finantsraamistik 2014–2020 | Vara | Kohustused | Tingimuslikud kohustused |
| --- | --- | --- | --- |
| Garantii- ja riskijagamisinstrumendid: | | | |
| Programmi „Horisont 2020“ InnovFin laenu- ja garantiiteenus | 1 237 | (33) | (1 091 ) |
| Programmi „Horisont 2020“ InnovFin VKEde tagatised | 936 | (557) | (361) |
| Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument (CEF DI) | 708 | (4) | (684) |
| COSME laenutagamisvahend | 401 | (758) | (2) |
| Energiatõhususe erasektoripoolse rahastamise vahend (PF4EE) | 44 | (2) | (8) |
| Kultuuri- ja loomesektorite tagatisrahastu | 37 | (28) | — |
| SEMED MSME finantsalase kaasamise programm | 25 | — | (12) |
| Ülekantavuse ja konverteeritavuse rahastu | 16 | (1) | — |
| Üliõpilaste õppelaenu tagamise rahastu | 14 | (1) | — |
| Idapartnerluse VKEde rahastamisvahendid | 13 | (4) | (2) |
| Looduskapitali rahastamisvahend | 11 | (0) | (7) |
| Muud garantii- ja riskijagamisinstrumendid | 8 | (1) | (6) |
| | 3 451 | (1 387 ) | (2 175 ) |
| Omakapitaliinstrumendid: | | | |
| Programmi „Horisont 2020“ InnovFin teadusuuringute ja innovatsiooni omakapitalirahastu | 515 | (17) | (131) |
| COSME – kasvuetapi omakapitalirahastu | 86 | (2) | — |
| Lõunanaabruse riikide riskikapitali rahastu | 24 | — | — |
| Climate Investor One | 15 | — | — |
| Ladina-Ameerika investeerimisrahastu | 12 | — | — |
| Aafrika põllumajanduse kaubandus- ja investeerimisfond | 11 | — | — |
| Muud omakapitaliinstrumendid | 16 | (1) | — |
| | 679 | (20) | (131) |
| Kombineeritud instrumendid: | | | |
| Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni (EaSI) tagatisrahastu ja suutlikkuse arendamine | 81 | (72) | — |
| ELi laiaulatusliku ja põhjaliku vabakaubanduspiirkonna rahastud | 62 | (24) | — |
| Energia kättesaadavuse rahastu | 37 | (3) | — |
| ElectriFI | 30 | — | — |
| Põllumajanduse rahastamise algatus | 21 | — | — |
| | 232 | (98) | — |
| Kokku | 4 362 | (1 505 ) | (2 306 ) |

Mitmeaastane finantsraamistik 2014–2020

Mitmeaastane finantsraamistik 2014–2020

Vara

Vara

Kohustused

Kohustused

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslikud kohustused

Garantii- ja riskijagamisinstrumendid:

Garantii- ja riskijagamisinstrumendid:

Programmi „Horisont 2020“ InnovFin laenu- ja garantiiteenus

1 237

(33)

(1 091 )

Programmi „Horisont 2020“ InnovFin VKEde tagatised

936

(557)

(361)

Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument (CEF DI)

708

(4)

(684)

COSME laenutagamisvahend

401

(758)

(2)

Energiatõhususe erasektoripoolse rahastamise vahend (PF4EE)

44

(2)

(8)

Kultuuri- ja loomesektorite tagatisrahastu

37

(28)

—

SEMED MSME finantsalase kaasamise programm

25

—

(12)

Ülekantavuse ja konverteeritavuse rahastu

16

(1)

—

Üliõpilaste õppelaenu tagamise rahastu

14

(1)

—

Idapartnerluse VKEde rahastamisvahendid

13

(4)

(2)

Looduskapitali rahastamisvahend

11

(0)

(7)

Muud garantii- ja riskijagamisinstrumendid

8

(1)

(6)

3 451

3 451

(1 387 )

(1 387 )

(2 175 )

(2 175 )

Omakapitaliinstrumendid:

Omakapitaliinstrumendid:

Programmi „Horisont 2020“ InnovFin teadusuuringute ja innovatsiooni omakapitalirahastu

515

(17)

(131)

COSME – kasvuetapi omakapitalirahastu

86

(2)

—

Lõunanaabruse riikide riskikapitali rahastu

24

—

—

Climate Investor One

15

—

—

Ladina-Ameerika investeerimisrahastu

12

—

—

Aafrika põllumajanduse kaubandus- ja investeerimisfond

11

—

—

Muud omakapitaliinstrumendid

16

(1)

—

679

679

(20)

(20)

(131)

(131)

Kombineeritud instrumendid:

Kombineeritud instrumendid:

Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni (EaSI) tagatisrahastu ja suutlikkuse arendamine

81

(72)

—

ELi laiaulatusliku ja põhjaliku vabakaubanduspiirkonna rahastud

62

(24)

—

Energia kättesaadavuse rahastu

37

(3)

—

ElectriFI

30

—

—

Põllumajanduse rahastamise algatus

21

—

—

232

232

(98)

(98)

—

—

Kokku

Kokku

4 362

4 362

(1 505 )

(1 505 )

(2 306 )

(2 306 )

| Mitmeaastane finantsraamistik enne 2014. aastat | Vara | Kohustused | Tingimuslikud kohustused |
| --- | --- | --- | --- |
| Garantii- ja riskijagamisinstrumendid: | | | |
| Riskijagamisrahastu | 609 | (58) | (110) |
| Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla kuuluv VKEde tagatissüsteem | 71 | (140) | — |
| Ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastane raamprogramm | 32 | (31) | — |
| Euroopa mikrokrediidi tagatisrahastu | 4 | (4) | — |
| | 716 | (233) | (110) |
| Omakapitaliinstrumendid: | | | |
| Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla kuuluv suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde rahastu | 448 | (4) | — |
| Ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastase raamprogrammi omakapitalirahastu | 196 | — | — |
| Euroopa Energiatõhususe Fond | 105 | — | — |
| Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond | 79 | (4) | — |
| Marguerite'i fond | 54 | — | — |
| Euroopa tehnoloogia käivitusprogramm 1998 (ETF) | 3 | (0) | — |
| | 885 | (8) | — |
| Kombineeritud instrumendid: | | | |
| Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI) | 124 | (2) | — |
| Majandus- ja rahandusalase koostöö rahastamisvahend (MEDA) | 119 | (2) | — |
| | 243 | (4) | — |
| Kokku | 1 844 | (244) | (110) |
| Kokku | 6 612 | (1 790 ) | (2 416 ) |

Mitmeaastane finantsraamistik enne 2014. aastat

Mitmeaastane finantsraamistik enne 2014. aastat

Vara

Vara

Kohustused

Kohustused

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslikud kohustused

Garantii- ja riskijagamisinstrumendid:

Garantii- ja riskijagamisinstrumendid:

Riskijagamisrahastu

609

(58)

(110)

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla kuuluv VKEde tagatissüsteem

71

(140)

—

Ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastane raamprogramm

32

(31)

—

Euroopa mikrokrediidi tagatisrahastu

4

(4)

—

716

716

(233)

(233)

(110)

(110)

Omakapitaliinstrumendid:

Omakapitaliinstrumendid:

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla kuuluv suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde rahastu

448

(4)

—

Ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastase raamprogrammi omakapitalirahastu

196

—

—

Euroopa Energiatõhususe Fond

105

—

—

Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond

79

(4)

—

Marguerite'i fond

54

—

—

Euroopa tehnoloogia käivitusprogramm 1998 (ETF)

3

(0)

—

885

885

(8)

(8)

—

Kombineeritud instrumendid:

Kombineeritud instrumendid:

Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI)

124

(2)

—

Majandus- ja rahandusalase koostöö rahastamisvahend (MEDA)

119

(2)

—

243

243

(4)

(4)

—

Kokku

Kokku

1 844

1 844

(244)

(244)

(110)

(110)

Kokku

Kokku

6 612

6 612

(1 790 )

(1 790 )

(2 416 )

(2 416 )

Eelarveliste tagatiste jaoks tagatisfondides hoitav finantsvara

Eelarveliste tagatiste jaoks tagatisfondides hoitav finantsvara

Komisjon on loonud EIP grupi ja teiste finantsasutuste antud eelarveliste tagatiste katteks tagatisfondid (vt konsolideeritud finantsaruande lisade punkt 4.1.1). Neid tagatisfonde rahastatakse maksetega ELi eelarvest, et pakkuda likviidsuspuhvrit tagatud tehingutest tekkida võivate kahjude vastu. Tagatisfondi tehtud maksed investeeritakse finantsinstrumentidesse, sealhulgas võlaväärtpaberitesse, rahatuturufondidesse ning liht- ja tähtajalistesse hoiustesse. 31. detsembri 2019. aasta seisuga oli komisjoni hoitav finantsvara:

4.1.1

| — | välistegevuse tagatisfondis 2,6 miljardit eurot, |
| --- | --- |

—

välistegevuse tagatisfondis 2,6 miljardit eurot,

| — | EFSI tagatisfondis 6,7 miljardit eurot ja |
| --- | --- |

—

EFSI tagatisfondis 6,7 miljardit eurot ja

| — | EFSD tagatisfondis 0,6 miljardit eurot. |
| --- | --- |

—

EFSD tagatisfondis 0,6 miljardit eurot.

Laenutegevus finantsabi programmide jaoks

Laenutegevus finantsabi programmide jaoks

Komisjon annab liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse alusel rahalist toetust. Rahalist toetust antakse kahepoolsete laenudena, mida rahastatakse kapitaliturgudelt ja tagatakse ELi eelarvega.

Komisjon haldab ELi nimel praegu kolme peamist programmi:

| — | Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM), |
| --- | --- |

—

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM),

| — | maksebilansi toetamise mehhanism ning |
| --- | --- |

—

maksebilansi toetamise mehhanism ning

| — | makromajanduslik finantsabi, mille raames ta võib anda laenusid. |
| --- | --- |

—

makromajanduslik finantsabi, mille raames ta võib anda laenusid.

ELi poolt antavate laenude rahastamiseks kaasatakse kapitali kapitaliturgudelt või finantsasutustelt.

31. detsembri 2019. aasta seisuga oli EFSMist ja maksebilansi tasakaalustamise mehhanismist rahaliseks abiks antud laenude nominaalväärtus järgmine.

| Miljardites eurodes |
| --- |
| | Maksebilansi toetamise mehhanism | EFSM
   (16) | KOKKU |
| | Läti | Rumeenia | Kokku | Iirimaa | Portugal | Kokku |
| Kokku välja antud | 3,1 | 5,0  (17) | 8,1 | 22,5 | 26,0 | 48,5 | 56,6 |
| Kokku välja makstud seisuga 31.12.2019 | 2,9 | 5,0 | 7,9 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 54,7 |
| Tagasi makstud laenud seisuga 31.12.2019 | (2,7 ) | (5,0 ) | (7,7 ) | — | — | — | (7,7 ) |
| Laenujääk seisuga 31.12.2019 | 0,2 | 0 | 0,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 47,0 |

Miljardites eurodes

Maksebilansi toetamise mehhanism

EFSM
   (16)

EFSM

16

KOKKU

Läti

Läti

Rumeenia

Rumeenia

Kokku

Kokku

Iirimaa

Iirimaa

Portugal

Portugal

Kokku

Kokku

Kokku välja antud

3,1

5,0  (17)

17

8,1

22,5

26,0

48,5

56,6

Kokku välja makstud seisuga 31.12.2019

2,9

5,0

7,9

22,5

24,3

46,8

54,7

Tagasi makstud laenud seisuga 31.12.2019

(2,7 )

(5,0 )

(7,7 )

—

—

—

(7,7 )

Laenujääk seisuga 31.12.2019

0,2

0

0,2

22,5

24,3

46,8

47,0

EFSM

EFSM

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) loodi rahalise abi andmiseks kõigile liikmesriikidele, kes on majandusraskustes või kellel on tõsine oht sattuda suurtesse majandusraskustesse, mida põhjustavad temast olenematud erandlikud asjaolud. EFSMist anti rahalist abi Iirimaale ja Portugalile aastatel 2011–2014 tingimusel, et need riigid viivad läbi reforme.

See programm on aegunud ja täiendavaid laenusid ei saa enam võtta, kuid programm jääb alles selliste eriülesannete jaoks, nagu Iirimaale ja Portugalile antud laenude tähtaegade pikendamine ja üleminekulaenude andmine.

EFSMi programmi põhipunktid on järgmised.

Iirimaa

Iirimaa

| — | Iirimaa taotles kokku 22,5 miljardit eurot, mille EFSM nõustus detsembris 2010 talle andma. See summa maksti välja kaheksa osamaksena jaanuarist 2011 kuni märtsini 2014. |
| --- | --- |

—

Iirimaa taotles kokku 22,5 miljardit eurot, mille EFSM nõustus detsembris 2010 talle andma. See summa maksti välja kaheksa osamaksena jaanuarist 2011 kuni märtsini 2014.

| — | 2019. aastaks ei olnud põhiosa tagasimakseid kavandatud. Kõik nõutud intressimaksed tehti täies ulatuses ja õigeaegselt. |
| --- | --- |

—

2019. aastaks ei olnud põhiosa tagasimakseid kavandatud. Kõik nõutud intressimaksed tehti täies ulatuses ja õigeaegselt.

Portugal

Portugal

| — | Portugal taotles 24,3 miljardit eurot 26 miljardi euro suurusest kogusummast, mille EFSM oli mais 2011 nõustunud talle andma. See summa maksti välja seitsme osamaksena maist 2011 kuni novembrini 2014. |
| --- | --- |

—

Portugal taotles 24,3 miljardit eurot 26 miljardi euro suurusest kogusummast, mille EFSM oli mais 2011 nõustunud talle andma. See summa maksti välja seitsme osamaksena maist 2011 kuni novembrini 2014.

| — | Sarnaselt Iirimaa juhtumile ei olnud 2019. aastaks põhiosa tagasimakseid kavandatud ning kõik intressimaksed tehti täies ulatuses ja õigeaegselt. |
| --- | --- |

—

Sarnaselt Iirimaa juhtumile ei olnud 2019. aastaks põhiosa tagasimakseid kavandatud ning kõik intressimaksed tehti täies ulatuses ja õigeaegselt.

| — | Portugal on ametlikult taotlenud, et EL loobuks oma õigustest EFSM laenurahastu lepingu nn kohustuslike eelmaksete klausli alusel, et Portugal saaks ennetähtaegselt tagasi maksta 2 miljardit eurot Euroopa Finantsstabiilsuse Fondile (EFSF). Ennetähtaegne tagasimakse EFSFile nõuab EFSMi laenude kohustuslikku proportsionaalset tagasimaksmist. Komisjoni otsusega kiideti loobumine teatavatel eritingimustel heaks. |
| --- | --- |

—

Portugal on ametlikult taotlenud, et EL loobuks oma õigustest EFSM laenurahastu lepingu nn kohustuslike eelmaksete klausli alusel, et Portugal saaks ennetähtaegselt tagasi maksta 2 miljardit eurot Euroopa Finantsstabiilsuse Fondile (EFSF). Ennetähtaegne tagasimakse EFSFile nõuab EFSMi laenude kohustuslikku proportsionaalset tagasimaksmist. Komisjoni otsusega kiideti loobumine teatavatel eritingimustel heaks.

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism on abiprogramm euroala välistele riikidele, kellel on raskusi maksebilansiga või oht sattuda sellistesse raskustesse. Maksebilansi toetamise mehhanism annab abi keskmise pikkusega laenudena, mille saamise tingimuseks on laenu võtmise põhjuseks olevate majandusprobleemide lahendamisele suunatud poliitika rakendamine. Tavaliselt annab EL abi maksebilansi parandamiseks koostöös Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja muude rahvusvaheliste institutsioonide või riikidega.

Põhipunktid on järgmised.

| — | 2019. aasta jooksul maksid maksebilansi toetamise mehhanismist vahendeid saanud liikmesriigid õigeaegselt ja täielikult tagasi 1,5 miljardit eurot, millest 1,0 miljardit eurot oli Rumeenia laenu põhisumma tagasimakse ja 0,5 miljardit eurot Läti laenu põhisumma tagasimakse. Lisaks maksid mõlemad liikmesriigid õigeaegselt 2019. aastal tasumisele kuuluva intressisumma. |
| --- | --- |

—

2019. aasta jooksul maksid maksebilansi toetamise mehhanismist vahendeid saanud liikmesriigid õigeaegselt ja täielikult tagasi 1,5 miljardit eurot, millest 1,0 miljardit eurot oli Rumeenia laenu põhisumma tagasimakse ja 0,5 miljardit eurot Läti laenu põhisumma tagasimakse. Lisaks maksid mõlemad liikmesriigid õigeaegselt 2019. aastal tasumisele kuuluva intressisumma.

| — | Laenujääk oli 2019. aasta lõpus 0,2 miljardit eurot, mis on seotud üksnes Lätiga ja mis tuleb tagasi maksta 2025. aastal. Rumeenia on tagasi maksnud kogu laenu põhisumma ja kõik intressid, seega võib tema maksebilansi toetamise mehhanismi kohase finantsabi programmi sulgeda. |
| --- | --- |

—

Laenujääk oli 2019. aasta lõpus 0,2 miljardit eurot, mis on seotud üksnes Lätiga ja mis tuleb tagasi maksta 2025. aastal. Rumeenia on tagasi maksnud kogu laenu põhisumma ja kõik intressid, seega võib tema maksebilansi toetamise mehhanismi kohase finantsabi programmi sulgeda.

Makromajanduslik finantsabi (MFA)

Makromajanduslik finantsabi (MFA)

Makromajanduslik finantsabi on rahaline abi, mida EL annab ELi välistele partnerriikidele, kellel on maksebilansi kriis. Seda antakse keskmise ja pika tähtajaga laenude või toetustena või nende kombinatsioonina ning seda saavad ainult need riigid, kes saavad toetust IMFi programmilt.

Seega oli makromajandusliku finantsabi laenuprogrammi kogu laenujääk 31. detsembri 2019. aasta seisuga (nimiväärtuses) 4,7 miljardit eurot.

| | Makromajanduslik finantsabi |
| --- | --- |
| | Ukraina | Tuneesia | Jordaania | Muud riigid | Kokku |
| Kokku välja antud | 3,8 | 0,8 | 0,4 | 0,5 | 5,5 |
| Kokku välja makstud seisuga 31.12.2019 | 3,3 | 0,8 | 0,4 | 0,4 | 4,9 |
| Tagasi makstud laenud seisuga 31.12.2019 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | (0,2 ) | (0,2 ) |
| Laenujääk seisuga 31.12.2019 | 3,3 | 0,8 | 0,4 | 0,2 | 4,7 |

Makromajanduslik finantsabi

Ukraina

Tuneesia

Jordaania

Muud riigid

Kokku

Kokku välja antud

3,8

0,8

0,4

0,5

5,5

Kokku välja makstud seisuga 31.12.2019

3,3

0,8

0,4

0,4

4,9

Tagasi makstud laenud seisuga 31.12.2019

0,0

0,0

0,0

(0,2 )

(0,2 )

Laenujääk seisuga 31.12.2019

3,3

0,8

0,4

0,2

4,7

Põhipunktid on järgmised.

| — | 2019. aastal anti uusi laene kokku 0,4 miljardi euro ulatuses, millest 0,3 miljardit eurot anti Tuneesiale, 0,1 miljardit eurot Jordaaniale ja 0,02 miljardit eurot Moldovale. |
| --- | --- |

—

2019. aastal anti uusi laene kokku 0,4 miljardi euro ulatuses, millest 0,3 miljardit eurot anti Tuneesiale, 0,1 miljardit eurot Jordaaniale ja 0,02 miljardit eurot Moldovale.

Suurim laenusaaja makromajandusliku finantsabi raames on Ukraina, kellele on antud 3,3 miljardi euro eest laene ning veel 0,5 miljardi euro ulatuses on võetud laenulepingu alusel kohustus, kuid laenu ei ole veel antud. Ukraina täitis 2019. aasta jooksul kõik maksekohustused.

1.4.   KOHUSTUSED

KOHUSTUSED

Bilansi passiva poole olulisimaid kirjeid on neli: i) pensioni- ja muude töötajahüvitiste kohustused; ii) võetud laenud; iii) võlgnevused kolmandatele isikutele ja (iv) viitvõlad.

Kohustuste koosseis ELi konsolideeritud bilansis

Kohustuste koosseis ELi konsolideeritud bilansis

Image 6

31. detsembri 2019. aasta seisuga moodustasid kohustused kokku 251,5 miljardit eurot, mis tähendab eelmise aastaga (235,9 miljardit eurot) võrreldes 15,6 miljardi euro ehk 6,6 % suurust kasvu.

Peamised muutused olid seotud järgmiste asjaoludega.

| — | Pensionid ja muud töösuhte lõppemise järgsed hüvitised suurenesid 17,2 miljardi euro ehk 21,4 % võrra. Kasv tulenes peamiselt finantseelduste põhisest kindlustusmatemaatilisest kahjumist, mille põhjustas diskontomäära oluline vähenemine, mis muutus esimest korda negatiivseks. |
| --- | --- |

—

Pensionid ja muud töösuhte lõppemise järgsed hüvitised suurenesid 17,2 miljardi euro ehk 21,4 % võrra. Kasv tulenes peamiselt finantseelduste põhisest kindlustusmatemaatilisest kahjumist, mille põhjustas diskontomäära oluline vähenemine, mis muutus esimest korda negatiivseks.

| — | Laenud vähenesid 1,3 miljardi euro ehk 2,4 % võrra, mis tulenes peamiselt maksebilansi laenude tagasimaksmisest (Rumeenia 1 miljard eurot ja Läti 0,5 miljardit eurot), mida osaliselt tasakaalustasid uued makromajandusliku finantsabi laenud 0,4 miljardi euro ulatuses. |
| --- | --- |

—

Laenud vähenesid 1,3 miljardi euro ehk 2,4 % võrra, mis tulenes peamiselt maksebilansi laenude tagasimaksmisest (Rumeenia 1 miljard eurot ja Läti 0,5 miljardit eurot), mida osaliselt tasakaalustasid uued makromajandusliku finantsabi laenud 0,4 miljardi euro ulatuses.

| — | Võlgnevusi (5,0 miljardi euro suurune vähenemine) ja viitvõlgu (4,0 miljardi euro suurune kasv) koos vaadeldes püsis kohustuste üldine tase sama. Kuna ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas (ERF, ÜF ja ESF) ei ole saavutatud sama kulunõuete taset, on võlgnevused väiksemad, viitvõlad aga suurenevad, mis osutab sellele, et programmide rakendamine edeneb. |
| --- | --- |

—

Võlgnevusi (5,0 miljardi euro suurune vähenemine) ja viitvõlgu (4,0 miljardi euro suurune kasv) koos vaadeldes püsis kohustuste üldine tase sama. Kuna ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas (ERF, ÜF ja ESF) ei ole saavutatud sama kulunõuete taset, on võlgnevused väiksemad, viitvõlad aga suurenevad, mis osutab sellele, et programmide rakendamine edeneb.

Laekunud ja bilansis võlgnevustena kajastatud kulunõuded ja arved kokku

Laekunud ja bilansis võlgnevustena kajastatud kulunõuded ja arved kokku

Image 7

Netovara

Netovara

See, et kohustused ületavad varasid, ei tähenda, et ELi institutsioonid ja asutused on rahalistes raskustes. Pigem kajastab see seda, et teatavaid kohustusi rahastatakse tulevaste eelarvete kaudu. Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt kajastatakse aruandeaastal paljusid kulusid, mis tegelikult võidakse tasuda alles järgneval aastal või hiljem ning seetõttu rahastada aasta tulevastest eelarvetest; asjaomased tulud võetakse arvesse tulevastel perioodidel. Kõige suuremad kohustuste summad on seotud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) meetmete (millest enamiku maksed teostatakse aasta esimeses kvartalis) ja töötajahüvitistega (maksed teostatakse järgmise rohkem kui 30 aasta jooksul).

2.   RISKIDE JA EBAKINDLUSTE HALDAMINE ELi EELARVE TÄITMISEL

2.1.   MAKROMAJANDUSLIK KESKKOND

MAKROMAJANDUSLIK KESKKOND

Võttes arvesse praegust ülemaailmset olukorda seoses koroonaviirushaiguse levikuga 2020. aasta esimeses kvartalis, ei ole käesoleva aruande esitamise ajal võimalik täpselt hinnata selle kahtlemata suurt negatiivset mõju ELi makromajanduslikule keskkonnale.

ELi makromajanduslik keskkond mõjutab liikmesriikide suutlikkust täita oma kohustust rahastada ELi institutsioone ja asutusi ning seega ELi suutlikkust jätkata ELi poliitika elluviimist.

Euroala ja ELi SKP kasvas 2019. aastal hinnanguliselt vastavalt 1,2 % ja 1,5 %. Euroalal oli üldine inflatsioon 2019. aastal keskmiselt 1,2 %, vähenedes järsult võrreldes eelmise aasta 1,7 % inflatsioonimääraga; see võib olla seotud energiahindade languse ja asjaoluga, et suur palgakasv ei kandunud üle alusinflatsiooni. Euroala tööturg osutus 2019. aastal suhteliselt vastupidavaks, arvestades üsna tagasihoidlikku majanduskasvu. Töötuse määr püsis aasta lõpus 7,4 % või selle lähedal, mis on madalaim registreeritud määr alates 2008. aasta maist. 2019. aasta detsembris oli töötute arv 4,6 % väiksem kui aasta varem ja 36,8 % väiksem 2013. aasta aprilli tipptasemest.

2.2.   EELARVELISED TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED FINANTSABI ANDMISEKS

EELARVELISED TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED FINANTSABI ANDMISEKS

ELi laenuvõtmis- ja -andmistehingud finantsabi andmiseks on eelarvevälised tehingud. Kaasatud vahendid laenatakse üldiselt abi saavale riigile välja võetud laenuga samadel tingimustel, s.o sama kupongimäära ja lõpptähtajaga ning samas summas. Kuigi antud ja võetud laenude puhul järgitakse samade tingimuste metoodikat, on rahastamisinstrumendist tuleneva laenu teenindamine siiski ELi juriidiline kohustus, mis tagab kõigi maksete täieliku ja tähtaegse tasumise. Komisjon on kehtestanud korra, millega tagatakse laenu tagasimaksmine ka laenu tagasimaksetähtaja ületamise puhul.

ELi võetud laenud on tema otsesed ja tingimusteta kohustused, millele on andnud garantii ELi liikmesriigid (eelarvelised tingimuslikud kohustused). ELi mittekuuluvatele riikidele laenude andmiseks võetud laenud on kaetud välistegevuse tagatisfondist. Kui abi saaval liikmesriigil peaks tekkima makseviivitus, siis võetakse võla teenindamiseks vajalikud vahendid võimaluse korral komisjoni kättesaadavast rahaliste vahendite jäägist. Kui see ei ole võimalik, saab komisjon vajalikud vahendid liikmesriikidelt. ELi liikmesriikidel on ELi omavahendeid käsitlevate õigusaktide (nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikkel 14) kohaselt juriidiline kohustus teha ELi kohustuste täitmiseks kättesaadavaks piisavad vahendid. Seega on investorid avatud üksnes ELi krediidiriskile, mitte aga rahastatud laenude saaja krediidiriskile. Antud laenude katmine samadel tingimustel võetud laenudega tagab, et ELi eelarvele ei avaldu intressi- ega valuutarisk.

Iga riigi programmi puhul otsustavad parlament, nõukogu ja komisjon laenu kogusumma, tasumisele kuuluvate osamaksete arvu ja laenupaketi maksimaalse (keskmise) lõpptähtaja. Seejärel lepivad komisjon ja abisaav riik kokku laenu/rahastamise parameetrid, eelkõige osamaksete tagasimaksetähtaja. Lisaks sellele olenevad ELi/IMFi ühise finantsabi andmise puhul kõik osamaksed, v.a esimene osamakse, poliitiliste tingimuste täitmisest, mis on veel üks rahastamistehingute ajastamist mõjutav tegur. See tähendab, et emissioonide ajastamine ja lõpptähtajad olenevad sellega seonduvast ELi laenuandmise tegevusest. Rahastatavad summad on nomineeritud ainult eurodes ja lõpptähtaeg jääb vahemikku 3–30 aastat.

Järgmises tabelis on esitatud ülevaade EFSMist ja maksebilansi toetamise mehhanismist antud laenusummade (nominaalväärtuses) kavandatud tagasimaksegraafikust 31. detsembri 2019. aasta seisuga.

| Miljardites eurodes |
| --- |
| | Maksebilansi toetamise mehhanism | EFSM | KOKKU |
| | Läti | Rumeenia | Kokku | Iirimaa | Portugal | Kokku |
| 2021 | — | — | — | 3,0 | 6,8 | 9,8 | 9,8 |
| 2022 | — | — | — | — | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2023 | — | — | — | 2,0 | 1,5 | 3,5 | 3,5 |
| 2024 | — | — | — | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | 0,2 | — | 0,2 | 2,4 | — | 2,4 | 2,6 |
| 2026 | — | — | — | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | — | — | — | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | — | — | — | 2,3 | — | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | — | — | — | 1,0 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| 2031 | — | — | — | — | 2,2 | 2,2 | 2,2 |
| 2032 | — | — | — | 3,0 | — | 3,0 | 3,0 |
| 2033 | — | — | — | 1,5 | 0,6 | 2,1 | 2,1 |
| 2035 | — | — | — | 2,0 | — | 2,0 | 2,0 |
| 2036 | — | — | — | — | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| 2038 | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | — | — | — | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Kokku | 0,2 | — | 0,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 47,0 |

Miljardites eurodes

Maksebilansi toetamise mehhanism

EFSM

KOKKU

KOKKU

Läti

Rumeenia

Kokku

Iirimaa

Portugal

Kokku

2021

—

—

—

3,0

6,8

9,8

9,8

2022

—

—

—

—

2,7

2,7

2,7

2023

—

—

—

2,0

1,5

3,5

3,5

2024

—

—

—

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

—

0,2

2,4

—

2,4

2,6

2026

—

—

—

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

—

—

—

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

—

—

—

2,3

—

2,3

2,3

2029

—

—

—

1,0

0,4

1,4

1,4

2031

—

—

—

—

2,2

2,2

2,2

2032

—

—

—

3,0

—

3,0

3,0

2033

—

—

—

1,5

0,6

2,1

2,1

2035

—

—

—

2,0

—

2,0

2,0

2036

—

—

—

—

1,0

1,0

1,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

—

—

—

1,5

1,5

3,0

3,0

Kokku

Kokku

0,2

0,2

—

0,2

0,2

22,5

22,5

24,3

24,3

46,8

46,8

47,0

47,0

Valitsustevahelised finantsstabiilsusmehhanismid – Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) ja Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM) – on ELi lepingu raamide välised ega kajastu seega ELi majandusaasta konsolideeritud aruandes.

2.3.   EELARVELISED TAGATISED

EELARVELISED TAGATISED

EL on andnud garantiisid EIP grupi laenudele väljapoole ELi ning EFSI garantiiga kaetud võla- ja omakapitalitehingutele. 31. detsembri 2019. aasta seisuga peegeldavad ELi konsolideeritud finantsaruande lisad (vt lisade punkt 4.1.1) tingimuslikke kohustusi mõlema garantii kohta, samal ajal kui eksisteerivate kohustuste summad on kajastatud finantsaruannetes eraldistena ja finantstagatise kohustustena (vt vastavalt konsolideeritud finantsaruande lisade punktid 2.10 ja 2.11.3). Et leevendada ohtu, mida EIP grupi poolt tagatise alusel nõuete esitamine põhjustaks ELi eelarvele, on EL loonud spetsiaalsed tagatisfondid: välistegevuse tagatisfondi ja EFSI tagatisfondi.

4.1.1

2.10

2.11.3

Välistegevuse tagatisfondile on eraldatud ELi eelarvest vahendid, et katta 9 % tagatud EIP välislaenude andmise volituse raames kolmandatele riikidele antud laenude aastalõpu jäägist. 31. detsembri 2019. aasta seisuga oli varade kogusumma 2,6 miljardit eurot, mis kattis 20,2 miljardi euro suurust väljamakstud laenude positsiooni.

EFSI tagatisfond alustas tegevust 2016. aastal. Vastavalt muudetud EFSI määrusele (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2396) (18) suurendati EFSI ELi tagatise ülempiiri 26 miljardi euroni (algselt 16 miljardilt eurolt) ja vähendati tagatisfondi piiri 35 %-le (algselt 50 %-lt) kogu ELi tagatise kohustusest. Seepärast peaks EFSI tagatisfond kasvama kokku 9,1 miljardi euroni. EFSI tagatisfondi varade koguväärtus oli 31. detsembri 2019. aasta seisuga 6,7 miljardit eurot, mis katab 17,7 miljardi euro suurust väljamakstud summade positsiooni.

18

EFSD määruse (määrus (EL) 2017/1601) kohaselt tuleb teha kättesaadavaks kuni 1,5 miljardi euro suurune EFSD tagatis (seda summat suurendavad veelgi välised toetused), et toetada investeeringuid partnerriikides Aafrikas ja Euroopa naabruses. EL avaldab EFSD tagatise oma konsolideeritud finantsaruande lisades (vt lisade punkt 4.1.1) tingimusliku kohustusena. 31. detsembri 2019. aasta seisuga kehtis üks EFSD tagatisleping, mille katte ulatus on kokku 50 miljonit eurot, kuid rakenduspartner ei olnud selle aluseks olevaid tehinguid allkirjastanud. EFSD tagatisfond loodi eesmärgiga katta võimalikke tulevasi sissenõutavaid tagatisi. 31. detsembri 2019. aasta seisuga oli fondi tehtud sissemakseid 0,6 miljardi euro ulatuses.

4.1.1

2.4.   UUTE OSALEJATE RESERV (NER300)

UUTE OSALEJATE RESERV (NER300)

NER300 sai alguse heitkogustega kauplemise süsteemi lubatud heitkoguse ühikute müügist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (19) alusel, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem. Fond kuulub liikmesriikidele, kes kasutavad saadud raha innovaatiliste vähese CO2 heitega energiatootmise näidisprojektide rahastamiseks. Komisjon haldab programmi liikmesriikide nimel. EIP vastutab vastavalt komisjoniga sõlmitud koostöölepingule programmi NER300 varahalduse eest ja toimib tehnilise nõustajana. Võtte arvesse komisjoni piiratud rolli NER300 programmiga seotud otsuste tegemisel ja asjaolu, et lubatud heitkoguse ühikute müügist saadud vahendeid ei maksta ELi eelarvesse, ei ole NER300 ELi konsolideerimisega hõlmatud (st ELi raamatupidamisaruannetes ei kajastata ei lubatud heitkoguse ühikutest saadud tulusid ega rahastatavate projektide kulusid).

19

2

2017. aastal otsustasid liikmesriigid (komisjoni otsus (EL) 2017/2172), (20) et NER300 tulud, mida toetuste kaudu täielikult ei kasutata innovaatiliste vähese CO2 heitega energiatootmise näidisprojektide jaoks, tuleks osaliselt suunata finantsinstrumentidesse. Eelkõige kasutatakse NER300 vahendeid energiatootmise näidisprojektidele antud EIP laenudele tagatise andmiseks lisaks ELi eelarve garantiile programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu finantsinstrumentide raames. Kuigi EIP on kõnealused NER300 vahendid koos ELi eelarvevahenditega varahalduse eesmärgil koondanud, on need jätkuvalt NER300 programmi lahutamatu osa ja EL ei saanud nende üle kontrolli. Seega kajastab EL ainult oma osa kõnealustes varaportfellides müügivalmis finantsvaradena (vt konsolideeritud finantsaruande lisa punkt 2.4.1).

20

2

2.4.1

NER300 ülejäänud varasid, mida ei ole kasutatud innovaatiliste vähese CO2 heitega energiatootmise näidisprojektide jaoks, kasutatakse vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ, mida 2018. aastal muudeti direktiiviga (EL) 2018/410, (21) innovatsiooni toetamiseks vähese CO2 heitega tehnoloogiate ja protsesside valdkonnas lisaks lubatud heitkoguse ühikutele, mis tehakse kättesaadavaks nn innovatsioonifondi loomiseks. Vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2019/856 (22) haldab innovatsioonifondi komisjon ning kui NER300 vahendid ELi eelarvesse üle kantakse, on nende näol tegemist sihtotstarbelise välistuluga. Kuna innovatsioonifond ei ole veel tegevust alustanud ja komisjonile ei kantud 2019. aastal üle NER300 kasutamata vahendeid, ei ole neid vahendeid ELi 2019. aasta konsolideeritud finantsaruandes varadena kajastatud.

2

21

2

22

EELARVE TÄITMISE ARUANDED JA NENDE LISAD (38)

38

SISUKORD

SISUKORD

| ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUS | 116 |
| --- | --- |

| EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE | 117 |
| --- | --- |

| EELARVE TÄITMISE ARUANNETE LISAD | 120 |
| --- | --- |

| 1. | ELi EELARVERAAMISTIK | 120 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK 2014–2020 | 120 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE ÜKSIKASJAD (PROGRAMMID) | 121 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | AASTAEELARVE | 121 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | TULUD | 122 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARVUTAMINE | 123 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS | 124 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | ELi 2019. AASTA EELARVE TÄITMINE – KOMMENTAAR | 125 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | TULUD | 125 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | KULUD | 126 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | ELi EELARVE TULUDE LAEKUMINE | 127 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | KOONDARUANNE ELi EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA | 127 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 4. | ELi EELARVEST KANTUD KULUD | 128 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED | 128 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 129 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 130 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED | 131 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES | 132 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED | 133 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 141 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 148 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED | 155 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES | 161 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | EELARVE TÄITMINE INSTITUTSIOONIDE LÕIKES | 166 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | EELARVE TULUDE LAEKUMINE | 166 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 167 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 168 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | AMETITE EELARVETE TÄITMINE | 169 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | EELARVE TULUD | 169 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES | 171 |
| --- | --- | --- |

6.2.

ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUS

ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Lisade punkt | 2019 | 2018 |
| a | Eelarveaasta tulud | 163 918 | 159 318 |
| b | Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed | (157 428 ) | (154 833 ) |
| c | Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud | (1 615 ) | (1 675 ) |
| d | Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine | 75 | 106 |
| e | Sihtotstarbelise tulu muutused (B)–(A) | (1 736 ) | (1 114 ) |
| | Kasutamata assigneeringud aruandeaasta lõpus (A) | 9 144 | 7 408 |
| | Kasutamata assigneeringud eelmise aasta lõpus (B) | 7 408 | 6 295 |
| f | Aastased vahetuskursi erinevused | 4 | (1) |
| | Eelarve täitmise tulemus | 3 217 | 1 802 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

2019

2018

a

Eelarveaasta tulud

163 918

159 318

b

Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed

(157 428 )

(154 833 )

c

Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud

(1 615 )

(1 675 )

d

Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine

75

106

e

Sihtotstarbelise tulu muutused (B)–(A)

(1 736 )

(1 114 )

Kasutamata assigneeringud aruandeaasta lõpus (A)

Kasutamata assigneeringud aruandeaasta lõpus (A)

9 144

9 144

7 408

7 408

Kasutamata assigneeringud eelmise aasta lõpus (B)

Kasutamata assigneeringud eelmise aasta lõpus (B)

7 408

7 408

6 295

6 295

f

Aastased vahetuskursi erinevused

4

(1)

Eelarve täitmise tulemus

Eelarve täitmise tulemus

3 217

3 217

1 802

1 802

ELi eelarve täitmise tulemus tagastatakse liikmesriikidele nende 2020. aastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu. See arvutatakse vastavalt nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 608/2014 (39) (millega kehtestatakse omavahendite süsteemi rakendusmeetmed) artikli 1 lõike 1 kohaselt. Lisateavet leiate „Eelarve täitmise tulemuse arvutamise“ alt.

39

| a. | Eelarveaasta tulud on esitatud tabeli 3.1 „Koondaruanne ELi eelarve tulude laekumise kohta“ veerus 8 „Tulud kokku“. |
| --- | --- |

a.

Eelarveaasta tulud on esitatud tabeli 3.1 „Koondaruanne ELi eelarve tulude laekumise kohta“ veerus 8 „Tulud kokku“.

| b. | Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed on esitatud tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – Maksete assigneeringute kasutamine“ veerus 2 „Vastuvõetud eelarvest tehtud maksed“ ja 4 „Sihtotstarbelisest tulust tehtud maksed“. |
| --- | --- |

b.

Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed on esitatud tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – Maksete assigneeringute kasutamine“ veerus 2 „Vastuvõetud eelarvest tehtud maksed“ ja 4 „Sihtotstarbelisest tulust tehtud maksed“.

| c. | Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud on tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – Maksete assigneeringute kasutamine“ veerg 7 „Automaatsed ülekandmised“ ja 8 „Otsuse alusel ülekandmised“ kokku. |
| --- | --- |

c.

Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud on tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – Maksete assigneeringute kasutamine“ veerg 7 „Automaatsed ülekandmised“ ja 8 „Otsuse alusel ülekandmised“ kokku.

| d. | Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamisel võetakse arvesse ülekantud maksete assigneeringute summat (automaatselt ja otsuse alusel) eelmise aasta lõpus ja aruandeaasta „Ülekandmistest tehtud makseid“, nagu need on tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – maksete assigneeringute kasutamine“ veerus 3. |
| --- | --- |

d.

Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamisel võetakse arvesse ülekantud maksete assigneeringute summat (automaatselt ja otsuse alusel) eelmise aasta lõpus ja aruandeaasta „Ülekandmistest tehtud makseid“, nagu need on tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – maksete assigneeringute kasutamine“ veerus 3.

| e. | Sihtotstarbelise tulu koguassigneeringute arengus aasta lõpu seisuga on arvutatud sihtotstarbelise tulu assigneeringute eelmise aasta lõpu (pluss) ja aruandeaasta lõpu summa (nagu see on tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – maksete assigneeringute kasutamine“ veerus 9 – miinus) erinevus, et saada sihtotstarbelise tulu netomuutus aruandeaastal. |
| --- | --- |

e.

Sihtotstarbelise tulu koguassigneeringute arengus aasta lõpu seisuga on arvutatud sihtotstarbelise tulu assigneeringute eelmise aasta lõpu (pluss) ja aruandeaasta lõpu summa (nagu see on tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – maksete assigneeringute kasutamine“ veerus 9 – miinus) erinevus, et saada sihtotstarbelise tulu netomuutus aruandeaastal.

| f. | Valuutakursi erinevused hõlmavad nii realiseerunud kui ka realiseerumata valuutakursi erinevusi. |
| --- | --- |

f.

Valuutakursi erinevused hõlmavad nii realiseerunud kui ka realiseerumata valuutakursi erinevusi.

EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE

EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE

Eelarve tulud

Eelarve tulud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Algne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud |
| 1 | Omavahendid | 146 305 | 144 795 | 147 056 | 144 766 |
| | 11 – Suhkrumaksupõhised | — | — | (1) | (1) |
| | 12 – Tollimaksupõhised | 21 471 | 21 471 | 23 656 | 21 365 |
| | 13 – Käibemaksupõhised | 17 739 | 17 739 | 17 775 | 17 775 |
| | 14 – Kogurahvatulupõhised | 107 095 | 105 585 | 105 700 | 105 700 |
| | 15 – Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine | — | — | (81) | (81) |
| | 16 – Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate osamaksete vähendamine | — | — | 7 | 7 |
| 3 | Ülejäägid, saldod ja kohandused | — | 1 803 | 1 811 | 1 805 |
| 4 | Tulud, mis pärinevad institutsioonide ja muude Euroopa Liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt | 1 607 | 1 607 | 1 585 | 1 576 |
| 5 | Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu | 25 | 25 | 589 | 558 |
| 6 | Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed | 130 | 130 | 14 134 | 12 577 |
| 7 | Viivisintressid ja trahvid | 115 | 115 | 18 575 | 2 625 |
| 8 | Laenutehingud | 3 | 3 | 3 | 3 |
| 9 | Mitmesugused tulud | 15 | 15 | 17 | 8 |
| Kokku | 148 199 | 148 492 | 183 771 | 163 918 |

(miljonites eurodes)

Algne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

1

Omavahendid

146 305

144 795

147 056

144 766

11 – Suhkrumaksupõhised

11 – Suhkrumaksupõhised

—

—

—

—

(1)

(1)

(1)

(1)

12 – Tollimaksupõhised

12 – Tollimaksupõhised

21 471

21 471

21 471

21 471

23 656

23 656

21 365

21 365

13 – Käibemaksupõhised

13 – Käibemaksupõhised

17 739

17 739

17 739

17 739

17 775

17 775

17 775

17 775

14 – Kogurahvatulupõhised

14 – Kogurahvatulupõhised

107 095

107 095

105 585

105 585

105 700

105 700

105 700

105 700

15 – Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine

15 – Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine

—

—

—

—

(81)

(81)

(81)

(81)

16 – Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate osamaksete vähendamine

16 – Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate osamaksete vähendamine

—

—

—

—

7

7

7

7

3

Ülejäägid, saldod ja kohandused

—

1 803

1 811

1 805

4

Tulud, mis pärinevad institutsioonide ja muude Euroopa Liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt

1 607

1 607

1 585

1 576

5

Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu

25

25

589

558

6

Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed

130

130

14 134

12 577

7

Viivisintressid ja trahvid

115

115

18 575

2 625

8

Laenutehingud

3

3

3

3

9

Mitmesugused tulud

15

15

17

8

Kokku

Kokku

148 199

148 199

148 492

148 492

183 771

183 771

163 918

163 918

Eelarvekulud: kulukohustused mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide lõikes

Eelarvekulud: kulukohustused mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide lõikes

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Esialgne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Kasutada olevad assigneeringud kokku | Võetud kulukohustused |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 80 527 | 80 627 | 92 794 | 90 536 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 23 335 | 23 435 | 27 826 | 25 782 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 57 192 | 57 192 | 64 969 | 64 754 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 59 642 | 59 642 | 62 846 | 60 600 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 43 192 | 43 192 | 44 806 | 43 962 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 3 787 | 3 787 | 4 065 | 3 874 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 11 319 | 11 625 | 13 454 | 13 111 |
| 5 | Haldus | 9 943 | 9 943 | 10 776 | 10 371 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 4 115 | 4 115 | 4 550 | 4 371 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 577 | 565 | 618 | 295 |
| Kokku | 165 796 | 166 189 | 184 554 | 178 787 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Esialgne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Kasutada olevad assigneeringud kokku

Võetud kulukohustused

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

80 527

80 627

92 794

90 536

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

23 335

23 335

23 435

23 435

27 826

27 826

25 782

25 782

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

57 192

57 192

57 192

57 192

64 969

64 969

64 754

64 754

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

59 642

59 642

62 846

60 600

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

43 192

43 192

43 192

43 192

44 806

44 806

43 962

43 962

3

Julgeolek ja kodakondsus

3 787

3 787

4 065

3 874

4

Globaalne Euroopa

11 319

11 625

13 454

13 111

5

Haldus

9 943

9 943

10 776

10 371

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

4 115

4 115

4 115

4 115

4 550

4 550

4 371

4 371

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

9

Erivahendid

577

565

618

295

Kokku

Kokku

165 796

165 796

166 189

166 189

184 554

184 554

178 787

178 787

Eelarvekulud: maksed mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide lõikes

Eelarvekulud: maksed mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide lõikes

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Algne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Kasutada olevad assigneeringud kokku | Tehtud maksed |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 67 557 | 67 823 | 82 553 | 75 535 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 20 522 | 20 261 | 26 044 | 21 748 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 47 035 | 47 561 | 56 510 | 53 787 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 57 400 | 57 837 | 61 252 | 59 521 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 43 116 | 43 113 | 44 933 | 43 885 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 3 527 | 3 291 | 3 575 | 3 256 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 9 358 | 8 953 | 10 933 | 10 108 |
| 5 | Haldus | 9 945 | 9 942 | 11 694 | 10 381 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 4 115 | 4 115 | 5 107 | 4 377 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 412 | 647 | 671 | 295 |
| Kokku | 148 199 | 148 492 | 170 679 | 159 096 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Algne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Kasutada olevad assigneeringud kokku

Tehtud maksed

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

67 557

67 823

82 553

75 535

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

20 522

20 522

20 261

20 261

26 044

26 044

21 748

21 748

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

47 035

47 035

47 561

47 561

56 510

56 510

53 787

53 787

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

57 400

57 837

61 252

59 521

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

43 116

43 116

43 113

43 113

44 933

44 933

43 885

43 885

3

Julgeolek ja kodakondsus

3 527

3 291

3 575

3 256

4

Globaalne Euroopa

9 358

8 953

10 933

10 108

5

Haldus

9 945

9 942

11 694

10 381

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

4 115

4 115

4 115

4 115

5 107

5 107

4 377

4 377

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

9

Erivahendid

412

647

671

295

Kokku

Kokku

148 199

148 199

148 492

148 492

170 679

170 679

159 096

159 096

EELARVE TÄITMISE ARUANNETE LISAD

EELARVE TÄITMISE ARUANNETE LISAD

1.   ELi EELARVERAAMISTIK

Eelarve raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt finantsmäärusele. Üldeelarve on vahend, millega igal aastal tagatakse ja kinnitatakse liidu tulud ja kulud ülemmäärade piires ja muude sätete kohaselt, mis on ette nähtud mitmeaastase finantsraamistikuga ja kooskõlas seadusandlike aktidega, mis reguleerivad selle raamistiku mitmeaastaseid programme.

1.1.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK 2014–2020

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK 2014–2020

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Kokku |
| 1. | Arukas ja kaasav majanduskasv |

(miljonites eurodes)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Kokku

1.

Arukas ja kaasav majanduskasv

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1.a | Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |
| --- | --- |

1.a

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1.b | Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus |
| --- | --- |

1.b

Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad |
| --- | --- |

2.

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

43 779

43 779

44 190

44 190

43 951

43 951

44 146

44 146

44 163

44 163

43 881

43 881

43 888

43 888

307 998

307 998

| 3. | Julgeolek ja kodakondsus |
| --- | --- |

3.

Julgeolek ja kodakondsus

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Globaalne Euroopa |
| --- | --- |

4.

Globaalne Euroopa

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Haldus |
| --- | --- |

5.

Haldus

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

7 056

7 056

7 351

7 351

7 679

7 679

8 007

8 007

8 360

8 360

8 700

8 700

9 071

9 071

56 224

56 224

| 6. | Kompensatsioonid |
| --- | --- |

6.

Kompensatsioonid

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negatiivreserv |
| --- | --- |

8.

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Erivahendid |
| --- | --- |

9.

Erivahendid

—

—

—

—

—

—

—

—

Kulukohustuste assigneeringud

Kulukohustuste assigneeringud

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Maksete assigneeringud kokku

Maksete assigneeringud kokku

135 762

135 762

140 719

140 719

130 694

130 694

126 492

126 492

154 355

154 355

166 709

166 709

172 420

172 420

1 027 151

1 027 151

Eespool esitatud tabelis on mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad kajastatud jooksevhindades. 2019 oli eelviimane mitmeaastase finantsraamistikuga 2014–2020 hõlmatud eelarveaasta. 2019. aasta kulukohustuste assigneeringute üldine ülemmäär on 164 123 miljonit eurot, mis moodustab 1,00 % ELi kogurahvatulust; vastav maksete assigneeringute ülemmäär on 166 709 miljonit eurot ehk 1,01 % ELi kogurahvatulust, mis kehtib 2019. eelarveaasta jooksul.

Mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 jaoks on kokku lepitud uued paindlikkussätted. Üks uutest sätetest on võimalus kanda maksete ülemmääradeni jääv kasutamata varu (kuni määrusega kehtestatud ülempiirini) üle järgmistesse aastatesse – maksete koguvaru kaudu mitmeaastase finantsraamistiku järgmiseks aastaks tehnilise kohandamise raames. Seepärast kanti kasutamata summad aastatest 2016 (13 991 miljonit eurot jooksevhindades), 2017 (16 414 miljonit eurot jooksevhindades) ja 2018 (piiramise tõttu 210 miljonit eurot arvutatud 11 386 miljonist eurost) aastatesse 2018–2020 ning vastavalt kohandati 2016.–2020. aasta ülemmäärasid. 15. mail 2019 võttis komisjon vastu teatise „Finantsraamistiku tehniline kohandus 2020. aastaks vastavalt kogurahvatulu muutustele (ESA 2010)“ (COM(2019)310).

Selgitused mitmeaastase finantsraamistiku eri rubriikide kohta on esitatud allpool.

Rubriik 1. Arukas ja kaasav majanduskasv

Rubriik 1. Arukas ja kaasav majanduskasv

See rubriik on jaotatud kaheks eraldiseisvaks, kuid omavahel seotud osaks:

| 1a | Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mis hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, Euroopa ühendamise rahastu, sotsiaalpoliitika, siseturu ja eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid. |
| --- | --- |

1a

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mis hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, Euroopa ühendamise rahastu, sotsiaalpoliitika, siseturu ja eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid.

| 1b | Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, mille eesmärk on edendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade järelejõudmist, täiendada ELi kestliku arengu strateegiat väljaspool vaesemaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd. |
| --- | --- |

1b

Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, mille eesmärk on edendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade järelejõudmist, täiendada ELi kestliku arengu strateegiat väljaspool vaesemaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd.

Rubriik 2. Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

Rubriik 2. Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

Rubriik 2 hõlmab ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika ning keskkonnameetmeid, eeskätt programmi LIFE+.

Rubriik 3. Julgeolek ja kodakondsus

Rubriik 3. Julgeolek ja kodakondsus

Rubriik 3 peegeldab teatavate uute valdkondade kasvavat tähtsust, kus ELile on antud konkreetseid ülesandeid, nagu õigusküsimused ja siseasjad, piirikaitse, sisserände- ja varjupaigapoliitika, tervise- ja tarbijakaitse, kultuur, noored, teave ja dialoog kodanikega.

Rubriik 4. Globaalne Euroopa

Rubriik 4. Globaalne Euroopa

Rubriik 4 hõlmab kogu välistegevust, sealhulgas arengukoostööd, humanitaarabi, ühinemiseelseid rahastamisvahendeid ja naabruspoliitika rahastamisvahendid. EAF jääb jätkuvalt väljapoole ELi eelarvet ning ei ole mitmeaastase finantsraamistiku osa.

Rubriik 5. Haldus

Rubriik 5. Haldus

See rubriik hõlmab kõigi institutsioonide halduskulusid, pensione ja Euroopa koole. Muude institutsioonide kui komisjoni puhul moodustavad need kulud nende institutsioonide kogukulud.

Rubriik 6. Kompensatsioonid

Rubriik 6. Kompensatsioonid

Vastavalt poliitilisele kokkuleppele, mille kohaselt uued liikmesriigid ei peaks kohe liikmesuse algul kuuluma eelarve netorahastajate hulka, nähti selle rubriigi raames ette kompensatsioonid. Kõnealune summa tehti nendele liikmesriikidele ülekannetena kättesaadavaks, et tasakaalustada nende eelarve laekumisi ja osamakseid.

Rubriik 9. Erivahendid

Rubriik 9. Erivahendid

Paindlikkusmehhanismid võimaldavad ELil võtta kasutusele vajalikud vahendid reageerimiseks ettenägematutele sündmustele, nagu kriisid ja hädaolukorrad. Nende mehhanismide kohaldamisala, eraldised ja kasutamise üksikasjad on sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku määruses ja institutsioonidevahelises kokkuleppes. Praeguse kulude kärpimise kontekstis tagavad need ka eelarvevahendite vastavuse muutuvatele prioriteetidele, nii et iga euro kulutatakse seal, kus seda enim vaja on. Enamik paindlikkusmehhanisme on seepärast väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku ning võimaldavad võtta rahalisi vahendeid kasutusele üle kulude ülemmäära.

1.2.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE ÜKSIKASJAD (PROGRAMMID)

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE ÜKSIKASJAD (PROGRAMMID)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid jagunevad detailsemateks rubriikideks, mis vastavad peamistele rahastamisprogrammidele (nt Horisont 2020, Erasmus+ jne). Eelarve täitmise õiguslikud alused on võetud vastu sellel programmide tasandil. Programmid on tavapärane rakendamis- ja tulemusaruandluseks kasutatav struktuur. Tabelid programmide kaupa on esitatud eelarve täitmise aruannetes (vt tabelid 4.6 – 4.10 allpool).

4.6 – 4.10

1.3.   AASTAEELARVE

AASTAEELARVE

Igal aastal hindab komisjon kõigi institutsioonide eelarveaasta tulusid ja kulusid, koostab eelarveprojekti ning saadab selle eelarvepädevatele institutsioonidele. Kõnealuse eelarveprojekti alusel koostab nõukogu oma seisukoha, mille üle mõlemad eelarvepädevad institutsioonid seejärel läbirääkimisi peavad. Euroopa Parlamendi president kuulutab ühise eelarveprojekti lõplikult vastuvõetuks, mis annab eelarvele õigusliku jõu. Eelarveaasta jooksul võetakse vastu paranduseelarved. Eelarve täitmine on peamiselt komisjoni ülesanne.

Komisjoni eelarve jaguneb haldusassigneeringuteks ja tegevusassigneeringuteks. Muudel institutsioonidel on üksnes haldusassigneeringud. Lisaks eristatakse eelarves kahte liiki assigneeringuid: liigendamata ja liigendatud. Liigendamata assigneeringuid kasutatakse aastasuse põhimõttele vastava aastast laadi tegevuse rahastamiseks. Liigendatud assigneeringuid kasutatakse selleks, et viia aastasuse põhimõte vastavusse vajadusega hallata mitmeaastast tegevust. Liigendatud assigneeringud jagunevad kulukohususte assigneeringuteks ja maksete assigneeringuteks.

| — | Kulukohustuste assigneeringud hõlmavad aruandeaastasse kantud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarvelised kulukohustused jaotada mitme eelarveaasta peale, kui see on alusaktiga lubatud. |
| --- | --- |

—

Kulukohustuste assigneeringud hõlmavad aruandeaastasse kantud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarvelised kulukohustused jaotada mitme eelarveaasta peale, kui see on alusaktiga lubatud.

| — | Maksete assigneeringud hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest. |
| --- | --- |

—

Maksete assigneeringud hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest.

Aruandes on rahastamisviisid jagatud kahte peamisesse liiki:

| — | lõplikud vastuvõetud eelarveassigneeringud ja |
| --- | --- |

—

lõplikud vastuvõetud eelarveassigneeringud ja

| — | lisaassigneeringud, mis sisaldavad






  — | ülekandmisi eelmisest aastast (finantsmäärus lubab kanda piiratud arvul juhtudel kasutamata summad üle aruandeaastasse) ja |
| --- | --- | --- |

—

lisaassigneeringud, mis sisaldavad

—

ülekandmisi eelmisest aastast (finantsmäärus lubab kanda piiratud arvul juhtudel kasutamata summad üle aruandeaastasse) ja

| — | sihtotstarbelist tulu tagasimaksetest, kolmandate isikute/riikide osalust ELi programmides ja kolmandate isikute heaks tehtud tööd, mis kantakse otse eelarve vastavatele kuluridadele, moodustades rahastamise kolmanda samba. |
| --- | --- |

—

sihtotstarbelist tulu tagasimaksetest, kolmandate isikute/riikide osalust ELi programmides ja kolmandate isikute heaks tehtud tööd, mis kantakse otse eelarve vastavatele kuluridadele, moodustades rahastamise kolmanda samba.

Kõik rahastamisviisid kokku moodustavad kasutatavad assigneeringud.

1.4.   TULUD

TULUD

1.4.1.   
  Tulu omavahenditest

Tulu omavahenditest

Suur enamik tulust tuleb omavahenditest, mis koosneb järgmistest kategooriatest.

| 1) | Traditsioonilised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 14 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

1)

Traditsioonilised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 14 % omavahenditest saadavast tulust.

| 2) | Käibemaksupõhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 12 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

2)

Käibemaksupõhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 12 % omavahenditest saadavast tulust.

| 3) | Kogurahvatulu põhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 74 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

3)

Kogurahvatulu põhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 74 % omavahenditest saadavast tulust.

Omavahendeid eraldatakse kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 26. mai 2014. aasta otsuses 2014/335/EL, Euratom, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (edaspidi „2014. aasta otsus“). See otsus jõustus 1. oktoobril 2016 ja seda kohaldatakse tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2014.

Omavahendite kogusumma, mis eraldatakse liidule selleks, et katta iga-aastased maksete assigneeringud, ei või ületada 1,20 % kõikide liikmesriikide summaarsest kogurahvatulust.

1.4.2.   
  Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid koosnevad (kolmandatest riikidest pärinevalt impordilt võetavatest) tollimaksudest ja suhkrumaksudest (mida maksavad suhkrutootjad, et rahastada ühise suhkruturu korralduskulusid), mida liikmesriigid koguvad ettevõtjatelt ELi nimel. Neist 20 % jätavad liikmesriigid endale sissenõudmiskulude katteks. Kõik traditsiooniliste omavahendite kindlaksmääratud summad peab kandma ühte kahest pädevate ametiasutuste raamatupidamisarvestusest.

| — | Määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 6 lõikes 3 sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis. |
| --- | --- |

—

Määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 6 lõikes 3 sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis.

| — | Samuti eelnimetatud artiklis sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti kanda sellesse raamatupidamisarvestusse. |
| --- | --- |

—

Samuti eelnimetatud artiklis sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti kanda sellesse raamatupidamisarvestusse.

Liikmesriik peab kandma traditsioonilised omavahendid kas riigikassas või liikmesriigi keskpangas selleks määratud asutuses avatud komisjoni kontole hiljemalt esimesel tööpäeval pärast nõude kindlaksmääramise (või kui tegemist on eraldi raamatupidamisarvestusega, siis sissenõudmise) kuule järgneva teise kuu 19. kuupäeva.

1.4.3.   
  Käibemaks

Käibemaks

Käibemaksupõhiseid omavahendeid kogutakse liikmesriikide käibemaksu arvestusbaaside alusel, mis on selleks otstarbeks vastavalt ELi eeskirjadele ühtlustatud. Siiski on käibemaksu arvestusbaas piiratud 50 %-ga liikmesriigi kogurahvatulust. Ühtseks kohaldatavaks käibemaksu sissenõudmise määraks on kinnitatud 0,30 %, välja arvatud ajavahemikul 2014–2020, mil Saksamaa, Madalmaade ja Rootsi sissenõudmise määraks on määratud 0,15 %.

1.4.4.   
  Kogurahvatulu

Kogurahvatulu

Kogurahvatulul põhinevaid omavahendeid kasutatakse eelarve selle osa rahastamiseks, mis ei ole kaetud muude tuluallikatega. Igalt liikmesriigilt nõutakse sisse sama, ELi eeskirjadega kehtestatud protsendimäär kogurahvatulust.

Käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid määratakse kindlaks asjaomaste arvestusbaaside prognooside alusel, mis tehakse eelarveprojekti koostamise ajal. Neid prognoose vaadatakse seejärel läbi ja ajakohastatakse kõnealuse aasta jooksul paranduseelarve abil. Nende summade vahe, mis liikmesriigid tegelike arvestusbaaside alusel võlgnevad ja mis nad (läbivaadatud) prognooside alusel tegelikult maksavad, võib olla kas positiivne või negatiivne ning komisjon nõuab selle liikmesriikidelt sisse teise asjaomasele eelarveaastale järgneva aasta juuni esimeseks tööpäevaks. Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite tegelikke arvestusbaase võib korrigeerida veel nelja järgneva aasta jooksul, välja arvatud juhul, kui teatatakse reservatsioonidest. Kõnealuseid reservatsioone tuleb vaadelda liikmesriikidele esitatavate potentsiaalsete nõuetena, mille summa on kindlaks määramata, sest nende finantsmõju ei saa täpselt prognoosida. Kui täpse summa saab kindlaks määrata, nõutakse asjaomased käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid sisse kas koos käibemaksu ja kogurahvatulu saldodega või eraldi sissenõutavate vahenditena.

1.4.5.   
  Ühendkuningriigi korrektsioon

Ühendkuningriigi korrektsioon

Ühendkuningriigi kasuks kohaldatav eelarvetasakaalu hälbe korrigeerimise mehhanism (mille raames vähendatakse tema omavahendite makseid, suurendades samal ajal muude liikmesriikide makseid) kehtestati Euroopa Ülemkogu Fontainebleau kohtumisel 1984. aasta juunis. Saksamaa, Austria, Rootsi ja Madalmaade kasuks kohaldatakse Ühendkuningriigi korrektsiooni rahastamise vähendamist (mis on piiratud veerandiga nende tavapärasest osast).

1.4.6.   
  Brutomaksete vähendamine

Brutomaksete vähendamine

7.–8. veebruaril 2013 toimunud Euroopa Ülemkogul otsustati, et Taani, Madalmaade ja Rootsi suhtes tuleks kohaldada nende kogurahvatulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamist ajavahemikus 2014–2020, samal ajal kui Austria suhtes kohaldati brutomaksete vähendamist ainult ajavahemikus 2014–2016. Iga-aastased vähendused on järgmised: Taanil 130 miljonit eurot, Madalmaadel 695 miljonit eurot ja Rootsil 185 miljonit eurot.

1.5.   EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARVUTAMINE

EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARVUTAMINE

ELi eelarve täitmise tulemus tagastatakse liikmesriikidele nende järgneval aastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu.

Raamatupidamisarvestusse kantud omavahendite summad on summad, mille liikmesriikide valitsused on eelarveaasta jooksul kandnud komisjoni nimele avatud kontodele. Ülejäägi korral arvestatakse tulude hulka ka eelneva eelarveaasta eelarve täitmise tulemus. Muud raamatupidamisarvestusse kantud tulud kujutavad endast eelarveaasta jooksul tegelikult laekunud summasid.

Eelarve täitmise tulemuse arvutamisel hõlmavad kulud eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud makseid, millele on liidetud kõik kõnealusest eelarveaastast järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud. Eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete all mõistetakse makseid, mille peaarvepidaja on teinud eelarveaasta 31. detsembrini. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) puhul peetakse silmas makseid, mille liikmesriigid on teinud 16. oktoobrist aastal N-1 kuni 15. oktoobrini aastal N, tingimusel et peaarvepidajat teavitati kulukohustusest ja selle heakskiitmisest 31. jaanuariks aastal N+1. EAGFi kulude suhtes võidakse liikmesriikides tehtavate kontrollide järel vastu võtta vastavusotsus.

Eelarve täitmise tulemus hõlmab kahte osa: ELi eelarve täitmise tulemust ja EMPsse kuuluvate EFTA riikide osalusega seotud eelarve täitmise tulemust. Määruse (EÜ, Euratom) nr 608/2014 (millega kehtestatakse omavahendite süsteemi rakendusmeetmed) artikli 1 lõike 1 kohaselt moodustub eelarve täitmise tulemus järgneva vahest:

| — | kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu ja |
| --- | --- |

—

kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu ja

| — | eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma. |
| --- | --- |

—

eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma.

Saadud tulemusele liidetakse või sellest lahutatakse järgmine:

| — | varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise netosaldo ja igasugused maksed, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid, |
| --- | --- |

—

varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise netosaldo ja igasugused maksed, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid,

| — | sihtotstarbelise tulu muutus ja |
| --- | --- |

—

sihtotstarbelise tulu muutus ja

| — | aasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud netokasum või -kahjum. |
| --- | --- |

—

aasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud netokasum või -kahjum.

Eelnevast eelarveaastast üle kantud kolmandate isikute osaluse ja nendele osutatud töödega seonduvad assigneeringud, mida põhimõtteliselt kunagi ei tühistata, on kajastatud eelarveaasta lisaassigneeringute all. See selgitab, miks eelnevast eelarveaastast üle kantud summad n aasta eelarve täitmise aruandes erinevad järgnevasse eelarveaastasse üle kantud summadest n–1 aasta eelarve täitmise aruandes. Ettemaksete tagasimaksmise järel taaskasutatavaks muudetud assigneeringuid ei võeta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel arvesse.

Ülekantud maksete assigneeringud hõlmavad automaatseid ülekandmisi ja ülekandmisi otsuse alusel. Tühistatud kasutamata maksete assigneeringute all, mis kanti üle eelnevast eelarveaastast, on näidatud need tühistatud assigneeringud, mis kanti üle automaatselt või otsuse alusel.

1.6.   EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| EELARVEAASTA TULEM | 4 796 | 13 918 |
| Tulud | | |
| Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded | (6 193 ) | (6 220 ) |
| Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded | 8 656 | 9 331 |
| Viitlaekumised (neto) | 3 341 | (4 015 ) |
| | 5 804 | (904) |
| Kulud | | |
| Viitvõlad (neto) | 8 394 | 4 511 |
| Aruandeaastal makstud eelmise aasta kulud | (3 832 ) | (6 086 ) |
| Eelrahastamise netomõju | (10 981 ) | (8 634 ) |
| Järgmisse aastasse üle kantud maksete assigneeringud | (3 532 ) | (2 941 ) |
| Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed | 1 924 | 2 098 |
| Eraldiste muutused | 3 801 | 3 567 |
| Muud | (3 076 ) | (4 175 ) |
| | (7 304 ) | (11 660 ) |
| Ametite ja likvideeritava ESTÜ eelarveaasta tulem | (79) | 448 |
| EELARVE TÄITMISE TULEMUS | 3 217 | 1 802 |

(miljonites eurodes)

2019

2018

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

4 796

4 796

13 918

13 918

Tulud

Tulud

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

(6 193 )

(6 193 )

(6 220 )

(6 220 )

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

8 656

8 656

9 331

9 331

Viitlaekumised (neto)

Viitlaekumised (neto)

3 341

3 341

(4 015 )

(4 015 )

5 804

5 804

(904)

(904)

Kulud

Kulud

Viitvõlad (neto)

Viitvõlad (neto)

8 394

8 394

4 511

4 511

Aruandeaastal makstud eelmise aasta kulud

Aruandeaastal makstud eelmise aasta kulud

(3 832 )

(3 832 )

(6 086 )

(6 086 )

Eelrahastamise netomõju

Eelrahastamise netomõju

(10 981 )

(10 981 )

(8 634 )

(8 634 )

Järgmisse aastasse üle kantud maksete assigneeringud

Järgmisse aastasse üle kantud maksete assigneeringud

(3 532 )

(3 532 )

(2 941 )

(2 941 )

Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed

Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed

1 924

1 924

2 098

2 098

Eraldiste muutused

Eraldiste muutused

3 801

3 801

3 567

3 567

Muud

Muud

(3 076 )

(3 076 )

(4 175 )

(4 175 )

(7 304 )

(7 304 )

(11 660 )

(11 660 )

Ametite ja likvideeritava ESTÜ eelarveaasta tulem

Ametite ja likvideeritava ESTÜ eelarveaasta tulem

(79)

(79)

448

448

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

3 217

3 217

1 802

1 802

Vastavalt finantsmäärusele arvutatakse eelarveaasta tulem tekkepõhise arvestuse põhimõtte alusel (ELi raamatupidamiseeskirjad), eelarve täitmise tulemus põhineb aga modifitseeritud kassapõhise raamatupidamisarvestuse eeskirjadel. Kuna nii eelarveaasta tulem kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel – erand on ametite ja likvideeritava ESTÜ muud (eelarvevälised) tulu- ja kuluallikad, mis sisalduvad ainult eelarveaasta tulemis (vt lisade punkt 6) –, on eelarveaasta tulemi ja eelarve täitmise tulemuse võrdlemine kasulik järjepidevuse kontrollimiseks.

6

Võrreldavad tuluartiklid

Võrreldavad tuluartiklid

Eelarveaasta tegelikud eelarve tulud vastavad summadele, mis on sisse nõutud seoses eelarveaasta jooksul ja eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega. Seega tuleb aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

Viitlaekumiste summa koosneb peamiselt põllumajandusega seotud viitlaekumistest, omavahenditest, intressidest ja dividendidest. Arvesse võetakse ainult viitlaekumiste netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate viitlaekumiste vähenemine.

Võrreldavad kuluartiklid

Võrreldavad kuluartiklid

Viitvõlgade summa koosneb peamiselt järgmisse eelarveaastasse ülekantud viitvõlgadest, st ELi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud komisjonile veel aruandeid esitanud. Arvesse võetakse ainult viitvõlgade netomõju, st aruandeaasta viitvõlgasid, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate viitvõlgade vähenemine. Eelnevatel aastatel registreeritud arvete eest aruandeaastal tehtud maksed arvatakse aruandeaasta kulude hulka ja need tuleb seepärast kaasata võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemisse.

Eelmaksete netomõju koosneb 1) aruandeaastal makstud ja eelarveaasta tuluna kajastatud uute eelmaksete summadest ja 2) eelmaksete tasaarvestamisest aruandeaastal heakskiidetud rahastamiskõlblike kuludega. Neist viimane on käsitatav kuluna tekkepõhises raamatupidamisarvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algne eelmakse kajastatakse eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Lisaks eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksetele tuleb aasta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel (vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 608/2014 artikli 1 lõikele 1) arvesse võtta ka järgmisse eelarveaastasse üle kantavaid eelarveaasta assigneeringuid. Samuti tuleb arvesse võtta aruandeaastal eelarvest tehtud makseid, mis on tehtud eelnevatest eelarveaastatest üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt.

Eraldiste muutused seonduvad raamatupidamise aastaaruandes eelarveaasta lõpu seisuga (peamiselt töötajahüvitiste kohta) tehtud prognoosidega, mis ei avalda mõju eelarve raamatupidamisarvestusele. Muude võrreldavate summade hulka kuuluvad mitmesugused rubriigid, nagu varade amortisatsioon, varade soetamine, kapitalirendi maksed ja osalused, mille käsitlusviis on tekkepõhises raamatupidamisarvestuses ja eelarve raamatupidamisarvestuses erinev.

Ametite ja likvideeritava ESTÜ võrreldavad eelarveaasta tulemid

Ametite ja likvideeritava ESTÜ võrreldavad eelarveaasta tulemid

Eelarve täitmise tulemus on konsolideerimata näitaja, mis ei hõlma konsolideerimisega hõlmatud ametite ja likvideeritava ESTÜ muid (eelarvevälised) tulu- ja kuluallikaid (vt lisade punkt 6). Eelarveaasta tulemi (neid summasid hõlmav konsolideeritud näitaja) ja eelarve täitmise tulemuse võrdlemiseks on ametite ja likvideeritava ESTÜ kogu konsolideeritud eelarveaasta tulem esitatud võrreldavate artiklitena.

6

2.   ELi 2019. AASTA EELARVE TÄITMINE – KOMMENTAAR

2.1.   TULUD

TULUD

Algses vastuvõetud ELi eelarves, mille Euroopa Parlamendi president allkirjastas 12. detsembril 2018, oli maksete assigneeringute summa 148 199 miljonit eurot ja omavahenditest rahastatav kogusumma 146 305 miljonit eurot. Algses eelarves esitatud tulude ja kulude prognoose korrigeeritakse üldiselt eelarveaasta jooksul ning muudatused esitatakse paranduseelarvetes. Kogurahvatulul põhinevate omavahendite kohandused tagavad, et eelarve tulud on eelarve kuludega täpses vastavuses. Eelarve tasakaalu põhimõtte kohaselt peavad eelarve tulud ja kulud (maksete assigneeringud) olema tasakaalus.

2019. aasta jooksul võeti vastu kolm paranduseelarvet. Neid arvestades moodustas 2019. aasta lõplik kinnitatud tulu 148 492 miljonit eurot, millest omavahenditest rahastati kokku 144 795 miljonit eurot. Peamine tegur, mis vähendas liikmesriikide osamakseid 2019. aastal, oli eelmise eelarveaasta ülejääk (1 803 miljonit eurot), mida tasakaalustas veidi maksete assigneeringute netokasv (293 miljonit eurot).

Mis puutub omavahendite laekumist, siis traditsiooniliste omavahendite puhul oli see väga lähedane prognoositud summadele.

Ka liikmesriikide lõplikud käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite maksed olid lõpliku eelarveprognoosiga üsna täpselt vastavuses. Prognoositud summade ja tegelikult makstud summade erinevus tulenes erinevusest eelarve eesmärkidel kasutatud euro vahetuskursi ja sel hetkel kehtinud vahetuskursi vahel, mil majandus- ja rahaliitu mittekuuluvad liikmesriigid oma maksed tegelikult tegid.

Käibemaksu ja kogurahvatulu saldot käsitlevad eeskirjad on sätestatud omavahendite kättesaadavaks tegemise määruse (määrus (EL, Euratom) nr 609/2014) artiklis 10b. Menetlus ei hõlma eelarve parandust ja seepärast taotleb komisjon netosummade tasumist otse liikmesriikidelt. Tänu sellele tasaarvestussüsteemile oli mõju ELi eelarvele nullilähedane.

Rubriik „ELi lepingute ja programmidega seotud sisse- ja tagasimaksed“ on seotud peamiselt tuluga finantskorrektsioonidest (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, EAGF ja EAFRD), kolmandate riikide osalemisega teadusprogrammides, põllumajandusfondide raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse ning muude osamaksete ja tagasimaksetega ELi programmidesse/meetmetesse. Oluline osa sellest kogusummast koosneb sihtotstarbelisest tulust, mis toob tavaliselt kaasa täiendavate assigneeringute lisamise kulupoolele. 2019. aastal moodustasid need sissemaksed 12,6 miljardit eurot.

Trahvitulu on seotud peamiselt konkurentsi valdkonna trahvidega.

2.2.   KULUD

KULUD

ELi eelarvel on oluline roll liidu poliitika ja prioriteetide elluviimise toetamisel. Hoolimata selle piiratud suurusest – eelarve moodustab ligikaudu 2 % kõikidest avaliku sektori kulutustest liidus – täiendab see liikmesriikide eelarveid ning on selgelt suunatud investeeringutele ja täiendavusele. See on paljude Euroopa tasandi poliitikavahendite ja õigusaktide hulgas oluline vahend kõigi ELi liikmete heakskiidetud poliitiliste prioriteetide rakendamiseks ning see esitatakse mitmeaastase finantsraamistikuna, mis sisaldab eri programme ja kulutuste ülemmäärasid.

ELi 2019. aasta eelarve, mis võeti vastu 12. detsembril 2018, kinnitab, et EL suunab raha sinna, kus seda vajatakse. Kooskõlas Euroopa Komisjoni 2018. aasta mai ettepanekuga suunati suurim osa ELi eelarvest 2019. aastal eelkõige noortele mõeldud töökohtade loomise ergutamisele ning majanduskasvu, strateegiliste investeeringute ja lähenemise toetamisele. Samuti jätkas EL rändeprobleemide tõhusale lahendamisele suunatud jõupingutuste toetamist nii ELis kui ka mujal.

2019. aasta oli praeguse mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 kuues aasta. Peaaegu kõikide programmide rakendamine oli täies hoos, välja arvatud uute programmide või meetmete puhul, millega seotud õigusloomeprotsess lõppes hiljuti.

Kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud iga-aastase arenguga kinnitati eelarveprojektis kavandatud kulukohustuste assigneeringute mahuks 165,6 miljardit eurot (3,1 % rohkem kui 2018. aasta eelarves) ja maksete assigneeringute mahuks 148,7 miljardit eurot (2,7 % rohkem), mis on vastavalt 1,00 % ja 0,90 % ELi kogurahvatulust.

Kõigis rubriikides saavutati 2019. aastal täitmise kõrge tase. 2019. aastal kasutati igat liiki assigneeringuid (eelarve, ülekanded eelmisest aastast ja sihtotstarbeline tulu) kulukohustuste puhul 97 % ja maksete puhul 93 % ulatuses. Rakendamise määrad (v.a sihtotstarbeline tulu) näitavad, et rakendamine oli 2019. aastal täielik (99,4 % kulukohustuste ja 98,4 % maksete puhul).

Täitmata kulukohustused (veel tasumata kohustused) moodustasid 2019. aasta lõpul 297,7 miljardit eurot. Suurenemine võrreldes 2018. aasta tasemega oli oodatav, arvestades kulukohustuse ja maksete assigneeringute vahet (17,7 miljardit eurot) vastuvõetud eelarves ning asjaolu, et täitmata kulukohustuste suurenemise näol on tegemist tavapärase arenguga, sest nagu on ette nähtud mitmeaastase finantsraamistikuga, suurenevad kulukohustuste assigneeringud igal aastal. Lõplik suurenemine oli 16,5 miljardit eurot.

3.   ELi EELARVE TULUDE LAEKUMINE

3.1.   KOONDARUANNE ELi EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA

KOONDARUANNE ELi EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Rubriik | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised %na eelarvest | Laekumata |
| Algne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Aruandeaasta | Üle kantud | Kokku | Aruandeaasta nõuete alusel | Ülekantud nõuete alusel | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| 1 | Omavahendid | 146 305 | 144 795 | 147 013 | 44 | 147 056 | 144 754 | 12 | 144 766 | 100 % | 2 291 |
| 3 | Ülejäägid, saldod ja kohandused | — | 1 803 | 1 811 | — | 1 811 | 1 805 | — | 1 805 | 100 % | 7 |
| 4 | Tulud, mis pärinevad institutsioonide ja muude Euroopa Liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt | 1 607 | 1 607 | 1 576 | 10 | 1 585 | 1 566 | 10 | 1 576 | 98 % | 10 |
| 5 | Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu | 25 | 25 | 570 | 19 | 589 | 546 | 12 | 558 | 2 229  % | 31 |
| 6 | Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed | 130 | 130 | 13 564 | 569 | 14 134 | 12 279 | 298 | 12 577 | 9 674  % | 1 557 |
| 7 | Viivisintressid ja trahvid | 115 | 115 | 5 456 | 13 119 | 18 575 | 2 355 | 271 | 2 625 | 2 283  % | 15 949 |
| 8 | Laenutehingud | 3 | 3 | 3 | — | 3 | 3 | — | 3 | 110 % | — |
| 9 | Mitmesugused tulud | 15 | 15 | 8 | 9 | 17 | 7 | 1 | 8 | 52 % | 9 |
| Kokku | 148 199 | 148 492 | 170 001 | 13 770 | 183 771 | 163 314 | 604 | 163 918 | 110 % | 19 853 |

(miljonites eurodes)

Rubriik

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised %na eelarvest

Laekumata

Algne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Aruandeaasta

Üle kantud

Kokku

Aruandeaasta nõuete alusel

Ülekantud nõuete alusel

Kokku

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

1

Omavahendid

146 305

144 795

147 013

44

147 056

144 754

12

144 766

100 %

2 291

3

Ülejäägid, saldod ja kohandused

—

1 803

1 811

—

1 811

1 805

—

1 805

100 %

7

4

Tulud, mis pärinevad institutsioonide ja muude Euroopa Liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt

1 607

1 607

1 576

10

1 585

1 566

10

1 576

98 %

10

5

Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu

25

25

570

19

589

546

12

558

2 229  %

31

6

Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed

130

130

13 564

569

14 134

12 279

298

12 577

9 674  %

1 557

7

Viivisintressid ja trahvid

115

115

5 456

13 119

18 575

2 355

271

2 625

2 283  %

15 949

8

Laenutehingud

3

3

3

—

3

3

—

3

110 %

—

9

Mitmesugused tulud

15

15

8

9

17

7

1

8

52 %

9

Kokku

Kokku

148 199

148 199

148 492

148 492

170 001

170 001

13 770

13 770

183 771

183 771

163 314

163 314

604

604

163 918

163 918

110 %

110 %

19 853

19 853

4.   ELi EELARVEST KANTUD KULUD

4.1.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Olemasolevad assign. kokku | Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Olemasolevad assign. kokku |
| Algne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved & ümberpaigutused | Lõplik vastuvõetud eelarve | Ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu | Algne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved & ümberpaigutused | Lõplik vastuvõetud eelarve | Ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 80 527 | 100 | 80 627 | 0 | 12 166 | 92 794 | 67 557 | 266 | 67 823 | 131 | 14 600 | 82 553 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 23 335 | 100 | 23 435 | 0 | 4 390 | 27 826 | 20 522 | (260) | 20 261 | 118 | 5 664 | 26 044 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 57 192 | — | 57 192 | — | 7 777 | 64 969 | 47 035 | 526 | 47 561 | 13 | 8 935 | 56 510 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 59 642 | — | 59 642 | 460 | 2 745 | 62 846 | 57 400 | 437 | 57 837 | 672 | 2 743 | 61 252 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 43 192 | — | 43 192 | 460 | 1 155 | 44 806 | 43 116 | (3) | 43 113 | 665 | 1 155 | 44 933 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 3 787 | 0 | 3 787 | — | 279 | 4 065 | 3 527 | (237) | 3 291 | 9 | 276 | 3 575 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 11 319 | 306 | 11 625 | 34 | 1 795 | 13 454 | 9 358 | (406) | 8 953 | 64 | 1 916 | 10 933 |
| 5 | Haldus | 9 943 | 0 | 9 943 | 1 | 832 | 10 776 | 9 945 | (2) | 9 942 | 916 | 836 | 11 694 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 4 115 | — | 4 115 | | 435 | 4 550 | 4 115 | — | 4 115 | 554 | 437 | 5 107 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 577 | (12) | 565 | 30 | 24 | 618 | 412 | 236 | 647 | 0 | 24 | 671 |
| Kokku | 165 796 | 394 | 166 189 | 525 | 17 840 | 184 554 | 148 199 | 294 | 148 492 | 1 792 | 20 394 | 170 679 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

Algne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved & ümberpaigutused

Lõplik vastuvõetud eelarve

Ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

Algne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved & ümberpaigutused

Lõplik vastuvõetud eelarve

Ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

80 527

100

80 627

0

12 166

92 794

67 557

266

67 823

131

14 600

82 553

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

23 335

23 335

100

100

23 435

23 435

0

0

4 390

4 390

27 826

27 826

20 522

20 522

(260)

(260)

20 261

20 261

118

118

5 664

5 664

26 044

26 044

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

57 192

57 192

—

—

57 192

57 192

—

—

7 777

7 777

64 969

64 969

47 035

47 035

526

526

47 561

47 561

13

13

8 935

8 935

56 510

56 510

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

59 642

—

59 642

460

2 745

62 846

57 400

437

57 837

672

2 743

61 252

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

43 192

43 192

—

—

43 192

43 192

460

460

1 155

1 155

44 806

44 806

43 116

43 116

(3)

(3)

43 113

43 113

665

665

1 155

1 155

44 933

44 933

3

Julgeolek ja kodakondsus

3 787

0

3 787

—

279

4 065

3 527

(237)

3 291

9

276

3 575

4

Globaalne Euroopa

11 319

306

11 625

34

1 795

13 454

9 358

(406)

8 953

64

1 916

10 933

5

Haldus

9 943

0

9 943

1

832

10 776

9 945

(2)

9 942

916

836

11 694

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

4 115

4 115

—

—

4 115

4 115

435

435

4 550

4 550

4 115

4 115

—

—

4 115

4 115

554

554

437

437

5 107

5 107

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erivahendid

577

(12)

565

30

24

618

412

236

647

0

24

671

Kokku

Kokku

165 796

165 796

394

394

166 189

166 189

525

525

17 840

17 840

184 554

184 554

148 199

148 199

294

294

148 492

148 492

1 792

1 792

20 394

20 394

170 679

170 679

4.2.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Olemasolevad assigneeringud kokku | Võetud kulukohustused | 2020. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | sihtotstarbeline tulu | otsuse alusel ülekandmised | Kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 92 794 | 80 540 | 0 | 9 996 | 90 536 | 98 % | 2 074 | 36 | 2 110 | 52 | — | 97 | 149 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 27 826 | 23 406 | 0 | 2 376 | 25 782 | 93 % | 2 013 | 3 | 2 016 | 27 | — | 1 | 28 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 64 969 | 57 134 | — | 7 620 | 64 754 | 100 % | 60 | 33 | 93 | 25 | — | 96 | 121 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 62 846 | 59 161 | 438 | 1 001 | 60 600 | 96 % | 1 330 | 467 | 1 797 | 14 | 21 | 414 | 449 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 44 806 | 42 718 | 438 | 807 | 43 962 | 98 % | 348 | 467 | 815 | 8 | 21 | — | 29 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 4 065 | 3 737 | — | 137 | 3 874 | 95 % | 142 | — | 142 | 50 | — | 0 | 50 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 13 454 | 11 622 | 34 | 1 454 | 13 111 | 97 % | 340 | 1 | 341 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5 | Haldus | 10 776 | 9 797 | 1 | 574 | 10 371 | 96 % | 255 | — | 255 | 146 | 0 | 3 | 149 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 4 550 | 4 033 | | 338 | 4 371 | 96 % | 94 | 0 | 94 | 82 | 0 | 3 | 85 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 618 | 295 | — | — | 295 | 48 % | 8 | 94 | 102 | 175 | 30 | 16 | 221 |
| Kokku | 184 554 | 165 153 | 473 | 13 161 | 178 787 | 97 % | 4 149 | 598 | 4 747 | 438 | 51 | 530 | 1 019 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Olemasolevad assigneeringud kokku

Võetud kulukohustused

2020. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

sihtotstarbeline tulu

otsuse alusel ülekandmised

Kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

92 794

80 540

0

9 996

90 536

98 %

2 074

36

2 110

52

—

97

149

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

27 826

27 826

23 406

23 406

0

0

2 376

2 376

25 782

25 782

93 %

93 %

2 013

2 013

3

3

2 016

2 016

27

27

—

1

1

28

28

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

64 969

64 969

57 134

57 134

—

—

7 620

7 620

64 754

64 754

100 %

100 %

60

60

33

33

93

93

25

25

—

96

96

121

121

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

62 846

59 161

438

1 001

60 600

96 %

1 330

467

1 797

14

21

414

449

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

44 806

44 806

42 718

42 718

438

438

807

807

43 962

43 962

98 %

98 %

348

348

467

467

815

815

8

8

21

21

—

29

29

3

Julgeolek ja kodakondsus

4 065

3 737

—

137

3 874

95 %

142

—

142

50

—

0

50

4

Globaalne Euroopa

13 454

11 622

34

1 454

13 111

97 %

340

1

341

2

—

0

2

5

Haldus

10 776

9 797

1

574

10 371

96 %

255

—

255

146

0

3

149

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

4 550

4 550

4 033

4 033

338

338

4 371

4 371

96 %

96 %

94

94

0

0

94

94

82

82

0

0

3

3

85

85

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erivahendid

618

295

—

—

295

48 %

8

94

102

175

30

16

221

Kokku

Kokku

184 554

184 554

165 153

165 153

473

473

13 161

13 161

178 787

178 787

97 %

97 %

4 149

4 149

598

598

4 747

4 747

438

438

51

51

530

530

1 019

1 019

4.3.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Olemasolevad assigneeringud kokku | Tehtud maksed | 2020. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | automaatsed ülekandmised | otsuse alusel ülekandmised | sihtotstarbeline tulu | Kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 82 553 | 67 637 | 113 | 7 785 | 75 535 | 91 % | 151 | 3 | 6 813 | 6 967 | 32 | 18 | 1 | 52 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 26 044 | 20 090 | 102 | 1 555 | 21 748 | 84 % | 138 | 3 | 4 108 | 4 249 | 30 | 16 | 1 | 48 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 56 510 | 47 547 | 10 | 6 230 | 53 787 | 95 % | 13 | — | 2 705 | 2 718 | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 61 252 | 57 163 | 637 | 1 721 | 59 521 | 97 % | 198 | 467 | 1 023 | 1 687 | 9 | 35 | — | 44 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 44 933 | 42 449 | 631 | 806 | 43 885 | 98 % | 190 | 467 | 349 | 1 006 | 7 | 34 | — | 42 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 3 575 | 3 153 | 7 | 96 | 3 256 | 91 % | 9 | — | 180 | 188 | 129 | 2 | 0 | 131 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 10 933 | 8 908 | 60 | 1 140 | 10 108 | 92 % | 39 | — | 772 | 811 | 6 | 4 | 4 | 14 |
| 5 | Haldus | 11 694 | 9 048 | 850 | 482 | 10 381 | 89 % | 748 | 0 | 349 | 1 098 | 146 | 66 | 4 | 216 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 5 107 | 3 571 | 515 | 291 | 4 377 | 86 % | 463 | 0 | 143 | 605 | 82 | 39 | 3 | 124 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 671 | 295 | 0 | — | 295 | 44 % | 1 | — | 8 | 9 | 352 | 0 | 16 | 368 |
| Kokku | 170 679 | 146 203 | 1 667 | 11 225 | 159 096 | 93 % | 1 145 | 470 | 9 144 | 10 759 | 675 | 125 | 25 | 825 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Olemasolevad assigneeringud kokku

Tehtud maksed

2020. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

automaatsed ülekandmised

otsuse alusel ülekandmised

sihtotstarbeline tulu

Kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

82 553

67 637

113

7 785

75 535

91 %

151

3

6 813

6 967

32

18

1

52

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

26 044

26 044

20 090

20 090

102

102

1 555

1 555

21 748

21 748

84 %

84 %

138

138

3

3

4 108

4 108

4 249

4 249

30

30

16

16

1

1

48

48

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

56 510

56 510

47 547

47 547

10

10

6 230

6 230

53 787

53 787

95 %

95 %

13

13

—

2 705

2 705

2 718

2 718

2

2

2

2

0

0

4

4

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

61 252

57 163

637

1 721

59 521

97 %

198

467

1 023

1 687

9

35

—

44

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

44 933

44 933

42 449

42 449

631

631

806

806

43 885

43 885

98 %

98 %

190

190

467

467

349

349

1 006

1 006

7

7

34

34

—

42

42

3

Julgeolek ja kodakondsus

3 575

3 153

7

96

3 256

91 %

9

—

180

188

129

2

0

131

4

Globaalne Euroopa

10 933

8 908

60

1 140

10 108

92 %

39

—

772

811

6

4

4

14

5

Haldus

11 694

9 048

850

482

10 381

89 %

748

0

349

1 098

146

66

4

216

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

5 107

5 107

3 571

3 571

515

515

291

291

4 377

4 377

86 %

86 %

463

463

0

0

143

143

605

605

82

82

39

39

3

3

124

124

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Erivahendid

671

295

0

—

295

44 %

1

—

8

9

352

0

16

368

Kokku

Kokku

170 679

170 679

146 203

146 203

1 667

1 667

11 225

11 225

159 096

159 096

93 %

93 %

1 145

1 145

470

470

9 144

9 144

10 759

10 759

675

675

125

125

25

25

825

825

4.4.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus | Eelarveaasta kulukohustused | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga kokku |
| Eelnevast eelarveaastast üle kantud kulukohustused | Vabastamised/ ümberhindlused/ tühistamised | Maksed | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga | Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused | Maksed | Kulukohustuste tühistamine, mida ei saa üle kanda | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 206 991 | (1 360 ) | (66 413 ) | 139 217 | 90 536 | (9 122 ) | (4) | 81 410 | 220 627 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 37 006 | (738) | (13 367 ) | 22 901 | 25 782 | (8 380 ) | (4) | 17 397 | 40 298 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 169 985 | (622) | (53 046 ) | 116 317 | 64 754 | (742) | (0) | 64 012 | 180 329 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 40 047 | (253) | (15 133 ) | 24 661 | 60 600 | (44 387 ) | (0) | 16 213 | 40 874 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 359 | (6) | (235) | 117 | 43 962 | (43 650 ) | — | 313 | 430 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 5 834 | (269) | (1 934 ) | 3 632 | 3 874 | (1 323 ) | — | 2 551 | 6 183 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 27 352 | (1 200 ) | (6 918 ) | 19 234 | 13 111 | (3 190 ) | (0) | 9 920 | 29 154 |
| 5 | Haldus | 961 | (97) | (859) | 5 | 10 371 | (9 522 ) | (1) | 849 | 854 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 587 | (69) | (515) | 2 | 4 371 | (3 861 ) | 0 | 510 | 511 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 0 | (0) | (0) | — | 295 | (295) | — | 1 | 1 |
| Kokku | 281 185 | (3 179 ) | (91 257 ) | 186 749 | 178 787 | (67 838 ) | (5) | 110 944 | 297 693 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus

Eelarveaasta kulukohustused

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga kokku

Eelnevast eelarveaastast üle kantud kulukohustused

Vabastamised/ ümberhindlused/ tühistamised

Maksed

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga

Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused

Maksed

Kulukohustuste tühistamine, mida ei saa üle kanda

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

206 991

(1 360 )

(66 413 )

139 217

90 536

(9 122 )

(4)

81 410

220 627

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

37 006

37 006

(738)

(738)

(13 367 )

(13 367 )

22 901

22 901

25 782

25 782

(8 380 )

(8 380 )

(4)

(4)

17 397

17 397

40 298

40 298

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

169 985

169 985

(622)

(622)

(53 046 )

(53 046 )

116 317

116 317

64 754

64 754

(742)

(742)

(0)

(0)

64 012

64 012

180 329

180 329

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

40 047

(253)

(15 133 )

24 661

60 600

(44 387 )

(0)

16 213

40 874

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

359

359

(6)

(6)

(235)

(235)

117

117

43 962

43 962

(43 650 )

(43 650 )

—

313

313

430

430

3

Julgeolek ja kodakondsus

5 834

(269)

(1 934 )

3 632

3 874

(1 323 )

—

2 551

6 183

4

Globaalne Euroopa

27 352

(1 200 )

(6 918 )

19 234

13 111

(3 190 )

(0)

9 920

29 154

5

Haldus

961

(97)

(859)

5

10 371

(9 522 )

(1)

849

854

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

587

587

(69)

(69)

(515)

(515)

2

2

4 371

4 371

(3 861 )

(3 861 )

0

0

510

510

511

511

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erivahendid

0

(0)

(0)

—

295

(295)

—

1

1

Kokku

Kokku

281 185

281 185

(3 179 )

(3 179 )

(91 257 )

(91 257 )

186 749

186 749

178 787

178 787

(67 838 )

(67 838 )

(5)

(5)

110 944

110 944

297 693

297 693

4.5.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | < 2013 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | Kokku |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 1 428 | 3 640 | 2 139 | 4 683 | 12 476 | 45 924 | 68 924 | 81 414 | 220 627 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 472 | 921 | 1 175 | 1 608 | 3 133 | 5 427 | 10 160 | 17 402 | 40 298 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 956 | 2 719 | 964 | 3 075 | 9 343 | 40 496 | 58 763 | 64 012 | 180 329 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 68 | 130 | 285 | 1 316 | 2 685 | 7 603 | 12 575 | 16 213 | 40 874 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | — | — | — | 1 | 3 | 37 | 76 | 313 | 430 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 33 | 18 | 20 | 53 | 433 | 1 223 | 1 851 | 2 552 | 6 183 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 909 | 958 | 1 010 | 1 851 | 3 253 | 4 973 | 6 231 | 9 970 | 29 154 |
| 5 | Haldus | — | — | 0 | — | 0 | 1 | 2 | 851 | 854 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 511 | 511 |
| 9 | Erivahendid | — | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 1 |
| Kokku | 2 438 | 4 746 | 3 453 | 7 904 | 18 846 | 59 723 | 89 583 | 110 999 | 297 693 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

< 2013

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Kokku

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

1 428

3 640

2 139

4 683

12 476

45 924

68 924

81 414

220 627

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

472

472

921

921

1 175

1 175

1 608

1 608

3 133

3 133

5 427

5 427

10 160

10 160

17 402

17 402

40 298

40 298

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

956

956

2 719

2 719

964

964

3 075

3 075

9 343

9 343

40 496

40 496

58 763

58 763

64 012

64 012

180 329

180 329

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

68

130

285

1 316

2 685

7 603

12 575

16 213

40 874

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

—

—

—

—

1

1

3

3

37

37

76

76

313

313

430

430

3

Julgeolek ja kodakondsus

33

18

20

53

433

1 223

1 851

2 552

6 183

4

Globaalne Euroopa

909

958

1 010

1 851

3 253

4 973

6 231

9 970

29 154

5

Haldus

—

—

0

—

0

1

2

851

854

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

511

511

511

511

9

Erivahendid

—

—

—

—

—

—

0

1

1

Kokku

Kokku

2 438

2 438

4 746

4 746

3 453

3 453

7 904

7 904

18 846

18 846

59 723

59 723

89 583

89 583

110 999

110 999

297 693

297 693

Uue komisjoni moodustamisega kaasnes teenuste sisemine ümberkorraldamine. Seotud tehingute ümberpaigutamise tulemusel toimus täitmata kulukohustuste summa üleviimine aastate lõikes. Täitmata kulukohustuste kogusumma ei ole muutunud.

4.6.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Programm | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Olemasolevad assign. kokku | Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Olemasolevad assign. kokku |
| Algne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved & ümberpaigutused | Lõplik vastuvõetud eelarve | Ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu | Algne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved & ümberpaigutused | Lõplik vastuvõetud eelarve | Ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) | 187 | — | 187 | — | 190 | 377 | 1 022 | 1 | 1 023 | — | 190 | 1 213 |
| | Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo) | 691 | — | 691 | — | 128 | 819 | 923 | 70 | 993 | 2 | 253 | 1 248 |
| | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | 407 | 2 | 409 | — | 49 | 458 | 617 | (58) | 559 | 0 | 49 | 608 |
| | Maa seire Euroopa programm (Copernicus) | 861 | — | 861 | — | 21 | 882 | 602 | 1 | 603 | 2 | 14 | 619 |
| | Euroopa solidaarsuskorpus | 143 | — | 143 | 0 | 8 | 151 | 120 | (12) | 108 | 7 | 8 | 123 |
| | Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm | 245 | — | 245 | — | — | 245 | 147 | (145) | 2 | — | — | 2 |
| | Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine | 144 | — | 144 | — | — | 144 | 158 | (1) | 157 | — | — | 157 |
| | Horisont 2020 | 12 312 | 80 | 12 392 | — | 2 652 | 15 043 | 10 972 | (160) | 10 812 | 73 | 3 767 | 14 652 |
| | Euratomi teadus- ja koolitusprogramm | 374 | 0 | 374 | — | 115 | 488 | 370 | (3) | 367 | 19 | 153 | 539 |
| | Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) | 367 | 0 | 367 | — | 47 | 414 | 252 | 25 | 277 | 3 | 86 | 365 |
| | Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“) | 2 766 | 20 | 2 786 | — | 484 | 3 271 | 2 563 | 46 | 2 609 | 7 | 601 | 3 217 |
| | Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI) | 136 | — | 136 | — | 51 | 187 | 118 | 10 | 129 | 1 | 50 | 180 |
| | Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm | 135 | — | 135 | — | 11 | 146 | 134 | 1 | 135 | 0 | 10 | 145 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, energeetika | 949 | — | 949 | — | 44 | 993 | 327 | (1) | 326 | 1 | 3 | 331 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, transport | 2 640 | — | 2 640 | — | 82 | 2 722 | 1 223 | 92 | 1 314 | 1 | 18 | 1 334 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) | 175 | — | 175 | — | 5 | 180 | 152 | (33) | 118 | 0 | 4 | 123 |
| | Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid | — | — | — | — | 0 | 0 | 61 | (61) | — | — | 35 | 35 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 383 | (4) | 379 | — | 27 | 406 | 382 | (2) | 379 | — | 27 | 406 |
| | Muud meetmed ja programmid | 194 | (2) | 193 | — | 473 | 665 | 165 | (1) | 164 | 1 | 391 | 556 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 97 | (0) | 97 | — | 1 | 98 | 100 | (32) | 68 | — | 1 | 69 |
| | Komisjoni eripädevused | 128 | 4 | 133 | — | 4 | 137 | 115 | 3 | 118 | — | 4 | 122 |
| | Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad) | 27 875 | 9 | 27 885 | — | 3 654 | 31 539 | 24 042 | 206 | 24 248 | — | 4 304 | 28 551 |
| | Üleminekupiirkonnad | 5 849 | 5 | 5 854 | — | 806 | 6 660 | 4 370 | (271) | 4 099 | — | 1 118 | 5 217 |
| | Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad) | 8 649 | 27 | 8 676 | — | 1 151 | 9 827 | 7 442 | 28 | 7 470 | — | 1 382 | 8 852 |
| | Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad | 231 | — | 231 | — | 22 | 253 | 176 | 38 | 215 | — | 28 | 242 |
| | Ühtekuuluvusfond | 9 754 | — | 9 754 | — | 1 801 | 11 555 | 7 706 | 400 | 8 107 | — | 1 695 | 9 801 |
| | Euroopa territoriaalne koostöö | 1 973 | — | 1 973 | — | 235 | 2 208 | 1 191 | 256 | 1 447 | — | 256 | 1 703 |
| | Tehniline abi | 240 | — | 240 | — | 2 | 242 | 213 | (25) | 187 | 12 | 2 | 202 |
| | Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks | 568 | — | 568 | — | 23 | 591 | 401 | 11 | 412 | 0 | 94 | 506 |
| | Noorte tööhõive algatus | 350 | (41) | 309 | — | 81 | 390 | 632 | (109) | 523 | — | 56 | 579 |
| | Euroopa ühendamise rahastu | 1 700 | — | 1 700 | — | 1 | 1 701 | 852 | (8) | 843 | — | 2 | 845 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 4 | — | 4 | — | 0 | 4 | 11 | (0) | 11 | — | 0 | 11 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku | 80 527 | 100 | 80 627 | 0 | 12 166 | 92 794 | 67 557 | 266 | 67 823 | 131 | 14 600 | 82 553 |
| 2 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 43 192 | — | 43 192 | 460 | 1 155 | 44 806 | 43 116 | (3) | 43 113 | 665 | 1 155 | 44 933 |
| | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 14 727 | — | 14 727 | — | 1 356 | 16 083 | 13 148 | 362 | 13 510 | 2 | 1 356 | 14 868 |
| | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) | 942 | — | 942 | — | 218 | 1 160 | 571 | 81 | 652 | 1 | 218 | 871 |
| | Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid | 148 | — | 148 | — | — | 148 | 142 | 0 | 142 | — | — | 142 |
| | Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) | 558 | 1 | 559 | — | 7 | 567 | 342 | 13 | 354 | 4 | 6 | 365 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 61 | — | 61 | — | 8 | 70 | 61 | (2) | 59 | — | 8 | 68 |
| | Muud meetmed | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 14 | (1) | 12 | — | 0 | 12 | 20 | (14) | 6 | — | 0 | 6 |
| | Konkreetsed meetmed | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku | 59 642 | — | 59 642 | 460 | 2 745 | 62 846 | 57 400 | 437 | 57 837 | 672 | 2 743 | 61 252 |
| 3 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 1 121 | 70 | 1 191 | — | 17 | 1 208 | 953 | 21 | 974 | 1 | 17 | 992 |
| | Tarbijaküsimused | 29 | — | 29 | — | 1 | 30 | 24 | 3 | 27 | 1 | 1 | 28 |
| | Loov Euroopa | 245 | — | 245 | — | 14 | 258 | 195 | 7 | 202 | 1 | 14 | 217 |
| | Erakorralise toetuse rahastamisvahend | 0 | — | 0 | — | 0 | 0 | 70 | (10) | 60 | 0 | 0 | 60 |
| | Sisejulgeolekufond | 533 | (0) | 533 | — | 148 | 681 | 664 | (162) | 502 | 1 | 146 | 649 |
| | IT-süsteemid | 0 | (0) | — | — | — | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Õigusküsimused | 45 | (0) | 45 | — | 1 | 45 | 38 | 9 | 47 | 1 | 1 | 48 |
| | Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus | 66 | — | 66 | — | 2 | 67 | 58 | 4 | 62 | 0 | 2 | 64 |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 150 | (45) | 105 | — | 4 | 109 | 82 | (13) | 69 | — | 3 | 72 |
| | Programm „Kodanike Euroopa“ | 29 | — | 29 | — | 0 | 29 | 29 | (4) | 25 | 0 | 0 | 25 |
| | Toit ja sööt | 290 | — | 290 | — | 4 | 294 | 239 | 2 | 242 | 1 | 5 | 247 |
| | Tervis | 68 | — | 68 | — | 3 | 71 | 61 | 3 | 64 | 1 | 2 | 67 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 1 090 | (25) | 1 066 | — | 85 | 1 151 | 998 | (87) | 911 | — | 85 | 996 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 15 | — | 15 | — | 0 | 15 | 18 | (10) | 8 | — | 0 | 8 |
| | Konkreetsed meetmed | 106 | — | 106 | — | 0 | 106 | 100 | (0) | 99 | 1 | 0 | 101 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku | 3 787 | 0 | 3 787 | — | 279 | 4 065 | 3 527 | (237) | 3 291 | 9 | 276 | 3 575 |
| 4 | Ühinemiseelne abi (IPA II) | 2 423 | (29) | 2 394 | — | 739 | 3 133 | 1 708 | (325) | 1 382 | 5 | 562 | 1 950 |
| | Makromajanduslik finantsabi | 27 | (27) | 0 | — | — | 0 | 27 | (17) | 10 | — | — | 10 |
| | Välistegevuse tagatisfond | — | — | — | — | 110 | 110 | — | — | — | — | 110 | 110 |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 24 | (11) | 13 | — | 1 | 13 | 21 | (10) | 11 | — | 1 | 11 |
| | ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus | 20 | (1) | 19 | — | 0 | 19 | 16 | (3) | 13 | — | 0 | 13 |
| | Euroopa Kestliku Arengu Fond | 25 | — | 25 | — | 129 | 154 | 25 | — | 25 | 25 | 429 | 479 |
| | Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend | 2 677 | 61 | 2 738 | — | 41 | 2 779 | 2 060 | 1 | 2 061 | 4 | 41 | 2 106 |
| | Arengukoostöö rahastamisvahend | 3 190 | 15 | 3 205 | — | 83 | 3 287 | 2 796 | (219) | 2 578 | 16 | 123 | 2 716 |
| | Partnerluse rahastamisvahend | 154 | (5) | 149 | — | 10 | 159 | 100 | 36 | 136 | 0 | 9 | 145 |
| | Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend | 197 | (18) | 179 | — | 2 | 181 | 159 | 3 | 163 | 3 | 2 | 167 |
| | Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 377 | 0 | 377 | — | 11 | 388 | 321 | (3) | 319 | 3 | 9 | 331 |
| | Humanitaarabi | 1 652 | 315 | 1 966 | 34 | 424 | 2 425 | 1 603 | 137 | 1 740 | 6 | 371 | 2 117 |
| | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) | 335 | 8 | 343 | — | 41 | 384 | 306 | 3 | 309 | 0 | 53 | 362 |
| | Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend | 34 | — | 34 | — | 0 | 34 | 41 | (6) | 36 | 1 | 0 | 36 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 20 | — | 20 | — | 0 | 21 | 20 | — | 20 | — | 0 | 21 |
| | Muud meetmed ja programmid | 84 | (3) | 81 | — | 205 | 286 | 73 | 4 | 77 | 0 | 206 | 282 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 6 | (4) | 2 | — | 0 | 2 | 8 | (1) | 7 | — | 1 | 7 |
| | Konkreetsed meetmed | 75 | 5 | 80 | — | 0 | 81 | 74 | (6) | 68 | — | 0 | 68 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku | 11 319 | 306 | 11 625 | 34 | 1 795 | 13 454 | 9 358 | (406) | 8 953 | 64 | 1 916 | 10 933 |
| 5 | Pensionid | 2 004 | (2) | 2 002 | — | 0 | 2 002 | 2 004 | (2) | 2 002 | — | 0 | 2 002 |
| | Euroopa koolid | 191 | (11) | 181 | — | 12 | 193 | 191 | (11) | 181 | 2 | 12 | 195 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 4 | — | 4 | — | 0 | 4 | 6 | (2) | 4 | 1 | 0 | 6 |
| | Komisjoni halduskulud | 3 629 | 12 | 3 641 | 1 | 385 | 4 027 | 3 629 | 11 | 3 640 | 359 | 386 | 4 385 |
| | Muude institutsioonide halduskulud | 4 115 | — | 4 115 | 0 | 435 | 4 550 | 4 115 | — | 4 115 | 554 | 437 | 5 107 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku | 9 943 | (0) | 9 943 | 1 | 832 | 10 776 | 9 945 | (2) | 9 942 | 916 | 836 | 11 694 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Üle kantud puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hädaabireserv | 352 | (306) | 46 | — | — | 46 | 352 | — | 352 | — | — | 352 |
| | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond | 176 | — | 176 | — | 24 | 199 | 10 | (9) | 1 | 0 | 24 | 25 |
| | Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) | 50 | 294 | 344 | 30 | — | 373 | 50 | 245 | 295 | — | — | 295 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku | 577 | (12) | 565 | 30 | 24 | 618 | 412 | 236 | 647 | 0 | 24 | 671 |
| Kokku | 165 796 | 394 | 166 189 | 525 | 17 840 | 184 554 | 148 199 | 294 | 148 492 | 1 792 | 20 394 | 170 679 |

(miljonites eurodes)

Programm

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

Algne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved & ümberpaigutused

Lõplik vastuvõetud eelarve

Ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

Algne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved & ümberpaigutused

Lõplik vastuvõetud eelarve

Ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)

187

—

187

—

190

377

1 022

1

1 023

—

190

1 213

Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo)

691

—

691

—

128

819

923

70

993

2

253

1 248

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

407

2

409

—

49

458

617

(58)

559

0

49

608

Maa seire Euroopa programm (Copernicus)

861

—

861

—

21

882

602

1

603

2

14

619

Euroopa solidaarsuskorpus

143

—

143

0

8

151

120

(12)

108

7

8

123

Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm

245

—

245

—

—

245

147

(145)

2

—

—

2

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine

144

—

144

—

—

144

158

(1)

157

—

—

157

Horisont 2020

12 312

80

12 392

—

2 652

15 043

10 972

(160)

10 812

73

3 767

14 652

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

374

0

374

—

115

488

370

(3)

367

19

153

539

Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME)

367

0

367

—

47

414

252

25

277

3

86

365

Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“)

2 766

20

2 786

—

484

3 271

2 563

46

2 609

7

601

3 217

Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI)

136

—

136

—

51

187

118

10

129

1

50

180

Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm

135

—

135

—

11

146

134

1

135

0

10

145

Euroopa ühendamise rahastu, energeetika

949

—

949

—

44

993

327

(1)

326

1

3

331

Euroopa ühendamise rahastu, transport

2 640

—

2 640

—

82

2 722

1 223

92

1 314

1

18

1 334

Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

175

—

175

—

5

180

152

(33)

118

0

4

123

Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid

—

—

—

—

0

0

61

(61)

—

—

35

35

Detsentraliseeritud asutused

383

(4)

379

—

27

406

382

(2)

379

—

27

406

Muud meetmed ja programmid

194

(2)

193

—

473

665

165

(1)

164

1

391

556

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

97

(0)

97

—

1

98

100

(32)

68

—

1

69

Komisjoni eripädevused

128

4

133

—

4

137

115

3

118

—

4

122

Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad)

27 875

9

27 885

—

3 654

31 539

24 042

206

24 248

—

4 304

28 551

Üleminekupiirkonnad

5 849

5

5 854

—

806

6 660

4 370

(271)

4 099

—

1 118

5 217

Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad)

8 649

27

8 676

—

1 151

9 827

7 442

28

7 470

—

1 382

8 852

Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad

231

—

231

—

22

253

176

38

215

—

28

242

Ühtekuuluvusfond

9 754

—

9 754

—

1 801

11 555

7 706

400

8 107

—

1 695

9 801

Euroopa territoriaalne koostöö

1 973

—

1 973

—

235

2 208

1 191

256

1 447

—

256

1 703

Tehniline abi

240

—

240

—

2

242

213

(25)

187

12

2

202

Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks

568

—

568

—

23

591

401

11

412

0

94

506

Noorte tööhõive algatus

350

(41)

309

—

81

390

632

(109)

523

—

56

579

Euroopa ühendamise rahastu

1 700

—

1 700

—

1

1 701

852

(8)

843

—

2

845

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

4

—

4

—

0

4

11

(0)

11

—

0

11

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

80 527

80 527

100

100

80 627

80 627

0

0

12 166

12 166

92 794

92 794

67 557

67 557

266

266

67 823

67 823

131

131

14 600

14 600

82 553

82 553

2

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

43 192

—

43 192

460

1 155

44 806

43 116

(3)

43 113

665

1 155

44 933

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

14 727

—

14 727

—

1 356

16 083

13 148

362

13 510

2

1 356

14 868

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)

942

—

942

—

218

1 160

571

81

652

1

218

871

Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid

148

—

148

—

—

148

142

0

142

—

—

142

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

558

1

559

—

7

567

342

13

354

4

6

365

Detsentraliseeritud asutused

61

—

61

—

8

70

61

(2)

59

—

8

68

Muud meetmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

14

(1)

12

—

0

12

20

(14)

6

—

0

6

Konkreetsed meetmed

—

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

59 642

59 642

—

—

59 642

59 642

460

460

2 745

2 745

62 846

62 846

57 400

57 400

437

437

57 837

57 837

672

672

2 743

2 743

61 252

61 252

3

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

1 121

70

1 191

—

17

1 208

953

21

974

1

17

992

Tarbijaküsimused

29

—

29

—

1

30

24

3

27

1

1

28

Loov Euroopa

245

—

245

—

14

258

195

7

202

1

14

217

Erakorralise toetuse rahastamisvahend

0

—

0

—

0

0

70

(10)

60

0

0

60

Sisejulgeolekufond

533

(0)

533

—

148

681

664

(162)

502

1

146

649

IT-süsteemid

0

(0)

—

—

—

—

—

0

0

—

0

0

Õigusküsimused

45

(0)

45

—

1

45

38

9

47

1

1

48

Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus

66

—

66

—

2

67

58

4

62

0

2

64

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

150

(45)

105

—

4

109

82

(13)

69

—

3

72

Programm „Kodanike Euroopa“

29

—

29

—

0

29

29

(4)

25

0

0

25

Toit ja sööt

290

—

290

—

4

294

239

2

242

1

5

247

Tervis

68

—

68

—

3

71

61

3

64

1

2

67

Detsentraliseeritud asutused

1 090

(25)

1 066

—

85

1 151

998

(87)

911

—

85

996

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

15

—

15

—

0

15

18

(10)

8

—

0

8

Konkreetsed meetmed

106

—

106

—

0

106

100

(0)

99

1

0

101

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

3 787

3 787

0

0

3 787

3 787

—

—

279

279

4 065

4 065

3 527

3 527

(237)

(237)

3 291

3 291

9

9

276

276

3 575

3 575

4

Ühinemiseelne abi (IPA II)

2 423

(29)

2 394

—

739

3 133

1 708

(325)

1 382

5

562

1 950

Makromajanduslik finantsabi

27

(27)

0

—

—

0

27

(17)

10

—

—

10

Välistegevuse tagatisfond

—

—

—

—

110

110

—

—

—

—

110

110

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

24

(11)

13

—

1

13

21

(10)

11

—

1

11

ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus

20

(1)

19

—

0

19

16

(3)

13

—

0

13

Euroopa Kestliku Arengu Fond

25

—

25

—

129

154

25

—

25

25

429

479

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

2 677

61

2 738

—

41

2 779

2 060

1

2 061

4

41

2 106

Arengukoostöö rahastamisvahend

3 190

15

3 205

—

83

3 287

2 796

(219)

2 578

16

123

2 716

Partnerluse rahastamisvahend

154

(5)

149

—

10

159

100

36

136

0

9

145

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend

197

(18)

179

—

2

181

159

3

163

3

2

167

Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

377

0

377

—

11

388

321

(3)

319

3

9

331

Humanitaarabi

1 652

315

1 966

34

424

2 425

1 603

137

1 740

6

371

2 117

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

335

8

343

—

41

384

306

3

309

0

53

362

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend

34

—

34

—

0

34

41

(6)

36

1

0

36

Detsentraliseeritud asutused

20

—

20

—

0

21

20

—

20

—

0

21

Muud meetmed ja programmid

84

(3)

81

—

205

286

73

4

77

0

206

282

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

6

(4)

2

—

0

2

8

(1)

7

—

1

7

Konkreetsed meetmed

75

5

80

—

0

81

74

(6)

68

—

0

68

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

11 319

11 319

306

306

11 625

11 625

34

34

1 795

1 795

13 454

13 454

9 358

9 358

(406)

(406)

8 953

8 953

64

64

1 916

1 916

10 933

10 933

5

Pensionid

2 004

(2)

2 002

—

0

2 002

2 004

(2)

2 002

—

0

2 002

Euroopa koolid

191

(11)

181

—

12

193

191

(11)

181

2

12

195

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

4

—

4

—

0

4

6

(2)

4

1

0

6

Komisjoni halduskulud

3 629

12

3 641

1

385

4 027

3 629

11

3 640

359

386

4 385

Muude institutsioonide halduskulud

4 115

—

4 115

0

435

4 550

4 115

—

4 115

554

437

5 107

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

9 943

9 943

(0)

(0)

9 943

9 943

1

1

832

832

10 776

10 776

9 945

9 945

(2)

(2)

9 942

9 942

916

916

836

836

11 694

11 694

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Üle kantud puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hädaabireserv

352

(306)

46

—

—

46

352

—

352

—

—

352

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond

176

—

176

—

24

199

10

(9)

1

0

24

25

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

50

294

344

30

—

373

50

245

295

—

—

295

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

577

577

(12)

(12)

565

565

30

30

24

24

618

618

412

412

236

236

647

647

0

0

24

24

671

671

Kokku

Kokku

165 796

165 796

394

394

166 189

166 189

525

525

17 840

17 840

184 554

184 554

148 199

148 199

294

294

148 492

148 492

1 792

1 792

20 394

20 394

170 679

170 679

4.7.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Programm | Olemasolevad assigneeringud kokku | Võetud kulukohustused | 2020. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | sihtotstarbeline tulu | otsuse alusel ülekandmised | Kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) | 377 | 187 | — | 190 | 377 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo) | 819 | 691 | — | 82 | 773 | 94 % | 46 | — | 46 | 0 | — | — | 0 |
| | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | 458 | 409 | — | 17 | 426 | 93 % | 32 | — | 32 | 0 | — | — | 0 |
| | Maa seire Euroopa programm (Copernicus) | 882 | 861 | — | 21 | 882 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Euroopa solidaarsuskorpus | 151 | 143 | 0 | 4 | 148 | 98 % | 3 | — | 3 | — | — | — | — |
| | Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm | 245 | 245 | — | — | 245 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine | 144 | 144 | — | — | 144 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Horisont 2020 | 15 043 | 12 391 | — | 1 417 | 13 808 | 92 % | 1 234 | — | 1 234 | 0 | — | 1 | 1 |
| | Euratomi teadus- ja koolitusprogramm | 488 | 371 | — | 51 | 422 | 86 % | 64 | 3 | 67 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) | 414 | 367 | — | 31 | 398 | 96 % | 15 | — | 15 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“) | 3 271 | 2 786 | — | 273 | 3 060 | 94 % | 211 | — | 211 | — | — | — | — |
| | Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI) | 187 | 135 | — | 25 | 159 | 85 % | 26 | — | 26 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm | 146 | 135 | — | 8 | 143 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, energeetika | 993 | 949 | — | 44 | 992 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, transport | 2 722 | 2 639 | — | 77 | 2 716 | 100 % | 4 | — | 4 | 1 | — | — | 1 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) | 180 | 171 | — | 4 | 175 | 98 % | 0 | — | 0 | 4 | — | 0 | 4 |
| | Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid | 0 | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Detsentraliseeritud asutused | 406 | 360 | — | 16 | 376 | 93 % | 10 | — | 10 | 19 | — | 0 | 19 |
| | Muud meetmed ja programmid | 665 | 193 | — | 112 | 304 | 46 % | 361 | — | 361 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 98 | 97 | — | 1 | 98 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Komisjoni eripädevused | 137 | 132 | — | 2 | 134 | 98 % | 2 | — | 2 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad) | 31 539 | 27 877 | — | 3 567 | 31 444 | 100 % | 43 | — | 43 | 8 | — | 43 | 51 |
| | Üleminekupiirkonnad | 6 660 | 5 851 | — | 806 | 6 657 | 100 % | 0 | — | 0 | 3 | — | — | 3 |
| | Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad) | 9 827 | 8 674 | — | 1 130 | 9 804 | 100 % | 8 | — | 8 | 1 | — | 14 | 15 |
| | Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad | 253 | 231 | — | 22 | 253 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Ühtekuuluvusfond | 11 555 | 9 752 | — | 1 775 | 11 527 | 100 % | (0) | 2 | 1 | — | — | 26 | 26 |
| | Euroopa territoriaalne koostöö | 2 208 | 1 973 | — | 216 | 2 189 | 99 % | 7 | — | 7 | 0 | — | 12 | 12 |
| | Tehniline abi | 242 | 228 | — | 0 | 228 | 94 % | 1 | — | 1 | 12 | — | 1 | 13 |
| | Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks | 591 | 567 | — | 23 | 590 | 100 % | — | — | — | 1 | — | 0 | 1 |
| | Noorte tööhõive algatus | 390 | 277 | — | 81 | 358 | 92 % | — | 32 | 32 | — | — | — | — |
| | Euroopa ühendamise rahastu | 1 701 | 1 700 | — | — | 1 700 | 100 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 4 | 4 | — | — | 4 | 97 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku | 92 794 | 80 540 | 0 | 9 996 | 90 536 | 98 % | 2 074 | 36 | 2 110 | 52 | — | 97 | 149 |
| 2 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 44 806 | 42 718 | 438 | 807 | 43 962 | 98 % | 348 | 467 | 815 | 8 | 21 | — | 29 |
| | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 16 083 | 14 725 | — | 40 | 14 765 | 92 % | 903 | — | 903 | 2 | — | 413 | 415 |
| | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) | 1 160 | 940 | — | 142 | 1 082 | 93 % | 75 | — | 75 | 2 | — | 1 | 3 |
| | Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid | 148 | 148 | — | — | 148 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) | 567 | 559 | — | 5 | 564 | 100 % | 2 | — | 2 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 70 | 59 | — | 7 | 67 | 95 % | 1 | — | 1 | 2 | — | — | 2 |
| | Muud meetmed | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 12 | 12 | — | — | 12 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Konkreetsed meetmed | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku | 62 846 | 59 161 | 438 | 1 001 | 60 600 | 96 % | 1 330 | 467 | 1 797 | 14 | 21 | 414 | 449 |
| 3 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 1 208 | 1 184 | — | 9 | 1 192 | 99 % | 9 | — | 9 | 7 | — | — | 7 |
| | Tarbijaküsimused | 30 | 29 | — | 1 | 30 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Loov Euroopa | 258 | 245 | — | 10 | 255 | 99 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| | Erakorralise toetuse rahastamisvahend | 0 | 0 | — | — | 0 | 38 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Sisejulgeolekufond | 681 | 533 | — | 64 | 597 | 88 % | 84 | — | 84 | 0 | — | — | 0 |
| | IT-süsteemid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Õigusküsimused | 45 | 45 | — | 0 | 45 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus | 67 | 66 | — | 1 | 67 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 109 | 70 | — | 3 | 73 | 67 % | 1 | — | 1 | 35 | — | 0 | 35 |
| | Programm „Kodanike Euroopa“ | 29 | 29 | — | 0 | 29 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Toit ja sööt | 294 | 290 | — | 3 | 292 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Tervis | 71 | 68 | — | 2 | 71 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 1 151 | 1 059 | — | 44 | 1 102 | 96 % | 41 | — | 41 | 7 | — | 0 | 7 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 15 | 15 | — | — | 15 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Konkreetsed meetmed | 106 | 106 | — | 0 | 106 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku | 4 065 | 3 737 | — | 137 | 3 874 | 95 % | 142 | — | 142 | 50 | — | 0 | 50 |
| 4 | Ühinemiseelne abi (IPA II) | 3 133 | 2 393 | — | 601 | 2 994 | 96 % | 138 | — | 138 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Makromajanduslik finantsabi | 0 | 0 | — | — | 0 | 97 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Välistegevuse tagatisfond | 110 | — | — | 103 | 103 | 94 % | 7 | — | 7 | — | — | — | — |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 13 | 13 | — | 0 | 13 | 99 % | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus | 19 | 19 | — | 0 | 19 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopa Kestliku Arengu Fond | 154 | 25 | — | 70 | 95 | 61 % | 60 | — | 60 | — | — | — | — |
| | Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend | 2 779 | 2 738 | — | 31 | 2 769 | 100 % | 10 | — | 10 | 0 | — | — | 0 |
| | Arengukoostöö rahastamisvahend | 3 287 | 3 204 | — | 58 | 3 262 | 99 % | 25 | — | 25 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Partnerluse rahastamisvahend | 159 | 149 | — | 7 | 156 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend | 181 | 179 | — | 1 | 179 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 388 | 377 | — | 10 | 387 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Humanitaarabi | 2 425 | 1 966 | 34 | 412 | 2 412 | 99 % | 13 | — | 13 | — | — | — | — |
| | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) | 384 | 343 | — | 17 | 360 | 94 % | 24 | — | 24 | 0 | — | — | 0 |
| | Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend | 34 | 34 | — | — | 34 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 21 | 20 | — | 0 | 21 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Muud meetmed ja programmid | 286 | 81 | — | 145 | 226 | 79 % | 60 | — | 60 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 2 | 1 | — | — | 1 | 47 % | 0 | 1 | 1 | — | — | 0 | 0 |
| | Konkreetsed meetmed | 81 | 80 | — | 0 | 81 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku | 13 454 | 11 622 | 34 | 1 454 | 13 111 | 97 % | 340 | 1 | 341 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5 | Pensionid | 2 002 | 1 990 | — | 0 | 1 990 | 99 % | 0 | — | 0 | 12 | — | — | 12 |
| | Euroopa koolid | 193 | 181 | — | 10 | 191 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 4 | 4 | — | — | 4 | 100 % | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Komisjoni halduskulud | 4 027 | 3 589 | 1 | 225 | 3 816 | 95 % | 159 | — | 159 | 51 | 0 | 0 | 52 |
| | Muude institutsioonide halduskulud | 4 550 | 4 033 | 0 | 338 | 4 371 | 96 % | 94 | 0 | 94 | 82 | 0 | 3 | 85 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku | 10 776 | 9 797 | 1 | 574 | 10 371 | 96 % | 255 | — | 255 | 146 | 0 | 3 | 149 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Üle kantud puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hädaabireserv | 46 | — | — | — | — | — | — | 46 | 46 | — | — | — | — |
| | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond | 199 | 1 | — | — | 1 | 0 % | 8 | — | 8 | 175 | — | 16 | 191 |
| | Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) | 373 | 295 | — | — | 295 | 79 % | — | 49 | 49 | — | 30 | — | 30 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku | 618 | 295 | — | — | 295 | 48 % | 8 | 94 | 102 | 175 | 30 | 16 | 221 |
| Kokku | 184 554 | 165 153 | 473 | 13 161 | 178 787 | 97 % | 4 149 | 598 | 4 747 | 438 | 51 | 530 | 1 019 |

(miljonites eurodes)

Programm

Olemasolevad assigneeringud kokku

Võetud kulukohustused

2020. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

sihtotstarbeline tulu

otsuse alusel ülekandmised

Kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)

377

187

—

190

377

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo)

819

691

—

82

773

94 %

46

—

46

0

—

—

0

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

458

409

—

17

426

93 %

32

—

32

0

—

—

0

Maa seire Euroopa programm (Copernicus)

882

861

—

21

882

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Euroopa solidaarsuskorpus

151

143

0

4

148

98 %

3

—

3

—

—

—

—

Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm

245

245

—

—

245

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine

144

144

—

—

144

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Horisont 2020

15 043

12 391

—

1 417

13 808

92 %

1 234

—

1 234

0

—

1

1

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

488

371

—

51

422

86 %

64

3

67

0

—

0

0

Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME)

414

367

—

31

398

96 %

15

—

15

0

—

0

0

Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“)

3 271

2 786

—

273

3 060

94 %

211

—

211

—

—

—

—

Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI)

187

135

—

25

159

85 %

26

—

26

2

—

0

2

Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm

146

135

—

8

143

98 %

3

—

3

0

—

—

0

Euroopa ühendamise rahastu, energeetika

993

949

—

44

992

100 %

1

—

1

0

—

—

0

Euroopa ühendamise rahastu, transport

2 722

2 639

—

77

2 716

100 %

4

—

4

1

—

—

1

Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

180

171

—

4

175

98 %

0

—

0

4

—

0

4

Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid

0

—

—

—

—

—

0

—

0

—

—

—

—

Detsentraliseeritud asutused

406

360

—

16

376

93 %

10

—

10

19

—

0

19

Muud meetmed ja programmid

665

193

—

112

304

46 %

361

—

361

0

—

0

0

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

98

97

—

1

98

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Komisjoni eripädevused

137

132

—

2

134

98 %

2

—

2

1

—

0

1

Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad)

31 539

27 877

—

3 567

31 444

100 %

43

—

43

8

—

43

51

Üleminekupiirkonnad

6 660

5 851

—

806

6 657

100 %

0

—

0

3

—

—

3

Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad)

9 827

8 674

—

1 130

9 804

100 %

8

—

8

1

—

14

15

Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad

253

231

—

22

253

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Ühtekuuluvusfond

11 555

9 752

—

1 775

11 527

100 %

(0)

2

1

—

—

26

26

Euroopa territoriaalne koostöö

2 208

1 973

—

216

2 189

99 %

7

—

7

0

—

12

12

Tehniline abi

242

228

—

0

228

94 %

1

—

1

12

—

1

13

Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks

591

567

—

23

590

100 %

—

—

—

1

—

0

1

Noorte tööhõive algatus

390

277

—

81

358

92 %

—

32

32

—

—

—

—

Euroopa ühendamise rahastu

1 701

1 700

—

—

1 700

100 %

1

—

1

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

4

4

—

—

4

97 %

0

—

0

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

92 794

92 794

80 540

80 540

0

0

9 996

9 996

90 536

90 536

98 %

98 %

2 074

2 074

36

36

2 110

2 110

52

52

—

—

97

97

149

149

2

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

44 806

42 718

438

807

43 962

98 %

348

467

815

8

21

—

29

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

16 083

14 725

—

40

14 765

92 %

903

—

903

2

—

413

415

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)

1 160

940

—

142

1 082

93 %

75

—

75

2

—

1

3

Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid

148

148

—

—

148

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

567

559

—

5

564

100 %

2

—

2

0

—

0

0

Detsentraliseeritud asutused

70

59

—

7

67

95 %

1

—

1

2

—

—

2

Muud meetmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

12

12

—

—

12

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Konkreetsed meetmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

62 846

62 846

59 161

59 161

438

438

1 001

1 001

60 600

60 600

96 %

96 %

1 330

1 330

467

467

1 797

1 797

14

14

21

21

414

414

449

449

3

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

1 208

1 184

—

9

1 192

99 %

9

—

9

7

—

—

7

Tarbijaküsimused

30

29

—

1

30

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Loov Euroopa

258

245

—

10

255

99 %

4

—

4

0

—

—

0

Erakorralise toetuse rahastamisvahend

0

0

—

—

0

38 %

0

—

0

0

—

0

0

Sisejulgeolekufond

681

533

—

64

597

88 %

84

—

84

0

—

—

0

IT-süsteemid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Õigusküsimused

45

45

—

0

45

99 %

0

—

0

0

—

0

0

Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus

67

66

—

1

67

99 %

1

—

1

0

—

0

0

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

109

70

—

3

73

67 %

1

—

1

35

—

0

35

Programm „Kodanike Euroopa“

29

29

—

0

29

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Toit ja sööt

294

290

—

3

292

99 %

2

—

2

0

—

0

0

Tervis

71

68

—

2

71

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Detsentraliseeritud asutused

1 151

1 059

—

44

1 102

96 %

41

—

41

7

—

0

7

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

15

15

—

—

15

99 %

0

—

0

0

—

0

0

Konkreetsed meetmed

106

106

—

0

106

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

4 065

4 065

3 737

3 737

—

—

137

137

3 874

3 874

95 %

95 %

142

142

—

—

142

142

50

50

—

—

0

0

50

50

4

Ühinemiseelne abi (IPA II)

3 133

2 393

—

601

2 994

96 %

138

—

138

1

—

0

1

Makromajanduslik finantsabi

0

0

—

—

0

97 %

—

—

—

0

—

—

0

Välistegevuse tagatisfond

110

—

—

103

103

94 %

7

—

7

—

—

—

—

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

13

13

—

0

13

99 %

0

—

0

—

—

0

0

ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus

19

19

—

0

19

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Euroopa Kestliku Arengu Fond

154

25

—

70

95

61 %

60

—

60

—

—

—

—

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

2 779

2 738

—

31

2 769

100 %

10

—

10

0

—

—

0

Arengukoostöö rahastamisvahend

3 287

3 204

—

58

3 262

99 %

25

—

25

0

—

0

0

Partnerluse rahastamisvahend

159

149

—

7

156

98 %

3

—

3

0

—

—

0

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend

181

179

—

1

179

99 %

1

—

1

0

—

—

0

Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

388

377

—

10

387

100 %

1

—

1

0

—

—

0

Humanitaarabi

2 425

1 966

34

412

2 412

99 %

13

—

13

—

—

—

—

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

384

343

—

17

360

94 %

24

—

24

0

—

—

0

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend

34

34

—

—

34

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Detsentraliseeritud asutused

21

20

—

0

21

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Muud meetmed ja programmid

286

81

—

145

226

79 %

60

—

60

0

—

0

0

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

2

1

—

—

1

47 %

0

1

1

—

—

0

0

Konkreetsed meetmed

81

80

—

0

81

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

13 454

13 454

11 622

11 622

34

34

1 454

1 454

13 111

13 111

97 %

97 %

340

340

1

1

341

341

2

2

—

—

0

0

2

2

5

Pensionid

2 002

1 990

—

0

1 990

99 %

0

—

0

12

—

—

12

Euroopa koolid

193

181

—

10

191

99 %

2

—

2

0

—

—

0

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

4

4

—

—

4

100 %

—

—

—

—

—

0

0

Komisjoni halduskulud

4 027

3 589

1

225

3 816

95 %

159

—

159

51

0

0

52

Muude institutsioonide halduskulud

4 550

4 033

0

338

4 371

96 %

94

0

94

82

0

3

85

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

10 776

10 776

9 797

9 797

1

1

574

574

10 371

10 371

96 %

96 %

255

255

—

—

255

255

146

146

0

0

3

3

149

149

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Üle kantud puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hädaabireserv

46

—

—

—

—

—

—

46

46

—

—

—

—

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond

199

1

—

—

1

0 %

8

—

8

175

—

16

191

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

373

295

—

—

295

79 %

—

49

49

—

30

—

30

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

618

618

295

295

—

—

—

—

295

295

48 %

48 %

8

8

94

94

102

102

175

175

30

30

16

16

221

221

Kokku

Kokku

184 554

184 554

165 153

165 153

473

473

13 161

13 161

178 787

178 787

97 %

97 %

4 149

4 149

598

598

4 747

4 747

438

438

51

51

530

530

1 019

1 019

4.8.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Programm | Olemasolevad assigneeringud kokku | Tehtud maksed | 2020. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | automaatsed ülekandmised | otsuse alusel ülekandmised | sihtotstarbeline tulu | Kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) | 1 213 | 1 023 | — | 163 | 1 186 | 98 % | 0 | — | 27 | 27 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo) | 1 248 | 991 | 2 | 48 | 1 041 | 83 % | 2 | — | 205 | 207 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | 608 | 558 | 0 | 17 | 575 | 95 % | 1 | — | 32 | 32 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Maa seire Euroopa programm (Copernicus) | 619 | 601 | 2 | 14 | 617 | 100 % | 2 | — | 0 | 2 | (0) | 0 | — | 0 |
| | Euroopa solidaarsuskorpus | 123 | 105 | 4 | 0 | 109 | 89 % | 3 | — | 7 | 10 | 0 | 4 | 0 | 4 |
| | Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm | 2 | 0 | — | — | 0 | 7 % | 2 | — | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine | 157 | 157 | — | — | 157 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Horisont 2020 | 14 652 | 10 731 | 65 | 782 | 11 578 | 79 % | 81 | — | 2 983 | 3 065 | 0 | 8 | 1 | 10 |
| | Euratomi teadus- ja koolitusprogramm | 539 | 331 | 17 | 42 | 390 | 72 % | 33 | 3 | 111 | 146 | 0 | 2 | 0 | 2 |
| | Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) | 365 | 274 | 3 | 53 | 330 | 90 % | 2 | — | 33 | 36 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“) | 3 217 | 2 602 | 7 | 248 | 2 857 | 89 % | 7 | — | 353 | 360 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI) | 180 | 126 | 0 | 3 | 129 | 72 % | 1 | — | 47 | 48 | 2 | 1 | 0 | 3 |
| | Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm | 145 | 133 | 0 | 4 | 137 | 95 % | 0 | — | 6 | 6 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, energeetika | 331 | 325 | 1 | 3 | 330 | 100 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, transport | 1 334 | 1 312 | 1 | 14 | 1 327 | 100 % | 2 | — | 4 | 6 | 0 | 0 | — | 1 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) | 123 | 118 | 0 | 4 | 122 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid | 35 | — | — | 35 | 35 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Detsentraliseeritud asutused | 406 | 361 | — | 16 | 377 | 93 % | 0 | — | 10 | 10 | 19 | — | 0 | 19 |
| | Muud meetmed ja programmid | 556 | 162 | 1 | 106 | 268 | 48 % | 1 | — | 285 | 287 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 69 | 64 | — | 1 | 65 | 94 % | 0 | — | 0 | 0 | 4 | — | — | 4 |
| | Komisjoni eripädevused | 122 | 116 | — | 3 | 119 | 97 % | 0 | — | 1 | 1 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad) | 28 551 | 24 248 | — | 3 281 | 27 529 | 96 % | 0 | — | 1 023 | 1 023 | — | — | — | — |
| | Üleminekupiirkonnad | 5 217 | 4 099 | — | 1 053 | 5 151 | 99 % | 0 | — | 66 | 66 | — | — | — | — |
| | Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad) | 8 852 | 7 470 | — | 982 | 8 452 | 95 % | 0 | — | 400 | 400 | — | — | — | — |
| | Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad | 242 | 215 | — | 9 | 223 | 92 % | 0 | — | 19 | 19 | — | — | — | — |
| | Ühtekuuluvusfond | 9 801 | 8 107 | — | 686 | 8 793 | 90 % | 0 | — | 1 008 | 1 008 | — | — | — | — |
| | Euroopa territoriaalne koostöö | 1 703 | 1 447 | — | 99 | 1 546 | 91 % | 0 | — | 157 | 157 | — | — | — | — |
| | Tehniline abi | 202 | 173 | 10 | 1 | 184 | 91 % | 13 | — | 1 | 14 | 1 | 2 | 0 | 4 |
| | Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks | 506 | 412 | 0 | 92 | 504 | 100 % | 0 | — | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Noorte tööhõive algatus | 579 | 523 | — | 26 | 549 | 95 % | 0 | — | 30 | 30 | — | — | — | — |
| | Euroopa ühendamise rahastu | 845 | 843 | — | 2 | 845 | 100 % | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 11 | 11 | — | 0 | 11 | 96 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku | 82 553 | 67 637 | 113 | 7 785 | 75 535 | 91 % | 151 | 3 | 6 813 | 6 967 | 32 | 18 | 1 | 52 |
| 2 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 44 933 | 42 449 | 631 | 806 | 43 885 | 98 % | 190 | 467 | 349 | 1 006 | 7 | 34 | — | 42 |
| | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 14 868 | 13 505 | 2 | 705 | 14 213 | 96 % | 2 | — | 650 | 652 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) | 871 | 651 | 1 | 197 | 848 | 97 % | 1 | — | 21 | 22 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid | 142 | 142 | — | — | 142 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) | 365 | 350 | 4 | 5 | 359 | 99 % | 4 | — | 1 | 5 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 68 | 59 | — | 7 | 67 | 98 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Muud meetmed | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 6 | 6 | — | — | 6 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Konkreetsed meetmed | 0 | 0 | — | — | 0 | 100 % | 0 | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku | 61 252 | 57 163 | 637 | 1 721 | 59 521 | 97 % | 198 | 467 | 1 023 | 1 687 | 9 | 35 | — | 44 |
| 3 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 992 | 878 | 1 | 8 | 886 | 89 % | 1 | — | 9 | 11 | 95 | 1 | — | 95 |
| | Tarbijaküsimused | 28 | 26 | 0 | 1 | 27 | 97 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Loov Euroopa | 217 | 200 | 1 | 8 | 209 | 96 % | 2 | — | 6 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Erakorralise toetuse rahastamisvahend | 60 | 60 | 0 | 0 | 60 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Sisejulgeolekufond | 649 | 500 | 1 | 27 | 529 | 81 % | 1 | — | 118 | 120 | 0 | 0 | (0) | 0 |
| | IT-süsteemid | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Õigusküsimused | 48 | 46 | 0 | 0 | 47 | 96 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus | 64 | 61 | 0 | 1 | 62 | 98 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 72 | 42 | — | 2 | 44 | 61 % | 0 | — | 1 | 1 | 27 | — | 0 | 27 |
| | Programm „Kodanike Euroopa“ | 25 | 25 | 0 | 0 | 25 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Toit ja sööt | 247 | 241 | 1 | 4 | 246 | 99 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Tervis | 67 | 63 | 1 | 2 | 65 | 97 % | 1 | — | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 996 | 905 | — | 44 | 949 | 95 % | 0 | — | 41 | 41 | 6 | — | 0 | 6 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 8 | 7 | — | — | 7 | 84 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Konkreetsed meetmed | 101 | 99 | 1 | 0 | 100 | 99 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku | 3 575 | 3 153 | 7 | 96 | 3 256 | 91 % | 9 | — | 180 | 188 | 129 | 2 | 0 | 131 |
| 4 | Ühinemiseelne abi (IPA II) | 1 950 | 1 375 | 5 | 202 | 1 583 | 81 % | 6 | — | 360 | 366 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Makromajanduslik finantsabi | 10 | 10 | — | — | 10 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Välistegevuse tagatisfond | 110 | — | — | 103 | 103 | 94 % | — | — | 7 | 7 | — | — | — | — |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 11 | 9 | — | 1 | 9 | 82 % | 0 | — | — | — | 2 | — | — | 2 |
| | ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus | 13 | 13 | — | 0 | 13 | 100 % | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Euroopa Kestliku Arengu Fond | 479 | 25 | 25 | 275 | 325 | 68 % | — | — | 154 | 154 | — | — | — | — |
| | Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend | 2 106 | 2 055 | 4 | 22 | 2 080 | 99 % | 6 | — | 19 | 25 | 0 | 0 | — | 1 |
| | Arengukoostöö rahastamisvahend | 2 716 | 2 564 | 14 | 48 | 2 627 | 97 % | 13 | — | 73 | 86 | 0 | 2 | 1 | 3 |
| | Partnerluse rahastamisvahend | 145 | 134 | 0 | 4 | 138 | 95 % | 0 | — | 3 | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 |
| | Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend | 167 | 159 | 3 | 0 | 162 | 97 % | 3 | — | 1 | 4 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 331 | 315 | 3 | 7 | 324 | 98 % | 4 | — | 2 | 6 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| | Humanitaarabi | 2 117 | 1 734 | 5 | 324 | 2 064 | 97 % | 6 | — | 47 | 53 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) | 362 | 308 | 0 | 31 | 340 | 94 % | 0 | — | 22 | 22 | 0 | — | — | 0 |
| | Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend | 36 | 35 | 0 | — | 36 | 98 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 21 | 20 | — | 0 | 21 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Muud meetmed ja programmid | 282 | 76 | 0 | 123 | 199 | 71 % | 0 | — | 83 | 83 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 7 | 7 | — | — | 7 | 93 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | 1 | 1 |
| | Konkreetsed meetmed | 68 | 68 | — | 0 | 68 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku | 10 933 | 8 908 | 60 | 1 140 | 10 108 | 92 % | 39 | — | 772 | 811 | 6 | 4 | 4 | 14 |
| 5 | Pensionid | 2 002 | 1 990 | — | — | 1 990 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | 12 | — | — | 12 |
| | Euroopa koolid | 195 | 181 | 2 | 10 | 192 | 99 % | 0 | — | 3 | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 6 | 4 | 1 | 0 | 4 | 77 % | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Komisjoni halduskulud | 4 385 | 3 303 | 332 | 182 | 3 817 | 87 % | 285 | — | 204 | 489 | 52 | 26 | 1 | 79 |
| | Muude institutsioonide halduskulud | 5 107 | 3 571 | 515 | 291 | 4 377 | 86 % | 463 | 0 | 143 | 605 | 82 | 39 | 3 | 124 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku | 11 694 | 9 048 | 850 | 482 | 10 381 | 89 % | 748 | 0 | 349 | 1 098 | 146 | 66 | 4 | 216 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Üle kantud puudujääk | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hädaabireserv | 352 | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | 352 | — | — | 352 |
| | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond | 25 | 0 | 0 | — | 0 | 1 % | 1 | — | 8 | 9 | 0 | 0 | 16 | 16 |
| | Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) | 295 | 295 | — | — | 295 | 100 % | 0 | — | — | — | 1 | — | — | 1 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku | 671 | 295 | 0 | — | 295 | 44 % | 1 | — | 8 | 9 | 352 | 0 | 16 | 368 |
| Kokku | 170 679 | 146 203 | 1 667 | 11 225 | 159 096 | 93 % | 1 145 | 470 | 9 144 | 10 759 | 675 | 125 | 25 | 825 |

(miljonites eurodes)

Programm

Olemasolevad assigneeringud kokku

Tehtud maksed

2020. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

automaatsed ülekandmised

otsuse alusel ülekandmised

sihtotstarbeline tulu

Kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)

1 213

1 023

—

163

1 186

98 %

0

—

27

27

0

—

—

0

Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo)

1 248

991

2

48

1 041

83 %

2

—

205

207

0

0

—

0

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

608

558

0

17

575

95 %

1

—

32

32

0

0

—

0

Maa seire Euroopa programm (Copernicus)

619

601

2

14

617

100 %

2

—

0

2

(0)

0

—

0

Euroopa solidaarsuskorpus

123

105

4

0

109

89 %

3

—

7

10

0

4

0

4

Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm

2

0

—

—

0

7 %

2

—

—

2

0

—

—

0

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine

157

157

—

—

157

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

Horisont 2020

14 652

10 731

65

782

11 578

79 %

81

—

2 983

3 065

0

8

1

10

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

539

331

17

42

390

72 %

33

3

111

146

0

2

0

2

Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME)

365

274

3

53

330

90 %

2

—

33

36

0

0

0

0

Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“)

3 217

2 602

7

248

2 857

89 %

7

—

353

360

0

0

0

1

Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI)

180

126

0

3

129

72 %

1

—

47

48

2

1

0

3

Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm

145

133

0

4

137

95 %

0

—

6

6

2

0

—

2

Euroopa ühendamise rahastu, energeetika

331

325

1

3

330

100 %

1

—

1

1

0

0

—

0

Euroopa ühendamise rahastu, transport

1 334

1 312

1

14

1 327

100 %

2

—

4

6

0

0

—

1

Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

123

118

0

4

122

99 %

0

—

0

1

0

0

0

0

Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid

35

—

—

35

35

99 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Detsentraliseeritud asutused

406

361

—

16

377

93 %

0

—

10

10

19

—

0

19

Muud meetmed ja programmid

556

162

1

106

268

48 %

1

—

285

287

1

0

0

1

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

69

64

—

1

65

94 %

0

—

0

0

4

—

—

4

Komisjoni eripädevused

122

116

—

3

119

97 %

0

—

1

1

2

—

0

2

Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad)

28 551

24 248

—

3 281

27 529

96 %

0

—

1 023

1 023

—

—

—

—

Üleminekupiirkonnad

5 217

4 099

—

1 053

5 151

99 %

0

—

66

66

—

—

—

—

Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad)

8 852

7 470

—

982

8 452

95 %

0

—

400

400

—

—

—

—

Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad

242

215

—

9

223

92 %

0

—

19

19

—

—

—

—

Ühtekuuluvusfond

9 801

8 107

—

686

8 793

90 %

0

—

1 008

1 008

—

—

—

—

Euroopa territoriaalne koostöö

1 703

1 447

—

99

1 546

91 %

0

—

157

157

—

—

—

—

Tehniline abi

202

173

10

1

184

91 %

13

—

1

14

1

2

0

4

Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks

506

412

0

92

504

100 %

0

—

2

2

0

0

0

0

Noorte tööhõive algatus

579

523

—

26

549

95 %

0

—

30

30

—

—

—

—

Euroopa ühendamise rahastu

845

843

—

2

845

100 %

—

—

0

0

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

11

11

—

0

11

96 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

82 553

82 553

67 637

67 637

113

113

7 785

7 785

75 535

75 535

91 %

91 %

151

151

3

3

6 813

6 813

6 967

6 967

32

32

18

18

1

1

52

52

2

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

44 933

42 449

631

806

43 885

98 %

190

467

349

1 006

7

34

—

42

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

14 868

13 505

2

705

14 213

96 %

2

—

650

652

2

0

—

2

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)

871

651

1

197

848

97 %

1

—

21

22

0

0

—

0

Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid

142

142

—

—

142

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

365

350

4

5

359

99 %

4

—

1

5

0

0

—

0

Detsentraliseeritud asutused

68

59

—

7

67

98 %

0

—

1

1

0

—

—

0

Muud meetmed

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

6

6

—

—

6

100 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Konkreetsed meetmed

0

0

—

—

0

100 %

0

—

—

—

0

—

—

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

61 252

61 252

57 163

57 163

637

637

1 721

1 721

59 521

59 521

97 %

97 %

198

198

467

467

1 023

1 023

1 687

1 687

9

9

35

35

—

—

44

44

3

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

992

878

1

8

886

89 %

1

—

9

11

95

1

—

95

Tarbijaküsimused

28

26

0

1

27

97 %

1

—

0

1

0

0

0

0

Loov Euroopa

217

200

1

8

209

96 %

2

—

6

8

0

0

0

0

Erakorralise toetuse rahastamisvahend

60

60

0

0

60

100 %

0

—

0

0

0

0

—

0

Sisejulgeolekufond

649

500

1

27

529

81 %

1

—

118

120

0

0

(0)

0

IT-süsteemid

0

0

—

0

0

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Õigusküsimused

48

46

0

0

47

96 %

0

—

1

1

0

0

0

1

Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus

64

61

0

1

62

98 %

0

—

1

1

0

0

0

0

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

72

42

—

2

44

61 %

0

—

1

1

27

—

0

27

Programm „Kodanike Euroopa“

25

25

0

0

25

98 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Toit ja sööt

247

241

1

4

246

99 %

1

—

1

1

0

0

0

0

Tervis

67

63

1

2

65

97 %

1

—

1

2

0

0

0

0

Detsentraliseeritud asutused

996

905

—

44

949

95 %

0

—

41

41

6

—

0

6

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

8

7

—

—

7

84 %

0

—

0

0

1

—

0

1

Konkreetsed meetmed

101

99

1

0

100

99 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

3 575

3 575

3 153

3 153

7

7

96

96

3 256

3 256

91 %

91 %

9

9

—

—

180

180

188

188

129

129

2

2

0

0

131

131

4

Ühinemiseelne abi (IPA II)

1 950

1 375

5

202

1 583

81 %

6

—

360

366

1

1

0

2

Makromajanduslik finantsabi

10

10

—

—

10

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Välistegevuse tagatisfond

110

—

—

103

103

94 %

—

—

7

7

—

—

—

—

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

11

9

—

1

9

82 %

0

—

—

—

2

—

—

2

ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus

13

13

—

0

13

100 %

—

—

0

0

—

—

—

—

Euroopa Kestliku Arengu Fond

479

25

25

275

325

68 %

—

—

154

154

—

—

—

—

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

2 106

2 055

4

22

2 080

99 %

6

—

19

25

0

0

—

1

Arengukoostöö rahastamisvahend

2 716

2 564

14

48

2 627

97 %

13

—

73

86

0

2

1

3

Partnerluse rahastamisvahend

145

134

0

4

138

95 %

0

—

3

3

1

0

2

3

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend

167

159

3

0

162

97 %

3

—

1

4

1

1

0

2

Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

331

315

3

7

324

98 %

4

—

2

6

0

1

0

1

Humanitaarabi

2 117

1 734

5

324

2 064

97 %

6

—

47

53

0

0

—

0

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

362

308

0

31

340

94 %

0

—

22

22

0

—

—

0

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend

36

35

0

—

36

98 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Detsentraliseeritud asutused

21

20

—

0

21

100 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Muud meetmed ja programmid

282

76

0

123

199

71 %

0

—

83

83

0

0

—

0

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

7

7

—

—

7

93 %

0

—

0

0

0

—

1

1

Konkreetsed meetmed

68

68

—

0

68

100 %

0

—

0

0

0

—

0

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

10 933

10 933

8 908

8 908

60

60

1 140

1 140

10 108

10 108

92 %

92 %

39

39

—

—

772

772

811

811

6

6

4

4

4

4

14

14

5

Pensionid

2 002

1 990

—

—

1 990

99 %

0

—

0

0

12

—

—

12

Euroopa koolid

195

181

2

10

192

99 %

0

—

3

3

0

—

—

0

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

6

4

1

0

4

77 %

0

0

—

0

0

1

—

1

Komisjoni halduskulud

4 385

3 303

332

182

3 817

87 %

285

—

204

489

52

26

1

79

Muude institutsioonide halduskulud

5 107

3 571

515

291

4 377

86 %

463

0

143

605

82

39

3

124

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

11 694

11 694

9 048

9 048

850

850

482

482

10 381

10 381

89 %

89 %

748

748

0

0

349

349

1 098

1 098

146

146

66

66

4

4

216

216

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Üle kantud puudujääk

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hädaabireserv

352

—

—

—

—

—

0

—

—

—

352

—

—

352

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond

25

0

0

—

0

1 %

1

—

8

9

0

0

16

16

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

295

295

—

—

295

100 %

0

—

—

—

1

—

—

1

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

671

671

295

295

0

0

—

—

295

295

44 %

44 %

1

1

—

—

8

8

9

9

352

352

0

0

16

16

368

368

Kokku

Kokku

170 679

170 679

146 203

146 203

1 667

1 667

11 225

11 225

159 096

159 096

93 %

93 %

1 145

1 145

470

470

9 144

9 144

10 759

10 759

675

675

125

125

25

25

825

825

4.9.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Programm | Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus | Eelarveaasta kulukohustused | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga kokku |
| Eelnevast eelarveaastast üle kantud kulukohustused | Vabastamised/ ümberhindlused/ tühistamised | Maksed | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga | Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused | Maksed | Kulukohustuste tühistamine, mida ei saa üle kanda | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1 | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) | 2 714 | (0) | (1 015 ) | 1 698 | 377 | (171) | — | 206 | 1 905 |
| | Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo) | 1 224 | (0) | (724) | 500 | 773 | (316) | — | 456 | 957 |
| | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | 1 454 | (0) | (519) | 935 | 426 | (56) | (0) | 370 | 1 305 |
| | Maa seire Euroopa programm (Copernicus) | 243 | (1) | (230) | 12 | 882 | (387) | — | 495 | 507 |
| | Euroopa solidaarsuskorpus | 17 | (0) | (6) | 10 | 148 | (103) | — | 45 | 55 |
| | Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm | — | — | — | — | 245 | (0) | — | 245 | 245 |
| | Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine | 596 | (0) | (128) | 468 | 144 | (29) | — | 115 | 583 |
| | Horisont 2020 | 20 541 | (412) | (7 640 ) | 12 490 | 13 808 | (3 938 ) | (4) | 9 866 | 22 356 |
| | Euratomi teadus- ja koolitusprogramm | 275 | (11) | (145) | 119 | 422 | (245) | (0) | 176 | 295 |
| | Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) | 943 | (19) | (296) | 628 | 398 | (33) | — | 365 | 993 |
| | Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“) | 855 | (62) | (387) | 406 | 3 060 | (2 469 ) | — | 591 | 997 |
| | Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI) | 222 | (22) | (95) | 105 | 159 | (34) | — | 125 | 230 |
| | Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm | 175 | (6) | (98) | 71 | 143 | (39) | — | 103 | 175 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, energeetika | 2 072 | (14) | (320) | 1 738 | 992 | (9) | — | 983 | 2 721 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, transport | 4 241 | (75) | (1 277 ) | 2 890 | 2 716 | (51) | — | 2 666 | 5 556 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) | 448 | (12) | (116) | 321 | 175 | (7) | — | 169 | 490 |
| | Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid | 254 | (48) | (35) | 172 | — | — | — | — | 172 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 52 | — | (36) | 15 | 376 | (341) | — | 36 | 51 |
| | Muud meetmed ja programmid | 404 | (30) | (173) | 200 | 304 | (95) | — | 210 | 410 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 107 | (8) | (48) | 51 | 98 | (17) | — | 81 | 131 |
| | Komisjoni eripädevused | 169 | (18) | (80) | 72 | 134 | (39) | — | 95 | 166 |
| | Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad) | 85 194 | (494) | (27 428 ) | 57 272 | 31 444 | (101) | — | 31 343 | 88 615 |
| | Üleminekupiirkonnad | 18 502 | (24) | (5 139 ) | 13 338 | 6 657 | (12) | — | 6 645 | 19 984 |
| | Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad) | 26 523 | (52) | (8 380 ) | 18 092 | 9 804 | (72) | — | 9 732 | 27 824 |
| | Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad | 588 | — | (205) | 384 | 253 | (18) | — | 234 | 618 |
| | Ühtekuuluvusfond | 25 851 | (3) | (8 404 ) | 17 444 | 11 527 | (389) | — | 11 138 | 28 582 |
| | Euroopa territoriaalne koostöö | 4 502 | (2) | (1 536 ) | 2 964 | 2 189 | (10) | — | 2 178 | 5 142 |
| | Tehniline abi | 251 | (21) | (96) | 134 | 228 | (89) | (0) | 139 | 273 |
| | Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks | 1 304 | (1) | (483) | 820 | 590 | (21) | — | 569 | 1 390 |
| | Noorte tööhõive algatus | 1 655 | (13) | (527) | 1 114 | 358 | (22) | — | 337 | 1 450 |
| | Euroopa ühendamise rahastu | 5 595 | (11) | (838) | 4 745 | 1 700 | (7) | — | 1 694 | 6 439 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 20 | (1) | (10) | 8 | 4 | (0) | — | 3 | 12 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku | 206 991 | (1 360 ) | (66 413 ) | 139 217 | 90 536 | (9 122 ) | (4) | 81 410 | 220 627 |
| 2 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 359 | (6) | (235) | 117 | 43 962 | (43 650 ) | — | 313 | 430 |
| | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 34 594 | (38) | (13 714 ) | 20 842 | 14 765 | (499) | — | 14 266 | 35 108 |
| | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) | 3 280 | (73) | (826) | 2 382 | 1 082 | (22) | (0) | 1 059 | 3 441 |
| | Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid | 15 | (2) | (6) | 8 | 148 | (136) | — | 12 | 19 |
| | Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) | 1 768 | (131) | (342) | 1 294 | 564 | (17) | — | 548 | 1 841 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 3 | (0) | (3) | — | 67 | (64) | — | 3 | 3 |
| | Muud meetmed | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 28 | (3) | (6) | 19 | 12 | (0) | — | 12 | 31 |
| | Konkreetsed meetmed | 0 | (0) | (0) | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku | 40 047 | (253) | (15 133 ) | 24 661 | 60 600 | (44 387 ) | (0) | 16 213 | 40 874 |
| 3 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 2 662 | (98) | (750) | 1 814 | 1 192 | (136) | — | 1 057 | 2 870 |
| | Tarbijaküsimused | 40 | (1) | (18) | 22 | 30 | (10) | — | 20 | 43 |
| | Loov Euroopa | 219 | (8) | (96) | 115 | 255 | (113) | — | 141 | 256 |
| | Erakorralise toetuse rahastamisvahend | 62 | (0) | (60) | 2 | 0 | (0) | — | 0 | 2 |
| | Sisejulgeolekufond | 1 746 | (103) | (525) | 1 118 | 597 | (4) | — | 593 | 1 711 |
| | IT-süsteemid | 46 | (36) | (0) | 10 | — | — | — | — | 10 |
| | Õigusküsimused | 90 | (2) | (30) | 58 | 45 | (16) | — | 29 | 87 |
| | Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus | 105 | (1) | (45) | 59 | 67 | (18) | — | 49 | 108 |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 43 | (3) | (17) | 22 | 73 | (27) | — | 45 | 67 |
| | Programm „Kodanike Euroopa“ | 21 | (1) | (11) | 9 | 29 | (14) | — | 15 | 24 |
| | Toit ja sööt | 319 | (9) | (178) | 132 | 292 | (68) | — | 225 | 357 |
| | Tervis | 133 | (1) | (51) | 82 | 71 | (14) | — | 56 | 138 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 242 | (0) | (85) | 157 | 1 102 | (864) | — | 238 | 395 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 24 | (3) | (7) | 14 | 15 | (1) | — | 14 | 29 |
| | Konkreetsed meetmed | 82 | (2) | (63) | 17 | 106 | (37) | — | 69 | 86 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku | 5 834 | (269) | (1 934 ) | 3 632 | 3 874 | (1 323 ) | — | 2 551 | 6 183 |
| 4 | Ühinemiseelne abi (IPA II) | 7 425 | (355) | (1 414 ) | 5 656 | 2 994 | (169) | — | 2 826 | 8 481 |
| | Makromajanduslik finantsabi | 45 | (0) | (10) | 35 | 0 | — | — | 0 | 35 |
| | Välistegevuse tagatisfond | — | — | — | — | 103 | (103) | — | — | — |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 15 | (2) | (4) | 9 | 13 | (5) | — | 8 | 17 |
| | ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus | 22 | (0) | (3) | 19 | 19 | (10) | — | 9 | 28 |
| | Euroopa Kestliku Arengu Fond | 325 | — | (241) | 84 | 95 | (84) | — | 10 | 95 |
| | Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend | 7 833 | (526) | (1 713 ) | 5 594 | 2 769 | (367) | — | 2 401 | 7 995 |
| | Arengukoostöö rahastamisvahend | 8 755 | (187) | (2 298 ) | 6 269 | 3 262 | (329) | — | 2 933 | 9 203 |
| | Partnerluse rahastamisvahend | 386 | (3) | (118) | 264 | 156 | (21) | — | 135 | 400 |
| | Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend | 358 | (8) | (115) | 235 | 179 | (47) | — | 133 | 367 |
| | Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 627 | (13) | (206) | 408 | 387 | (118) | (0) | 268 | 676 |
| | Humanitaarabi | 893 | (36) | (552) | 305 | 2 412 | (1 511 ) | (0) | 901 | 1 205 |
| | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) | 266 | (49) | (130) | 88 | 360 | (210) | — | 150 | 238 |
| | Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend | 107 | (3) | (24) | 80 | 34 | (12) | — | 22 | 102 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | 21 | (21) | — | 0 | 0 |
| | Muud meetmed ja programmid | 152 | (8) | (38) | 105 | 226 | (161) | — | 65 | 171 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 16 | (3) | (6) | 6 | 1 | (0) | — | 1 | 7 |
| | Konkreetsed meetmed | 126 | (4) | (46) | 76 | 81 | (21) | — | 59 | 135 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku | 27 352 | (1 200 ) | (6 918 ) | 19 234 | 13 111 | (3 190 ) | (0) | 9 920 | 29 154 |
| 5 | Pensionid | — | — | — | — | 1 990 | (1 990 ) | (0) | — | — |
| | Euroopa koolid | 2 | — | (2) | — | 191 | (190) | — | 0 | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 6 | — | (4) | 2 | 4 | (0) | — | 4 | 6 |
| | Komisjoni halduskulud | 366 | (28) | (337) | 0 | 3 816 | (3 480 ) | (1) | 335 | 335 |
| | Muude institutsioonide halduskulud | 587 | (69) | (515) | 2 | 4 371 | (3 861 ) | 0 | 510 | 511 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku | 961 | (97) | (859) | 5 | 10 371 | (9 522 ) | (1) | 849 | 854 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Üle kantud puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hädaabireserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond | 0 | (0) | (0) | — | 1 | (0) | — | 1 | 1 |
| | Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) | — | — | — | — | 295 | (295) | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku | 0 | (0) | (0) | — | 295 | (295) | — | 1 | 1 |
| Kokku | 281 185 | (3 179 ) | (91 257 ) | 186 749 | 178 787 | (67 838 ) | (5) | 110 944 | 297 693 |

(miljonites eurodes)

Programm

Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus

Eelarveaasta kulukohustused

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga kokku

Eelnevast eelarveaastast üle kantud kulukohustused

Vabastamised/ ümberhindlused/ tühistamised

Maksed

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga

Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused

Maksed

Kulukohustuste tühistamine, mida ei saa üle kanda

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)

2 714

(0)

(1 015 )

1 698

377

(171)

—

206

1 905

Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo)

1 224

(0)

(724)

500

773

(316)

—

456

957

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

1 454

(0)

(519)

935

426

(56)

(0)

370

1 305

Maa seire Euroopa programm (Copernicus)

243

(1)

(230)

12

882

(387)

—

495

507

Euroopa solidaarsuskorpus

17

(0)

(6)

10

148

(103)

—

45

55

Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm

—

—

—

—

245

(0)

—

245

245

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine

596

(0)

(128)

468

144

(29)

—

115

583

Horisont 2020

20 541

(412)

(7 640 )

12 490

13 808

(3 938 )

(4)

9 866

22 356

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

275

(11)

(145)

119

422

(245)

(0)

176

295

Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME)

943

(19)

(296)

628

398

(33)

—

365

993

Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“)

855

(62)

(387)

406

3 060

(2 469 )

—

591

997

Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI)

222

(22)

(95)

105

159

(34)

—

125

230

Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm

175

(6)

(98)

71

143

(39)

—

103

175

Euroopa ühendamise rahastu, energeetika

2 072

(14)

(320)

1 738

992

(9)

—

983

2 721

Euroopa ühendamise rahastu, transport

4 241

(75)

(1 277 )

2 890

2 716

(51)

—

2 666

5 556

Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

448

(12)

(116)

321

175

(7)

—

169

490

Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid

254

(48)

(35)

172

—

—

—

—

172

Detsentraliseeritud asutused

52

—

(36)

15

376

(341)

—

36

51

Muud meetmed ja programmid

404

(30)

(173)

200

304

(95)

—

210

410

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

107

(8)

(48)

51

98

(17)

—

81

131

Komisjoni eripädevused

169

(18)

(80)

72

134

(39)

—

95

166

Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad)

85 194

(494)

(27 428 )

57 272

31 444

(101)

—

31 343

88 615

Üleminekupiirkonnad

18 502

(24)

(5 139 )

13 338

6 657

(12)

—

6 645

19 984

Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad)

26 523

(52)

(8 380 )

18 092

9 804

(72)

—

9 732

27 824

Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad

588

—

(205)

384

253

(18)

—

234

618

Ühtekuuluvusfond

25 851

(3)

(8 404 )

17 444

11 527

(389)

—

11 138

28 582

Euroopa territoriaalne koostöö

4 502

(2)

(1 536 )

2 964

2 189

(10)

—

2 178

5 142

Tehniline abi

251

(21)

(96)

134

228

(89)

(0)

139

273

Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks

1 304

(1)

(483)

820

590

(21)

—

569

1 390

Noorte tööhõive algatus

1 655

(13)

(527)

1 114

358

(22)

—

337

1 450

Euroopa ühendamise rahastu

5 595

(11)

(838)

4 745

1 700

(7)

—

1 694

6 439

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

20

(1)

(10)

8

4

(0)

—

3

12

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

206 991

206 991

(1 360 )

(1 360 )

(66 413 )

(66 413 )

139 217

139 217

90 536

90 536

(9 122 )

(9 122 )

(4)

(4)

81 410

81 410

220 627

220 627

2

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

359

(6)

(235)

117

43 962

(43 650 )

—

313

430

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

34 594

(38)

(13 714 )

20 842

14 765

(499)

—

14 266

35 108

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)

3 280

(73)

(826)

2 382

1 082

(22)

(0)

1 059

3 441

Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid

15

(2)

(6)

8

148

(136)

—

12

19

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

1 768

(131)

(342)

1 294

564

(17)

—

548

1 841

Detsentraliseeritud asutused

3

(0)

(3)

—

67

(64)

—

3

3

Muud meetmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

28

(3)

(6)

19

12

(0)

—

12

31

Konkreetsed meetmed

0

(0)

(0)

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

40 047

40 047

(253)

(253)

(15 133 )

(15 133 )

24 661

24 661

60 600

60 600

(44 387 )

(44 387 )

(0)

(0)

16 213

16 213

40 874

40 874

3

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

2 662

(98)

(750)

1 814

1 192

(136)

—

1 057

2 870

Tarbijaküsimused

40

(1)

(18)

22

30

(10)

—

20

43

Loov Euroopa

219

(8)

(96)

115

255

(113)

—

141

256

Erakorralise toetuse rahastamisvahend

62

(0)

(60)

2

0

(0)

—

0

2

Sisejulgeolekufond

1 746

(103)

(525)

1 118

597

(4)

—

593

1 711

IT-süsteemid

46

(36)

(0)

10

—

—

—

—

10

Õigusküsimused

90

(2)

(30)

58

45

(16)

—

29

87

Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus

105

(1)

(45)

59

67

(18)

—

49

108

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

43

(3)

(17)

22

73

(27)

—

45

67

Programm „Kodanike Euroopa“

21

(1)

(11)

9

29

(14)

—

15

24

Toit ja sööt

319

(9)

(178)

132

292

(68)

—

225

357

Tervis

133

(1)

(51)

82

71

(14)

—

56

138

Detsentraliseeritud asutused

242

(0)

(85)

157

1 102

(864)

—

238

395

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

24

(3)

(7)

14

15

(1)

—

14

29

Konkreetsed meetmed

82

(2)

(63)

17

106

(37)

—

69

86

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

5 834

5 834

(269)

(269)

(1 934 )

(1 934 )

3 632

3 632

3 874

3 874

(1 323 )

(1 323 )

—

—

2 551

2 551

6 183

6 183

4

Ühinemiseelne abi (IPA II)

7 425

(355)

(1 414 )

5 656

2 994

(169)

—

2 826

8 481

Makromajanduslik finantsabi

45

(0)

(10)

35

0

—

—

0

35

Välistegevuse tagatisfond

—

—

—

—

103

(103)

—

—

—

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

15

(2)

(4)

9

13

(5)

—

8

17

ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus

22

(0)

(3)

19

19

(10)

—

9

28

Euroopa Kestliku Arengu Fond

325

—

(241)

84

95

(84)

—

10

95

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

7 833

(526)

(1 713 )

5 594

2 769

(367)

—

2 401

7 995

Arengukoostöö rahastamisvahend

8 755

(187)

(2 298 )

6 269

3 262

(329)

—

2 933

9 203

Partnerluse rahastamisvahend

386

(3)

(118)

264

156

(21)

—

135

400

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend

358

(8)

(115)

235

179

(47)

—

133

367

Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

627

(13)

(206)

408

387

(118)

(0)

268

676

Humanitaarabi

893

(36)

(552)

305

2 412

(1 511 )

(0)

901

1 205

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

266

(49)

(130)

88

360

(210)

—

150

238

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend

107

(3)

(24)

80

34

(12)

—

22

102

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

21

(21)

—

0

0

Muud meetmed ja programmid

152

(8)

(38)

105

226

(161)

—

65

171

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

16

(3)

(6)

6

1

(0)

—

1

7

Konkreetsed meetmed

126

(4)

(46)

76

81

(21)

—

59

135

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

27 352

27 352

(1 200 )

(1 200 )

(6 918 )

(6 918 )

19 234

19 234

13 111

13 111

(3 190 )

(3 190 )

(0)

(0)

9 920

9 920

29 154

29 154

5

Pensionid

—

—

—

—

1 990

(1 990 )

(0)

—

—

Euroopa koolid

2

—

(2)

—

191

(190)

—

0

0

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

6

—

(4)

2

4

(0)

—

4

6

Komisjoni halduskulud

366

(28)

(337)

0

3 816

(3 480 )

(1)

335

335

Muude institutsioonide halduskulud

587

(69)

(515)

2

4 371

(3 861 )

0

510

511

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

961

961

(97)

(97)

(859)

(859)

5

5

10 371

10 371

(9 522 )

(9 522 )

(1)

(1)

849

849

854

854

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Üle kantud puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hädaabireserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond

0

(0)

(0)

—

1

(0)

—

1

1

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

—

—

—

—

295

(295)

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

0

0

(0)

(0)

(0)

(0)

—

—

295

295

(295)

(295)

—

—

1

1

1

1

Kokku

Kokku

281 185

281 185

(3 179 )

(3 179 )

(91 257 )

(91 257 )

186 749

186 749

178 787

178 787

(67 838 )

(67 838 )

(5)

(5)

110 944

110 944

297 693

297 693

4.10.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Programm | < 2013 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | Kokku |
| 1 | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) | — | — | — | — | 4 | 4 | 1 691 | 206 | 1 905 |
| | Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo) | 0 | — | — | 30 | 11 | 121 | 338 | 456 | 957 |
| | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | — | 348 | — | — | — | 266 | 321 | 370 | 1 305 |
| | Maa seire Euroopa programm (Copernicus) | — | — | — | 0 | 3 | 3 | 6 | 495 | 507 |
| | Euroopa solidaarsuskorpus | — | — | — | — | — | — | 10 | 45 | 55 |
| | Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm | — | — | — | — | — | — | — | 245 | 245 |
| | Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine | — | 35 | 41 | 77 | 103 | 105 | 107 | 115 | 583 |
| | Horisont 2020 | 271 | 385 | 823 | 1 187 | 1 988 | 3 219 | 4 615 | 9 866 | 22 356 |
| | Euratomi teadus- ja koolitusprogramm | 8 | 1 | 2 | 19 | 9 | 30 | 51 | 176 | 295 |
| | Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) | 5 | 137 | 4 | 13 | 84 | 153 | 231 | 365 | 993 |
| | Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“) | 0 | 0 | 1 | 20 | 41 | 106 | 237 | 591 | 997 |
| | Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI) | — | 0 | 1 | 7 | 6 | 27 | 64 | 125 | 230 |
| | Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm | — | — | 0 | 1 | 7 | 12 | 52 | 103 | 175 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, energeetika | 2 | — | 183 | 182 | 256 | 513 | 601 | 983 | 2 721 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, transport | 2 | 3 | 91 | 41 | 487 | 724 | 1 543 | 2 666 | 5 556 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) | 0 | — | 20 | 12 | 110 | 60 | 115 | 172 | 490 |
| | Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid | 172 | — | — | — | — | — | — | — | 172 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | 15 | 0 | 36 | 51 |
| | Muud meetmed ja programmid | 11 | 10 | 8 | 16 | 15 | 41 | 99 | 210 | 410 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 0 | 1 | — | 1 | 4 | 9 | 36 | 81 | 131 |
| | Komisjoni eripädevused | 0 | 0 | 1 | 3 | 5 | 19 | 43 | 95 | 166 |
| | Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad) | 665 | 2 184 | 424 | 1 388 | 4 259 | 19 724 | 28 628 | 31 343 | 88 615 |
| | Üleminekupiirkonnad | 37 | — | 85 | 314 | 1 382 | 5 230 | 6 291 | 6 645 | 19 984 |
| | Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad) | 53 | 363 | 129 | 532 | 1 114 | 6 502 | 9 398 | 9 732 | 27 824 |
| | Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad | — | — | 6 | 16 | 27 | 113 | 221 | 234 | 618 |
| | Ühtekuuluvusfond | 154 | 122 | 122 | 252 | 793 | 6 061 | 9 940 | 11 138 | 28 582 |
| | Euroopa territoriaalne koostöö | 48 | 50 | — | 0 | 9 | 986 | 1 871 | 2 178 | 5 142 |
| | Tehniline abi | — | — | 0 | 24 | 17 | 29 | 63 | 139 | 273 |
| | Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks | — | — | — | 3 | 96 | 334 | 388 | 569 | 1 390 |
| | Noorte tööhõive algatus | — | — | — | 105 | 400 | 228 | 381 | 337 | 1 450 |
| | Euroopa ühendamise rahastu | — | — | 197 | 441 | 1 245 | 1 283 | 1 579 | 1 694 | 6 439 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 0 | — | — | 0 | 1 | 4 | 3 | 3 | 12 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku | 1 428 | 3 640 | 2 139 | 4 683 | 12 476 | 45 924 | 68 924 | 81 414 | 220 627 |
| 2 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | — | — | — | 1 | 3 | 37 | 76 | 313 | 430 |
| | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 0 | — | 198 | 1 149 | 2 148 | 6 413 | 10 934 | 14 266 | 35 108 |
| | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) | 12 | 87 | 2 | 5 | 342 | 911 | 1 022 | 1 059 | 3 441 |
| | Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid | — | — | — | — | — | 3 | 5 | 12 | 19 |
| | Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) | 56 | 43 | 84 | 162 | 190 | 236 | 524 | 548 | 1 841 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | 3 | 3 |
| | Muud meetmed | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | — | 0 | 1 | 0 | 2 | 3 | 13 | 12 | 31 |
| | Konkreetsed meetmed | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku | 68 | 130 | 285 | 1 316 | 2 685 | 7 603 | 12 575 | 16 213 | 40 874 |
| 3 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 3 | 1 | 1 | 23 | 267 | 724 | 796 | 1 057 | 2 870 |
| | Tarbijaküsimused | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 7 | 12 | 20 | 43 |
| | Loov Euroopa | — | 1 | 0 | 1 | 9 | 20 | 85 | 141 | 256 |
| | Erakorralise toetuse rahastamisvahend | — | — | — | — | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| | Sisejulgeolekufond | 15 | 7 | 3 | 6 | 101 | 337 | 651 | 593 | 1 711 |
| | IT-süsteemid | — | — | — | — | 0 | — | 10 | — | 10 |
| | Õigusküsimused | 2 | 4 | 3 | 5 | 12 | 15 | 16 | 29 | 87 |
| | Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus | 7 | 2 | 3 | 4 | 9 | 13 | 21 | 49 | 108 |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | — | — | 1 | 1 | 2 | 5 | 14 | 45 | 67 |
| | Programm „Kodanike Euroopa“ | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 7 | 15 | 24 |
| | Toit ja sööt | 1 | 2 | 3 | 5 | 14 | 34 | 73 | 225 | 357 |
| | Tervis | 4 | 2 | 3 | 5 | 13 | 23 | 31 | 56 | 138 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | 0 | — | 42 | 115 | 238 | 395 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 1 | 7 | 14 | 29 |
| | Konkreetsed meetmed | 0 | — | 0 | 0 | 1 | 2 | 14 | 69 | 86 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku | 33 | 18 | 20 | 53 | 433 | 1 223 | 1 851 | 2 552 | 6 183 |
| 4 | Ühinemiseelne abi (IPA II) | 179 | 356 | 219 | 646 | 1 096 | 1 518 | 1 642 | 2 826 | 8 481 |
| | Makromajanduslik finantsabi | — | — | — | — | — | 30 | 5 | 0 | 35 |
| | Välistegevuse tagatisfond | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | — | — | 2 | 2 | 1 | 2 | 3 | 8 | 17 |
| | ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus | — | — | 6 | 3 | 1 | 4 | 4 | 9 | 28 |
| | Euroopa Kestliku Arengu Fond | — | — | — | — | — | — | 84 | 10 | 95 |
| | Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend | 455 | 266 | 345 | 452 | 981 | 1 302 | 1 770 | 2 424 | 7 995 |
| | Arengukoostöö rahastamisvahend | 247 | 303 | 339 | 608 | 962 | 1 738 | 2 049 | 2 956 | 9 203 |
| | Partnerluse rahastamisvahend | 5 | 9 | 21 | 23 | 46 | 62 | 98 | 135 | 400 |
| | Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend | 4 | 5 | 14 | 23 | 31 | 56 | 98 | 137 | 367 |
| | Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 10 | 13 | 23 | 36 | 57 | 97 | 172 | 268 | 676 |
| | Humanitaarabi | — | — | 8 | 10 | 18 | 75 | 194 | 901 | 1 205 |
| | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) | 1 | — | 18 | 18 | 5 | 29 | 17 | 150 | 238 |
| | Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend | 3 | 5 | 7 | 11 | 13 | 14 | 27 | 22 | 102 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| | Muud meetmed ja programmid | 4 | 0 | 7 | 15 | 28 | 21 | 30 | 65 | 171 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 1 | — | 0 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 7 |
| | Konkreetsed meetmed | 0 | 1 | 1 | 3 | 11 | 22 | 37 | 59 | 135 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku | 909 | 958 | 1 010 | 1 851 | 3 253 | 4 973 | 6 231 | 9 970 | 29 154 |
| 5 | Pensionid | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopa koolid | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | — | — | — | — | 0 | 1 | 2 | 4 | 6 |
| | Komisjoni halduskulud | — | — | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 335 | 335 |
| | Muude institutsioonide halduskulud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 511 | 511 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku | — | — | 0 | — | 0 | 1 | 2 | 851 | 854 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Üle kantud puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hädaabireserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| | Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| Kokku | 2 438 | 4 746 | 3 453 | 7 904 | 18 846 | 59 723 | 89 583 | 110 999 | 297 693 |

(miljonites eurodes)

Programm

< 2013

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Kokku

1

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)

—

—

—

—

4

4

1 691

206

1 905

Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo)

0

—

—

30

11

121

338

456

957

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

—

348

—

—

—

266

321

370

1 305

Maa seire Euroopa programm (Copernicus)

—

—

—

0

3

3

6

495

507

Euroopa solidaarsuskorpus

—

—

—

—

—

—

10

45

55

Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm

—

—

—

—

—

—

—

245

245

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine

—

35

41

77

103

105

107

115

583

Horisont 2020

271

385

823

1 187

1 988

3 219

4 615

9 866

22 356

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

8

1

2

19

9

30

51

176

295

Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME)

5

137

4

13

84

153

231

365

993

Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“)

0

0

1

20

41

106

237

591

997

Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI)

—

0

1

7

6

27

64

125

230

Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm

—

—

0

1

7

12

52

103

175

Euroopa ühendamise rahastu, energeetika

2

—

183

182

256

513

601

983

2 721

Euroopa ühendamise rahastu, transport

2

3

91

41

487

724

1 543

2 666

5 556

Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

0

—

20

12

110

60

115

172

490

Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid

172

—

—

—

—

—

—

—

172

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

15

0

36

51

Muud meetmed ja programmid

11

10

8

16

15

41

99

210

410

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

0

1

—

1

4

9

36

81

131

Komisjoni eripädevused

0

0

1

3

5

19

43

95

166

Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad)

665

2 184

424

1 388

4 259

19 724

28 628

31 343

88 615

Üleminekupiirkonnad

37

—

85

314

1 382

5 230

6 291

6 645

19 984

Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad)

53

363

129

532

1 114

6 502

9 398

9 732

27 824

Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad

—

—

6

16

27

113

221

234

618

Ühtekuuluvusfond

154

122

122

252

793

6 061

9 940

11 138

28 582

Euroopa territoriaalne koostöö

48

50

—

0

9

986

1 871

2 178

5 142

Tehniline abi

—

—

0

24

17

29

63

139

273

Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks

—

—

—

3

96

334

388

569

1 390

Noorte tööhõive algatus

—

—

—

105

400

228

381

337

1 450

Euroopa ühendamise rahastu

—

—

197

441

1 245

1 283

1 579

1 694

6 439

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

0

—

—

0

1

4

3

3

12

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

1 428

1 428

3 640

3 640

2 139

2 139

4 683

4 683

12 476

12 476

45 924

45 924

68 924

68 924

81 414

81 414

220 627

220 627

2

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

—

—

—

1

3

37

76

313

430

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

0

—

198

1 149

2 148

6 413

10 934

14 266

35 108

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)

12

87

2

5

342

911

1 022

1 059

3 441

Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid

—

—

—

—

—

3

5

12

19

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

56

43

84

162

190

236

524

548

1 841

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

3

3

Muud meetmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

—

0

1

0

2

3

13

12

31

Konkreetsed meetmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

68

68

130

130

285

285

1 316

1 316

2 685

2 685

7 603

7 603

12 575

12 575

16 213

16 213

40 874

40 874

3

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

3

1

1

23

267

724

796

1 057

2 870

Tarbijaküsimused

0

0

1

1

1

7

12

20

43

Loov Euroopa

—

1

0

1

9

20

85

141

256

Erakorralise toetuse rahastamisvahend

—

—

—

—

2

0

0

0

2

Sisejulgeolekufond

15

7

3

6

101

337

651

593

1 711

IT-süsteemid

—

—

—

—

0

—

10

—

10

Õigusküsimused

2

4

3

5

12

15

16

29

87

Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus

7

2

3

4

9

13

21

49

108

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

—

—

1

1

2

5

14

45

67

Programm „Kodanike Euroopa“

0

0

0

0

0

2

7

15

24

Toit ja sööt

1

2

3

5

14

34

73

225

357

Tervis

4

2

3

5

13

23

31

56

138

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

0

—

42

115

238

395

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

0

0

1

2

2

1

7

14

29

Konkreetsed meetmed

0

—

0

0

1

2

14

69

86

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

33

33

18

18

20

20

53

53

433

433

1 223

1 223

1 851

1 851

2 552

2 552

6 183

6 183

4

Ühinemiseelne abi (IPA II)

179

356

219

646

1 096

1 518

1 642

2 826

8 481

Makromajanduslik finantsabi

—

—

—

—

—

30

5

0

35

Välistegevuse tagatisfond

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

—

—

2

2

1

2

3

8

17

ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus

—

—

6

3

1

4

4

9

28

Euroopa Kestliku Arengu Fond

—

—

—

—

—

—

84

10

95

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

455

266

345

452

981

1 302

1 770

2 424

7 995

Arengukoostöö rahastamisvahend

247

303

339

608

962

1 738

2 049

2 956

9 203

Partnerluse rahastamisvahend

5

9

21

23

46

62

98

135

400

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend

4

5

14

23

31

56

98

137

367

Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

10

13

23

36

57

97

172

268

676

Humanitaarabi

—

—

8

10

18

75

194

901

1 205

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

1

—

18

18

5

29

17

150

238

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend

3

5

7

11

13

14

27

22

102

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

Muud meetmed ja programmid

4

0

7

15

28

21

30

65

171

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

1

—

0

2

0

2

1

1

7

Konkreetsed meetmed

0

1

1

3

11

22

37

59

135

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

909

909

958

958

1 010

1 010

1 851

1 851

3 253

3 253

4 973

4 973

6 231

6 231

9 970

9 970

29 154

29 154

5

Pensionid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Euroopa koolid

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

—

—

—

—

0

1

2

4

6

Komisjoni halduskulud

—

—

0

—

0

0

0

335

335

Muude institutsioonide halduskulud

0

0

0

0

0

0

0

511

511

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

—

—

—

—

0

0

—

—

0

0

1

1

2

2

851

851

854

854

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Üle kantud puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hädaabireserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond

—

—

—

—

—

—

—

1

1

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1

1

1

1

Kokku

Kokku

2 438

2 438

4 746

4 746

3 453

3 453

7 904

7 904

18 846

18 846

59 723

59 723

89 583

89 583

110 999

110 999

297 693

297 693

Uue komisjoni moodustamisega kaasnes teenuste sisemine ümberkorraldamine. Seotud tehingute ümberpaigutamise tulemusel toimus täitmata kulukohustuste summa üleviimine aastate lõikes. Täitmata kulukohustuste kogusumma ei ole muutunud.

5.   EELARVE TÄITMINE INSTITUTSIOONIDE LÕIKES

5.1.   EELARVE TULUDE LAEKUMINE

EELARVE TULUDE LAEKUMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Institutsioon | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised %na eelarvest | Lae-kumata |
| Algne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Aruandeaasta | Üle kantud | Kokku | Aruandeaasta nõuetest | Eelnevast aastast üle kantud nõuetest | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| Euroopa Parlament | 171 | 171 | 207 | 22 | 228 | 201 | 6 | 208 | 121 % | 21 |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 55 | 55 | 73 | 1 | 75 | 72 | 1 | 73 | 132 % | 2 |
| Komisjon | 147 824 | 148 117 | 169 322 | 13 747 | 183 069 | 162 644 | 596 | 163 240 | 110 % | 19 829 |
| Euroopa Kohus | 56 | 56 | 55 | 0 | 55 | 55 | 0 | 55 | 98 % | 0 |
| Kontrollikoda | 22 | 22 | 22 | — | 22 | 22 | 0 | 22 | 103 % | 0 |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 12 | 12 | 17 | 0 | 17 | 17 | 0 | 17 | 134 % | 0 |
| Regioonide Komitee | 10 | 10 | 12 | 0 | 12 | 12 | 0 | 12 | 121 % | 0 |
| Euroopa Ombudsman | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 90 % | — |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 87 % | — |
| Euroopa välisteenistus | 46 | 46 | 290 | 1 | 290 | 288 | 1 | 289 | 623 % | 2 |
| Kokku | 148 199 | 148 492 | 170 001 | 13 770 | 183 771 | 163 314 | 604 | 163 918 | 110 % | 19 853 |

(miljonites eurodes)

Institutsioon

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised %na eelarvest

Lae-kumata

Algne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Aruandeaasta

Üle kantud

Kokku

Aruandeaasta nõuetest

Eelnevast aastast üle kantud nõuetest

Kokku

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

Euroopa Parlament

171

171

207

22

228

201

6

208

121 %

21

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

55

55

73

1

75

72

1

73

132 %

2

Komisjon

147 824

148 117

169 322

13 747

183 069

162 644

596

163 240

110 %

19 829

Euroopa Kohus

56

56

55

0

55

55

0

55

98 %

0

Kontrollikoda

22

22

22

—

22

22

0

22

103 %

0

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

12

12

17

0

17

17

0

17

134 %

0

Regioonide Komitee

10

10

12

0

12

12

0

12

121 %

0

Euroopa Ombudsman

1

1

1

0

1

1

0

1

90 %

—

Euroopa Andmekaitseinspektor

1

1

1

0

1

1

0

1

87 %

—

Euroopa välisteenistus

46

46

290

1

290

288

1

289

623 %

2

Kokku

Kokku

148 199

148 199

148 492

148 492

170 001

170 001

13 770

13 770

183 771

183 771

163 314

163 314

604

604

163 918

163 918

110 %

110 %

19 853

19 853

Nagu varasematelgi aastatel, on ELi üldeelarve täitmise kohta koostatud konsolideeritud aruannetes kajastatud eelarve täitmist kõigis institutsioonides, sest ELi eelarve raames koostatakse iga institutsiooni jaoks eraldi eelarve.

Ametite eelarved ja nende täitmine ei ole ELi eelarves konsolideeritud ega ELi eelarvet käsitlevatesse aruannetesse hõlmatud. Toetus, mida komisjon ametitele maksab, on aga osa ELi eelarvest. Raamatupidamise aastaaruande käesolevas eelarvet käsitlevas osas võetakse arvesse ainult komisjoni eelarvest ametitele makstud toetust.

Euroopa välisteenistuse puhul tuleb märkida, et välisteenistus saab lisaks oma eelarvele rahalist toetust ka komisjonilt (152,7 miljonit eurot, 2018. aastal 141,7 miljonit eurot) ning EAFilt ja usaldusfondidelt (63,1 miljonit eurot, 2018. aastal 70,1 miljonit eurot). Need maksed, sealhulgas aasta jooksul nendest maksetest tekkinud sihtotstarbeline tulu, katavad EAFi ja usaldusfondide rahastatavad komisjoni töötajatega seotud kulud. Need eelarvevahendid antakse Euroopa välisteenistuse käsutusse (sihtotstarbelise tuluna), et katta eeskätt ELi delegatsioonides töötavate komisjoni töötajate kulusid, kuna nende delegatsioonide haldusjuhtimisega tegeleb Euroopa välisteenistus.

5.2.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Institutsioon | Olemasolevad assign. kokku | Võetud kulukohustused | 2020. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | sihtotstarbelisest tulust | otsuse alusel ülekandmised | Kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| Euroopa Parlament | 2 083 | 1 973 | 0 | 60 | 2 033 | 98 % | 23 | 0 | 23 | 24 | 0 | 2 | 26 |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 621 | 537 | 0 | 25 | 562 | 91 % | 14 | 0 | 14 | 45 | 0 | 0 | 45 |
| Komisjon | 180 004 | 161 120 | 473 | 12 823 | 174 416 | 97 % | 4 055 | 598 | 4 653 | 356 | 51 | 527 | 934 |
| Euroopa Kohus | 431 | 424 | 0 | 1 | 425 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Kontrollikoda | 147 | 144 | 0 | 0 | 144 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 143 | 136 | 0 | 4 | 140 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Regioonide Komitee | 101 | 98 | 0 | 2 | 100 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Euroopa Ombudsman | 11 | 11 | 0 | 0 | 11 | 92 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 17 | 15 | 0 | 0 | 15 | 92 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | — | 1 |
| Euroopa välisteenistus | 996 | 694 | 0 | 246 | 940 | 94 % | 55 | 0 | 55 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Kokku | 184 554 | 165 153 | 473 | 13 161 | 178 787 | 97 % | 4 149 | 598 | 4 747 | 438 | 51 | 530 | 1 019 |

(miljonites eurodes)

Institutsioon

Olemasolevad assign. kokku

Võetud kulukohustused

2020. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

sihtotstarbelisest tulust

otsuse alusel ülekandmised

Kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

Euroopa Parlament

2 083

1 973

0

60

2 033

98 %

23

0

23

24

0

2

26

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

621

537

0

25

562

91 %

14

0

14

45

0

0

45

Komisjon

180 004

161 120

473

12 823

174 416

97 %

4 055

598

4 653

356

51

527

934

Euroopa Kohus

431

424

0

1

425

99 %

1

0

1

6

0

0

6

Kontrollikoda

147

144

0

0

144

98 %

0

0

0

3

0

0

3

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

143

136

0

4

140

98 %

0

0

0

3

0

0

3

Regioonide Komitee

101

98

0

2

100

99 %

1

0

1

0

0

0

0

Euroopa Ombudsman

11

11

0

0

11

92 %

0

0

0

1

0

0

1

Euroopa Andmekaitseinspektor

17

15

0

0

15

92 %

0

0

0

1

0

—

1

Euroopa välisteenistus

996

694

0

246

940

94 %

55

0

55

0

0

0

1

Kokku

Kokku

184 554

184 554

165 153

165 153

473

473

13 161

13 161

178 787

178 787

97 %

97 %

4 149

4 149

598

598

4 747

4 747

438

438

51

51

530

530

1 019

1 019

5.3.   MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Institutsioon | Olemasolevad assign. kokku | Tehtud maksed | 2020. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| lõplikust vastu- võetud eelarvest | üle- kanne- test | siht- otstarbelisest tulust | Kokku | % | automaatsed ülekanded | üle- kanded otsuse alusel | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | lõplikust vastu- võetud eelarvest | üle- kanne- test | siht- otstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 |
| Euroopa Parlament | 2 382 | 1 699 | 284 | 52 | 2 035 | 85 % | 274 | 0 | 31 | 305 | 24 | 15 | 2 | 41 |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 682 | 484 | 53 | 24 | 562 | 82 % | 53 | 0 | 15 | 67 | 45 | 7 | 0 | 53 |
| Komisjon | 165 573 | 142 633 | 1 152 | 10 934 | 154 719 | 93 % | 682 | 470 | 9 001 | 10 154 | 592 | 86 | 22 | 700 |
| Euroopa Kohus | 452 | 399 | 18 | 1 | 418 | 93 % | 25 | 0 | 1 | 25 | 6 | 3 | 0 | 8 |
| Kontrollikoda | 155 | 138 | 7 | 0 | 144 | 93 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 3 | 1 | 0 | 3 |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 151 | 128 | 7 | 3 | 138 | 91 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 3 | 2 | 0 | 4 |
| Regioonide Komitee | 110 | 88 | 8 | 1 | 97 | 88 % | 11 | 0 | 2 | 13 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Euroopa Ombudsman | 12 | 10 | 0 | 0 | 11 | 90 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 19 | 13 | 2 | 0 | 15 | 81 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | — | 2 |
| Euroopa välisteenistus | 1 143 | 610 | 135 | 210 | 956 | 84 % | 84 | 0 | 93 | 177 | 0 | 10 | 0 | 11 |
| Kokku | 170 679 | 146 203 | 1 667 | 11 225 | 159 096 | 93 % | 1 145 | 470 | 9 144 | 10 759 | 675 | 125 | 25 | 825 |

(miljonites eurodes)

Institutsioon

Olemasolevad assign. kokku

Tehtud maksed

2020. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

lõplikust vastu- võetud eelarvest

üle- kanne- test

siht- otstarbelisest tulust

Kokku

%

automaatsed ülekanded

üle- kanded otsuse alusel

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

lõplikust vastu- võetud eelarvest

üle- kanne- test

siht- otstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

Euroopa Parlament

2 382

1 699

284

52

2 035

85 %

274

0

31

305

24

15

2

41

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

682

484

53

24

562

82 %

53

0

15

67

45

7

0

53

Komisjon

165 573

142 633

1 152

10 934

154 719

93 %

682

470

9 001

10 154

592

86

22

700

Euroopa Kohus

452

399

18

1

418

93 %

25

0

1

25

6

3

0

8

Kontrollikoda

155

138

7

0

144

93 %

7

0

0

7

3

1

0

3

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

151

128

7

3

138

91 %

8

0

1

9

3

2

0

4

Regioonide Komitee

110

88

8

1

97

88 %

11

0

2

13

0

1

0

1

Euroopa Ombudsman

12

10

0

0

11

90 %

0

0

0

0

1

0

0

1

Euroopa Andmekaitseinspektor

19

13

2

0

15

81 %

2

0

0

2

1

0

—

2

Euroopa välisteenistus

1 143

610

135

210

956

84 %

84

0

93

177

0

10

0

11

Kokku

Kokku

170 679

170 679

146 203

146 203

1 667

1 667

11 225

11 225

159 096

159 096

93 %

93 %

1 145

1 145

470

470

9 144

9 144

10 759

10 759

675

675

125

125

25

25

825

825

6.   AMETITE EELARVETE TÄITMINE

Nagu kajastavad allpool punktides 6.1 ja 6.2 esitatud aruanded, et ole ametite tulud ja kulud ELi eelarves konsolideeritud. Raamatupidamise aastaaruande käesolevas eelarvet käsitlevas osas võetakse arvesse ainult komisjoni eelarvest ametitele makstud toetust.

ELi eelarve täitmise aruanded sisaldavad ELi eelarvest ametitele makstud toetust kulukohustuste või maksete assigneeringutena, kui see on asjakohane.

Allpool esitatud ametite aruannetega antakse ülevaade nii detsentraliseeritud ehk traditsioonilistest ametitest kui ka rakendusametitest ning nende tuludest (punkt 6.1) ja kuludest (punkt 6.2).

Muud tuluallikad ja nendega seotud kulud ei ole ELi eelarve täitmise aruandesse lisatud. Iga amet esitab oma raamatupidamise aastaaruande.

6.1.   EELARVE TULUD

EELARVE TULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Amet | Mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriik, kust rahastamine toimub | Lõplik vastuvõetud eelarve | Saadud tulud |
| Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet | 3 | 138 | 140 |
| Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet | 1a | 16 | 16 |
| Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet | 1a | 6 | 6 |
| Ühenduse Sordiamet | — | 18 | 18 |
| Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet | 3 | 11 | 11 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet | 1a, 3, 4 | 51 | 51 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet | 1a | 16 | 16 |
| Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet | 3 | 103 | 103 |
| Euroopa Pangandusjärelevalve | 1a | 45 | 46 |
| Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet | 3 | 333 | 350 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | 3 | 59 | 59 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | 1a | 19 | 19 |
| Euroopa Kemikaaliamet | 1a, 2 | 116 | 112 |
| Euroopa Keskkonnaamet | 2 | 52 | 52 |
| Euroopa Kalanduskontrolli Amet | 2 | 17 | 17 |
| Euroopa Toiduohutusamet | 3 | 80 | 80 |
| Euroopa GNSSi Agentuur | 1a | 36 | 768 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut | 3 | 8 | 8 |
| Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut | 1a | 416 | 416 |
| Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve | 1a | 27 | 27 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | 1a | 79 | 97 |
| Euroopa Ravimiamet | 3 | 347 | 340 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | 3 | 16 | 18 |
| Euroopa Teadusnõukogu | 1a | 52 | 52 |
| Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve | 1a | 45 | 47 |
| Euroopa Koolitusfond | 4 | 21 | 21 |
| Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet | 3 | 39 | 40 |
| Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet | 1a | 16 | 17 |
| Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet | 3 | 138 | 143 |
| Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet | 3 | 9 | 17 |
| Euroopa Liidu Raudteeamet | 1a | 28 | 29 |
| Euroopa Liidu Lennundusohutusamet | 1a | 196 | 171 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet | 3 | 22 | 23 |
| Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet | — | 252 | 259 |
| Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet | 1a | 49 | 49 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus | 1a | 21 | 22 |
| Ühisettevõte Fusion for Energy | 1a | 576 | 729 |
| Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet | 1a | 29 | 29 |
| Teadusuuringute Rakendusamet | 5 | 76 | 76 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 5 | 47 | 37 |
| Kokku | | 3 626 | 4 533 |

(miljonites eurodes)

Amet

Mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriik, kust rahastamine toimub

Lõplik vastuvõetud eelarve

Saadud tulud

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet

3

138

140

Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet

1a

16

16

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet

1a

6

6

Ühenduse Sordiamet

—

18

18

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet

3

11

11

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet

1a, 3, 4

51

51

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet

1a

16

16

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet

3

103

103

Euroopa Pangandusjärelevalve

1a

45

46

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet

3

333

350

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

3

59

59

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

1a

19

19

Euroopa Kemikaaliamet

1a, 2

116

112

Euroopa Keskkonnaamet

2

52

52

Euroopa Kalanduskontrolli Amet

2

17

17

Euroopa Toiduohutusamet

3

80

80

Euroopa GNSSi Agentuur

1a

36

768

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

3

8

8

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

1a

416

416

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

1a

27

27

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

1a

79

97

Euroopa Ravimiamet

3

347

340

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

3

16

18

Euroopa Teadusnõukogu

1a

52

52

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

1a

45

47

Euroopa Koolitusfond

4

21

21

Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet

3

39

40

Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet

1a

16

17

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet

3

138

143

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet

3

9

17

Euroopa Liidu Raudteeamet

1a

28

29

Euroopa Liidu Lennundusohutusamet

1a

196

171

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

3

22

23

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet

—

252

259

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet

1a

49

49

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus

1a

21

22

Ühisettevõte Fusion for Energy

1a

576

729

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet

1a

29

29

Teadusuuringute Rakendusamet

5

76

76

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

5

47

37

Kokku

Kokku

3 626

3 626

4 533

4 533

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Tulu liik | Lõplik vastuvõetud eelarve | Laekunud summad |
| Komisjoni toetus | 1 459 | 1 471 |
| Tasudest saadud tulu | 726 | 732 |
| Muu tulu | 1 441 | 2 331 |
| Kokku | 3 626 | 4 533 |

(miljonites eurodes)

Tulu liik

Lõplik vastuvõetud eelarve

Laekunud summad

Komisjoni toetus

1 459

1 471

Tasudest saadud tulu

726

732

Muu tulu

1 441

2 331

Kokku

Kokku

3 626

3 626

4 533

4 533

6.2.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Amet | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Olemasolevad assign. kokku | Võetud kulukohustused | Olemasolevad assign. kokku | Tehtud maksed |
| Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet | 355 | 178 | 219 | 133 |
| Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet | 16 | 16 | 19 | 16 |
| Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet | 6 | 6 | 6 | 5 |
| Ühenduse Sordiamet | 20 | 19 | 19 | 16 |
| Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet | 11 | 11 | 13 | 11 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet | 51 | 51 | 56 | 49 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet | 16 | 15 | 21 | 17 |
| Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet | 109 | 94 | 118 | 96 |
| Euroopa Pangandusjärelevalve | 48 | 45 | 54 | 46 |
| Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet | 357 | 346 | 446 | 318 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | 59 | 59 | 70 | 58 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | 18 | 18 | 20 | 19 |
| Euroopa Kemikaaliamet | 115 | 112 | 130 | 110 |
| Euroopa Keskkonnaamet | 73 | 60 | 92 | 59 |
| Euroopa Kalanduskontrolli Amet | 17 | 17 | 20 | 17 |
| Euroopa Toiduohutusamet | 81 | 81 | 88 | 79 |
| Euroopa GNSSi Agentuur | 1 164 | 325 | 1 211 | 560 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut | 8 | 8 | 10 | 8 |
| Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut | 558 | 481 | 425 | 415 |
| Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve | 27 | 27 | 31 | 27 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | 111 | 105 | 121 | 98 |
| Euroopa Ravimiamet | 375 | 362 | 412 | 345 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | 18 | 17 | 19 | 17 |
| Euroopa Teadusnõukogu | 52 | 52 | 54 | 51 |
| Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve | 48 | 47 | 53 | 47 |
| Euroopa Koolitusfond | 21 | 21 | 21 | 20 |
| Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet | 39 | 39 | 44 | 40 |
| Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet | 17 | 16 | 18 | 13 |
| Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet | 155 | 150 | 169 | 144 |
| Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet | 17 | 12 | 21 | 14 |
| Euroopa Liidu Raudteeamet | 30 | 30 | 32 | 29 |
| Euroopa Liidu Lennundusohutusamet | 256 | 189 | 267 | 163 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet | 24 | 23 | 29 | 23 |
| Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet | 455 | 249 | 477 | 240 |
| Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet | 49 | 48 | 52 | 47 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus | 23 | 22 | 26 | 21 |
| Ühisettevõte Fusion for Energy | 730 | 728 | 761 | 739 |
| Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet | 29 | 29 | 30 | 29 |
| Teadusuuringute Rakendusamet | 76 | 76 | 82 | 75 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 46 | 43 | 49 | 42 |
| Kokku | 5 678 | 4 225 | 5 806 | 4 253 |

(miljonites eurodes)

Amet

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

Võetud kulukohustused

Olemasolevad assign. kokku

Tehtud maksed

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet

355

178

219

133

Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet

16

16

19

16

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet

6

6

6

5

Ühenduse Sordiamet

20

19

19

16

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet

11

11

13

11

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet

51

51

56

49

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet

16

15

21

17

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet

109

94

118

96

Euroopa Pangandusjärelevalve

48

45

54

46

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet

357

346

446

318

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

59

59

70

58

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

18

18

20

19

Euroopa Kemikaaliamet

115

112

130

110

Euroopa Keskkonnaamet

73

60

92

59

Euroopa Kalanduskontrolli Amet

17

17

20

17

Euroopa Toiduohutusamet

81

81

88

79

Euroopa GNSSi Agentuur

1 164

325

1 211

560

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

8

8

10

8

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

558

481

425

415

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

27

27

31

27

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

111

105

121

98

Euroopa Ravimiamet

375

362

412

345

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

18

17

19

17

Euroopa Teadusnõukogu

52

52

54

51

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

48

47

53

47

Euroopa Koolitusfond

21

21

21

20

Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet

39

39

44

40

Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet

17

16

18

13

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet

155

150

169

144

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet

17

12

21

14

Euroopa Liidu Raudteeamet

30

30

32

29

Euroopa Liidu Lennundusohutusamet

256

189

267

163

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

24

23

29

23

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet

455

249

477

240

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet

49

48

52

47

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus

23

22

26

21

Ühisettevõte Fusion for Energy

730

728

761

739

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet

29

29

30

29

Teadusuuringute Rakendusamet

76

76

82

75

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

46

43

49

42

Kokku

Kokku

5 678

5 678

4 225

4 225

5 806

5 806

4 253

4 253

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Kulu liik | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Olemasolevad assign. kokku | Võetud kulukohustused | Olemasolevad assign. kokku | Tehtud maksed |
| Personal | 1 269 | 1 251 | 1 288 | 1 246 |
| Halduskulud | 430 | 414 | 502 | 387 |
| Tegevuskulud | 3 979 | 2 561 | 4 016 | 2 621 |
| Kokku | 5 678 | 4 225 | 5 806 | 4 253 |

(miljonites eurodes)

Kulu liik

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

Võetud kulukohustused

Olemasolevad assign. kokku

Tehtud maksed

Personal

1 269

1 251

1 288

1 246

Halduskulud

430

414

502

387

Tegevuskulud

3 979

2 561

4 016

2 621

Kokku

Kokku

5 678

5 678

4 225

4 225

5 806

5 806

4 253

4 253

SÕNASTIK

Kindlustusmatemaatilised eeldused

Kindlustusmatemaatilised eeldused

Pensionikohustisi mõjutavate tulevaste sündmuste kulude arvutamisel kasutatud eeldused.

Kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum

Kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum

Määratud väljamaksega skeemi kindlustusmatemaatilise puudu- või ülejäägi muutused. Need tulenevad varasemate kindlustusmatemaatiliste eelduste ja tegelike sündmuste erinevustest ning kindlustusmatemaatiliste eelduste muutumise mõjust.

Haldusassigneeringud

Haldusassigneeringud

Haldusassigneeringutest kaetakse institutsioonide ja üksuste jooksvad kulud (isikkoosseisule, hoonetele, bürooseadmetele).

Vastuvõetud eelarve

Vastuvõetud eelarve

Eelarveprojekt muutub vastuvõetud eelarveks niipea, kui eelarvepädevad institutsioonid on selle heaks kiitnud.

Paranduseelarve

Paranduseelarve

Eelarveaasta kestel vastu võetud otsus muuta (suurendada, vähendada, ümber paigutada) jooksva aasta vastuvõetud eelarve erinevaid aspekte.

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Need kujutavad endast aruandeperioodil tekkinud kulusid, mida tuleb rahastada tulevastest eelarvetest, s.t ELi liikmesriikide poolt. See on tekkepõhiste raamatupidamisaruannete ja kassapõhise eelarve kooseksisteerimise tagajärg.

Aasta tegevusaruanne

Aasta tegevusaruanne

Iga-aastastes tegevusaruannetes kajastatakse tegevuse tulemusi mh vastavalt võetud eesmärkidele, asjaomastele riskidele ja sisekontrolli vormile. Komisjoni puhul alates 2001. eelarveaastast ja kõigi Euroopa Liidu institutsioonide puhul alates 2003. eelarveaastast peab volitatud eelarvevahendite käsutaja esitama oma institutsioonile oma ülesannete täitmise kohta aasta tegevusaruande koos finants- ja haldusteabega.

Assigneeringud

Assigneeringud

Eelarve rahastamine. Eelarves esitatakse kulukohustuste ja maksete (saajatele sularaha maksmine või pangaülekannete tegemine) prognoos. Kulukohustuste ja maksete assigneeringud on sageli erinevad (liigendatud assigneeringud), sest mitmeaastased programmid ja projektid seotakse tavaliselt täielikult kulukohustustega nende kinnitamise aastal, makseid aga tehakse nende rakendamisaja jooksul vastavalt nende edenemisele. Liigendamata assigneeringud on halduskulude ja põllumajandusturutoetuste ja otsetoetuste assigneeringud ning nende puhul võrduvad kulukohustuste assigneeringud maksete assigneeringutega.

Sihtotstarbeline tulu

Sihtotstarbeline tulu

Spetsiaalne tulu, mis on ette nähtud konkreetsete kuluartiklite rahastamiseks. Sihtotstarbelise välistulu peamine allikas on kolmandate riikide rahaline osalus liidu poolt rahastatavates programmides. Sihtotstarbelise sisetulu peamine allikas on tulu kolmandatelt isikutelt nende soovil tarnitud kaupade ja teenuste või tehtud töö eest; ebaõigesti makstud summade tagastamisest tekkiv tulu ning tulu väljaannete ja filmide müügist.

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Kõik finantsvarad (peale tuletisinstrumentide), mida mõõdetakse vastavalt rahvusvahelistele avaliku sektori raamatupidamise standarditele õiglases väärtuses ja mille õiglase väärtuse muutused tuleb kajastada kuni kajastamise lõpetamiseni (või väärtuse languseni) netovara reservis.

Eelarverida

Eelarverida

Tulud ja kulud on eelarves kajastatud eelarvepädevate institutsioonide kehtestatud kohustusliku liigenduse kohaselt, mis peegeldab iga punkti sisu ja otstarvet. Eelarverea nimetuses (jaotis, peatükk, artikkel või rida) sisaldub liigendusühiku formaalne kirjeldus.

Assigneeringute tühistamine

Assigneeringute tühistamine

Kasutamata assigneeringud, mida ei tohi enam kasutada.

Assigneeringute ülekandmine

Assigneeringute ülekandmine

Erand aastasuse põhimõttest, kui assigneeringud, mida asjaomasel eelarveaastal kasutada ei saanud, kantakse erandkorras üle kasutamiseks järgmisel aastal.

Kulukohustused

Kulukohustused

Juriidiline kohustus tagada rahastamine teatavatel tingimustel. EL kohustub hüvitama oma osa ELi poolt rahastatava projekti kuludest. Tänased kulukohustused on homsed maksed. Tänased maksed on eilsed kulukohustused.

Kulukohustuste assigneering

Kulukohustuste assigneering

Kulukohustuste assigneeringutest kaetakse jooksval eelarveaastal võetavate juriidiliste kohustuste (lepingud, toetuslepingud/otsused) kogukulud.

Jooksvad teenistuskulud

Jooksvad teenistuskulud

Pensioniskeemi kohustuste kasv tulenevalt teenistusest jooksval eelarveaastal.

Kulukohustustest vabastamine

Kulukohustustest vabastamine

Õigusakt, millega tühistatakse varasem kulukohustus (või osa sellest).

Määratud väljamaksega pensioniskeem

Määratud väljamaksega pensioniskeem

Pensioniskeem, mille hüvitised on reguleerivate normidega määratletud makstud panusest sõltumatult ja ei ole otseselt seotud skeemi investeeringutega. Skeem võib olla rahastatav või mitterahastatav.

Tuletisinstrumendid

Tuletisinstrumendid

Finantsinstrumendid, mille väärtus on seotud muu finantsinstrumendi, näitaja või kauba väärtuse muutustega. Erinevalt esmase finantsinstrumendi (nt riigivõlakiri) omanikust, kellel on tingimusteta õigus saada tulevikus raha (või muud majanduslikku kasu), on tuletisinstrumendi omanikul üksnes piiratud õigus sellist kasu saada. Tuletisinstrument on näiteks valuuta forvardleping.

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

Eelarve täitmise viis. Otsese eelarve täitmise puhul täidavad eelarvet vahetult komisjoni talitused, rakendusametid ja usaldusfondid.

Diskontomäär

Diskontomäär

Raha ajaväärtuse kohandamiseks kasutatav määr. Diskonteerimine on meetod, mida kasutatakse erinevatel ajavahemikel tekkivate kulude ja tulude võrdlemiseks.

Tegelik intressimäär

Tegelik intressimäär

Määr, millega diskonteeritakse prognoositavaid tulevasi laekumisi või makseid finantsvara või -kohustuse eeldatava eluaja jooksul vara või kohustuse bilansiline jääkmaksumuseni.

Finantsvarad või -kohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad või -kohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Kõik finantsvarad ja -kohustused, mida mõõdetakse vastavalt rahvusvahelistele avaliku sektori raamatupidamise standarditele õiglases väärtuses ja mille õiglase väärtuse muutused tuleb kajastada perioodi üle- või puudujäägis (st tuletisinstrumendid).

Finantskorrektsioon

Finantskorrektsioon

Finantskorrektsiooni otstarve on kaitsta ELi eelarvet vigu sisaldavate või õigusnormidevastaselt tehtud kulude eest. Jagatud eelarve täitmisel tekkivate kulude puhul on ebaõigete maksete sissenõudmine peamiselt liikmesriigi kohustus.

„Kinnitatud“ finantskorrektsioon on finantskorrektsioon, millega on nõustunud asjaomane liikmesriik. „Otsustatud“ finantskorrektsioon on võetud vastu komisjoni otsusega ja on alati netokorrektsioon, mille puhul liikmesriik peab tagastama õigusnormidevastaselt saadud vahendid ELi eelarvesse, mis vähendab pöördumatult asjaomase liikmesriigile eraldatud rahastamispaketti. Kinnitatud ja otsustatud finantskorrektsioonid on kajastatud käesolevas väljaandes ühe kategooriana.

„Rakendatud“ finantskorrektsioon on finantskorrektsioon, millega täheldatud rikkumine on parandanud.

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

Eelarve täitmise viis. Eelarve kaudse täitmise raames delegeerib komisjon eelarve täitmise ülesanded liidu õiguse või siseriikliku õiguse alusel loodud asutustele.

Maksete katkestamine ja peatamine

Maksete katkestamine ja peatamine

Kui komisjon oma töö või auditeerimisasutuste edastatud teabe alusel leiab, et liikmesriik ei ole juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõsiseid puudusi kõrvaldanud ja/või tühistanud deklareeritud ja kinnitatud kulusid, mis on tehtud õigusnormidevastaselt, võib ta maksete tegemise katkestada või peatada.

Õigusnormide rikkumine

Õigusnormide rikkumine

Õigusnormide rikkumine on ELi õigusnormide vastane tegu, mis võib negatiivselt mõjutada ELi finantshuve ning mis võib tuleneda nii toetust taotlevate toetusesaajate kui ka maksete tegemise eest vastutavate ametiasutuste tehtud vigadest. Kui õigusnorme rikutakse meelega, on tegemist pettusega.

Tühistatavad assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Kasutamata assigneeringud, mis tuleb eelarveaasta lõpus tühistada. See tähendab assigneeringust tulenevate kulutamise ja/või kohustuste võtmise volituste täielikku või osalist tühistamist. Vaid ühisettevõtete puhul võib nende suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohaselt lisada kõik kasutamata assigneeringud kuni kolme järgmise aasta tulude ja kulude eelarvestusse (nn „N+3“ reegel). Seega saab ühisettevõtete tühistatavad assigneeringud uuesti kättesaadavaks teha kuni eelarveaastani „N+3“.

Täitmata kulukohustused

Täitmata kulukohustused

Sarnaselt Reste à Liquider’le (RAL) tähendab see summat, mille kohta eelarveline kulukohustus on võetud, kuid mille alusel makseid ei ole veel tehtud. Need on ELi tulevaste aastate maksekohustused, mis tulenevad otseselt mitmeaastaste programmide olemasolust ning kulukohustuste ja maksete assigneeringute lahususest.

Reste à Liquider’

Omavahendid

Omavahendid

ELi institutsioonide ja ametite peamine rahastamisallikas, mis on määratletud omavahendite määruses (EL, Euratom) nr 609/2014. Omavahendid jagunevad kogurahvatulul põhinevateks, käibemaksupõhisteks ja traditsioonilisteks.

Maksete assigneeringud

Maksete assigneeringud

Maksete assigneeringutega kaetakse kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest.

Eelmaksed

Eelmaksed

Makse, mille eesmärk on pakkuda makse saajale käibevahendeid. See võib olla kooskõlas asjaomase lepingu, otsuse, kokkuleppe või alusakti sätetega jagatud mitmeks makseks. Käibevahendid või ettemaksed kasutatakse lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti, või makstakse tagasi.

Ennetusmeede

Ennetusmeede

Ennetusmeetmed, mis on komisjoni käsutuses ELi eelarve kaitseks, kui ta avastab võimalikke puudusi, hõlmavad ELi eelarvest rakenduskavadele tehtavate maksete peatamist või katkestamist.

Reste à Liquider (RAL, täitmata kulukohustused)

Reste à Liquider (RAL, täitmata kulukohustused)

Sarnaselt täitmata kulukohustustele tähendab see summat, mille kohta eelarveline kulukohustus on võetud, kuid mille alusel makseid ei ole veel tehtud. Need on ELi tulevaste aastate maksekohustused, mis tulenevad otseselt mitmeaastaste programmide olemasolust ning kulukohustuste ja maksete assigneeringute lahususest.

Jagatud eelarve täitmine

Jagatud eelarve täitmine

Eelarve täitmise viis. Selle eelarve täitmise viisi korral delegeeritakse eelarve täitmine liikmesriikidele. Selle täitmisviisi raames kantakse umbes 80 % kuludest.

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

ELi tuluallikas ja ELi meetmete rahastamiseks kasutatavate omavahendite osa. Traditsioonilised omavahendid on määratletud omavahendite määruses (EL, Euratom) nr 609/2014 ning need koosnevad tolli- ja suhkrumaksudest.

Ümberpaigutused (eelarveridade vahel)

Ümberpaigutused (eelarveridade vahel)

Ümberpaigutused eelarveridade vahel on assigneeringute viimine ühelt eelarverealt teisele eelarveaasta jooksul, moodustades erandi eelarve sihtotstarbelisuse põhimõttest. Need on siiski Euroopa Liidu toimimise lepinguga sõnaselgelt lubatud finantsmääruses sätestatud tingimustel. Finantsmääruses on nimetatud erinevaid ümberpaigutamiste liike, sõltuvalt sellest, kas need toimuvad eelarve jaotiste, peatükkide, artiklite või rubriikide piires, ja need nõuavad erineva tasandi kinnitust.

LÜHENDITE LOETELU

| AAR | Iga-aastane tegevusaruanne |
| --- | --- |
| AMIF | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond |
| AOD | Volitatud eelarvevahendite käsutaja |
| ATM | Lennuliikluse korraldamine |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | Maksebilansi tasakaalustamine |
| BUFI fond | Eelarve trahvide fond |
| ÜPP | Ühine põllumajanduspoliitika |
| CCS LGF | Kultuuri- ja loomesektorite tagatisrahastu |
| CEF | Euroopa ühendamise rahastu |
| CEF DI | Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument |
| ÜF | Ühtekuuluvusfond |
| CIP | Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm |
| COM | Euroopa Komisjon |
| COSME | Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm |
| COSO | Treadway Komisjoni Sponsororganisatsioonide Komitee |
| CPR | Ühissätete määrus |
| D&WM | Dekomisjoneerimine ja jäätmekäitlus |
| EAFRD | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond |
| EAGF | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond |
| EAR | ELi raamatupidamiseeskiri |
| EaSI | Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon |
| EBRD | Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank |
| ECA | Euroopa Kontrollikoda |
| EKP | Euroopa Keskpank |
| ECOFIN | Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu |
| Likvideeritav ESTÜ | Likvideeritav Euroopa Söe- ja Teraseühendus |
| EAF | Euroopa Arengufond |
| EDIF | Lääne-Balkani riikide tagatisrahastu |
| EMP | Euroopa Majanduspiirkond |
| EEAS | Euroopa välisteenistus |
| EFSD | Euroopa Säästva Arengu Fond |
| EFSE | Euroopa Kagu-Euroopa Fond |
| EFSF | Euroopa Finantsstabiilsuse Fond |
| EFSI | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond |
| EFSM | Euroopa finantsstabiilsusmehhanism |
| EFTA | Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon |
| EGNOS | Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem |
| EIP | Euroopa Investeerimispank |
| EIF | Euroopa Investeerimisfond |
| ElectriFi | Elektrifitseerimiserahastamise algatus |
| ELM | Välislaenude andmise volitus |
| EMKF | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond |
| EMU | Majandus- ja rahaliit |
| ENEF | Ettevõtete laenufond |
| ENIF | Ettevõtete innovatsioonifond |
| ENPI | Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument |
| EP | Euroopa Parlament |
| ERF | Euroopa Regionaalarengu Fond |
| ERI | EIP vastupanuvõime ja taastuvuse algatus |
| ESA | Euroopa Kosmoseagentuur |
| ESF | Euroopa Sotsiaalfond |
| ESIF | Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid |
| ESM | Euroopa stabiilsusmehhanism |
| ETF | Euroopa tehnoloogia käivitusprogramm 1998 |
| EL | Euroopa Liit |
| EUMETSAT | Euroopa Meteoroloogiliste Satelliitide Kasutamise Organisatsioon |
| Euratom | Euroopa Aatomienergiaühendus |
| FIFO | Lihtjärjekord |
| FP7 | Teadusuuringute ja tehnoloogiarenduse seitsmes raamprogramm |
| FR | ELi finantsmäärus |
| FSDA | Raamatupidamise aastaaruande põhjendus ja analüüs |
| SKP | Sisemajanduse koguprodukt |
| GNI | Kogurahvatulu |
| GNSS | Ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem |
| H2020 | Horisont 2020 |
| IIW | Taristu- ja innovatsioonikomponent |
| IMF | Rahvusvaheline Valuutafond |
| IPSAS | Rahvusvahelise avaliku sektori raamatupidamise standardite nõukogu |
| IT | Infotehnoloogia |
| ITER | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor |
| JRC | Teadusuuringute Ühiskeskus |
| JU | Ühisettevõte |
| LGTT | TEN-T projektide laenutagamisvahend |
| MAP | Mitmeaastane programm – keskmise suurusega ettevõtete finantsalasele kaasamise programm |
| MEP | Euroopa Parlamendi liige |
| MFA | Makromajanduslik finantsabi |
| MFF | Mitmeaastane finantsraamistik |
| MSME | Mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted |
| ORD | Omavahendite otsus |
| PBI | Projektivõlakirjade algatus |
| PF4EE | Energiatõhususe erasektoripoolse rahastamise vahend |
| PGF | Osalejate tagatisfond |
| PPP | Avaliku ja erasektori partnerlus |
| PSEO | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem |
| RAL | „Reste à Liquider“ (täitmata kulukohustused) |
| RSFF | Riskijagamisrahastu |
| RTD | Teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus |
| S&P | Standard & Poor's Financial Services LLC |
| SANAD | Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika VKEde Fond |
| SAPARD | Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm. |
| SEMED | Vahemere lõuna- ja idapiirkonna mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete finantsalasele kaasamise programm |
| SIUGI | VKEsid käsitleva algatuse piiristamata garantii vahend |
| VKEd | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| SMEW | VKEde komponent |
| ELTL | Euroopa Liidu toimimise leping |
| TOR | Traditsioonilised omavahendid |
| TRDI | Maaelu arengu ajutine rahastamisvahend |
| VAT | Käibemaks |

AAR

Iga-aastane tegevusaruanne

AMIF

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

AOD

Volitatud eelarvevahendite käsutaja

ATM

Lennuliikluse korraldamine

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi tasakaalustamine

BUFI fond

Eelarve trahvide fond

ÜPP

Ühine põllumajanduspoliitika

CCS LGF

Kultuuri- ja loomesektorite tagatisrahastu

CEF

Euroopa ühendamise rahastu

CEF DI

Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument

ÜF

Ühtekuuluvusfond

CIP

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm

COM

Euroopa Komisjon

COSME

Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm

COSO

Treadway Komisjoni Sponsororganisatsioonide Komitee

CPR

Ühissätete määrus

D&WM

Dekomisjoneerimine ja jäätmekäitlus

EAFRD

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond

EAGF

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

EAR

ELi raamatupidamiseeskiri

EaSI

Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon

EBRD

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

ECA

Euroopa Kontrollikoda

EKP

Euroopa Keskpank

ECOFIN

Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav Euroopa Söe- ja Teraseühendus

EAF

Euroopa Arengufond

EDIF

Lääne-Balkani riikide tagatisrahastu

EMP

Euroopa Majanduspiirkond

EEAS

Euroopa välisteenistus

EFSD

Euroopa Säästva Arengu Fond

EFSE

Euroopa Kagu-Euroopa Fond

EFSF

Euroopa Finantsstabiilsuse Fond

EFSI

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond

EFSM

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

EFTA

Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon

EGNOS

Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem

EIP

Euroopa Investeerimispank

EIF

Euroopa Investeerimisfond

ElectriFi

Elektrifitseerimiserahastamise algatus

ELM

Välislaenude andmise volitus

EMKF

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond

EMU

Majandus- ja rahaliit

ENEF

Ettevõtete laenufond

ENIF

Ettevõtete innovatsioonifond

ENPI

Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument

EP

Euroopa Parlament

ERF

Euroopa Regionaalarengu Fond

ERI

EIP vastupanuvõime ja taastuvuse algatus

ESA

Euroopa Kosmoseagentuur

ESF

Euroopa Sotsiaalfond

ESIF

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid

ESM

Euroopa stabiilsusmehhanism

ETF

Euroopa tehnoloogia käivitusprogramm 1998

EL

Euroopa Liit

EUMETSAT

Euroopa Meteoroloogiliste Satelliitide Kasutamise Organisatsioon

Euratom

Euroopa Aatomienergiaühendus

FIFO

Lihtjärjekord

FP7

Teadusuuringute ja tehnoloogiarenduse seitsmes raamprogramm

FR

ELi finantsmäärus

FSDA

Raamatupidamise aastaaruande põhjendus ja analüüs

SKP

Sisemajanduse koguprodukt

GNI

Kogurahvatulu

GNSS

Ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem

H2020

Horisont 2020

IIW

Taristu- ja innovatsioonikomponent

IMF

Rahvusvaheline Valuutafond

IPSAS

Rahvusvahelise avaliku sektori raamatupidamise standardite nõukogu

IT

Infotehnoloogia

ITER

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor

JRC

Teadusuuringute Ühiskeskus

JU

Ühisettevõte

LGTT

TEN-T projektide laenutagamisvahend

MAP

Mitmeaastane programm – keskmise suurusega ettevõtete finantsalasele kaasamise programm

MEP

Euroopa Parlamendi liige

MFA

Makromajanduslik finantsabi

MFF

Mitmeaastane finantsraamistik

MSME

Mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted

ORD

Omavahendite otsus

PBI

Projektivõlakirjade algatus

PF4EE

Energiatõhususe erasektoripoolse rahastamise vahend

PGF

Osalejate tagatisfond

PPP

Avaliku ja erasektori partnerlus

PSEO

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

RAL

„Reste à Liquider“ (täitmata kulukohustused)

RSFF

Riskijagamisrahastu

RTD

Teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus

S&P

Standard & Poor's Financial Services LLC

SANAD

Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika VKEde Fond

SAPARD

Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm.

SEMED

Vahemere lõuna- ja idapiirkonna mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete finantsalasele kaasamise programm

SIUGI

VKEsid käsitleva algatuse piiristamata garantii vahend

VKEd

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

SMEW

VKEde komponent

ELTL

Euroopa Liidu toimimise leping

TOR

Traditsioonilised omavahendid

TRDI

Maaelu arengu ajutine rahastamisvahend

VAT

Käibemaks

---

(1)  Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt võtab liit meetmeid üksnes juhul, kui liikmesriigid üksi ei saa piisaval määral saavutada kavandatud meetme eesmärke, vaid neid saab nende ulatuse või mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei või liidu meetme sisu ega vorm minna aluslepingute eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale (vt Euroopa Liidu lepingu artikkel 5).

1

(2)  2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (EL, Euratom) nr 2012/966 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

3

(4)  Vt ELi toimimise lepingu artikkel 317.

4

(5)  Lisateave on esitatud president Junckeri ja esimese asepresidendi Timmermansi 11. oktoobri 2017. aasta teatises komisjonile „Euroopa Komisjoni juhtimine“, C(2017) 6915 final, URL: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/c_2017_6915_final_en.pdf.

5

(6)  Selle tulemusel tähistatakse mõistega „Euroopa Komisjon“ nii institutsiooni – komisjoni liikmetest moodustatud kolleegiumi – kui ka selle juhatust, mida haldavad selle talituste peadirektorid (ja muude halduslike struktuuriüksuste, nagu teenistuste, büroode ja rakendusametite juhid).

6

(7)  Vt komisjoni 21. novembri 2018. aasta otsus üldjuhatuse kohta, C(2018) 7706 final.

7

(8)  Näiteks komisjoni sisekontrolli põhimõtted tuginevad COSO (Treadway komisjoni toetavate organisatsioonide komitee) sisekontrolli põhimõtetele.

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/publications/governance-in-the-commission_et. Lisateavet on esitatud teatises komisjonile „Juhtimiskorra ühtlustamine ja tugevdamine Euroopa Komisjonis“ (C(2018)7704), https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/file_import/streamlining-strengthening-corporate-governan-ce-european-commission_en.pdf.

9

(10)  Eriaruanne nr 27/2016 „Euroopa Komisjoni juhtimine kui parim tava?“.

10

(11)  Alates 2019. aasta keskpaigast on Euroopa Arengufondi (EAF) haldamine kooskõlas sise-eeskirjade läbivaadatud artikliga 12 kaasdelegeeritud viiele talitusele (rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, Euroopa elanikkonnakaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat (ECHO), hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraat, Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet ning Teadusuuringute Ühiskeskus).

11

(1)  Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda.

1

(2)  Euroopa Parlament võttis 4. detsembril 2019 vastu eelarve, milles on ette nähtud ELi lühiajaliste kohustuste tasumine omavahenditest, mille liikmesriigid koguvad või mis nõutakse neilt sisse 2020. aastal. Lisaks tagavad liikmesriigid personalieeskirjade (nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (ELT L 56, 4.3.1968, lk 1) muudetud redaktsioon) artikli 83 kohaselt ühiselt pensionikohustuste täitmise.

2

(3)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

3

(4)  Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem on kindlaksmääratud hüvitisi maksev tinglik (virtuaalne) fond, mille kaudu töötajate sissemaksete arvel rahastatakse nende tulevasi pensione. Ehkki see ei ole tegelikult investeerimisfond, loetakse summa, mille selline fond võinuks koguda, investeerituks liikmesriikide pikaajalistesse võlakirjadesse ja kajastatakse Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruandes pensionikohustustes. Liikmesriigid tagavad ühiselt hüvitiste maksmise vastavalt personalieeskirjade artiklile 83 ja Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikele 3 (vt skeemi üksikasjalikku kirjeldust dokumendis COM(2018) 829).

4

(12)  ELT L 169, 1.7.2015, lk 1.

12

(13)  ELT L 249, 27.9.2017, lk 1.

13

(14)  ELT L 348, 20.12.2013, lk 129.

14

(15)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 39.

15

(16)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

16

(5)  „Ilma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigita“ hõlmab konsolideeritud üksuste eelarve täitmist ja konsolideerimisest tulenevaid elimineerimisi, eelarveväliseid tehinguid ja programme, mis ei ole seotud ühegi rubriigiga ja mille summad on eraldi võetuna ebaolulised.

5

(17)  ELT L 76, 19.3.2018, lk 30.

17

(18)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

18

(19)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

19

(20)  ELT L 122, 24.4.2014, lk 44.

20

(21)  ELT L 349, 21.12.2013, lk 100.

21

(22)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 1.

22

(23)  ELT L 77, 20.3.2019, lk 1.

23

(24)  ELT L 291, 16.11.2018, lk 3.

24

(6)  ELT L 132, 21.5.2016, lk 85.

6

(7)  Ilma kompensatsioonitehinguna finantsabiks antud laenudeta.

7

Ilma kompensatsioonitehinguna finantsabiks antud laenudeta.

(8)  Ilma kompensatsioonitehinguna finantsabiks antud laenudeta.

8

Ilma kompensatsioonitehinguna finantsabiks antud laenudeta.

(9)  Müügivalmis finantsvarad (v.a investeeringud rahaturufondidesse ja omakapitaliinstrumendid).

9

(10)  Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina.

10

(25)  ELT L 128, 27.5.2009, lk 1.

25

(26)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

26

(11)  Kohaldatud on paranduskoefitsienti.

11

(12)  Makstakse lahkumisele järgneva kolme aasta jooksul.

12

(27)  ELT L 70, 16.3.2016, lk 1.

27

(28)  ELT L 117, 15.4.2020, lk 3.

28

(29)  ELT L 126, 21.4.2020, lk 67.

29

(30)  ELT L 99, 10.4.2019, lk 41.

30

(31)  ELT L 821, 19.3.2020, lk 1.

31

(32)  ELT L 941, 27.3.2020, lk 1.

32

(33)  ELT L 99, 31.3.2020, lk 5.

33

(34)  ELT L 130 24.4.2020, lk 1.

34

(35)  ELT L 159, 20.5.2020, lk 1.

35

(36)  https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/eu-long-term-budget/2021-2027_en

36

(37)  Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelis esitatud kogusummast.

37

(13)  Tabelis esitatud varad hõlmavad mitut raamatupidamise aastaaruande kirjet (müügivalmis finantsvarad 5 028 miljonit eurot; raha ja raha ekvivalendid 1 485 miljonit eurot; laenud 73 miljonit eurot ja muud punktid 24 miljonit eurot)-

13

(14)  Tabelis esitatud kohustused hõlmavad mitut raamatupidamise aastaaruande kirjet (eraldised 1 702 miljonit eurot; võlgnevused 75 miljonit eurot ja muud punktid 12 miljonit eurot).

14

(15)  Teatavate tagatiste puhul on ELi võetud risk täielikult kaetud tehtud eraldistega.

15

(16)  Ilma refinantseerimistehinguteta.

16

(17)  V.a ennetav abi.

17

(18)  ELT L 345, 27.12.2017, lk 34.

18

(19)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

19

(20)  ELT L 306, 22.11.2017, lk 24.

20

(21)  ELT L 76, 19.3.2018, lk 3.

21

(22)  ELT L 140, 28.5.2019, lk 6.

22

(38)  Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda.

38

(39)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 29.

39

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/180 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/180

---

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne

(2020/C 384/02)

Arvamus

| I. | Auditeerisime






  a) | Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja eelarve täitmise aruannetest (2)31. detsembril 2019 lõppenud eelarveaasta kohta, mille komisjon kiitis heaks 26. juunil 2020; |
| --- | --- | --- |

I.

a)

Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja eelarve täitmise aruannetest (2)31. detsembril 2019 lõppenud eelarveaasta kohta, mille komisjon kiitis heaks 26. juunil 2020;

| b) | alustehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| II. | Meie hinnangul annab Euroopa Liidu (EL) konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2019 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides tõepärase pildi ELi finantsolukorrast 31. detsembri 2019. aasta seisuga, tehingute finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt finantsmäärusele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel põhinevatele raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

II.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

| Arvamus tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  III. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2019 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

Arvamus tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

III.

Kulud

| Vastupidine arvamus kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  IV. | Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud punktis „Alus vastupidise arvamuse esitamiseks kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta“, on 2019. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruandes kajastatud heaks kiidetud kulutused meie hinnangul olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

Vastupidine arvamus kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

IV.

Alus arvamuste esitamiseks

| V. | Viisime auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite (ISA) ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega (ISSAI). Meie kohustusi seoses nimetatud standardite ja normidega kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksiga oleme sõltumatu ning täitnud oma eetikaalased kohustused. Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on arvamuse avaldamiseks piisav ja asjakohane. |
| --- | --- |

V.

Alus vastupidise arvamuse esitamiseks kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| VI. | 31. detsembril 2019 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kulutuste üldine hinnanguline veamäär on 2,7 %. Oluline osa kulutustest – rohkem kui pool – on olulisel määral vigadest mõjutatud. See puudutab peamiselt kulude hüvitamisel põhinevaid kulutusi, mille hinnanguline veamäär on 4,9 %. Suuresti ühtekuuluvusvaldkonna kulude suurenemise tõttu suurenesid kõnealused kulutused 2019. aastal 66,9 miljardi euroni, mis moodustab meie auditi andmekogumist 53,1 % (3). Meie leitud vigade mõju on seetõttu aasta kohta heakskiidetud kulutustele oluline ja läbiva iseloomuga. |
| --- | --- |

VI.

Peamised audititeemad

Hindasime pensionide ja töötajatele makstavate muude hüvitiste kohustust

| VII. | ELi bilanss hõlmas 2019. aasta lõpus pensioni- ja töötajatele makstavate muude hüvitiste kohustust summas 97,7 miljardit eurot, mis moodustab peaaegu 40 % 2019. aasta kohustustest summas 251,5 miljardit eurot. |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Kõige suurem osa pensioni- ja töötajatele makstavate muude hüvitiste kohustusest (83,8 miljardit eurot) on seotud Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemiga (PSEO). Raamatupidamise aastaaruandes kirjendatud kohustus vastab summale, mis oleks pensioniskeemi lisatud, kui selline oleks loodud, et katta olemasolevad vanaduspensioni kohustused (4). Lisaks vanaduspensionile hõlmab see invaliidsuspensionit ning ELi töötajate leskedele ja orbudele makstavat pensionit. Pensioniskeemist tulenevaid hüvitisi makstakse ELi eelarvest. Liikmesriigid tagavad hüvitiste maksmise ühiselt ja ametnikud maksavad ühe kolmandiku pensioniskeemi rahastamisest. Eurostat arvutab selle kohustuse komisjoni peaarvepidaja nimel, kasutades komisjoni kindlustusmatemaatiliste nõustajate hinnatud parameetreid. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Suuruselt teise osa pensionide ja töötajatele makstavate muude hüvitiste kohustusest (11,8 miljardit eurot) moodustavad ELi hinnangulised kohustused ühise ravikindlustusskeemi (JSIS) ees. Nimetatud kohustus on seotud ELi töötajate tervishoiukuludega, mis tuleb tasuda peale töötajate teenistusest lahkumist (sellest on maha arvestatud nende sissemaksed). |
| --- | --- |

IX.

| X. | Auditi käigus hindasime pensionimaksete eraldise kindlustusmatemaatilisi eeldusi ja pensionikohustuse väärtuse arvestamist. Hindamine põhines kindlustusmatemaatika valdkonna välisekspertide tööl ning selle eesmärk oli koostada uuring PSEO kohta. Kontrollisime nii arvnäitajaid, kindlustusmatemaatilisi parameetreid, kohustuse arvutamist kui ka selle esitamist konsolideeritud bilansis ja konsolideeritud finantsaruannete lisades. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Järeldame, et konsolideeritud bilansis kajastatud hinnang kogu pensionide ja töötajatele makstavate muude hüvitiste kohustuse kohta on esitatud õiglaselt. Me jätkame selle hinnangu, sealhulgas selle aluseks olevate andmete usaldusväärsuse jälgimist. |
| --- | --- |

XI.

Hindasime raamatupidamise aastaaruandes esitatud olulisi aasta lõpu seisuga koostatud hinnanguid

| XII. | 2019. aasta lõpu seisuga kuulus toetusesaajatele väljamaksmisele hinnanguliselt 105,7 miljardit eurot kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mille kohta ei olnud veel maksetaotlusi esitatud (2018. aasta lõpus 99,8 miljardit eurot). Komisjon kajastas need summad viitkuludena (5). |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | 2019. aasta lõpu seisuga moodustas ELi raamatupidamise aastaaruandes kajastatud jagatud eelarve täitmise korras hallatavate rahastamisvahendite ja abikavade kasutamata summa hinnanguliselt 6,9 miljardit eurot (2018. aasta lõpus 6,5 miljardit eurot), mis on kajastatud bilansis kui „muud ettemaksed liikmesriikidele“. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Selleks et hinnata nende hinnangulist mahtu aasta lõpus, uurisime komisjoni loodud kulude periodiseerimise süsteemi ning kontrollisime selle õigsust ja täielikkust peadirektoraatides, kus tehti enamik makseid. Lisaks kontrollisime arvete ja eelmaksete valimit uurides asjaomaseid periodiseerimisarvutusi, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Küsisime komisjoni raamatupidamistalitustelt täiendavaid selgitusi nende hinnangute koostamise üldise metoodika kohta. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Järeldame, et konsolideeritud bilansis kajastatud viitvõlgade ja liikmesriikidele tehtud muude ettemaksete hinnanguline kogusumma on esitatud õiglaselt. |
| --- | --- |

XV.

Hindasime bilansipäevajärgsete sündmuste võimalikku mõju raamatupidamise aastaaruandele

| XVI. | Alates 1. veebruarist 2020 ei ole Ühendkuningriik enam ELi liikmesriik. Ühendkuningriik võttis kohustuse täita pärast Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) sõlmimist kahe poole vahel kõiki praegusest ja eelmisest mitmeaastasest finantsraamistikust tulenevaid finantskohustusi, mis on seotud tema ELi liikmesusega. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Me ei tuvastanud ühtegi Ühendkuningriigi väljaastumisega seotud sündmust, mis nõuaks muudatuste tegemist ELi 2019. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes vastavalt rahvusvahelisele raamatupidamisstandardile, mis käsitleb aruandekuupäeva järgseid sündmusi (6). |
| --- | --- |

XVII.

| XVIII. | Kuigi COVID-19 puhang avaldas suurt mõju liikmesriikide majandusele ja rahandusele, ei olnud sellest tulenevalt vaja kohandada raamatupidamise aastaaruandes esitatud andmeid (7) (st tegemist on mittekorrigeeriva sündmusega). Kuid algatused, mille komisjon kriisile reageerimiseks esitas, võivad nende rakendamise korral mõjutada järgmiste aruandeperioodide finantsaruandeid. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Praeguse seisuga ei avalda kõnealused sündmused ELi 2019. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele finantsmõju ning me järeldame, et 31. detsembri 2019. aasta seisuga koostatud raamatupidamise aastaaruanne kajastab korrektselt bilansipäevajärgsete sündmuste olukorda. |
| --- | --- |

XIX.

Muud asjaolud

| XX. | Juhtkond vastutab muu teabe esitamise eest. Nimetatud mõiste hõlmab finantsaruandeid selgitavat arutelu ja analüüsi, kuid ei sisalda konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet ega selle kohta koostatud kontrollikoja aruannet. Meie arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohta ei hõlma muud teavet ja me ei esita selle kohta mingit kindlustandvat järeldust. Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditi raames on meie ülesanne tutvuda muu teabega ja otsustada, kas see erineb oluliselt konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandest või meie auditi käigus hangitud teabest või tundub muul viisil oluliselt väärkajastatud. Kui me järeldame, et muu teave on oluliselt väärkajastatud, peame seda oma aruandes käsitlema. Meil ei ole sellekohaseid tähelepanekuid. |
| --- | --- |

XX.

Juhtkonna kohustused

| XXI. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleksid kooskõlas vastavate õigusnormidega (õigusaktid, eeskirjad, põhimõtted, reeglid ja standardid). Komisjonil on lõplik vastutus ELi raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317). |
| --- | --- |

XXI.

| XXII. | Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ELi vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades asjakohased tegevuse jätkuvusega seotud küsimused ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, välja arvatud juhul, kui ta kavatseb üksuse likvideerida või tegevuse lõpetada või kui tal puuduvad muud realistlikud alternatiivid. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Komisjon vastutab ELi finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

XXIII.

| XXIV. | Finantsmääruse kohaselt (XIII jaotis) peab komisjoni peaarvepidaja esitama ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimiseks esmalt esialgsena (aruandeaastale järgneva aasta 31. märtsiks) ja lõplikul kujul 31. juuliks. Esialgne raamatupidamise aastaaruanne peaks juba andma ELi finantsolukorrast õige ja õiglase pildi. Seetõttu on ülimalt oluline, et esialgse raamatupidamise aastaaruande kõik kontod esitatakse lõplike arvutustena, mis võimaldavad meil täita oma ülesandeid vastavalt finantsmäärusele (XIII jaotis) ja selleks ette nähtud tähtaegade piires. Esialgse ja lõpliku raamatupidamise aastaaruande vahelised erinevused peaksid tavaliselt tulenema üksnes meie tähelepanekutest. |
| --- | --- |

XXIV.

Audiitori kohustused konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| XXV. | Meie eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et kõik olulise väärkajastamise või nõuete mittejärgimise juhtumid auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida tehakse konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande alusel. |
| --- | --- |

XXV.

| XXVI. | Tulude puhul lähtume käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite auditeerimisel makromajanduslikest agregeeritud andmetest, mida omavahendite arvutamiseks kasutatakse; seejärel hindame komisjoni andmetöötlussüsteeme kuni liikmesriikide osamaksete laekumiseni ja nende konsolideeritud raamatupidamisarvestusse kandmiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollime tolliasutuste arvepidamist ja analüüsime tollimaksude voogu kuni summade komisjonile laekumiseni ja raamatupidamisarvestusse kandmiseni. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | Kulutuste puhul auditeerime maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Auditeerimine hõlmab kõiki maksete kategooriaid nende tegemise hetkel, välja arvatud ettemaksed. Ettemakseid auditeerime siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning institutsioon või asutus on need tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud (see võib juhtuda järgneval aastal). |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | Tugineme kogu auditi vältel oma professionaalsusele ja kutsealasele skeptitsismile. Meie ülesanne on ka






  a) | teha kindlaks konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute ELi õiguse olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Töötame välja ja rakendame auditiprotseduure nende riskide käsitlemiseks ning hangime auditi tõendusmaterjali, mis annaks meie arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete täitmata jätmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata; |
| --- | --- | --- |

XXVIII.

a)

teha kindlaks konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute ELi õiguse olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Töötame välja ja rakendame auditiprotseduure nende riskide käsitlemiseks ning hangime auditi tõendusmaterjali, mis annaks meie arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete täitmata jätmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata;

| b) | teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli tulemuslikkuse kohta arvamuse esitamiseks); |
| --- | --- |

b)

teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli tulemuslikkuse kohta arvamuse esitamiseks);

| c) | hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust; |
| --- | --- |

c)

hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust;

| d) | teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad üksuse tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui meie arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peame oma aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Meie järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata; |
| --- | --- |

d)

teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad üksuse tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui meie arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peame oma aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Meie järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata;

| e) | hinnata konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt; |
| --- | --- |

e)

hinnata konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt;

| f) | hankida piisavat asjakohast auditi tõendusmaterjali ELi konsolideeritavate üksuste finantsteabe kohta, et esitada arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta. Vastutame auditi juhtimise, järelevalve ja läbiviimise eest; samuti oleme ainuvastutavad oma auditiarvamuse eest. |
| --- | --- |

f)

hankida piisavat asjakohast auditi tõendusmaterjali ELi konsolideeritavate üksuste finantsteabe kohta, et esitada arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta. Vastutame auditi juhtimise, järelevalve ja läbiviimise eest; samuti oleme ainuvastutavad oma auditiarvamuse eest.

| XXIX. | Vahetame juhtkonnaga teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning oluliste auditileidude, sh sisekontrollis avastatud oluliste puuduste kohta. |
| --- | --- |

XXIX.

| XXX. | Komisjoni ja teiste auditeeritud üksustega arutatud teemade seast valime välja need, mis olid konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad ja mis on seetõttu vaatlusaluse perioodi peamised audititeemad. Nimetatud teemasid kirjeldatakse meie aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud või kui (mida juhtub äärmiselt harva) me otsustame, et teemat ei tohi meie aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda. |
| --- | --- |

XXX.

24. september 2020

president

Klaus-Heiner LEHNE

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

---

(1)  Konsolideeritud finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet (sealhulgas segmendiaruandlust).

1

(2)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad ka selgitavaid lisasid.

2

(3)  Täiendav teave on esitatud meie 2019. aasta aastaaruande punktides
  1.21
  –
  1.26
  .

3

1.21

1.26

(4)  Vt rahvusvaheline avaliku sektori raamatupidamisstandard (IPSAS) 39 – töötajate hüvitised. PSEO puhul kajastab kindlaksmääratud hüvitise kohustus nende eeldatavate tulevaste maksete nüüdisväärtust, mis ELil tuleb teha, et katta praeguse ja varasemate perioodide tööalasest teenistusest tulenevad pensionikohustused.

4

(5)  Need hõlmasid bilansi passiva poolel kajastatud viitvõlgasid summas 66,9 miljardit eurot ja aktiva poolel kajastatud 38,8 miljardit eurot, mis vähendasid eelrahastamise mahtu.

5

(6)  Vt IPSAS 14 – Aruandekuupäeva järgsed sündmused.

6

(7)  Vt IPSAS 14 – Aruandekuupäeva järgsed sündmused.

7

---