# Službeni list C 282/2020

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 282 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.26. kolovoza 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 282

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.26. kolovoza 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2020/C 282/01 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2020. | 1 |
| 2020/C 282/02 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2020. | 8 |
| 2020/C 282/03 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Češke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2020. | 15 |
| 2020/C 282/04 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Danske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2020. | 22 |
| 2020/C 282/05 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2020. | 27 |
| 2020/C 282/06 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2020. | 33 |
| 2020/C 282/07 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Irske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2020. | 39 |
| 2020/C 282/08 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Grčke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Grčke za 2020. | 46 |
| 2020/C 282/09 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2020. | 54 |
| 2020/C 282/10 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2020. | 62 |
| 2020/C 282/11 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Hrvatske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2020. | 68 |
| 2020/C 282/12 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Italije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2020. | 74 |
| 2020/C 282/13 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Cipra za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2020. | 82 |
| 2020/C 282/14 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2020. | 89 |
| 2020/C 282/15 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Litve za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2020. | 95 |
| 2020/C 282/16 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2020. | 101 |
| 2020/C 282/17 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2020. | 107 |
| 2020/C 282/18 | Preporuka Vijeća od 20 srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Malte za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2020. | 116 |
| 2020/C 282/19 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2020. | 122 |
| 2020/C 282/20 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2020. | 129 |
| 2020/C 282/21 | Preporuka Vijeća od 20 srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2020. | 135 |
| 2020/C 282/22 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2020. | 142 |
| 2020/C 282/23 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2020. | 149 |
| 2020/C 282/24 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2020. | 157 |
| 2020/C 282/25 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2020. | 164 |
| 2020/C 282/26 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Finske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2020. | 171 |
| 2020/C 282/27 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2020. | 177 |
| 2020/C 282/28 | Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2020. | 183 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće Europske unije

2020/C 282/01

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2020.

1

2020/C 282/02

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2020.

8

2020/C 282/03

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Češke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2020.

15

2020/C 282/04

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Danske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2020.

22

2020/C 282/05

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2020.

27

2020/C 282/06

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2020.

33

2020/C 282/07

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Irske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2020.

39

2020/C 282/08

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Grčke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Grčke za 2020.

46

2020/C 282/09

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2020.

54

2020/C 282/10

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2020.

62

2020/C 282/11

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Hrvatske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2020.

68

2020/C 282/12

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Italije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2020.

74

2020/C 282/13

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Cipra za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2020.

82

2020/C 282/14

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2020.

89

2020/C 282/15

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Litve za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2020.

95

2020/C 282/16

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2020.

101

2020/C 282/17

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2020.

107

2020/C 282/18

Preporuka Vijeća od 20 srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Malte za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2020.

116

2020/C 282/19

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2020.

122

2020/C 282/20

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2020.

129

2020/C 282/21

Preporuka Vijeća od 20 srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2020.

135

2020/C 282/22

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2020.

142

2020/C 282/23

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2020.

149

2020/C 282/24

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2020.

157

2020/C 282/25

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2020.

164

2020/C 282/26

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Finske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2020.

171

2020/C 282/27

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2020.

177

2020/C 282/28

Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2020.

183

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće Europske unije

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/1

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2020.

(2020/C 282/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je započeo europski semestar 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Belgija nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je započeo europski semestar 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Belgija nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

| (2) | Izvješće za Belgiju za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Belgije u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Belgije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Belgiju za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Belgije u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Belgije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Belgija se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Belgija se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u regijama. To uključuje i velik rizik od povećanja nejednakosti unutar regija i među regijama Belgije. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u regijama. To uključuje i velik rizik od povećanja nejednakosti unutar regija i među regijama Belgije. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

| (10) | Belgija je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Belgija je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (11) | Belgija je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. |
| --- | --- |

(11)

Belgija je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu.

| (12) | Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Belgiji da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) u 2019. ne premaši 1,8 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Budući da Belgija ispunjava uvjete za zatraženo privremeno odstupanje od 0,5 % BDP-a na temelju klauzule o strukturnim reformama, potrebna strukturna prilagodba za 2019. smanjena je na 0,1 % BDP-a, što odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih rashoda koja u 2019. ne premašuje 2,8 %. Ukupna procjena Komisije potvrđuje da postoji značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. te u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. To je relevantan čimbenik u Komisijinu izvješću sastavljenom u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora u kojem se ocjenjuje usklađenost Belgije s kriterijem duga u 2019. |
| --- | --- |

(12)

Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Belgiji da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) u 2019. ne premaši 1,8 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Budući da Belgija ispunjava uvjete za zatraženo privremeno odstupanje od 0,5 % BDP-a na temelju klauzule o strukturnim reformama, potrebna strukturna prilagodba za 2019. smanjena je na 0,1 % BDP-a, što odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih rashoda koja u 2019. ne premašuje 2,8 %. Ukupna procjena Komisije potvrđuje da postoji značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. te u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. To je relevantan čimbenik u Komisijinu izvješću sastavljenom u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora u kojem se ocjenjuje usklađenost Belgije s kriterijem duga u 2019.

| (13) | Savezna vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo pogoršati s deficita od 1,9 % BDP-a u 2019. na deficit od 7,5 % BDP-a u 2020. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 98,6 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na oko 115 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

Savezna vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo pogoršati s deficita od 1,9 % BDP-a u 2019. na deficit od 7,5 % BDP-a u 2020. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 98,6 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na oko 115 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

| (14) | Belgija je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 2,3 % BDP-a. Mjere uključuju federalni sustav naknada za privremenu nezaposlenost, zamjenski dohodak za samozaposlene, federalnu pomoć za rashode povezane s krizom, razne regionalne naknade za poduzeća ili pojedince te sektorske subvencije. Kvantifikacija mjera koje povećavaju deficit uglavnom se podudara s procjenama Komisije, kad se uzme u obzir različito tretiranje troškova automatskih stabilizatora. Osim toga, Belgija je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Te se mjere odnose i na federalna i na regionalna jamstva za zajmove za poduzeća i za samozaposlene, koja se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 11,8 % BDP-a. Primjenjuju se i odgode plaćanja poreza, posebno poreza na dohodak i poreza na dobit te socijalnih doprinosa, ali u Programu stabilnosti za 2020. to nije kvantificirano. Mjere koje je Belgija poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Potpuna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(14)

Belgija je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 2,3 % BDP-a. Mjere uključuju federalni sustav naknada za privremenu nezaposlenost, zamjenski dohodak za samozaposlene, federalnu pomoć za rashode povezane s krizom, razne regionalne naknade za poduzeća ili pojedince te sektorske subvencije. Kvantifikacija mjera koje povećavaju deficit uglavnom se podudara s procjenama Komisije, kad se uzme u obzir različito tretiranje troškova automatskih stabilizatora. Osim toga, Belgija je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Te se mjere odnose i na federalna i na regionalna jamstva za zajmove za poduzeća i za samozaposlene, koja se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 11,8 % BDP-a. Primjenjuju se i odgode plaćanja poreza, posebno poreza na dohodak i poreza na dobit te socijalnih doprinosa, ali u Programu stabilnosti za 2020. to nije kvantificirano. Mjere koje je Belgija poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Potpuna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (15) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Belgiji saldo opće države iznositi -8,9 % BDP-a u 2020. te -4,2 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 113,8 %. |
| --- | --- |

(15)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Belgiji saldo opće države iznositi -8,9 % BDP-a u 2020. te -4,2 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 113,8 %.

| (16) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer Belgija u 2019. nije poštovala pravilo o dugu, a u 2020. planirala je premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriteriji deficita i duga kako su definirani u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nisu ispunjeni. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer Belgija u 2019. nije poštovala pravilo o dugu, a u 2020. planirala je premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriteriji deficita i duga kako su definirani u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nisu ispunjeni.

| (17) | Kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 belgijska tijela donijela su sveobuhvatan paket mjera za ublažavanje socijalnog i gospodarskog učinka oštrog gospodarskog pada. Uspostavljen je sustav jamstava u iznosu od 50 milijardi EUR za nove kratkoročne kredite odobrene održivim poduzećima. Regije i zajednice uvele su i jamstva za mostne i redovite poslovne kredite, potporu likvidnosti poduzeća u obliku izravnih zajmova te mjere za financijsku potporu poduzećima koja su najviše pogođena krizom uzrokovanom bolešću COVID-19. Vrijeme vraćanja postojećih hipotekarnih i poslovnih kredita može se produljiti. Teško pogođenim poduzećima dostupan je privremeni moratorij na stečajni postupak. Uvedeni su ciljani poticaji da bi se veći broj radnika potaknuo da ostane na poslu ili nastavi s radom te se tako osigurao kontinuitet poslovanja. Plaćanje doprinosa za socijalno osiguranje i poreza, kao što su porez na dodanu vrijednost, na dobit i na dohodak, u nekim se slučajevima može odgoditi ili se obveznike može izuzeti od plaćanja. Poduzećima pogođenima krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 federalna vlada osigurala je povećane naknade u programu za privremeno nezaposlene zbog više sile. Mjesečni zamjenski dohodak dostupan je samozaposlenima kojima je rad prekinut najmanje sedam uzastopnih dana. Privremeno je zamrznuto postupno smanjivanje naknade za nezaposlenost. Federalna vlada priprema i dodatni skup mjera protiv nesolventnosti poduzeća, npr. oslobođenje od poreza na dobit i dohodak za fiskalnu godinu 2020. |
| --- | --- |

(17)

Kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 belgijska tijela donijela su sveobuhvatan paket mjera za ublažavanje socijalnog i gospodarskog učinka oštrog gospodarskog pada. Uspostavljen je sustav jamstava u iznosu od 50 milijardi EUR za nove kratkoročne kredite odobrene održivim poduzećima. Regije i zajednice uvele su i jamstva za mostne i redovite poslovne kredite, potporu likvidnosti poduzeća u obliku izravnih zajmova te mjere za financijsku potporu poduzećima koja su najviše pogođena krizom uzrokovanom bolešću COVID-19. Vrijeme vraćanja postojećih hipotekarnih i poslovnih kredita može se produljiti. Teško pogođenim poduzećima dostupan je privremeni moratorij na stečajni postupak. Uvedeni su ciljani poticaji da bi se veći broj radnika potaknuo da ostane na poslu ili nastavi s radom te se tako osigurao kontinuitet poslovanja. Plaćanje doprinosa za socijalno osiguranje i poreza, kao što su porez na dodanu vrijednost, na dobit i na dohodak, u nekim se slučajevima može odgoditi ili se obveznike može izuzeti od plaćanja. Poduzećima pogođenima krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 federalna vlada osigurala je povećane naknade u programu za privremeno nezaposlene zbog više sile. Mjesečni zamjenski dohodak dostupan je samozaposlenima kojima je rad prekinut najmanje sedam uzastopnih dana. Privremeno je zamrznuto postupno smanjivanje naknade za nezaposlenost. Federalna vlada priprema i dodatni skup mjera protiv nesolventnosti poduzeća, npr. oslobođenje od poreza na dobit i dohodak za fiskalnu godinu 2020.

| (18) | Belgijski zdravstveni sustav dobro funkcionira, a bolnice pružaju potrebnu medicinsku pomoć. Ipak, pandemija bolesti COVID-19 otkrila je brojne nedostatke u području otpornosti zdravstvenog sustava kad je izložen velikoj javnozdravstvenoj krizi. To upućuje na zaključak da Belgija treba riješiti problem strukturnog manjka zdravstvenih radnika. I u bliskoj budućnosti ostat će presudno osigurati dovoljnu količinu ključnih proizvoda iz područja medicine, uključujući zaštitnu opremu, posebno za zdravstvene radnike i radnike u drugim izloženim zanimanjima. Da bi se javnozdravstvenom krizom kao što je pandemija bolesti COVID-19 uspješno upravljalo, u kratkom i srednjem roku ključno je izraditi javnozdravstvenu strategiju koja će biti u potpunosti usklađena s politikom prevencije i dugotrajne skrbi. Za to je važna nesmetana provedba sporazuma s međuministarske konferencije o javnom zdravstvu, kojim se određuje da bolničko osoblje i infrastruktura (koja je u nadležnosti federacije) tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 budu privremeno dostupni ustanovama za dugotrajnu skrb (koje su u nadležnosti triju belgijskih zajednica). |
| --- | --- |

(18)

Belgijski zdravstveni sustav dobro funkcionira, a bolnice pružaju potrebnu medicinsku pomoć. Ipak, pandemija bolesti COVID-19 otkrila je brojne nedostatke u području otpornosti zdravstvenog sustava kad je izložen velikoj javnozdravstvenoj krizi. To upućuje na zaključak da Belgija treba riješiti problem strukturnog manjka zdravstvenih radnika. I u bliskoj budućnosti ostat će presudno osigurati dovoljnu količinu ključnih proizvoda iz područja medicine, uključujući zaštitnu opremu, posebno za zdravstvene radnike i radnike u drugim izloženim zanimanjima. Da bi se javnozdravstvenom krizom kao što je pandemija bolesti COVID-19 uspješno upravljalo, u kratkom i srednjem roku ključno je izraditi javnozdravstvenu strategiju koja će biti u potpunosti usklađena s politikom prevencije i dugotrajne skrbi. Za to je važna nesmetana provedba sporazuma s međuministarske konferencije o javnom zdravstvu, kojim se određuje da bolničko osoblje i infrastruktura (koja je u nadležnosti federacije) tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 budu privremeno dostupni ustanovama za dugotrajnu skrb (koje su u nadležnosti triju belgijskih zajednica).

| (19) | U 2019. i na početku 2020. Belgija je dosegnula rekordno visoku razinu zaposlenosti, ali je njezin rast naglo zaustavljen krizom uzrokovanom bolešću COVID-19. Postojeći sustavi javne potpore dohotku u Belgiji, kao što je program pomoći u slučaju privremene nezaposlenosti radnika i pravo samozaposlenih na privremenu pomoć za premošćivanje, pružaju djelomičnu naknadu za gubitak prihoda zbog skraćenja radnog vremena. Ti programi rada u skraćenom radnom vremenu važni su za smanjenje posljedica snižene proizvodnje na razinu zaposlenosti. Ipak se u 2020. očekuje da nezaposlenost poraste na 7 % te da se u 2021. donekle smanji i padne na 6,6 %. Da bi se spriječilo strukturno povećanje nezaposlenosti, postojeće aktivne politike tržišta rada moraju postati učinkovitije jer sada to nisu, pa velik broj nezaposlenih sudjeluje u aktivnim mjerama tržišta rada, a istodobno je prijelaz iz nezaposlenosti u zaposlenost nizak. Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti osiguravanju sveobuhvatnog pristupa osobama koje su najudaljenije od tržišta rada i koje će vjerojatno biti najviše pogođene negativnim socioekonomskim posljedicama krize uzrokovane bolešću COVID-19. Najviše su ugroženi niskokvalificirani radnici, osobe migrantskog podrijetla i osobe s invaliditetom. Osim toga, porezno opterećenje i dalje je u prosjeku visoko za sve razine dohotka, osim za osobe s vrlo niskim primanjima (50 % prosječne plaće). To je važan pokretač relativno visokih troškova rada, što može negativno utjecati na potražnju za radnom snagom, posebno za radna mjesta s niskom produktivnošću. |
| --- | --- |

(19)

U 2019. i na početku 2020. Belgija je dosegnula rekordno visoku razinu zaposlenosti, ali je njezin rast naglo zaustavljen krizom uzrokovanom bolešću COVID-19. Postojeći sustavi javne potpore dohotku u Belgiji, kao što je program pomoći u slučaju privremene nezaposlenosti radnika i pravo samozaposlenih na privremenu pomoć za premošćivanje, pružaju djelomičnu naknadu za gubitak prihoda zbog skraćenja radnog vremena. Ti programi rada u skraćenom radnom vremenu važni su za smanjenje posljedica snižene proizvodnje na razinu zaposlenosti. Ipak se u 2020. očekuje da nezaposlenost poraste na 7 % te da se u 2021. donekle smanji i padne na 6,6 %. Da bi se spriječilo strukturno povećanje nezaposlenosti, postojeće aktivne politike tržišta rada moraju postati učinkovitije jer sada to nisu, pa velik broj nezaposlenih sudjeluje u aktivnim mjerama tržišta rada, a istodobno je prijelaz iz nezaposlenosti u zaposlenost nizak. Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti osiguravanju sveobuhvatnog pristupa osobama koje su najudaljenije od tržišta rada i koje će vjerojatno biti najviše pogođene negativnim socioekonomskim posljedicama krize uzrokovane bolešću COVID-19. Najviše su ugroženi niskokvalificirani radnici, osobe migrantskog podrijetla i osobe s invaliditetom. Osim toga, porezno opterećenje i dalje je u prosjeku visoko za sve razine dohotka, osim za osobe s vrlo niskim primanjima (50 % prosječne plaće). To je važan pokretač relativno visokih troškova rada, što može negativno utjecati na potražnju za radnom snagom, posebno za radna mjesta s niskom produktivnošću.

| (20) | Trebalo bi poticati mobilnost radne snage prema sektorima s velikim manjkom radne snage, među kojima su zdravstveni sektor, informacijske i komunikacijske tehnologije te tehnička i profesionalna zanimanja. Za to će biti nužne i krupne prekvalifikacije i usavršavanja te će biti potrebno povećati sudjelovanje odraslih u obrazovanju i osposobljavanju, među ostalim i tijekom razdoblja skraćenog radnog vremena. Postoji bojazan da postojeći programi poticaja za osposobljavanje ne dopiru do onih kojima bi najviše koristili, kao što su niskokvalificirani radnici, stariji radnici i osobe migrantskog podrijetla. Nepoznavanje jezika velika je prepreka, posebno na dvojezičnom tržištu rada u Bruxellesu. Zajednice poduzimaju mjere kojima potiču upise na znanstvene, tehnološke, inženjerske i matematičke studije, ali da bi se zadovoljila buduća potražnja na tržištu rada, potrebne su opsežnije strategije. Opća je razina digitalnih vještina dobra, ali stagnira. Među mladima, a posebno među onima s niskim obrazovanjem, razina digitalnih vještina niža je od prosjeka Unije, a zadnjih se godina i pogoršava. Za pristup učenju na daljinu ključno je da svim učenicima budu dostupne odgovarajuća oprema i internetska veza, a nastavnicima programi osposobljavanja i mentorstva. To je nužno i zato da se zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 ne bi pogoršale već postojeće nejednakosti u obrazovnom sustavu. |
| --- | --- |

(20)

Trebalo bi poticati mobilnost radne snage prema sektorima s velikim manjkom radne snage, među kojima su zdravstveni sektor, informacijske i komunikacijske tehnologije te tehnička i profesionalna zanimanja. Za to će biti nužne i krupne prekvalifikacije i usavršavanja te će biti potrebno povećati sudjelovanje odraslih u obrazovanju i osposobljavanju, među ostalim i tijekom razdoblja skraćenog radnog vremena. Postoji bojazan da postojeći programi poticaja za osposobljavanje ne dopiru do onih kojima bi najviše koristili, kao što su niskokvalificirani radnici, stariji radnici i osobe migrantskog podrijetla. Nepoznavanje jezika velika je prepreka, posebno na dvojezičnom tržištu rada u Bruxellesu. Zajednice poduzimaju mjere kojima potiču upise na znanstvene, tehnološke, inženjerske i matematičke studije, ali da bi se zadovoljila buduća potražnja na tržištu rada, potrebne su opsežnije strategije. Opća je razina digitalnih vještina dobra, ali stagnira. Među mladima, a posebno među onima s niskim obrazovanjem, razina digitalnih vještina niža je od prosjeka Unije, a zadnjih se godina i pogoršava. Za pristup učenju na daljinu ključno je da svim učenicima budu dostupne odgovarajuća oprema i internetska veza, a nastavnicima programi osposobljavanja i mentorstva. To je nužno i zato da se zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 ne bi pogoršale već postojeće nejednakosti u obrazovnom sustavu.

| (21) | Belgija je donijela brojne programe potpore likvidnosti poduzeća, uključujući program državnih jamstava za zajmove te nekoliko regionalnih programa prijavljenih na temelju privremenog okvira za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji bolesti COVID-19. Kako bi poduzeća, a osobito mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) te samozaposleni imali koristi od tih programa, da bi ih oni zaštitili i pomogli im u brzom oporavku, potrebno je da se oni učinkovito i djelotvorno provode, te da ih provode i posrednici. U pripremi i provedbi tih mjera potrebno je uzeti u obzir otpornost bankarskog sektora, uključujući i posrednike. |
| --- | --- |

(21)

Belgija je donijela brojne programe potpore likvidnosti poduzeća, uključujući program državnih jamstava za zajmove te nekoliko regionalnih programa prijavljenih na temelju privremenog okvira za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji bolesti COVID-19. Kako bi poduzeća, a osobito mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) te samozaposleni imali koristi od tih programa, da bi ih oni zaštitili i pomogli im u brzom oporavku, potrebno je da se oni učinkovito i djelotvorno provode, te da ih provode i posrednici. U pripremi i provedbi tih mjera potrebno je uzeti u obzir otpornost bankarskog sektora, uključujući i posrednike.

| (22) | Unatoč naporima vlade administrativno opterećenje poduzeća iznosi oko 7 milijardi EUR godišnje (1,6 % BDP-a), uglavnom zbog obveza koje proizlaze iz poreznog i radnog zakonodavstva. Porezni sustav složen je zbog velikog broja poreznih rashoda. Upravljanje plaćama u poduzećima složeno je, osobito ako je poduzeće pod različitim regionalnim sustavima. Budući da javna tijela sve više kasne s plaćanjem, poduzećima prijeti stečaj, a poslovna se klima pogoršava. Velika su kašnjenja u izdavanju građevinskih dozvola te električnih i vodovodnih priključaka. Postupak prijenosa imovine među najsporijima je i najskupljima u Uniji. Uvjeti za ulazak na tržište građevinskih i zanatskih usluga uvelike se razlikuju među regijama. Kumulativni učinak visoke razine regulacije, visokih troškova plaća i nefleksibilnosti tržišta rada negativno utječe na uspješnost maloprodajnog sektora. Pravila o radnom vremenu trgovina, akcijskim prodajama, popustima i distribucijskim kanalima za lijekove koji se izdaju bez recepta otežavaju rad u maloprodaji. Uvođenje mreže 5G mogli bi otežati, među ostalim, strogi okolišni i zdravstveni standardi za zaštitu od zračenja (osobito u Bruxellesu), koji se razlikuju među regijama, skupi porezi na odašiljače u Bruxellesu te duga čekanja na dozvole za postavljanje odašiljača. U području stečaja nema posebnog pojednostavnjenog postupka izvansudske nagodbe za MSP-ove, a samo dužnici mogu pokrenuti stečajni postupak. Unatoč postupnom poboljšanju, nedovoljna digitalizacija i nedostatak sredstava i dalje su problem pravosudnog sustava. Zbog dugotrajnih upravnih postupaka velika su kašnjenja u postupcima javne nabave i izdavanja građevinskih dozvola. Najvažnija tijela za provedbu zakona u području nadzora tržišta, tržišnog natjecanja i željezničkog prijevoza nemaju dovoljno osoblja za rad. |
| --- | --- |

(22)

Unatoč naporima vlade administrativno opterećenje poduzeća iznosi oko 7 milijardi EUR godišnje (1,6 % BDP-a), uglavnom zbog obveza koje proizlaze iz poreznog i radnog zakonodavstva. Porezni sustav složen je zbog velikog broja poreznih rashoda. Upravljanje plaćama u poduzećima složeno je, osobito ako je poduzeće pod različitim regionalnim sustavima. Budući da javna tijela sve više kasne s plaćanjem, poduzećima prijeti stečaj, a poslovna se klima pogoršava. Velika su kašnjenja u izdavanju građevinskih dozvola te električnih i vodovodnih priključaka. Postupak prijenosa imovine među najsporijima je i najskupljima u Uniji. Uvjeti za ulazak na tržište građevinskih i zanatskih usluga uvelike se razlikuju među regijama. Kumulativni učinak visoke razine regulacije, visokih troškova plaća i nefleksibilnosti tržišta rada negativno utječe na uspješnost maloprodajnog sektora. Pravila o radnom vremenu trgovina, akcijskim prodajama, popustima i distribucijskim kanalima za lijekove koji se izdaju bez recepta otežavaju rad u maloprodaji. Uvođenje mreže 5G mogli bi otežati, među ostalim, strogi okolišni i zdravstveni standardi za zaštitu od zračenja (osobito u Bruxellesu), koji se razlikuju među regijama, skupi porezi na odašiljače u Bruxellesu te duga čekanja na dozvole za postavljanje odašiljača. U području stečaja nema posebnog pojednostavnjenog postupka izvansudske nagodbe za MSP-ove, a samo dužnici mogu pokrenuti stečajni postupak. Unatoč postupnom poboljšanju, nedovoljna digitalizacija i nedostatak sredstava i dalje su problem pravosudnog sustava. Zbog dugotrajnih upravnih postupaka velika su kašnjenja u postupcima javne nabave i izdavanja građevinskih dozvola. Najvažnija tijela za provedbu zakona u području nadzora tržišta, tržišnog natjecanja i željezničkog prijevoza nemaju dovoljno osoblja za rad.

| (23) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno mobilizirati veća sredstva na početku provedbe već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi, čime bi se također potpomogla industrijska tranzicija. Kako je navedeno u nacionalnom energetskom i klimatskom planu (NECP) za razdoblje 2021. – 2030., Belgija treba velika ulaganja u održivi promet, ponajprije radi rješavanja problema zagušenja prometa i poticanja električne mobilnosti. Prije krize uzrokovane bolešću COVID-19 belgijske su regije najavile velike višegodišnje planove razvoja prometne infrastrukture. Provode se velika ulaganja u prigradsku željeznicu oko Bruxellesa, signalizaciju te lučke i prekogranične željezničke veze. U tijeku su i znatna ulaganja u infrastrukturu podzemne željeznice te tramvajsku i autobusnu infrastrukturu u Bruxellesu. U NECP-u su utvrđene i velike potrebe za ulaganjem u proizvodnju energije iz obnovljivih i fleksibilnih izvora, međupovezanost, pametne mreže, pohranu i energetsku učinkovitost kako bi se ispunili europski energetski i klimatski ciljevi, ostvarila zakonska obveza Belgije da do 2025. potpuno ukine upotrebu nuklearne energije i da obnovi 80 % fonda zgrada izgrađenih prije uvođenja energetskih normi. Za razliku od relativno visokog intenziteta istraživanja i razvoja u privatnom sektoru, intenzitet istraživanja i razvoja u javnom sektoru i dalje je nešto niži nego u većini država članica slične razine gospodarskog razvoja. Budući da u roku predviđenom propisima Unije Belgija ne planira dodijeliti pionirske frekvencijske pojaseve za mrežu 5G, uvođenje mreže 5G moglo bi kasniti. Kao privremeno rješenje belgijska su tijela u ožujku 2020. otvorila javnu raspravu o privremenim nacionalnim dozvolama za 200 MHz raspoloživog spektra u pojasu 3,6 – 3,8 GHz. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmet prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Belgiji pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Belgiju za 2020. To bi joj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(23)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno mobilizirati veća sredstva na početku provedbe već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi, čime bi se također potpomogla industrijska tranzicija. Kako je navedeno u nacionalnom energetskom i klimatskom planu (NECP) za razdoblje 2021. – 2030., Belgija treba velika ulaganja u održivi promet, ponajprije radi rješavanja problema zagušenja prometa i poticanja električne mobilnosti. Prije krize uzrokovane bolešću COVID-19 belgijske su regije najavile velike višegodišnje planove razvoja prometne infrastrukture. Provode se velika ulaganja u prigradsku željeznicu oko Bruxellesa, signalizaciju te lučke i prekogranične željezničke veze. U tijeku su i znatna ulaganja u infrastrukturu podzemne željeznice te tramvajsku i autobusnu infrastrukturu u Bruxellesu. U NECP-u su utvrđene i velike potrebe za ulaganjem u proizvodnju energije iz obnovljivih i fleksibilnih izvora, međupovezanost, pametne mreže, pohranu i energetsku učinkovitost kako bi se ispunili europski energetski i klimatski ciljevi, ostvarila zakonska obveza Belgije da do 2025. potpuno ukine upotrebu nuklearne energije i da obnovi 80 % fonda zgrada izgrađenih prije uvođenja energetskih normi. Za razliku od relativno visokog intenziteta istraživanja i razvoja u privatnom sektoru, intenzitet istraživanja i razvoja u javnom sektoru i dalje je nešto niži nego u većini država članica slične razine gospodarskog razvoja. Budući da u roku predviđenom propisima Unije Belgija ne planira dodijeliti pionirske frekvencijske pojaseve za mrežu 5G, uvođenje mreže 5G moglo bi kasniti. Kao privremeno rješenje belgijska su tijela u ožujku 2020. otvorila javnu raspravu o privremenim nacionalnim dozvolama za 200 MHz raspoloživog spektra u pojasu 3,6 – 3,8 GHz. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmet prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Belgiji pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Belgiju za 2020. To bi joj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (24) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(24)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (25) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Belgija će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(25)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Belgija će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (26) | Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Belgija bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(26)

Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Belgija bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

| (27) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Belgije i objavila je u izvješću za Belgiju za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Belgiji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Belgiji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Belgije i objavila je u izvješću za Belgiju za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Belgiji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Belgiji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (28) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (8) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku, |
| --- | --- |

(28)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (8) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

PREPORUČUJE da Belgija u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Jačati ukupnu otpornost zdravstvenog sustava i pobrinuti se za opskrbu ključnim proizvodima iz područja medicine. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zalaganjem za učinkovite aktivne mjere tržišta rada i poticanjem razvoja vještina ublažiti učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19 na zapošljavanje i na društvo. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Omogućiti učinkovitu provedbu mjera za osiguravanje likvidnosti MSP-ovima i samozaposlenima te poboljšati poslovnu klimu. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u infrastrukturu održivog prometa, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, kružno gospodarstvo, digitalnu infrastrukturu kao što su mreža 5G i gigabitska mreža te istraživanja i inovacije. |
| --- | --- |

3.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 1.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  Neto primarni državni rashodi uključuju ukupne državne rashode bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade u slučaju nezaposlenosti. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

7

(8)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/8

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2020.

(2020/C 282/02)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Bugarska jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Bugarska jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (2) | Izvješće za Bugarsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Bugarske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Bugarske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Bugarskoj više ne postoje makroekonomske neravnoteže. Posljednjih godina slabe točke u financijskom sektoru prate visoka zaduženost i neprihodonosni krediti u korporativnom sektoru. Utvrđeno je da Bugarska više nema neravnoteža jer su se zahvaljujući dosljednim mjerama politike i povoljnom makroekonomskom okružju rizici i slabe točke dodatno smanjili. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Bugarsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Bugarske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Bugarske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Bugarskoj više ne postoje makroekonomske neravnoteže. Posljednjih godina slabe točke u financijskom sektoru prate visoka zaduženost i neprihodonosni krediti u korporativnom sektoru. Utvrđeno je da Bugarska više nema neravnoteža jer su se zahvaljujući dosljednim mjerama politike i povoljnom makroekonomskom okružju rizici i slabe točke dodatno smanjili.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da je u zdravstvenom sektoru potrebna pripravnost za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da je u zdravstvenom sektoru potrebna pripravnost za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Bugarska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Bugarska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene u bugarskim regijama zbog različitih uzoraka specijalizacije, posebno u regijama koje se znatno oslanjaju na izravno poslovanje s potrošačima. To uključuje znatan rizik od povećanja regionalnih razlika u Bugarskoj i nastavka već uočenog trenda povećanja nejednakosti između glavnog grada i ostatka zemlje te između urbanih i ruralnih područja. Među ostalim zbog rizika od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, na postojeću je situaciju nužno odgovoriti ciljanim politikama. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene u bugarskim regijama zbog različitih uzoraka specijalizacije, posebno u regijama koje se znatno oslanjaju na izravno poslovanje s potrošačima. To uključuje znatan rizik od povećanja regionalnih razlika u Bugarskoj i nastavka već uočenog trenda povećanja nejednakosti između glavnog grada i ostatka zemlje te između urbanih i ruralnih područja. Među ostalim zbog rizika od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, na postojeću je situaciju nužno odgovoriti ciljanim politikama.

| (10) | Bugarska je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Bugarska je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (11) | Bugarska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(11)

Bugarska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu.

| (12) | Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 2,1 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 3,1 % BDP-a u 2020. Prema Programu konvergencije za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 20,4 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 28,5 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 2,1 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 3,1 % BDP-a u 2020. Prema Programu konvergencije za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 20,4 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 28,5 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

| (13) | Bugarska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 1,3 % BDP-a. Mjere uključuju veću potrošnju na zdravstvenu zaštitu i socijalne usluge te program potpore zapošljavanju u sektorima u poteškoćama. Osim toga, Bugarska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu konvergencije za 2020. procjenjuju na 0,6 % BDP-a. Te mjere uključuju jamstva Bugarske razvojne banke u državnom vlasništvu i odgode plaćanja poreza na dobit. Mjere koje je Bugarska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(13)

Bugarska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 1,3 % BDP-a. Mjere uključuju veću potrošnju na zdravstvenu zaštitu i socijalne usluge te program potpore zapošljavanju u sektorima u poteškoćama. Osim toga, Bugarska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu konvergencije za 2020. procjenjuju na 0,6 % BDP-a. Te mjere uključuju jamstva Bugarske razvojne banke u državnom vlasništvu i odgode plaćanja poreza na dobit. Mjere koje je Bugarska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (14) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Bugarskoj deficit opće države iznositi 2,8 % BDP-a u 2020. te 1,8 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Bugarskoj deficit opće države iznositi 2,8 % BDP-a u 2020. te 1,8 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %.

| (15) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Bugarska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Na temelju ocjene svih relevantnih čimbenika u tom je izvješću zaključeno da je kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 ispunjen. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Bugarska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Na temelju ocjene svih relevantnih čimbenika u tom je izvješću zaključeno da je kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 ispunjen.

| (16) | Bugarska je 13. ožujka 2020. proglasila izvanredno stanje od 13. ožujka 2020. do 13. travnja 2020., koje je naknadno produljeno do 13. svibnja 2020., a potom zamijenjeno izvanrednim stanjem epidemije do 14. lipnja 2020. Bugarski parlament 6. travnja 2020. usvojio je prijedlog Vlade o izmjenama državnog proračuna za 2020. U novom je proračunu predviđen deficit državnog proračuna od 3,5 milijardi BGN (2,9 % BDP-a) zbog većih rashoda za krizne mjere i očekivanog smanjenja prihoda za 2,4 milijarde BGN. Predviđa se peterostruko povećanje gornje granice novog duga koji Vlada može izdati, s 2,2 milijarde BGN na 10 milijardi BGN. Kako bi pružila potporu zdravstvenom sustavu i odgovorila na socioekonomske posljedice pandemije, Bugarska je u okviru više operativnih programa koji se financiraju iz ESI fondova u razdoblju 2014. – 2020. mobilizirala financijski paket u ukupnoj vrijednosti od više od 870 milijuna BGN. |
| --- | --- |

(16)

Bugarska je 13. ožujka 2020. proglasila izvanredno stanje od 13. ožujka 2020. do 13. travnja 2020., koje je naknadno produljeno do 13. svibnja 2020., a potom zamijenjeno izvanrednim stanjem epidemije do 14. lipnja 2020. Bugarski parlament 6. travnja 2020. usvojio je prijedlog Vlade o izmjenama državnog proračuna za 2020. U novom je proračunu predviđen deficit državnog proračuna od 3,5 milijardi BGN (2,9 % BDP-a) zbog većih rashoda za krizne mjere i očekivanog smanjenja prihoda za 2,4 milijarde BGN. Predviđa se peterostruko povećanje gornje granice novog duga koji Vlada može izdati, s 2,2 milijarde BGN na 10 milijardi BGN. Kako bi pružila potporu zdravstvenom sustavu i odgovorila na socioekonomske posljedice pandemije, Bugarska je u okviru više operativnih programa koji se financiraju iz ESI fondova u razdoblju 2014. – 2020. mobilizirala financijski paket u ukupnoj vrijednosti od više od 870 milijuna BGN.

| (17) | Bugarska je na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 odgovorila uvođenjem mjere potpore za zapošljavanje na temelju koje se država obvezuje plaćati 60 % dohotka radnika i povezanih doprinosa za socijalno osiguranje u razdoblju do tri mjeseca, pod uvjetom da poslodavac plati preostalu razliku i obveže se zadržati radnike u radnom odnosu. Poslodavac je također obvezan zadržati radni odnosi tijekom daljnjeg razdoblja koje je barem jednako razdoblju obuhvaćenom subvencijom. Među poduzećima koja ispunjavaju uvjete za korištenje te mjere ona su iz sektora izravno pogođenih ograničenjima nametnutima zbog izvanrednog stanja. Uvjete ispunjavaju i poduzeća iz drugih sektora koja mogu dokazati da su tijekom određenog razdoblja u ožujku 2020. imala pad prihoda od 20 % u odnosu na ožujak 2019., kako je utvrđeno u Dekretu br. 55 od 30. ožujka 2020. |
| --- | --- |

(17)

Bugarska je na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 odgovorila uvođenjem mjere potpore za zapošljavanje na temelju koje se država obvezuje plaćati 60 % dohotka radnika i povezanih doprinosa za socijalno osiguranje u razdoblju do tri mjeseca, pod uvjetom da poslodavac plati preostalu razliku i obveže se zadržati radnike u radnom odnosu. Poslodavac je također obvezan zadržati radni odnosi tijekom daljnjeg razdoblja koje je barem jednako razdoblju obuhvaćenom subvencijom. Među poduzećima koja ispunjavaju uvjete za korištenje te mjere ona su iz sektora izravno pogođenih ograničenjima nametnutima zbog izvanrednog stanja. Uvjete ispunjavaju i poduzeća iz drugih sektora koja mogu dokazati da su tijekom određenog razdoblja u ožujku 2020. imala pad prihoda od 20 % u odnosu na ožujak 2019., kako je utvrđeno u Dekretu br. 55 od 30. ožujka 2020.

| (18) | Kapital Bugarske razvojne banke povećan je za 700 milijuna BGN radi potpore likvidnosti gospodarstva. Iznos od 500 milijuna BGN dodijeljen je bankama za portfeljna jamstva kako bi se poduzećima osigurali fleksibilniji uvjeti poslovnih kredita, a iznos od 200 milijuna BGN za jamstva za beskamatne kredite u iznosu do 4 500 BGN za osobe na prisilnom neplaćenom dopustu ili samozaposlene osobe. Bugarska razvojna banka provest će i program jamstava u iznosu od 100 milijuna EUR za kreditiranje malih i srednjih poduzeća („MSP-ovi”), koji će se financirati putem operativnog programa „Inovacije i konkurentnost” u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj. Upravitelj bugarskog Fonda za financijske instrumente preispitao je portfelj fonda i prilagođava njegove instrumente za potporu poduzetništvu trenutačnoj gospodarskoj situaciji. Kako bi se smanjili negativni učinci ograničenja na građane i poduzetnike, Bugarska narodna banka uvela je paket mjera u vrijednosti od 9,3 milijarde BGN, čiji je cilj održavanje otpornosti bankarskog sustava i povećanje njegove fleksibilnosti. |
| --- | --- |

(18)

Kapital Bugarske razvojne banke povećan je za 700 milijuna BGN radi potpore likvidnosti gospodarstva. Iznos od 500 milijuna BGN dodijeljen je bankama za portfeljna jamstva kako bi se poduzećima osigurali fleksibilniji uvjeti poslovnih kredita, a iznos od 200 milijuna BGN za jamstva za beskamatne kredite u iznosu do 4 500 BGN za osobe na prisilnom neplaćenom dopustu ili samozaposlene osobe. Bugarska razvojna banka provest će i program jamstava u iznosu od 100 milijuna EUR za kreditiranje malih i srednjih poduzeća („MSP-ovi”), koji će se financirati putem operativnog programa „Inovacije i konkurentnost” u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj. Upravitelj bugarskog Fonda za financijske instrumente preispitao je portfelj fonda i prilagođava njegove instrumente za potporu poduzetništvu trenutačnoj gospodarskoj situaciji. Kako bi se smanjili negativni učinci ograničenja na građane i poduzetnike, Bugarska narodna banka uvela je paket mjera u vrijednosti od 9,3 milijarde BGN, čiji je cilj održavanje otpornosti bankarskog sustava i povećanje njegove fleksibilnosti.

| (19) | Bugarsko je gospodarstvo teško pogođeno krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koja je utjecala i na uslužni i na proizvodni sektor. Negativan učinak dodatno su pogoršali pad potražnje i ponude te poremećaji u globalnim lancima vrijednosti. Mjere koje Vlada poduzima u izvanrednoj situaciji mogu pomoći u ublažavanju posljedica krize, ali ključno je da ih brzo i učinkovito provede kako bi se očuvala radna mjesta i poboljšala likvidnost poduzeća, posebno MSP-ova, i osoba koje obavljaju samostalnu djelatnost. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. U skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Bugarska je ukinula zabrane izvoza osobne zaštitne opreme i uspostavila „zelene trake” za brze kontrole na graničnim prijelazima. |
| --- | --- |

(19)

Bugarsko je gospodarstvo teško pogođeno krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koja je utjecala i na uslužni i na proizvodni sektor. Negativan učinak dodatno su pogoršali pad potražnje i ponude te poremećaji u globalnim lancima vrijednosti. Mjere koje Vlada poduzima u izvanrednoj situaciji mogu pomoći u ublažavanju posljedica krize, ali ključno je da ih brzo i učinkovito provede kako bi se očuvala radna mjesta i poboljšala likvidnost poduzeća, posebno MSP-ova, i osoba koje obavljaju samostalnu djelatnost. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. U skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Bugarska je ukinula zabrane izvoza osobne zaštitne opreme i uspostavila „zelene trake” za brze kontrole na graničnim prijelazima.

| (20) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dodatno je opteretila bugarski zdravstveni sustav, koji već karakteriziraju problemi ograničenog pristupa zbog niske razine javnog financiranja, ograničene pokrivenosti zdravstvenim osiguranjem, malog, iako rastućeg, broja medicinskih sestara/tehničara i neravnomjerne regionalne raspoređenosti zdravstvenih radnika. Stoga ima prostora za jačanje opće otpornosti, dostupnosti i kapaciteta bugarskog zdravstvenog sustava. Bolnice bi rasteretilo kad bi se zdravstvena zaštita (opća i specijalistička) više pružala u ambulantnom okružju, među ostalim primjenom telekonzultacija, a testiranje i liječenje trebali bi biti dostupni svima, neovisno o statusu zdravstvenog osiguranja. U cijeloj bi državi trebalo osigurati pravilan pristup zdravstvenim djelatnicima i njihovim uslugama, koji bi odgovarao potrebama stanovništva. Integracija primarne i dugotrajne skrbi te skrbi u zajednici ključna je za starije osobe i najranjivije skupine. |
| --- | --- |

(20)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dodatno je opteretila bugarski zdravstveni sustav, koji već karakteriziraju problemi ograničenog pristupa zbog niske razine javnog financiranja, ograničene pokrivenosti zdravstvenim osiguranjem, malog, iako rastućeg, broja medicinskih sestara/tehničara i neravnomjerne regionalne raspoređenosti zdravstvenih radnika. Stoga ima prostora za jačanje opće otpornosti, dostupnosti i kapaciteta bugarskog zdravstvenog sustava. Bolnice bi rasteretilo kad bi se zdravstvena zaštita (opća i specijalistička) više pružala u ambulantnom okružju, među ostalim primjenom telekonzultacija, a testiranje i liječenje trebali bi biti dostupni svima, neovisno o statusu zdravstvenog osiguranja. U cijeloj bi državi trebalo osigurati pravilan pristup zdravstvenim djelatnicima i njihovim uslugama, koji bi odgovarao potrebama stanovništva. Integracija primarne i dugotrajne skrbi te skrbi u zajednici ključna je za starije osobe i najranjivije skupine.

| (21) | Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se da će nezaposlenost narasti na 7,0 % u 2020. i smanjiti se na 5,8 % u 2021. Od početka izvanrednog stanja nezaposlenost je brzo rasla u sektorima trgovine, usluga smještaja i prehrane te proizvodnim sektorima, u velikim gradovima i među osobama s osnovnim i srednjim obrazovanjem. Vlada je poduzela mjere za zaštitu radnih mjesta, primjerice programe skraćenog radnog vremena, koje bi trebalo brzo provesti i dodatno poboljšati. Trenutačna situacija nalaže da se u suradnji sa socijalnim partnerima pruži sveobuhvatna potpora poslodavcima i radnicima, uključujući samozaposlene osobe, kako bi se spriječio daljnji gubitak radnih mjesta. Potrebno je ojačati kapacitete i mjere koje provodi Agencija za zapošljavanje kako bi se smanjili negativni učinci na tržište rada. Za vraćanje ljudi na posao bit će potrebno uložiti dodatne napore u aktivaciju, usavršavanje i prekvalifikaciju te istodobno pripremiti radnu snagu za izazove i mogućnosti digitalizacije. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 mogla bi znatno utjecati i na neformalno zaposlene radnike, koji imaju ograničen pristup zdravstvenim uslugama i socijalnoj zaštiti. Ciljanim mjerama politike moglo bi se spriječiti daljnje osiromašenje nezaštićenih radnika i najranjivijih skupina te poboljšati njihove životne uvjete tijekom oporavka. |
| --- | --- |

(21)

Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se da će nezaposlenost narasti na 7,0 % u 2020. i smanjiti se na 5,8 % u 2021. Od početka izvanrednog stanja nezaposlenost je brzo rasla u sektorima trgovine, usluga smještaja i prehrane te proizvodnim sektorima, u velikim gradovima i među osobama s osnovnim i srednjim obrazovanjem. Vlada je poduzela mjere za zaštitu radnih mjesta, primjerice programe skraćenog radnog vremena, koje bi trebalo brzo provesti i dodatno poboljšati. Trenutačna situacija nalaže da se u suradnji sa socijalnim partnerima pruži sveobuhvatna potpora poslodavcima i radnicima, uključujući samozaposlene osobe, kako bi se spriječio daljnji gubitak radnih mjesta. Potrebno je ojačati kapacitete i mjere koje provodi Agencija za zapošljavanje kako bi se smanjili negativni učinci na tržište rada. Za vraćanje ljudi na posao bit će potrebno uložiti dodatne napore u aktivaciju, usavršavanje i prekvalifikaciju te istodobno pripremiti radnu snagu za izazove i mogućnosti digitalizacije. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 mogla bi znatno utjecati i na neformalno zaposlene radnike, koji imaju ograničen pristup zdravstvenim uslugama i socijalnoj zaštiti. Ciljanim mjerama politike moglo bi se spriječiti daljnje osiromašenje nezaštićenih radnika i najranjivijih skupina te poboljšati njihove životne uvjete tijekom oporavka.

| (22) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 puno jače utječe na ranjive skupine i pogoršava postojeće socijalne probleme. Udio osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti bio je visok i prije krize, posebno među djecom, starijim osobama, osobama s invaliditetom i Romima, a socijalni transferi imali su tek ograničen učinak na smanjenje siromaštva. Dohodovna nejednakost bila je među najvišima u Uniji, a porezni sustavi i sustavi naknada imali su jedan od najslabijih učinaka na njezino smanjenje. Kriza zahtijeva uvođenje mjera kojima će se ispraviti nedostaci utvrđeni prethodnih godina, posebno u sustavu minimalnog dohotka, koji je među najmanje adekvatnim sustavima u Uniji za pomoć korisnicima da izađu iz siromaštva. I dalje su aktualni problemi osiguravanja socijalne zaštite svih građana, uključujući radnike s nestandardnim ugovorima, samozaposlene osobe i kućanstva s niskim dohotkom, osiguravanja potpore dohotku, hrane i odgovarajućih socijalnih usluga te pružanja hitnog smještaja i potpore beskućnicima. Reforma socijalnih usluga pridonijela bi stabilizaciji sustava, a bolja suradnja među zdravstvenim i socijalnim službama omogućila bi pružanje veće pomoći osobama koje se ne mogu brinuti o sebi i osobama s invaliditetom. Mnogim romskim kućanstvima, koja su i prije krize živjela u velikom siromaštvu, potrebne su usluge medijacije te osnovne usluge i potpora. |
| --- | --- |

(22)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 puno jače utječe na ranjive skupine i pogoršava postojeće socijalne probleme. Udio osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti bio je visok i prije krize, posebno među djecom, starijim osobama, osobama s invaliditetom i Romima, a socijalni transferi imali su tek ograničen učinak na smanjenje siromaštva. Dohodovna nejednakost bila je među najvišima u Uniji, a porezni sustavi i sustavi naknada imali su jedan od najslabijih učinaka na njezino smanjenje. Kriza zahtijeva uvođenje mjera kojima će se ispraviti nedostaci utvrđeni prethodnih godina, posebno u sustavu minimalnog dohotka, koji je među najmanje adekvatnim sustavima u Uniji za pomoć korisnicima da izađu iz siromaštva. I dalje su aktualni problemi osiguravanja socijalne zaštite svih građana, uključujući radnike s nestandardnim ugovorima, samozaposlene osobe i kućanstva s niskim dohotkom, osiguravanja potpore dohotku, hrane i odgovarajućih socijalnih usluga te pružanja hitnog smještaja i potpore beskućnicima. Reforma socijalnih usluga pridonijela bi stabilizaciji sustava, a bolja suradnja među zdravstvenim i socijalnim službama omogućila bi pružanje veće pomoći osobama koje se ne mogu brinuti o sebi i osobama s invaliditetom. Mnogim romskim kućanstvima, koja su i prije krize živjela u velikom siromaštvu, potrebne su usluge medijacije te osnovne usluge i potpora.

| (23) | Bolje obrazovanje i osposobljavanje te kvalificiranija radna snaga uvelike bi pridonijeli oporavku i ostvarenju uključivog i održivog rasta u srednjoročnom razdoblju. Bugarska treba dodatno poboljšati kvalitetu, uključivost i relevantnost obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada. Bugarska je među državama članicama u kojima socioekonomski status najsnažnije utječe na ishode učenja. I dalje ima poteškoća s uključivanjem Roma u obrazovanje, a stopa ranog napuštanja školovanja posebno je visoka među Romima i u ruralnim područjima. Ukupna razina digitalnih vještina niska je u dobnoj skupini od 16 do 74 godine, kao i u skupini mladih u dobi od 16 do 19 godina. Poboljšanjem digitalnih vještina, primjerice kvalifikacijama i nastavnim planovima s većim naglaskom na digitalnim vještinama, olakšala bi se prilagodba promjenama na tržištu rada uzrokovanima digitalizacijom i potrebi za digitalnim radom na daljinu. S druge strane, još 11 % učenika nema računalo ni pristup internetu, ili jedno od navedenoga, a 2 000 učitelja nema računalo. Trenutačni razmjeri učenja na daljinu stoga bi mogli pogoršati već velike nejednakosti u obrazovanju i osposobljavanju, unatoč nekim nedavno poduzetim mjerama potpore. Daljnji napori na poboljšanju digitalnog znanja svih učenika i njihova pristupa odgovarajućoj tehničkoj infrastrukturi imali bi pozitivan dugotrajan učinak na njihov pristup obrazovanju, posebno kada je riječ o ranjivim skupinama, uključujući Rome, i tako doprinijelo smanjenju visoke stope napuštanja školovanja u tim skupinama. |
| --- | --- |

(23)

Bolje obrazovanje i osposobljavanje te kvalificiranija radna snaga uvelike bi pridonijeli oporavku i ostvarenju uključivog i održivog rasta u srednjoročnom razdoblju. Bugarska treba dodatno poboljšati kvalitetu, uključivost i relevantnost obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada. Bugarska je među državama članicama u kojima socioekonomski status najsnažnije utječe na ishode učenja. I dalje ima poteškoća s uključivanjem Roma u obrazovanje, a stopa ranog napuštanja školovanja posebno je visoka među Romima i u ruralnim područjima. Ukupna razina digitalnih vještina niska je u dobnoj skupini od 16 do 74 godine, kao i u skupini mladih u dobi od 16 do 19 godina. Poboljšanjem digitalnih vještina, primjerice kvalifikacijama i nastavnim planovima s većim naglaskom na digitalnim vještinama, olakšala bi se prilagodba promjenama na tržištu rada uzrokovanima digitalizacijom i potrebi za digitalnim radom na daljinu. S druge strane, još 11 % učenika nema računalo ni pristup internetu, ili jedno od navedenoga, a 2 000 učitelja nema računalo. Trenutačni razmjeri učenja na daljinu stoga bi mogli pogoršati već velike nejednakosti u obrazovanju i osposobljavanju, unatoč nekim nedavno poduzetim mjerama potpore. Daljnji napori na poboljšanju digitalnog znanja svih učenika i njihova pristupa odgovarajućoj tehničkoj infrastrukturi imali bi pozitivan dugotrajan učinak na njihov pristup obrazovanju, posebno kada je riječ o ranjivim skupinama, uključujući Rome, i tako doprinijelo smanjenju visoke stope napuštanja školovanja u tim skupinama.

| (24) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 istaknula je stratešku važnost učinkovite javne uprave i digitalne uprave koja dobro funkcionira, uključujući e-zdravstvo i e-nabavu. Unija je podržala reforme u tom području, ali se one presporo provode, što je negativno utjecalo na učinkovitost javnog sektora tijekom razdoblja ograničenja kretanja. Bugarska, dakle, zaostaje u pružanju e-usluga i trebalo bi građane i poduzeća potaknuti da ih koriste. Treba također u potpunosti riješiti pitanja kibersigurnosti i sigurnosti kritične infrastrukture. Učinkovita javna uprava bit će ključna za osiguravanje pravodobne i učinkovite provedbe mjera oporavka. Suradnja i koordinacija na svim razinama uprave, među ostalim u području ugovora o javnoj nabavi, koncesija i nadzora tržišta, i dalje su posebno važni. Veća predvidljivost i stabilnost regulative, učinkovita kontrola nad provedbom politika i smanjenje administrativnog opterećenja poboljšali bi poslovno okružje i potaknuli ulaganja, što bi ubrzalo oporavak. |
| --- | --- |

(24)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 istaknula je stratešku važnost učinkovite javne uprave i digitalne uprave koja dobro funkcionira, uključujući e-zdravstvo i e-nabavu. Unija je podržala reforme u tom području, ali se one presporo provode, što je negativno utjecalo na učinkovitost javnog sektora tijekom razdoblja ograničenja kretanja. Bugarska, dakle, zaostaje u pružanju e-usluga i trebalo bi građane i poduzeća potaknuti da ih koriste. Treba također u potpunosti riješiti pitanja kibersigurnosti i sigurnosti kritične infrastrukture. Učinkovita javna uprava bit će ključna za osiguravanje pravodobne i učinkovite provedbe mjera oporavka. Suradnja i koordinacija na svim razinama uprave, među ostalim u području ugovora o javnoj nabavi, koncesija i nadzora tržišta, i dalje su posebno važni. Veća predvidljivost i stabilnost regulative, učinkovita kontrola nad provedbom politika i smanjenje administrativnog opterećenja poboljšali bi poslovno okružje i potaknuli ulaganja, što bi ubrzalo oporavak.

| (25) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dodatno je naglasila važnost digitalizacije i inovacija, u kojima Bugarska, a posebno njezini MSP-ovi, ostvaruju rezultate znatno ispod prosjeka Unije. Važan aspekt tog problema spektar je koji se planira dodijeliti u pionirskim pojasevima za 5G, koji nije dovoljan za pravodobno i učinkovito pružanje 5G usluga. Još nisu riješeni poznati problemi u sustavu istraživanja i visokog obrazovanja, kao što su rascjepkanost, niska razina financiranja i ograničen prijenos znanja i tehnologije. Osim toga, među svim gospodarstvima u Uniji Bugarska upotrebljava najviše resursa i energije te proizvodi najviše emisija stakleničkih plinova, a prema bugarskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu za lakši prelazak na klimatsku neutralnost potrebna su znatna ulaganja. |
| --- | --- |

(25)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dodatno je naglasila važnost digitalizacije i inovacija, u kojima Bugarska, a posebno njezini MSP-ovi, ostvaruju rezultate znatno ispod prosjeka Unije. Važan aspekt tog problema spektar je koji se planira dodijeliti u pionirskim pojasevima za 5G, koji nije dovoljan za pravodobno i učinkovito pružanje 5G usluga. Još nisu riješeni poznati problemi u sustavu istraživanja i visokog obrazovanja, kao što su rascjepkanost, niska razina financiranja i ograničen prijenos znanja i tehnologije. Osim toga, među svim gospodarstvima u Uniji Bugarska upotrebljava najviše resursa i energije te proizvodi najviše emisija stakleničkih plinova, a prema bugarskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu za lakši prelazak na klimatsku neutralnost potrebna su znatna ulaganja.

| (26) | Nastojanja da se riješe problemi visokog energetskog intenziteta, znatnog oslanjanja na fosilna goriva i neučinkovite uporabe energije i resursa u Bugarskoj u početnoj su fazi. U nacionalnom energetskom i klimatskom planu naglašava se obveza dekarbonizacije bugarskoga gospodarstva do 2050. u kontekstu europskog zelenog plana, ali se navodi i namjera da se Bugarska nastavi oslanjati na domaće izvore lignita do 2050. i nakon toga. Pokrivenost i kvaliteta prometne infrastrukture u Bugarskoj i dalje su ispod prosjeka Unije, a transeuropska prometna mreža još nije dovršena. Mreža multimodalnih platformi, neke željezničke i cestovne dionice te europski sustavi upravljanja željezničkim prometom i inteligentni prometni sustavi i dalje su nedovoljno razvijeni. Potrebno je riješiti znatne probleme zaštite okoliša jer utječu na održivi rast i stvaraju dodatne zdravstvene rizike tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19. Bugarska je među državama članicama s najvećim brojem smrtnih slučajeva povezanih s onečišćenjem, a gospodarenje otpadom te usklađenost s obvezama prikupljanja i pročišćavanja komunalnih otpadnih voda predstavljaju izazov. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Bugarskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Bugarsku za 2020. To bi Bugarskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(26)

Nastojanja da se riješe problemi visokog energetskog intenziteta, znatnog oslanjanja na fosilna goriva i neučinkovite uporabe energije i resursa u Bugarskoj u početnoj su fazi. U nacionalnom energetskom i klimatskom planu naglašava se obveza dekarbonizacije bugarskoga gospodarstva do 2050. u kontekstu europskog zelenog plana, ali se navodi i namjera da se Bugarska nastavi oslanjati na domaće izvore lignita do 2050. i nakon toga. Pokrivenost i kvaliteta prometne infrastrukture u Bugarskoj i dalje su ispod prosjeka Unije, a transeuropska prometna mreža još nije dovršena. Mreža multimodalnih platformi, neke željezničke i cestovne dionice te europski sustavi upravljanja željezničkim prometom i inteligentni prometni sustavi i dalje su nedovoljno razvijeni. Potrebno je riješiti znatne probleme zaštite okoliša jer utječu na održivi rast i stvaraju dodatne zdravstvene rizike tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19. Bugarska je među državama članicama s najvećim brojem smrtnih slučajeva povezanih s onečišćenjem, a gospodarenje otpadom te usklađenost s obvezama prikupljanja i pročišćavanja komunalnih otpadnih voda predstavljaju izazov. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Bugarskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Bugarsku za 2020. To bi Bugarskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (27) | Pravilno funkcioniranje okvira za nesolventnost važno je za oporavak realnog gospodarstva od krize uzrokovane bolešću COVID-19, koja bi mogla dovesti do znatnog porasta stečajeva. Takav bi okvir ubrzao i sanaciju neprihodonosnih kredita, čime bi se spriječila njihova daljnja akumulacija. Osim toga, neučinkovit okvir za nesolventnost rezultira sporim i skupim postupcima u slučaju nesolventnosti. U lipnju 2019. donesen je plan za uklanjanje nedostataka utvrđenih u okviru za nesolventnost. Bugarska je započela njegovu provedbu i priprema daljnje korake, uključujući izmjene zakonodavstva i aktivnosti izgradnje kapaciteta. |
| --- | --- |

(27)

Pravilno funkcioniranje okvira za nesolventnost važno je za oporavak realnog gospodarstva od krize uzrokovane bolešću COVID-19, koja bi mogla dovesti do znatnog porasta stečajeva. Takav bi okvir ubrzao i sanaciju neprihodonosnih kredita, čime bi se spriječila njihova daljnja akumulacija. Osim toga, neučinkovit okvir za nesolventnost rezultira sporim i skupim postupcima u slučaju nesolventnosti. U lipnju 2019. donesen je plan za uklanjanje nedostataka utvrđenih u okviru za nesolventnost. Bugarska je započela njegovu provedbu i priprema daljnje korake, uključujući izmjene zakonodavstva i aktivnosti izgradnje kapaciteta.

| (28) | Bugarska je 2019. donijela nekoliko zakona radi prenošenja direktiva (EU) 2015/849 (7) i (EU) 2018/843 (8) Europskog parlamenta i Vijeća (četvrte i pete direktive o sprečavanju pranja novca), koji se još nisu počeli provoditi. Nedavno dovršena nacionalna procjena rizika upućuje na slabosti koje je potrebno hitno ublažiti kako bi se spriječilo pranje novca i financiranje terorizma. Još nisu pravilno procijenjeni rizici programa ulaganja povezani s državljanstvom i s virtualnom imovinom. Mjere treba osmisliti i provesti tako da obvezani subjekti učinkovito primjenjuju okvir za sprečavanje pranja novca. Učinkovitost provedbe i izvršenja okvira za sprečavanje pranja novca dosad je bila ograničena, a financijske se informacije nedovoljno upotrebljavaju. |
| --- | --- |

(28)

Bugarska je 2019. donijela nekoliko zakona radi prenošenja direktiva (EU) 2015/849 (7) i (EU) 2018/843 (8) Europskog parlamenta i Vijeća (četvrte i pete direktive o sprečavanju pranja novca), koji se još nisu počeli provoditi. Nedavno dovršena nacionalna procjena rizika upućuje na slabosti koje je potrebno hitno ublažiti kako bi se spriječilo pranje novca i financiranje terorizma. Još nisu pravilno procijenjeni rizici programa ulaganja povezani s državljanstvom i s virtualnom imovinom. Mjere treba osmisliti i provesti tako da obvezani subjekti učinkovito primjenjuju okvir za sprečavanje pranja novca. Učinkovitost provedbe i izvršenja okvira za sprečavanje pranja novca dosad je bila ograničena, a financijske se informacije nedovoljno upotrebljavaju.

| (29) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(29)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (30) | Bugarske su banke općenito profitabilne i dobro kapitalizirane. Unatoč određenom smanjenju posljednjih godina, bruto udio neprihodonosnih kredita i predujmova i dalje je među najvišima u Uniji (7,2 % u trećem tromjesečju 2019.), posebno u nefinancijskim društvima i domaćim bankama, zbog čega je važno ulagati daljnje napore u promicanje funkcionalnog sekundarnog tržišta neprihodonosnih kredita. Izdvajanje rezervacija za neprihodonosne kredite u padu je od kraja 2018., a u nekim je slučajevima popraćeno nedovoljnim izdvajanjem rezervacija za postojeće neprihodonosne kredite s velikim prekoračenjem dospijeća plaćanja. Sveobuhvatnom ocjenom koju je provela Europska središnja banka otkrivena je potreba za povećanjem kapitala u dvjema bankama. Dokapitalizacija se dovršava. Banke bi uz osiguravanje više likvidnih sredstava radi ublažavanja učinka krize uzrokovane bolešću COVID-19 i obnove gospodarskog rasta trebale provoditi procjene kreditnog rizika, razborite kreditne standarde i prakse vrednovanja te točno izvješćivati o svim pogoršanjima kvalitete imovine. |
| --- | --- |

(30)

Bugarske su banke općenito profitabilne i dobro kapitalizirane. Unatoč određenom smanjenju posljednjih godina, bruto udio neprihodonosnih kredita i predujmova i dalje je među najvišima u Uniji (7,2 % u trećem tromjesečju 2019.), posebno u nefinancijskim društvima i domaćim bankama, zbog čega je važno ulagati daljnje napore u promicanje funkcionalnog sekundarnog tržišta neprihodonosnih kredita. Izdvajanje rezervacija za neprihodonosne kredite u padu je od kraja 2018., a u nekim je slučajevima popraćeno nedovoljnim izdvajanjem rezervacija za postojeće neprihodonosne kredite s velikim prekoračenjem dospijeća plaćanja. Sveobuhvatnom ocjenom koju je provela Europska središnja banka otkrivena je potreba za povećanjem kapitala u dvjema bankama. Dokapitalizacija se dovršava. Banke bi uz osiguravanje više likvidnih sredstava radi ublažavanja učinka krize uzrokovane bolešću COVID-19 i obnove gospodarskog rasta trebale provoditi procjene kreditnog rizika, razborite kreditne standarde i prakse vrednovanja te točno izvješćivati o svim pogoršanjima kvalitete imovine.

| (31) | Komisija u kontekstu Mehanizma suradnje i provjere prati napredak Bugarske u području reforme pravosuđa i borbe protiv korupcije. Kao rezultat toga navedena područja dosad nisu bila obuhvaćena preporukama za Bugarsku, ali su važna za razvoj pozitivnog socioekonomskog okružja u toj zemlji. U posljednjem izvješću u okviru Mehanizma suradnje i provjere iz listopada 2019. navodi se da je Bugarska postigla dovoljan napredak da ispuni obveze koje je preuzela u trenutku pristupanja Uniji. Bugarska je provela opsežnu reformu pravnog okvira za borbu protiv korupcije, ali za izgradnju javnog povjerenja potrebno je povećati broj pravomoćnih presuda u slučajevima korupcije na visokoj razini. Prisutan je i niz drugih izazova, kao što su osiguravanje učinkovitosti kaznenih istraga, uravnoteženje radnog opterećenja među sudovima i poboljšanje učinkovitosti lokalnih ureda državnog odvjetništva. Nakon isteka Mehanizma suradnje i provjere, praćenje reformi na nacionalnoj će razini osigurati vijeće za naknadno praćenje, a na razini Unije bit će osigurano u okviru sveobuhvatnog mehanizma vladavine prava i, prema potrebi, europskog semestra. |
| --- | --- |

(31)

Komisija u kontekstu Mehanizma suradnje i provjere prati napredak Bugarske u području reforme pravosuđa i borbe protiv korupcije. Kao rezultat toga navedena područja dosad nisu bila obuhvaćena preporukama za Bugarsku, ali su važna za razvoj pozitivnog socioekonomskog okružja u toj zemlji. U posljednjem izvješću u okviru Mehanizma suradnje i provjere iz listopada 2019. navodi se da je Bugarska postigla dovoljan napredak da ispuni obveze koje je preuzela u trenutku pristupanja Uniji. Bugarska je provela opsežnu reformu pravnog okvira za borbu protiv korupcije, ali za izgradnju javnog povjerenja potrebno je povećati broj pravomoćnih presuda u slučajevima korupcije na visokoj razini. Prisutan je i niz drugih izazova, kao što su osiguravanje učinkovitosti kaznenih istraga, uravnoteženje radnog opterećenja među sudovima i poboljšanje učinkovitosti lokalnih ureda državnog odvjetništva. Nakon isteka Mehanizma suradnje i provjere, praćenje reformi na nacionalnoj će razini osigurati vijeće za naknadno praćenje, a na razini Unije bit će osigurano u okviru sveobuhvatnog mehanizma vladavine prava i, prema potrebi, europskog semestra.

| (32) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Bugarska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(32)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Bugarska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (33) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Bugarske i objavila je u izvješću za Bugarsku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Bugarskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Bugarskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Bugarske i objavila je u izvješću za Bugarsku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Bugarskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Bugarskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (34) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (9) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku, |
| --- | --- |

(34)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (9) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

PREPORUČUJE da Bugarska u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Mobilizirati odgovarajuća financijska sredstva za jačanje otpornosti, dostupnosti i kapaciteta zdravstvenog sustava te osigurati uravnoteženu regionalnu raspoređenost zdravstvenih radnika, koja odgovara potrebama stanovništva. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Svim građanima osigurati odgovarajuću socijalnu zaštitu i osnovne usluge te ojačati aktivne politike tržišta rada. Poboljšati pristup radu na daljinu te promicati digitalne vještine i jednak pristup obrazovanju. Poboljšati adekvatnost potpore minimalnom dohotku. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pojednostavniti i ubrzati postupke za pružanje učinkovite potpore MSP-ovima i samozaposlenim osobama, osiguravajući im pritom kontinuirani pristup financiranju i fleksibilnim uvjetima plaćanja. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, posebno u čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije i resursa, okolišnu infrastrukturu i održivi promet kako bi doprinijela postupnoj dekarbonizaciji gospodarstva, među ostalim u regijama bogatim ugljenom. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Smanjiti administrativno opterećenje poduzeća poboljšanjem učinkovitosti javne uprave i jačanjem digitalne uprave. Osigurati učinkovito funkcioniranje okvira za nesolventnost. Uložiti veće napore u provedbu odgovarajućih procjena rizika, smanjenje rizika, učinkovit nadzor i provedbu okvira za sprečavanje pranja novca. |
| --- | --- |

4.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 8.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/843 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive (EU) 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma i o izmjeni direktiva 2009/138/EZ i 2013/36/EU (SL L 156, 19.6.2018., str. 43.).

8

(9)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/15

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Češke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2020.

(2020/C 282/03)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Češka nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Češka nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (2) | Izvješće za Češku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Češke u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Češke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Češku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Češke u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Češke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Češka se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Češka se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u regijama. Zato u aktualnoj situaciji postoji znatan rizik od povećanja regionalnih i teritorijalnih razlika u Češkoj ili pojave novih teritorijalnih razlika na podregionalnoj razini, što bi pogoršalo već uočeni trend produbljivanja razlika između regija Karlovarský i Ústecký i ostatka zemlje. Među ostalim zbog rizika od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, na postojeću je situaciju nužno odgovoriti ciljanim politikama. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u regijama. Zato u aktualnoj situaciji postoji znatan rizik od povećanja regionalnih i teritorijalnih razlika u Češkoj ili pojave novih teritorijalnih razlika na podregionalnoj razini, što bi pogoršalo već uočeni trend produbljivanja razlika između regija Karlovarský i Ústecký i ostatka zemlje. Među ostalim zbog rizika od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, na postojeću je situaciju nužno odgovoriti ciljanim politikama.

| (10) | Češka je 7. svibnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Češka je 7. svibnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (11) | Češka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(11)

Češka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu.

| (12) | Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 0,3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 5,1 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 4,1 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 30,8 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 37 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 0,3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 5,1 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 4,1 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 30,8 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 37 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19.

| (13) | Češka je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020. vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 4 % BDP-a. Mjere uključuju kompenzacijske porezne bonuse i oslobođenje od obveza doprinosa za socijalno i zdravstveno osiguranje tijekom šest mjeseci za samozaposlene osobe (1 % BDP-a), program skraćenog radnog vremena (1 % BDP-a), oslobođenje od obveza plaćanja predujmova poreza na dohodak i poreza na dobit koje dospijevaju u lipnju 2020. (0,8 % BDP-a) i mjere u području zdravstva (0,7 % BDP-a). Osim toga, Češka je donijela mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzećâ, bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere ponajprije uključuju programe jamstava za zajmove malim i srednjim poduzećima te velikim poduzećima. Međutim, u Programu konvergencije za 2020. nisu kvantificirane nepredviđene obveze povezane s tim najavljenim mjerama. Većina mjera navedenih u Programu konvergencije za 2020. uključena je i u Komisijinu proljetnu prognozu iz 2020. Nije moglo biti uključeno nekoliko mjera koje se nisu mogle kvantificirati ili se odnose na razdoblje nakon zadnjeg dana prognoze. Općenito gledajući, mjere koje je Češka poduzela u skladu su sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(13)

Češka je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020. vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 4 % BDP-a. Mjere uključuju kompenzacijske porezne bonuse i oslobođenje od obveza doprinosa za socijalno i zdravstveno osiguranje tijekom šest mjeseci za samozaposlene osobe (1 % BDP-a), program skraćenog radnog vremena (1 % BDP-a), oslobođenje od obveza plaćanja predujmova poreza na dohodak i poreza na dobit koje dospijevaju u lipnju 2020. (0,8 % BDP-a) i mjere u području zdravstva (0,7 % BDP-a). Osim toga, Češka je donijela mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzećâ, bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere ponajprije uključuju programe jamstava za zajmove malim i srednjim poduzećima te velikim poduzećima. Međutim, u Programu konvergencije za 2020. nisu kvantificirane nepredviđene obveze povezane s tim najavljenim mjerama. Većina mjera navedenih u Programu konvergencije za 2020. uključena je i u Komisijinu proljetnu prognozu iz 2020. Nije moglo biti uključeno nekoliko mjera koje se nisu mogle kvantificirati ili se odnose na razdoblje nakon zadnjeg dana prognoze. Općenito gledajući, mjere koje je Češka poduzela u skladu su sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (14) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Češkoj saldo opće države iznositi -6,7 % BDP-a u 2020. te -4,0 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Češkoj saldo opće države iznositi -6,7 % BDP-a u 2020. te -4,0 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %.

| (15) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Češka u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Češka u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

| (16) | Radi suzbijanja posljedica pandemije bolesti COVID-19 Češka je proglasila izvanredno stanje od 12. ožujka 2020. do 17. svibnja 2020.; zatvorila je škole, ograničila javna događanja i rad trgovina te znatno ograničila okupljanja građana. Od 15. ožujka 2020. do 17. svibnja 2020. djelomično su bile zatvorene i kopnene granice. To je ograničilo broj čeških radnika koji odlaze na rad u inozemstvo i broj stranih radnika koji dolaze na rad u Češku, što je stvorilo lokalni manjak radne snage, posebno u proizvodnji i sezonskim radovima, te utjecalo na ključne lance opskrbe. Kako bi pomogla kućanstvima i poduzećima da prebrode krizu, vlada je najavila paket poticajnih mjera koji uključuje izravne potpore i državna jamstva. Iako te mjere mogu donijeti privremeno olakšanje, očekuje se da će gospodarstvo u 2020. ipak biti teško pogođeno jer je vanjska potražnja pala, a mjere ograničenja kretanja narušavaju gospodarsku aktivnost. Realni BDP trebao bi se postupno oporaviti u 2021., ali se tijekom razdoblja prognoze 2020. – 2021. vjerojatno neće vratiti na vrijednosti iz 2019. Očekuju se znatne posljedice za određene sektore, kao što su promet, ugostiteljstvo i turizam. Nezaposlenost će porasti, ali taj rast neće biti tako drastičan zahvaljujući prethodno niskim stopama nezaposlenosti, paketu poticajnih mjera i malom udjelu ugovora o radu na određeno vrijeme. Radi pružanje potpore likvidnosti nadležna tijela uvela su niz programa državnih jamstava za poduzeća svih veličina. Uvedena je i odgoda otplate potrošačkih i hipotekarnih kredita za tri ili šest mjeseci za kućanstva i poduzeća pogođena krizom. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Češka narodna banka donijela je i razne mjere za ublažavanje posljedica krize za financijski sektor. |
| --- | --- |

(16)

Radi suzbijanja posljedica pandemije bolesti COVID-19 Češka je proglasila izvanredno stanje od 12. ožujka 2020. do 17. svibnja 2020.; zatvorila je škole, ograničila javna događanja i rad trgovina te znatno ograničila okupljanja građana. Od 15. ožujka 2020. do 17. svibnja 2020. djelomično su bile zatvorene i kopnene granice. To je ograničilo broj čeških radnika koji odlaze na rad u inozemstvo i broj stranih radnika koji dolaze na rad u Češku, što je stvorilo lokalni manjak radne snage, posebno u proizvodnji i sezonskim radovima, te utjecalo na ključne lance opskrbe. Kako bi pomogla kućanstvima i poduzećima da prebrode krizu, vlada je najavila paket poticajnih mjera koji uključuje izravne potpore i državna jamstva. Iako te mjere mogu donijeti privremeno olakšanje, očekuje se da će gospodarstvo u 2020. ipak biti teško pogođeno jer je vanjska potražnja pala, a mjere ograničenja kretanja narušavaju gospodarsku aktivnost. Realni BDP trebao bi se postupno oporaviti u 2021., ali se tijekom razdoblja prognoze 2020. – 2021. vjerojatno neće vratiti na vrijednosti iz 2019. Očekuju se znatne posljedice za određene sektore, kao što su promet, ugostiteljstvo i turizam. Nezaposlenost će porasti, ali taj rast neće biti tako drastičan zahvaljujući prethodno niskim stopama nezaposlenosti, paketu poticajnih mjera i malom udjelu ugovora o radu na određeno vrijeme. Radi pružanje potpore likvidnosti nadležna tijela uvela su niz programa državnih jamstava za poduzeća svih veličina. Uvedena je i odgoda otplate potrošačkih i hipotekarnih kredita za tri ili šest mjeseci za kućanstva i poduzeća pogođena krizom. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Češka narodna banka donijela je i razne mjere za ublažavanje posljedica krize za financijski sektor.

| (17) | Pravodobno poduzimanje mjera za ublažavanje zdravstvenih posljedica pandemije bolesti COVID-19 doprinijelo je usporavanju širenja virusa u Češkoj. Poduzete su mjere za poboljšanje opskrbe medicinskom opremom i stavljanje na raspolaganje potrebne infrastrukture, a time i pripremu zdravstvenog sustava za suočavanje s povećanim opterećenjem. Zdravstveno stanje češkog stanovništva posljednjih se godina znatno poboljšalo i približava se prosjeku EU-a. Međutim, postoje znatne regionalne razlike u očekivanom životnom vijeku, koje su djelomično uvjetovane socioekonomskim čimbenicima i ponašanjem. Iako je ukupna razina samoprijavljenih nezadovoljenih potreba za zdravstvenom skrbi među najnižima u Uniji, i dalje postoje regionalne razlike u raspodjeli zdravstvenih resursa i osoblja, koji su pod povećanim opterećenjem. Očekuje se da će u narednim godinama velik broj zdravstvenih radnika otići u mirovinu. Kako bi se ublažile posljedice pandemije bolesti COVID-19, bit će potrebno poboljšati otpornost i pripravnost zdravstvenog sustava za krize te istodobno omogućiti jednak pristup sveobuhvatnijoj primarnoj i integriranoj zdravstvenoj zaštiti radi smanjenja broja hospitalizacija koje se mogu izbjeći. Time bi se također poboljšala prevencija i ublažili drugi zdravstveni problemi. Unatoč postojanju nacionalne strategije za e-zdravstvo za razdoblje 2016. – 2020. rješenja u području e-zdravstva i dalje su ograničena. |
| --- | --- |

(17)

Pravodobno poduzimanje mjera za ublažavanje zdravstvenih posljedica pandemije bolesti COVID-19 doprinijelo je usporavanju širenja virusa u Češkoj. Poduzete su mjere za poboljšanje opskrbe medicinskom opremom i stavljanje na raspolaganje potrebne infrastrukture, a time i pripremu zdravstvenog sustava za suočavanje s povećanim opterećenjem. Zdravstveno stanje češkog stanovništva posljednjih se godina znatno poboljšalo i približava se prosjeku EU-a. Međutim, postoje znatne regionalne razlike u očekivanom životnom vijeku, koje su djelomično uvjetovane socioekonomskim čimbenicima i ponašanjem. Iako je ukupna razina samoprijavljenih nezadovoljenih potreba za zdravstvenom skrbi među najnižima u Uniji, i dalje postoje regionalne razlike u raspodjeli zdravstvenih resursa i osoblja, koji su pod povećanim opterećenjem. Očekuje se da će u narednim godinama velik broj zdravstvenih radnika otići u mirovinu. Kako bi se ublažile posljedice pandemije bolesti COVID-19, bit će potrebno poboljšati otpornost i pripravnost zdravstvenog sustava za krize te istodobno omogućiti jednak pristup sveobuhvatnijoj primarnoj i integriranoj zdravstvenoj zaštiti radi smanjenja broja hospitalizacija koje se mogu izbjeći. Time bi se također poboljšala prevencija i ublažili drugi zdravstveni problemi. Unatoč postojanju nacionalne strategije za e-zdravstvo za razdoblje 2016. – 2020. rješenja u području e-zdravstva i dalje su ograničena.

| (18) | Tijekom 2019. i početkom 2020. češko tržište rada bilo je stabilno i većina je pokazatelja bila pozitivna. Stopa zaposlenosti stabilno je rasla, a nezaposlenost je bila na nezapamćeno niskoj razini. Međutim, u Komisijinoj proljetnoj prognozi iz 2020. predviđa se da će stopa nezaposlenosti u 2020. porasti na 5,0 %, a zatim se neznatno smanjiti na 4,2 % u 2021. Vlada je promptno reagirala na pandemiju bolesti COVID-19 uvođenjem brojnih mjera za zaštitu dohodaka i radnih mjesta, posebno usmjerenih na poduzeća i samozaposlene osobe. Međutim, neke ranjive skupine na tržištu rada (radnici s ugovorima o radu na određeno vrijeme i radnici zaposleni preko agencija za privremeno zapošljavanje) nisu u potpunosti zaštićene predloženim mjerama ublažavanja. Zatvaranje ustanova za skrb o djeci i škola tijekom razdoblja primjene mjera ograničenja kretanja moglo bi posebno pogoditi žene na kojima je velik teret obveza skrbi. Promicanje ulaganja u skrb o djeci i dugotrajnu skrb u kombinaciji s fleksibilnim radnim uvjetima, kao što je rad na daljinu, trebalo bi olakšati izlazak iz krize. Ciljane aktivne politike tržišta rada i omogućavanje stjecanja vještina, uz savjetovanje sa socijalnim partnerima, doprinose zadržavanju zaposlenika, ali i olakšavaju promjenu radnog mjesta. Aktivnosti informiranja i savjetovanja koje provode javne službe za zapošljavanje mogu olakšati uspješan povratak na tržište rada, posebno kad je riječ o ranjivim skupinama. Kad bi pristup socijalnoj zaštiti bio lakši i brži, izbjegle bi se deložacije i zamke siromaštva. Na obrazovne ishode i dalje snažno utječu socioekonomske nejednakosti i niska ulaganja. Omogućavanje jednakog pristupa uključivom kvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju, među ostalim u digitalnom kontekstu, može doprinijeti poboljšanju razine vještina i širenju digitalnog učenja. Osobito je važno poticati stjecanje digitalnih vještina, među ostalim potporom i trajnim osposobljavanjem nastavnika i predavača. Javna potrošnja po učeniku na svim razinama obrazovanja i dalje je relativno niska. Manjak kvalificiranih učitelja i nastavnika pokazuje da treba povećati privlačnost te struke, posebno za talentirane mlade ljude. |
| --- | --- |

(18)

Tijekom 2019. i početkom 2020. češko tržište rada bilo je stabilno i većina je pokazatelja bila pozitivna. Stopa zaposlenosti stabilno je rasla, a nezaposlenost je bila na nezapamćeno niskoj razini. Međutim, u Komisijinoj proljetnoj prognozi iz 2020. predviđa se da će stopa nezaposlenosti u 2020. porasti na 5,0 %, a zatim se neznatno smanjiti na 4,2 % u 2021. Vlada je promptno reagirala na pandemiju bolesti COVID-19 uvođenjem brojnih mjera za zaštitu dohodaka i radnih mjesta, posebno usmjerenih na poduzeća i samozaposlene osobe. Međutim, neke ranjive skupine na tržištu rada (radnici s ugovorima o radu na određeno vrijeme i radnici zaposleni preko agencija za privremeno zapošljavanje) nisu u potpunosti zaštićene predloženim mjerama ublažavanja. Zatvaranje ustanova za skrb o djeci i škola tijekom razdoblja primjene mjera ograničenja kretanja moglo bi posebno pogoditi žene na kojima je velik teret obveza skrbi. Promicanje ulaganja u skrb o djeci i dugotrajnu skrb u kombinaciji s fleksibilnim radnim uvjetima, kao što je rad na daljinu, trebalo bi olakšati izlazak iz krize. Ciljane aktivne politike tržišta rada i omogućavanje stjecanja vještina, uz savjetovanje sa socijalnim partnerima, doprinose zadržavanju zaposlenika, ali i olakšavaju promjenu radnog mjesta. Aktivnosti informiranja i savjetovanja koje provode javne službe za zapošljavanje mogu olakšati uspješan povratak na tržište rada, posebno kad je riječ o ranjivim skupinama. Kad bi pristup socijalnoj zaštiti bio lakši i brži, izbjegle bi se deložacije i zamke siromaštva. Na obrazovne ishode i dalje snažno utječu socioekonomske nejednakosti i niska ulaganja. Omogućavanje jednakog pristupa uključivom kvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju, među ostalim u digitalnom kontekstu, može doprinijeti poboljšanju razine vještina i širenju digitalnog učenja. Osobito je važno poticati stjecanje digitalnih vještina, među ostalim potporom i trajnim osposobljavanjem nastavnika i predavača. Javna potrošnja po učeniku na svim razinama obrazovanja i dalje je relativno niska. Manjak kvalificiranih učitelja i nastavnika pokazuje da treba povećati privlačnost te struke, posebno za talentirane mlade ljude.

| (19) | Češka je među zemljama na koje bi tehnološke promjene mogle posebno utjecati i kojima su potrebna znatna ulaganja u tom području. Digitalnu transformaciju treba poduprijeti ciljanim ulaganjima u pametna rješenja i vještine, među ostalim u industrijskom i uslužnom sektoru. Ostvaren je cilj potpune pokrivenosti fiksnim širokopojasnim mrežama, ali je mobilni širokopojasni pristup i dalje relativno skup. Kašnjenja u razvoju infrastrukture mogla bi posebno utjecati na ranjive skupine i strukturno slabe regije u kojima je veći rizik od izoliranosti. To bi moglo negativno utjecati i na praćenje i kontrolu pandemije. Kako bi se zadovoljile potrebe u pogledu povezivosti, treba ulagati u mreže vrlo velikog kapaciteta, fiksne i mobilne mreže te odgovarajuće mjere na strani potražnje. Za postizanje tog cilja bit će ključna pravodobna dodjela radiofrekvencijskih pojaseva za 5G mreže pod predvidljivim uvjetima koji pogoduju ulaganjima. Širenje usluga ultrabrzih širokopojasnih mreža ograničeno je zbog niske potražnje koja je rezultat više varijabli, kao što su cijena pretplate te kupovna moć, dob i obrazovanje stanovništva. Nadležna tijela predano rade na razvoju i integraciji novih digitalnih tehnologija, no taj je proces otežan zbog trajno niskih razina vještina. Češka nadležna tijela predana su poticanju rješenja koja se temelje na umjetnoj inteligenciji, ali unatoč naporima vlade u tom području Češka još uvijek zaostaje za državama članicama koje prednjače u aktivnostima istraživanja i patentiranja u tom području. |
| --- | --- |

(19)

Češka je među zemljama na koje bi tehnološke promjene mogle posebno utjecati i kojima su potrebna znatna ulaganja u tom području. Digitalnu transformaciju treba poduprijeti ciljanim ulaganjima u pametna rješenja i vještine, među ostalim u industrijskom i uslužnom sektoru. Ostvaren je cilj potpune pokrivenosti fiksnim širokopojasnim mrežama, ali je mobilni širokopojasni pristup i dalje relativno skup. Kašnjenja u razvoju infrastrukture mogla bi posebno utjecati na ranjive skupine i strukturno slabe regije u kojima je veći rizik od izoliranosti. To bi moglo negativno utjecati i na praćenje i kontrolu pandemije. Kako bi se zadovoljile potrebe u pogledu povezivosti, treba ulagati u mreže vrlo velikog kapaciteta, fiksne i mobilne mreže te odgovarajuće mjere na strani potražnje. Za postizanje tog cilja bit će ključna pravodobna dodjela radiofrekvencijskih pojaseva za 5G mreže pod predvidljivim uvjetima koji pogoduju ulaganjima. Širenje usluga ultrabrzih širokopojasnih mreža ograničeno je zbog niske potražnje koja je rezultat više varijabli, kao što su cijena pretplate te kupovna moć, dob i obrazovanje stanovništva. Nadležna tijela predano rade na razvoju i integraciji novih digitalnih tehnologija, no taj je proces otežan zbog trajno niskih razina vještina. Češka nadležna tijela predana su poticanju rješenja koja se temelje na umjetnoj inteligenciji, ali unatoč naporima vlade u tom području Češka još uvijek zaostaje za državama članicama koje prednjače u aktivnostima istraživanja i patentiranja u tom području.

| (20) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Prema nacionalnom energetskom i klimatskom planu Češke za uspješnu energetsku i klimatsku tranziciju i postizanje klimatske neutralnosti potrebna su znatna ulaganja. Posebno je bitno ulagati u promicanje obnovljivih izvora energije, energetsku učinkovitost, infrastrukturu i dijelove sustava prijenosa. Posljedice klimatskih promjena već su vidljive u obliku suša i poplava, koje nanose znatne gospodarske gubitke. Onečišćenje zraka također je trajan problem. Istodobno su porezi na onečišćenje vrlo niski. Ugljen i dalje dominira energetskim sektorom i važan je pokretač gospodarske aktivnosti u trima češkim regijama. Ograničeni razvojni kapaciteti promotorâ projekata te ograničena savjetodavna potpora koju pružaju češka nadležna tijela i dalje su velika prepreka razvoju stabilnog portfelja projekata za provedbu usporedne klimatske i digitalne tranzicije u tim regijama. Općenito se očekuje da će postupni prestanak korištenja ugljena kao energenta imati znatne socioekonomske posljedice i čini se da nema mnogo interesa za ulaganja u tehnologije s nultim i niskim emisijama stakleničkih plinova. Proizvodnja energije iz obnovljivih izvora ispod je prosjeka EU-a. Za daljnji razvoj tog sektora potrebni su dodatni financijski poticaji i odgovarajući pravni i institucionalni okvir. Čini se da je informiranost o širim koristima energetske učinkovitosti slaba. Prelazak na elektromobilnost prilično je spor, a cestovni promet postaje jedan od sektora s najvećom potrošnjom energije. Porezi na promet niski su i ne temelje se na emisijama CO2. Infrastruktura za punjenje električnih vozila još je rudimentarna. Učinkovitost gospodarenja otpadom i dalje je umjerena u odnosu na ambicioznije ciljeve. Nedostaje sveobuhvatna strategija za razvoj potencijala za kružno gospodarstvo. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Češkoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito na područjima iz Priloga D izvješću za Češku za 2020. To bi Češkoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(20)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Prema nacionalnom energetskom i klimatskom planu Češke za uspješnu energetsku i klimatsku tranziciju i postizanje klimatske neutralnosti potrebna su znatna ulaganja. Posebno je bitno ulagati u promicanje obnovljivih izvora energije, energetsku učinkovitost, infrastrukturu i dijelove sustava prijenosa. Posljedice klimatskih promjena već su vidljive u obliku suša i poplava, koje nanose znatne gospodarske gubitke. Onečišćenje zraka također je trajan problem. Istodobno su porezi na onečišćenje vrlo niski. Ugljen i dalje dominira energetskim sektorom i važan je pokretač gospodarske aktivnosti u trima češkim regijama. Ograničeni razvojni kapaciteti promotorâ projekata te ograničena savjetodavna potpora koju pružaju češka nadležna tijela i dalje su velika prepreka razvoju stabilnog portfelja projekata za provedbu usporedne klimatske i digitalne tranzicije u tim regijama. Općenito se očekuje da će postupni prestanak korištenja ugljena kao energenta imati znatne socioekonomske posljedice i čini se da nema mnogo interesa za ulaganja u tehnologije s nultim i niskim emisijama stakleničkih plinova. Proizvodnja energije iz obnovljivih izvora ispod je prosjeka EU-a. Za daljnji razvoj tog sektora potrebni su dodatni financijski poticaji i odgovarajući pravni i institucionalni okvir. Čini se da je informiranost o širim koristima energetske učinkovitosti slaba. Prelazak na elektromobilnost prilično je spor, a cestovni promet postaje jedan od sektora s najvećom potrošnjom energije. Porezi na promet niski su i ne temelje se na emisijama CO2. Infrastruktura za punjenje električnih vozila još je rudimentarna. Učinkovitost gospodarenja otpadom i dalje je umjerena u odnosu na ambicioznije ciljeve. Nedostaje sveobuhvatna strategija za razvoj potencijala za kružno gospodarstvo. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Češkoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito na područjima iz Priloga D izvješću za Češku za 2020. To bi Češkoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (21) | Pristup konvencionalnom financiranju iznad je prosjeka EU-a, ali je rizično financiranje manje razvijeno. I dalje je oskudno financiranje visokorizičnih domaćih poduzeća, posebno u idejnoj i kasnijoj fazi razvoja. Iako su neke inovativne inicijative uspjele doći na tržište, financiranje rizičnim i vlasničkim kapitalom i dalje je na vrlo niskim razinama. Istraživanje i inovacije u Češkoj otežani su i potrebna je sistemska reforma tog sektora. Unatoč kontinuiranom rastu privatnih ulaganja u istraživanje i razvoj, velika poduzeća, uglavnom u stranom vlasništvu, znatno više od malih i srednjih domaćih poduzeća ulažu u nematerijalnu imovinu, kao što su istraživanje i razvoj. Industrije srednje visoke i visoke tehnologije suočavaju se s manjkom vještina zbog malog broja diplomiranih studenata znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) i neodgovarajućeg poslijediplomskog osposobljavanja. Istodobno, promicanje i potpora poduzetništvu i dalje su niski, što koči rast produktivnosti. Zbog velike fragmentiranosti istraživačkog sektora nedostatna sredstva za istraživanje i razvoj raspršuju se na previše područja. Otežana je suradnja javnog i privatnog sektora zbog postojeće prakse ocjenjivanja karijere istraživača. Bliskija suradnja akademske zajednice i poslovnog sektora, posebno preko supsidijarnih poduzeća, mogla bi ubrzati prijenos tehnologije i širenje inovacija. |
| --- | --- |

(21)

Pristup konvencionalnom financiranju iznad je prosjeka EU-a, ali je rizično financiranje manje razvijeno. I dalje je oskudno financiranje visokorizičnih domaćih poduzeća, posebno u idejnoj i kasnijoj fazi razvoja. Iako su neke inovativne inicijative uspjele doći na tržište, financiranje rizičnim i vlasničkim kapitalom i dalje je na vrlo niskim razinama. Istraživanje i inovacije u Češkoj otežani su i potrebna je sistemska reforma tog sektora. Unatoč kontinuiranom rastu privatnih ulaganja u istraživanje i razvoj, velika poduzeća, uglavnom u stranom vlasništvu, znatno više od malih i srednjih domaćih poduzeća ulažu u nematerijalnu imovinu, kao što su istraživanje i razvoj. Industrije srednje visoke i visoke tehnologije suočavaju se s manjkom vještina zbog malog broja diplomiranih studenata znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) i neodgovarajućeg poslijediplomskog osposobljavanja. Istodobno, promicanje i potpora poduzetništvu i dalje su niski, što koči rast produktivnosti. Zbog velike fragmentiranosti istraživačkog sektora nedostatna sredstva za istraživanje i razvoj raspršuju se na previše područja. Otežana je suradnja javnog i privatnog sektora zbog postojeće prakse ocjenjivanja karijere istraživača. Bliskija suradnja akademske zajednice i poslovnog sektora, posebno preko supsidijarnih poduzeća, mogla bi ubrzati prijenos tehnologije i širenje inovacija.

| (22) | Mjere ograničenja kretanja uvedene radi suzbijanja pandemije bolesti COVID-19 opteretile su lance opskrbe i onemogućile poslovanje mnogih poduzeća, dok istodobno nedostaju rezerve likvidnosti. Najteže su pogođeni automobilski i uslužni sektor. Za nadzor tržišta nadležno je previše tijela, a njihova suradnja i koordinacija nisu optimalne. Broj prijava za službene programe državnih jamstava za poduzeća brzo je premašio ponudu. Ima prostora za poboljšanje koordinacije i ubrzanje procesa pružanja potpore poduzećima. Prema mišljenju nekih dionika mjere koje su češka nadležna tijela donijela radi ublažavanja posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19 birokratske su i sporo se provode u realnom gospodarstvu. Potrebno je bolje analizirati podatke koji su nužni za donošenje brzih, utemeljenih i najboljih odluka o ciljanim strategijama i mjerama gospodarskog oporavka. Poslovni sektor općenito smatra da su česte izmjene zakonodavstva i složeni administrativni postupci prepreke ulaganjima. Administrativno opterećenje poseban je problem za novoosnovana poduzeća u smislu ishođenja dozvola i odobrenja. Velika su prepreka dugotrajni i složeni postupci za dobivanje građevinskih dozvola. Predloženo novo zakonodavstvo o građenju dočekano je kritikama. Češka je jedna od najmanje razvijenih država članica u smislu korištenja digitalnim javnim uslugama. Broj korisnika usluga e-uprave i dalje je znatno ispod prosjeka EU-a. Češka provodi svoj plan za e-upravu. Od 2020. Češka ima novi „digitalni ustav”, koji građanima daje pravo korištenja gotovo svih javnih usluga u elektroničkom obliku najkasnije od 2025. Međutim, samo relativno mali broj općina nudi internetska rješenja. Parlament raspravlja o izmjeni poreznog zakona kojom bi se povećala digitalizacija poreznog sustava jer je stopa elektroničke prijave određenih vrsta poreza i dalje prilično niska. |
| --- | --- |

(22)

Mjere ograničenja kretanja uvedene radi suzbijanja pandemije bolesti COVID-19 opteretile su lance opskrbe i onemogućile poslovanje mnogih poduzeća, dok istodobno nedostaju rezerve likvidnosti. Najteže su pogođeni automobilski i uslužni sektor. Za nadzor tržišta nadležno je previše tijela, a njihova suradnja i koordinacija nisu optimalne. Broj prijava za službene programe državnih jamstava za poduzeća brzo je premašio ponudu. Ima prostora za poboljšanje koordinacije i ubrzanje procesa pružanja potpore poduzećima. Prema mišljenju nekih dionika mjere koje su češka nadležna tijela donijela radi ublažavanja posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19 birokratske su i sporo se provode u realnom gospodarstvu. Potrebno je bolje analizirati podatke koji su nužni za donošenje brzih, utemeljenih i najboljih odluka o ciljanim strategijama i mjerama gospodarskog oporavka. Poslovni sektor općenito smatra da su česte izmjene zakonodavstva i složeni administrativni postupci prepreke ulaganjima. Administrativno opterećenje poseban je problem za novoosnovana poduzeća u smislu ishođenja dozvola i odobrenja. Velika su prepreka dugotrajni i složeni postupci za dobivanje građevinskih dozvola. Predloženo novo zakonodavstvo o građenju dočekano je kritikama. Češka je jedna od najmanje razvijenih država članica u smislu korištenja digitalnim javnim uslugama. Broj korisnika usluga e-uprave i dalje je znatno ispod prosjeka EU-a. Češka provodi svoj plan za e-upravu. Od 2020. Češka ima novi „digitalni ustav”, koji građanima daje pravo korištenja gotovo svih javnih usluga u elektroničkom obliku najkasnije od 2025. Međutim, samo relativno mali broj općina nudi internetska rješenja. Parlament raspravlja o izmjeni poreznog zakona kojom bi se povećala digitalizacija poreznog sustava jer je stopa elektroničke prijave određenih vrsta poreza i dalje prilično niska.

| (23) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za rješavanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih izazova. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(23)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za rješavanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih izazova. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (24) | Funkcioniranje javnog sektora i učinkovitost vlade u Češkoj ispod su prosjeka EU-a. Prema međunarodnim pokazateljima Češka bilježi relativno dobre rezultate kad je riječ o pristupu informacijama tijela javne vlasti u postupku donošenja odluka. Manje je uspješna u području profesionalnosti državne službe, transparentnosti vlade i kontrole korupcije. Poboljšanjem strateškog planiranja i koordinacije među ministarstvima te smanjenjem fragmentiranosti lokalne samouprave povećala bi se učinkovitost javne uprave. Poboljšao se okvir za javnu nabavu, ali možda će biti potrebne dodatne prilagodbe. Unatoč neznatnim poboljšanjima, korupcija i dalje otežava poslovanje i može dodatno kočiti gospodarsku aktivnost. Još nije doneseno nekoliko predviđenih mjera za suzbijanje korupcije, uključujući zakon o lobiranju i zakon o zaštiti zviždača. |
| --- | --- |

(24)

Funkcioniranje javnog sektora i učinkovitost vlade u Češkoj ispod su prosjeka EU-a. Prema međunarodnim pokazateljima Češka bilježi relativno dobre rezultate kad je riječ o pristupu informacijama tijela javne vlasti u postupku donošenja odluka. Manje je uspješna u području profesionalnosti državne službe, transparentnosti vlade i kontrole korupcije. Poboljšanjem strateškog planiranja i koordinacije među ministarstvima te smanjenjem fragmentiranosti lokalne samouprave povećala bi se učinkovitost javne uprave. Poboljšao se okvir za javnu nabavu, ali možda će biti potrebne dodatne prilagodbe. Unatoč neznatnim poboljšanjima, korupcija i dalje otežava poslovanje i može dodatno kočiti gospodarsku aktivnost. Još nije doneseno nekoliko predviđenih mjera za suzbijanje korupcije, uključujući zakon o lobiranju i zakon o zaštiti zviždača.

| (25) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Češka će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(25)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Češka će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (26) | Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Češke i objavila je u Izvješću za Češku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Češkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Češkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Češke i objavila je u Izvješću za Češku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Češkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Češkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (27) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku, |
| --- | --- |

(27)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

PREPORUČUJE da Češka u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Osigurati otpornost zdravstvenog sustava, povećati dostupnost zdravstvenih radnika, ojačati primarnu zaštitu i integraciju zaštite te uvesti usluge e-zdravstva. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Poduprijeti zapošljavanje aktivnim politikama tržišta rada, omogućavanjem stjecanja vještina, među ostalim digitalnih, i omogućavanjem pristupa digitalnom učenju. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Poduprijeti mala i srednja poduzeća većom primjenom financijskih instrumenata u svrhu potpore likvidnosti, smanjenja administrativnog opterećenja i poboljšanja e-uprave. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, posebno digitalnu infrastrukturu i digitalne tehnologije visokog kapaciteta, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije te održivu prometnu infrastrukturu, među ostalim u regijama rudarenja ugljena. Inovativnim poduzećima osigurati pristup financiranju i poboljšati suradnju privatnog i javnog sektora u području istraživanja i razvoja. |
| --- | --- |

3.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 15.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/22

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Danske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2020.

(2020/C 282/04)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je započeo europski semestar 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) također donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Danska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je započeo europski semestar 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) također donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Danska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (2) | Izvješće za Dansku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Danske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Danske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Dansku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Danske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Danske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Danska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Danska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Danska je 7. svibnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 5. svibnja 2020. svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(9)

Danska je 7. svibnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 5. svibnja 2020. svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (10) | Danska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti. |
| --- | --- |

(10)

Danska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti.

| (11) | Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 3,7 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 8,0 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 2,4 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 33,2 % BDP-a u 2019.udio duga opće države u BDP-u porasti na 40,7 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(11)

Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 3,7 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 8,0 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 2,4 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 33,2 % BDP-a u 2019.udio duga opće države u BDP-u porasti na 40,7 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

| (12) | Danska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 4,9 % BDP-a. Mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene zaštite, privremenu naknadu za fiksne troškove poduzeća, privremenu nadoknadu plaća i hitnu financijsku pomoć sektorima u poteškoćama. Osim toga, Danska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu konvergencije za 2020. procjenjuju na približno 15 % BDP-a. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza na dohodak, poreza na dobit i kreditna jamstva (3,7 % BDP-a). Za razliku od Komisijine proljetne prognoze iz 2020., Program konvergencije za 2020. uključuje očekivane buduće gubitke povezane s državnim jamstvima izdanima u okviru odgovora na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 (0,5 % BDP-a). Mjere koje je Danska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(12)

Danska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 4,9 % BDP-a. Mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene zaštite, privremenu naknadu za fiksne troškove poduzeća, privremenu nadoknadu plaća i hitnu financijsku pomoć sektorima u poteškoćama. Osim toga, Danska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu konvergencije za 2020. procjenjuju na približno 15 % BDP-a. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza na dohodak, poreza na dobit i kreditna jamstva (3,7 % BDP-a). Za razliku od Komisijine proljetne prognoze iz 2020., Program konvergencije za 2020. uključuje očekivane buduće gubitke povezane s državnim jamstvima izdanima u okviru odgovora na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 (0,5 % BDP-a). Mjere koje je Danska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (13) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Danskoj saldo opće države iznositi -7,2 % BDP-a u 2020. te -2,3 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %. |
| --- | --- |

(13)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Danskoj saldo opće države iznositi -7,2 % BDP-a u 2020. te -2,3 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %.

| (14) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Danska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Danska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

| (15) | Pandemija bolesti COVID-19 snažno je pogodila Dansku u prvoj polovini 2020., opteretivši zdravstveni sustav i znatno smanjivši gospodarsku aktivnost u određenim sektorima. Danska je provela pravodobne mjere za sprečavanje širenja pandemije i jačanje zdravstvenog sustava, uključujući dalekosežne inicijative za ublažavanje gospodarskih posljedica pandemije. Na posljedični je gospodarski pad odgovoreno znatnim gospodarskim i financijskim mjerama Vlade i središnje banke, uključujući izravnu potporu poduzećima za djelomično pokrivanje fiksnih troškova i rashoda za plaće, odgodu plaćanja poreza i osiguranje likvidnosti banaka i poduzeća, kreditne programe i druge mjere monetarne politike. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Tim se mjerama djelotvorno smanjio gospodarski udar pandemije bolesti COVID-19, ali nisu spriječeni znatan gubitak proizvodnje, brojni stečajevi i slučajevi nesolventnosti, kao ni znatan porast nezaposlenosti i broja osoba izloženih riziku od siromaštva, uključujući osobe u ranjivim skupinama (npr. osobe s invaliditetom). Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi iz 2020. očekuje se umjeren porast nezaposlenosti na oko 6,5 % u 2020., a zatim pad na ispod 6 % u 2021. |
| --- | --- |

(15)

Pandemija bolesti COVID-19 snažno je pogodila Dansku u prvoj polovini 2020., opteretivši zdravstveni sustav i znatno smanjivši gospodarsku aktivnost u određenim sektorima. Danska je provela pravodobne mjere za sprečavanje širenja pandemije i jačanje zdravstvenog sustava, uključujući dalekosežne inicijative za ublažavanje gospodarskih posljedica pandemije. Na posljedični je gospodarski pad odgovoreno znatnim gospodarskim i financijskim mjerama Vlade i središnje banke, uključujući izravnu potporu poduzećima za djelomično pokrivanje fiksnih troškova i rashoda za plaće, odgodu plaćanja poreza i osiguranje likvidnosti banaka i poduzeća, kreditne programe i druge mjere monetarne politike. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Tim se mjerama djelotvorno smanjio gospodarski udar pandemije bolesti COVID-19, ali nisu spriječeni znatan gubitak proizvodnje, brojni stečajevi i slučajevi nesolventnosti, kao ni znatan porast nezaposlenosti i broja osoba izloženih riziku od siromaštva, uključujući osobe u ranjivim skupinama (npr. osobe s invaliditetom). Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi iz 2020. očekuje se umjeren porast nezaposlenosti na oko 6,5 % u 2020., a zatim pad na ispod 6 % u 2021.

| (16) | Trenutačna kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala je da Danska treba kontinuirano raditi na jačanju otpornosti zdravstvenog sustava. Posebno zabrinjava manjak zdravstvenih radnika i liječnika specijalista te medicinskih sestara/tehničara, primjerice u području intenzivnog liječenja (osobito medicinskih sestara/tehničara u području anesteziologije). Ključno je kontinuirano ulagati napore u otklanjanje problema manjka radne snage. Danska bi u kratkoročnom razdoblju trebala osigurati dostupnost ključnih proizvoda iz područja medicine, uključujući osobnu zaštitnu opremu za zdravstvene radnike. U tijeku su istraživanja radi pronalaska antivirusnog lijeka i cjepiva, ali i boljeg i bržeg testiranja. |
| --- | --- |

(16)

Trenutačna kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala je da Danska treba kontinuirano raditi na jačanju otpornosti zdravstvenog sustava. Posebno zabrinjava manjak zdravstvenih radnika i liječnika specijalista te medicinskih sestara/tehničara, primjerice u području intenzivnog liječenja (osobito medicinskih sestara/tehničara u području anesteziologije). Ključno je kontinuirano ulagati napore u otklanjanje problema manjka radne snage. Danska bi u kratkoročnom razdoblju trebala osigurati dostupnost ključnih proizvoda iz područja medicine, uključujući osobnu zaštitnu opremu za zdravstvene radnike. U tijeku su istraživanja radi pronalaska antivirusnog lijeka i cjepiva, ali i boljeg i bržeg testiranja.

| (17) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Danska ostvaruje dobre rezultate u području digitalizacije, što potvrđuje i Pregled digitalnih rezultata Europske komisije. Međutim, kako bi dugoročno zadržala taj dobar položaj, osigurala svoju konkurentnost i imala koristi od digitalne transformacije, Danska bi trebala ulagati u digitalnu infrastrukturu te u obrazovanje, osposobljavanje i usavršavanje. U danskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu navodi se da su za uspješnu klimatsku i energetsku tranziciju potrebna znatna ulaganja. Najveća ulaganja potrebna su za instalaciju novih kapaciteta za energiju iz obnovljivih izvora, a znatne potrebe za ulaganjima utvrđene su i u kućanstvima (energetska učinkovitost i pretvorba toplinske energije), održivom prometu, industriji te grijanju bioplinom i centraliziranom grijanju. Ciljevi su danske klimatske politike smanjiti emisije stakleničkih plinova za 70 % do 2030. u odnosu na 1990. te postići klimatsku neutralnost najkasnije do 2050. U tu je svrhu potrebno uspostaviti silazni trend potrošnje energije, što zahtijeva ulaganja utemeljena na sveobuhvatnom pristupu i usmjerena na sektore u kojima su uštede energije osobito obećavajuće. Gospodarski oporavak od krize uzrokovane bolešću COVID-19 mogao bi se potaknuti davanjem prednosti planiranim zelenim ulaganjima i promicanjem ambicioznih investicijskih projekata u području okoliša, klime, energije i infrastrukture, kao što su ulaganja u stanovanje, odobalne vjetroelektrane, energetsku povezivost i elektrifikaciju željeznice. Promet je najveći izvor emisija stakleničkih plinova u Danskoj, zbog čega su daljnje mjere politika u tom području posebno važne. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Danskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Dansku za 2020. To bi Danskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Danska ostvaruje dobre rezultate u području digitalizacije, što potvrđuje i Pregled digitalnih rezultata Europske komisije. Međutim, kako bi dugoročno zadržala taj dobar položaj, osigurala svoju konkurentnost i imala koristi od digitalne transformacije, Danska bi trebala ulagati u digitalnu infrastrukturu te u obrazovanje, osposobljavanje i usavršavanje. U danskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu navodi se da su za uspješnu klimatsku i energetsku tranziciju potrebna znatna ulaganja. Najveća ulaganja potrebna su za instalaciju novih kapaciteta za energiju iz obnovljivih izvora, a znatne potrebe za ulaganjima utvrđene su i u kućanstvima (energetska učinkovitost i pretvorba toplinske energije), održivom prometu, industriji te grijanju bioplinom i centraliziranom grijanju. Ciljevi su danske klimatske politike smanjiti emisije stakleničkih plinova za 70 % do 2030. u odnosu na 1990. te postići klimatsku neutralnost najkasnije do 2050. U tu je svrhu potrebno uspostaviti silazni trend potrošnje energije, što zahtijeva ulaganja utemeljena na sveobuhvatnom pristupu i usmjerena na sektore u kojima su uštede energije osobito obećavajuće. Gospodarski oporavak od krize uzrokovane bolešću COVID-19 mogao bi se potaknuti davanjem prednosti planiranim zelenim ulaganjima i promicanjem ambicioznih investicijskih projekata u području okoliša, klime, energije i infrastrukture, kao što su ulaganja u stanovanje, odobalne vjetroelektrane, energetsku povezivost i elektrifikaciju željeznice. Promet je najveći izvor emisija stakleničkih plinova u Danskoj, zbog čega su daljnje mjere politika u tom području posebno važne. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Danskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Dansku za 2020. To bi Danskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (18) | Ukupni rashodi za istraživanje i razvoj nisu rezultirali većim rastom produktivnosti u Danskoj. Nedostaje integrirana inovacijska strategija u kojoj bi se jasno navelo što Danska želi postići u globalnom inovacijskom okružju. Istraživanje i inovacije i dalje su koncentrirani u nekolicini velikih poduzeća i zaklada, uglavnom u farmaceutskom i biotehnološkom sektoru. Gotovo 40 % ukupnih rashoda za istraživanje i razvoj odnosi se na osam najvećih poduzeća (u odnosu na svjetski prosjek od 19 %). Ukupni rashodi za istraživanje i razvoj i dalje su veliki, a apsolutni broj poduzeća aktivnih u području istraživanja i razvoja smanjio se od 2009., uglavnom zato što se manja poduzeća ne bave istraživanjem i razvojem. Svega 33 % malih i srednjih poduzeća uvelo je inovacije u proizvode ili procese. Stoga bi u području politika moglo biti potrebno uložiti dodatne napore u širenje inovacijske baze radi uključivanja većeg broja poduzeća. Kako bi se pripremilo za nove potrebe za vještinama nakon pandemije bolesti COVID-19 i buduće tehnološke promjene, potrebna su trajna ulaganja u programe usavršavanja i prekvalifikacije, među ostalim u okviru programa obrazovanja odraslih. |
| --- | --- |

(18)

Ukupni rashodi za istraživanje i razvoj nisu rezultirali većim rastom produktivnosti u Danskoj. Nedostaje integrirana inovacijska strategija u kojoj bi se jasno navelo što Danska želi postići u globalnom inovacijskom okružju. Istraživanje i inovacije i dalje su koncentrirani u nekolicini velikih poduzeća i zaklada, uglavnom u farmaceutskom i biotehnološkom sektoru. Gotovo 40 % ukupnih rashoda za istraživanje i razvoj odnosi se na osam najvećih poduzeća (u odnosu na svjetski prosjek od 19 %). Ukupni rashodi za istraživanje i razvoj i dalje su veliki, a apsolutni broj poduzeća aktivnih u području istraživanja i razvoja smanjio se od 2009., uglavnom zato što se manja poduzeća ne bave istraživanjem i razvojem. Svega 33 % malih i srednjih poduzeća uvelo je inovacije u proizvode ili procese. Stoga bi u području politika moglo biti potrebno uložiti dodatne napore u širenje inovacijske baze radi uključivanja većeg broja poduzeća. Kako bi se pripremilo za nove potrebe za vještinama nakon pandemije bolesti COVID-19 i buduće tehnološke promjene, potrebna su trajna ulaganja u programe usavršavanja i prekvalifikacije, među ostalim u okviru programa obrazovanja odraslih.

| (19) | Danska je poduzela korake za jačanje svojeg okvira za sprečavanje pranja novca. U 2019. doneseno je novo zakonodavstvo, a nacionalna i regulatorna tijela počela su provoditi niz mjera za jačanje danskog preventivnog okvira za sprečavanje pranja novca. Financijskom nadzornom tijelu dodijeljene su ovlasti sankcioniranja i veći proračun za jačanje nadzornih kapaciteta za sprečavanje pranja novca. Financijsko-obavještajnoj jedinici također su osigurani dodatno osoblje i financijska sredstva. Ključno je da poboljšani okvir za sprečavanje pranja novca rezultira učinkovitim nadzorom i provedbom. Konkretno, nadzornik za sprečavanje pranja novca trebat će u potpunosti provesti pristup utemeljen na riziku. Pojačana financijsko-obavještajna jedinica trebat će dokazati da su slabosti istaknute u izvješću danskog revizorskog suda na odgovarajući način uklonjene. |
| --- | --- |

(19)

Danska je poduzela korake za jačanje svojeg okvira za sprečavanje pranja novca. U 2019. doneseno je novo zakonodavstvo, a nacionalna i regulatorna tijela počela su provoditi niz mjera za jačanje danskog preventivnog okvira za sprečavanje pranja novca. Financijskom nadzornom tijelu dodijeljene su ovlasti sankcioniranja i veći proračun za jačanje nadzornih kapaciteta za sprečavanje pranja novca. Financijsko-obavještajnoj jedinici također su osigurani dodatno osoblje i financijska sredstva. Ključno je da poboljšani okvir za sprečavanje pranja novca rezultira učinkovitim nadzorom i provedbom. Konkretno, nadzornik za sprečavanje pranja novca trebat će u potpunosti provesti pristup utemeljen na riziku. Pojačana financijsko-obavještajna jedinica trebat će dokazati da su slabosti istaknute u izvješću danskog revizorskog suda na odgovarajući način uklonjene.

| (20) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(20)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (21) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Danska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(21)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Danska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (22) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Danske i objavila je u izvješću za Dansku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Danskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Danskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Danske i objavila je u izvješću za Dansku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Danskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Danskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (23) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(23)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

PREPORUČUJE da Danska u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati otpornost zdravstvenog sustava, među ostalim osiguravanjem dovoljnih količina ključnih proizvoda iz područja medicine i otklanjanjem problema manjka zdravstvenih radnika. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, održivi promet te istraživanje i inovacije. Poduprijeti integriranu strategiju za inovacije širom investicijskom bazom. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Poboljšati učinkovitost nadzora sprečavanja pranja novca i učinkovito provoditi okvir za sprečavanje pranja novca. |
| --- | --- |

3.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 20.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/27

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2020.

(2020/C 282/05)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Njemačka jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Njemačka jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

| (2) | Izvješće za Njemačku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Njemačke u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Njemačke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Njemačkoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, visoki suficit tekućeg računa rezultat je niske razine ulaganja u odnosu na štednju i ima prekogranični učinak. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Njemačku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Njemačke u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Njemačke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Njemačkoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, visoki suficit tekućeg računa rezultat je niske razine ulaganja u odnosu na štednju i ima prekogranični učinak.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Njemačka se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Njemačka se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u sektorima i regijama. To uključuje rizik od povećanja nejednakosti unutar Njemačke. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u sektorima i regijama. To uključuje rizik od povećanja nejednakosti unutar Njemačke. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

| (10) | Njemačka je 20. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Njemačka je 20. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (11) | Njemačka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. |
| --- | --- |

(11)

Njemačka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu.

| (12) | Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 1,4 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 71⁄4 % BDP-a u 2020. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 59,8 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 751⁄4 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 1,4 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 71⁄4 % BDP-a u 2020. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 59,8 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 751⁄4 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

| (13) | Njemačka je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020. vrijednost tih proračunskih mjera u 2020. iznosi 7,2 % BDP-a. Mjere uključuju potporu likvidnosti poduzeća, ciljanu pomoć malim poduzećima i samozaposlenim osobama u obliku bespovratnih sredstava i kredita te lakši pristup programima skraćenog radnog vremena kako bi se spriječila otpuštanja. Osim toga, Njemačka je najavila mjere koje će doprinijeti potpori likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 24,9 % BDP-a. Te se mjere sastoje od kreditnih jamstava koja uglavnom pruža državna razvojna banka KfW i novi Fond za gospodarsku stabilizaciju osnovan kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19. Za razliku od Programa stabilnosti za 2020., u Komisijinim procjenama odgode plaćanja poreza i proračunske naknade zbog smanjenja poreznih prihoda uslijed gospodarskog pada ne smatraju se diskrecijskim mjerama s učinkom na proračun. Mjere koje je Njemačka poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(13)

Njemačka je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020. vrijednost tih proračunskih mjera u 2020. iznosi 7,2 % BDP-a. Mjere uključuju potporu likvidnosti poduzeća, ciljanu pomoć malim poduzećima i samozaposlenim osobama u obliku bespovratnih sredstava i kredita te lakši pristup programima skraćenog radnog vremena kako bi se spriječila otpuštanja. Osim toga, Njemačka je najavila mjere koje će doprinijeti potpori likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 24,9 % BDP-a. Te se mjere sastoje od kreditnih jamstava koja uglavnom pruža državna razvojna banka KfW i novi Fond za gospodarsku stabilizaciju osnovan kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19. Za razliku od Programa stabilnosti za 2020., u Komisijinim procjenama odgode plaćanja poreza i proračunske naknade zbog smanjenja poreznih prihoda uslijed gospodarskog pada ne smatraju se diskrecijskim mjerama s učinkom na proračun. Mjere koje je Njemačka poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (14) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Njemačkoj saldo opće države iznositi -7,0 % BDP-a u 2020. te -1,5 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 75,6 % BDP-a u 2020. i 71,8 % u 2021. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Njemačkoj saldo opće države iznositi -7,0 % BDP-a u 2020. te -1,5 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 75,6 % BDP-a u 2020. i 71,8 % u 2021.

| (15) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Njemačka u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Njemačka u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

| (16) | Prva infekcija koronavirusom u Njemačkoj zabilježena je 27. siječnja 2020., a broj slučajeva bolesti COVID-19 počeo je eksponencijalno rasti u ožujku 2020., nakon čega su njemačka tijela uvela mjere ograničenja kretanja radi suzbijanja širenja virusa, kao što su zatvaranje svih maloprodajnih trgovina koje nisu nužne, restorana, zabavnih i kulturnih ustanova, sportskih objekata, škola i sveučilišta. Bila su zabranjena sva javna okupljanja više od dvije osobe, a građani su zamoljeni da sve društvene kontakte svedu na najmanju moguću mjeru. Sama proizvodnja nije bila podvrgnuta mjerama ograničenja kretanja, no veće su tvornice bile nekoliko tjedana zatvorene zbog poremećaja u vanjskoj trgovini i smanjene potražnje. Gospodarski izgledi znatno su se pogoršali, pa Komisijina proljetna prognoza iz 2020. upućuje na pad BDP-a od 6,5 % u 2020. Iako proširene mogućnosti rada u skraćenom radnom vremenu (Kurzarbeit) poduzećima pomažu da zadrže radnike, čini se da nije moguće izbjeći povećanje nezaposlenosti. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se da će nezaposlenost narasti na 4 % u 2020. i smanjiti se na 3,5 % u 2021. |
| --- | --- |

(16)

Prva infekcija koronavirusom u Njemačkoj zabilježena je 27. siječnja 2020., a broj slučajeva bolesti COVID-19 počeo je eksponencijalno rasti u ožujku 2020., nakon čega su njemačka tijela uvela mjere ograničenja kretanja radi suzbijanja širenja virusa, kao što su zatvaranje svih maloprodajnih trgovina koje nisu nužne, restorana, zabavnih i kulturnih ustanova, sportskih objekata, škola i sveučilišta. Bila su zabranjena sva javna okupljanja više od dvije osobe, a građani su zamoljeni da sve društvene kontakte svedu na najmanju moguću mjeru. Sama proizvodnja nije bila podvrgnuta mjerama ograničenja kretanja, no veće su tvornice bile nekoliko tjedana zatvorene zbog poremećaja u vanjskoj trgovini i smanjene potražnje. Gospodarski izgledi znatno su se pogoršali, pa Komisijina proljetna prognoza iz 2020. upućuje na pad BDP-a od 6,5 % u 2020. Iako proširene mogućnosti rada u skraćenom radnom vremenu (Kurzarbeit) poduzećima pomažu da zadrže radnike, čini se da nije moguće izbjeći povećanje nezaposlenosti. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se da će nezaposlenost narasti na 4 % u 2020. i smanjiti se na 3,5 % u 2021.

| (17) | Kako bi ublažila negativne gospodarske posljedice, njemačka je vlada brzo reagirala i donijela dalekosežne mjere. Malim je poduzećima, samozaposlenim osobama i slobodnim djelatnicima na raspolaganje stavljena neposredna pomoć u vrijednosti do 50 milijardi EUR (izravna bespovratna sredstva). Vlada je poduzećima raznih veličina putem novoosnovanog Fonda za gospodarsku stabilizaciju i javne razvojne banke KfW omogućila veći obujam i pristup u odnosu na kredite pokrivši 80 – 90 % kreditnog rizika kreditnih banaka (u posebnim slučajevima i do 100 %). Fondom za gospodarsku stabilizaciju mogu se podupirati i velika poduzeća tako što se privremeno osigurava dodatni vlasnički kapital. Kako bi se povećala likvidnost poduzeća, uvedene su prilagodbe odgoda plaćanja poreza, predujmova poreza i kazni za neplaćanje poreza. Izmijenjena su pravila o nesolventnosti kako bi se izbjegli postupci u slučaju tehničke nesolventnosti. Pojedinačne savezne države (Länder) dopunjavaju savezne mjere vlastitim programima potpore. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 vjerojatno će dodatno opteretiti ionako nisku profitabilnost njemačkog bankarskog sektora. Stoga se čini opravdanim da njemačke banke dodatno smanjuju troškove kako bi poboljšale profitabilnost i oslobodile sredstva za ulaganja u informacijske tehnologije i stvaranje organskoga kapitala. U tom bi smislu pomogla i daljnja konsolidacija. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi ublažila negativne gospodarske posljedice, njemačka je vlada brzo reagirala i donijela dalekosežne mjere. Malim je poduzećima, samozaposlenim osobama i slobodnim djelatnicima na raspolaganje stavljena neposredna pomoć u vrijednosti do 50 milijardi EUR (izravna bespovratna sredstva). Vlada je poduzećima raznih veličina putem novoosnovanog Fonda za gospodarsku stabilizaciju i javne razvojne banke KfW omogućila veći obujam i pristup u odnosu na kredite pokrivši 80 – 90 % kreditnog rizika kreditnih banaka (u posebnim slučajevima i do 100 %). Fondom za gospodarsku stabilizaciju mogu se podupirati i velika poduzeća tako što se privremeno osigurava dodatni vlasnički kapital. Kako bi se povećala likvidnost poduzeća, uvedene su prilagodbe odgoda plaćanja poreza, predujmova poreza i kazni za neplaćanje poreza. Izmijenjena su pravila o nesolventnosti kako bi se izbjegli postupci u slučaju tehničke nesolventnosti. Pojedinačne savezne države (Länder) dopunjavaju savezne mjere vlastitim programima potpore. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 vjerojatno će dodatno opteretiti ionako nisku profitabilnost njemačkog bankarskog sektora. Stoga se čini opravdanim da njemačke banke dodatno smanjuju troškove kako bi poboljšale profitabilnost i oslobodile sredstva za ulaganja u informacijske tehnologije i stvaranje organskoga kapitala. U tom bi smislu pomogla i daljnja konsolidacija.

| (18) | Nakon snažnog početka godine tržište rada pogoršalo se zbog pandemije bolesti COVID-19 i s njom povezanih mjera ograničenja kretanja. Kako bi ublažila učinke krize na zaposlenost i društvo, vlada je osigurala znatnu potporu u okviru programa skraćenog radnog vremena „Kurzarbeit”. Olakšala je uvjete pristupa takvoj potpori, retroaktivno je proširila na radnike zaposlene preko agencija za privremeno zapošljavanje i povećala razinu naknada u okviru programa. Time se doprinosi očuvanju radnih mjesta i zaštiti dohotka kućanstava. Poslodavci dobivaju financijsku olakšicu time što za izgubljeno radno vrijeme ne moraju plaćati doprinose za socijalno osiguranje. Olakšanim pristupom potpori minimalnom dohotku (na temelju knjige II. njemačkog Socijalnog zakonika „Sozialgesetzbuch/SGB”) osigurava se olakšica u slučaju gubitka prihoda. Obiteljima s niskim primanjima pruža se potpora olakšavanjem pristupa dječjem doplatku. Osim toga, stanari koji su suočeni s gubitkom prihoda privremeno su zaštićeni od deložacije. Iako je Njemačka ostvarila dobre rezultate u pregledu socijalnih pokazatelja za potporu europskom stupu socijalnih prava, nedostatna pokrivenost, ako se ne riješi, može zbog trenutačne krize dovesti do smanjenja prihoda ranjivih skupina. |
| --- | --- |

(18)

Nakon snažnog početka godine tržište rada pogoršalo se zbog pandemije bolesti COVID-19 i s njom povezanih mjera ograničenja kretanja. Kako bi ublažila učinke krize na zaposlenost i društvo, vlada je osigurala znatnu potporu u okviru programa skraćenog radnog vremena „Kurzarbeit”. Olakšala je uvjete pristupa takvoj potpori, retroaktivno je proširila na radnike zaposlene preko agencija za privremeno zapošljavanje i povećala razinu naknada u okviru programa. Time se doprinosi očuvanju radnih mjesta i zaštiti dohotka kućanstava. Poslodavci dobivaju financijsku olakšicu time što za izgubljeno radno vrijeme ne moraju plaćati doprinose za socijalno osiguranje. Olakšanim pristupom potpori minimalnom dohotku (na temelju knjige II. njemačkog Socijalnog zakonika „Sozialgesetzbuch/SGB”) osigurava se olakšica u slučaju gubitka prihoda. Obiteljima s niskim primanjima pruža se potpora olakšavanjem pristupa dječjem doplatku. Osim toga, stanari koji su suočeni s gubitkom prihoda privremeno su zaštićeni od deložacije. Iako je Njemačka ostvarila dobre rezultate u pregledu socijalnih pokazatelja za potporu europskom stupu socijalnih prava, nedostatna pokrivenost, ako se ne riješi, može zbog trenutačne krize dovesti do smanjenja prihoda ranjivih skupina.

| (19) | Njemačka je zahvaljujući svojem univerzalnom zdravstvenom sustavu s osiguranim pristupom visokokvalitetnoj skrbi u rješavanju zdravstvenih problema uspjela brzo povećati svoje kapacitete testiranja i intenzivne skrbi. Međutim, zbog trenutačne krize uzrokovane bolešću COVID-19 postoji stalna potreba za jačanjem otpornosti zdravstvenog sustava. Raspoloživost sestrinskoga kadra i privlačnost tog zanimanja i dalje su problem. Unatoč relativno velikom broju medicinskih sestara po glavi stanovnika, bolnice sve češće prijavljuju nepopunjena radna mjesta za medicinske sestre. Koordinacija između pružatelja primarne i bolničke zdravstvene skrbi te između zdravstvene i socijalne skrbi također bi se mogla poboljšati, među ostalim uvođenjem digitalnih alata. Infrastruktura e-zdravstva uvodi se ubrzanim tempom, no upotreba internetskih zdravstvenih usluga i usluga skrbi, e-recepata i razmjene medicinskih podataka i dalje je znatno ispod prosjeka Unije. Novim zakonom donesenim u ožujku 2020. doprinosi se ublažavanju gospodarskih posljedica uzrokovanih bolešću COVID-19, prvenstveno za bolnice i liječnike u privatnim ordinacijama. Međutim, kako bi se skrb zadržala u svim područjima, morat će se osigurati dugoročno financiranje zdravstvenih ustanova jer su financijski prihodi institucija u zdravstvenom sektoru smanjeni zbog odgode operacija i liječenja koji nisu nužni, a raspoloživa sredstva upotrebljavaju se za kupnju prioritetnih testova i opreme. Sa svojom snažnom istraživačkom bazom, Njemačka ima kapacitet za uključivanje u posebne istraživačke i inovacijske mjere kako bi odgovorila na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, uključujući razvoj cjepiva i terapeutike te razvoj istraživačke mreže radi objedinjavanja i jačanja istraživanja u području njemačke sveučilišne medicine, te pružila potporu Koaliciji za inovacije u području pripravnosti za epidemiju. |
| --- | --- |

(19)

Njemačka je zahvaljujući svojem univerzalnom zdravstvenom sustavu s osiguranim pristupom visokokvalitetnoj skrbi u rješavanju zdravstvenih problema uspjela brzo povećati svoje kapacitete testiranja i intenzivne skrbi. Međutim, zbog trenutačne krize uzrokovane bolešću COVID-19 postoji stalna potreba za jačanjem otpornosti zdravstvenog sustava. Raspoloživost sestrinskoga kadra i privlačnost tog zanimanja i dalje su problem. Unatoč relativno velikom broju medicinskih sestara po glavi stanovnika, bolnice sve češće prijavljuju nepopunjena radna mjesta za medicinske sestre. Koordinacija između pružatelja primarne i bolničke zdravstvene skrbi te između zdravstvene i socijalne skrbi također bi se mogla poboljšati, među ostalim uvođenjem digitalnih alata. Infrastruktura e-zdravstva uvodi se ubrzanim tempom, no upotreba internetskih zdravstvenih usluga i usluga skrbi, e-recepata i razmjene medicinskih podataka i dalje je znatno ispod prosjeka Unije. Novim zakonom donesenim u ožujku 2020. doprinosi se ublažavanju gospodarskih posljedica uzrokovanih bolešću COVID-19, prvenstveno za bolnice i liječnike u privatnim ordinacijama. Međutim, kako bi se skrb zadržala u svim područjima, morat će se osigurati dugoročno financiranje zdravstvenih ustanova jer su financijski prihodi institucija u zdravstvenom sektoru smanjeni zbog odgode operacija i liječenja koji nisu nužni, a raspoloživa sredstva upotrebljavaju se za kupnju prioritetnih testova i opreme. Sa svojom snažnom istraživačkom bazom, Njemačka ima kapacitet za uključivanje u posebne istraživačke i inovacijske mjere kako bi odgovorila na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, uključujući razvoj cjepiva i terapeutike te razvoj istraživačke mreže radi objedinjavanja i jačanja istraživanja u području njemačke sveučilišne medicine, te pružila potporu Koaliciji za inovacije u području pripravnosti za epidemiju.

| (20) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja. Javna i privatna ulaganja nastavila su se snažno povećavati u 2019., ali su i dalje zaostajala za ulagačkim potrebama. Javna ulaganja niža su od stope zamjene na lokalnoj razini, na kojoj je zaostatak u ulaganjima smanjen, premda je još visok i iznosi 4,0 % BDP-a, no smanjenje je i dalje otežano zbog ograničenih kapaciteta i planiranja. Može se dati prednost već planiranim ulaganjima u zelene tehnologije i energiju, kao što su projekti za obnovu zgrada i obnovljivu energiju. Unatoč nedavnim inicijativama ostvarivanje kratkoročnih i srednjoročnih ciljeva dekarbonizacije i klimatske neutralnosti do 2050. i dalje je izazov. To vrijedi i za ciljeve u području zaštite okoliša i energetske učinkovitosti jer cjenovni poticaji, posebno zbog niskih cijena nafte uslijed trenutačne krize uzrokovane bolešću COVID-19, odvraćaju od klimatski i ekološki prihvatljivog ponašanja. Za prelazak Njemačke na klimatski neutralno gospodarstvo tijekom duljeg će razdoblja biti potrebna znatna ulaganja u, među ostalim, obnovljivu energiju, električnu infrastrukturu, energetsku učinkovitost, kružno gospodarstvo i održiv promet. Nadalje, njemački Savezni ured za reviziju doveo je u pitanje isplativost mjera povezanih s prelaskom na zelenu energiju. Potrebni su dodatni napori i održiva ulaganja u energetske mreže kako bi se iskoristile prednosti potpuno integriranog sustava održive energije s dosljednim cjenovnim signalima. Čista mobilnost može se promicati odgovarajućim regulatornim mjerama uz veća i brža ulaganja u održivu prometnu infrastrukturu i rješenja za čistu mobilnost. Dodatna ulaganja u istraživanje i razvoj ključna su za poticanje oporavka u smislu postizanja održivijeg i konkurentnijeg gospodarstva. Rashodi za obrazovanje i istraživanje blago su porasli s 9,2 % u 2017. na 9,31 % BDP-a u 2018., što je manje od prethodnog nacionalnog cilja od 10 %. Privatna ulaganja u istraživanje i razvoj sve su više koncentrirana na velika poduzeća. Unatoč mjerama politike stambena je ponuda i dalje znatno ispod godišnjeg cilja izgradnje 375 000 novih stanova od 2017. do 2021. Politikama kojima se potiču ulaganja u stambenu izgradnju riješila bi se ta neravnoteža i poboljšala cjenovna pristupačnost stanovanja. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Njemačkoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Njemačku za 2020. To bi Njemačkoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(20)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja. Javna i privatna ulaganja nastavila su se snažno povećavati u 2019., ali su i dalje zaostajala za ulagačkim potrebama. Javna ulaganja niža su od stope zamjene na lokalnoj razini, na kojoj je zaostatak u ulaganjima smanjen, premda je još visok i iznosi 4,0 % BDP-a, no smanjenje je i dalje otežano zbog ograničenih kapaciteta i planiranja. Može se dati prednost već planiranim ulaganjima u zelene tehnologije i energiju, kao što su projekti za obnovu zgrada i obnovljivu energiju. Unatoč nedavnim inicijativama ostvarivanje kratkoročnih i srednjoročnih ciljeva dekarbonizacije i klimatske neutralnosti do 2050. i dalje je izazov. To vrijedi i za ciljeve u području zaštite okoliša i energetske učinkovitosti jer cjenovni poticaji, posebno zbog niskih cijena nafte uslijed trenutačne krize uzrokovane bolešću COVID-19, odvraćaju od klimatski i ekološki prihvatljivog ponašanja. Za prelazak Njemačke na klimatski neutralno gospodarstvo tijekom duljeg će razdoblja biti potrebna znatna ulaganja u, među ostalim, obnovljivu energiju, električnu infrastrukturu, energetsku učinkovitost, kružno gospodarstvo i održiv promet. Nadalje, njemački Savezni ured za reviziju doveo je u pitanje isplativost mjera povezanih s prelaskom na zelenu energiju. Potrebni su dodatni napori i održiva ulaganja u energetske mreže kako bi se iskoristile prednosti potpuno integriranog sustava održive energije s dosljednim cjenovnim signalima. Čista mobilnost može se promicati odgovarajućim regulatornim mjerama uz veća i brža ulaganja u održivu prometnu infrastrukturu i rješenja za čistu mobilnost. Dodatna ulaganja u istraživanje i razvoj ključna su za poticanje oporavka u smislu postizanja održivijeg i konkurentnijeg gospodarstva. Rashodi za obrazovanje i istraživanje blago su porasli s 9,2 % u 2017. na 9,31 % BDP-a u 2018., što je manje od prethodnog nacionalnog cilja od 10 %. Privatna ulaganja u istraživanje i razvoj sve su više koncentrirana na velika poduzeća. Unatoč mjerama politike stambena je ponuda i dalje znatno ispod godišnjeg cilja izgradnje 375 000 novih stanova od 2017. do 2021. Politikama kojima se potiču ulaganja u stambenu izgradnju riješila bi se ta neravnoteža i poboljšala cjenovna pristupačnost stanovanja. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Njemačkoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Njemačku za 2020. To bi Njemačkoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (21) | Moderna digitalna infrastruktura i digitalne usluge ključni su kada je mobilnost ograničena. Ulaganjima u digitalnu infrastrukturu i javne usluge može se poduprijeti gospodarski oporavak te doprinijeti smanjenju razlika između Njemačke i drugih zemalja u pokrivenosti mrežama vrlo visokoga kapaciteta, koje su i dalje velike. U Njemačkoj je ta pokrivenost u 2019. iznosila 32,7 %, za razliku od prosjeka Unije od 44 %, dok je povezanost objekata s mrežom optičkih vlakana iznosila 10,5 %, što je znatno niže od prosjeka Unije od 33,5 %. U krizi uzrokovanoj bolešću COVID-19 došla je do izražaja važnost povezanih digitalnih usluga. Nedostaci u povezivosti mogu biti glavni čimbenik koji otežava ulaganja u digitalizaciju, posebno za mala i srednja poduzeća (MSP-ove), koji i dalje sporo uvode digitalne tehnologije. Njemačka i dalje u području digitalnih javnih usluga ostvaruje slabije rezultate od ostalih država članica unatoč poboljšanju tih usluga za poduzeća. Međutim, razina komunikacije putem interneta između javnih tijela i građana vrlo je niska. Provedba Zakona o internetskom pristupu sporo napreduje te će ostvarenje cilja digitalizacije svih 575 službi do kraja 2022. biti izazov. Taj bi zakon trebala provesti sva uključena javna tijela, savezna, državna i lokalna, kako bi se ostvarila znatnija poboljšanja digitalne javne uprave. |
| --- | --- |

(21)

Moderna digitalna infrastruktura i digitalne usluge ključni su kada je mobilnost ograničena. Ulaganjima u digitalnu infrastrukturu i javne usluge može se poduprijeti gospodarski oporavak te doprinijeti smanjenju razlika između Njemačke i drugih zemalja u pokrivenosti mrežama vrlo visokoga kapaciteta, koje su i dalje velike. U Njemačkoj je ta pokrivenost u 2019. iznosila 32,7 %, za razliku od prosjeka Unije od 44 %, dok je povezanost objekata s mrežom optičkih vlakana iznosila 10,5 %, što je znatno niže od prosjeka Unije od 33,5 %. U krizi uzrokovanoj bolešću COVID-19 došla je do izražaja važnost povezanih digitalnih usluga. Nedostaci u povezivosti mogu biti glavni čimbenik koji otežava ulaganja u digitalizaciju, posebno za mala i srednja poduzeća (MSP-ove), koji i dalje sporo uvode digitalne tehnologije. Njemačka i dalje u području digitalnih javnih usluga ostvaruje slabije rezultate od ostalih država članica unatoč poboljšanju tih usluga za poduzeća. Međutim, razina komunikacije putem interneta između javnih tijela i građana vrlo je niska. Provedba Zakona o internetskom pristupu sporo napreduje te će ostvarenje cilja digitalizacije svih 575 službi do kraja 2022. biti izazov. Taj bi zakon trebala provesti sva uključena javna tijela, savezna, državna i lokalna, kako bi se ostvarila znatnija poboljšanja digitalne javne uprave.

| (22) | Regulatorno i administrativno opterećenje važno je zadržati na niskoj razini radi provedbe mjera potpore i šire. Zadržavanjem minimalnog administrativnog opterećenja za pristup mjerama potpore trebalo bi se osigurati da manja poduzeća primaju jednaku potporu od posrednika kao i veća poduzeća. Smanjenjem drugih administrativnih opterećenja u širem smislu, dakle onih koje nadilaze mjere potpore, primjerice primjenom fleksibilnosti na birokratske postupke koji nisu nužni, može se pružiti dodatna pomoć MSP-ovima. |
| --- | --- |

(22)

Regulatorno i administrativno opterećenje važno je zadržati na niskoj razini radi provedbe mjera potpore i šire. Zadržavanjem minimalnog administrativnog opterećenja za pristup mjerama potpore trebalo bi se osigurati da manja poduzeća primaju jednaku potporu od posrednika kao i veća poduzeća. Smanjenjem drugih administrativnih opterećenja u širem smislu, dakle onih koje nadilaze mjere potpore, primjerice primjenom fleksibilnosti na birokratske postupke koji nisu nužni, može se pružiti dodatna pomoć MSP-ovima.

| (23) | Tehnološki napredak promijenio je tržište rada već i prije izbijanja krize uzrokovane bolešću COVID-19, zbog čega je potrebno povećano financiranje obrazovanja i osposobljavanja, uključujući prekvalifikaciju i usavršavanje te poboljšanje digitalnih vještina. Ta je potreba uslijed krize uzrokovane bolešću COVID-19 postala još veća, posebno u slučaju radnika zaposlenih u sektorima na koje bi ograničavanje socijalnih kontakata moglo dulje vrijeme utjecati ili radnika kojima prijeti opasnost od nezaposlenosti. Nagli prelazak na digitaliziranije društvo i obrazovanje od kuće može biti poseban izazov za učenike i studente iz ugroženih skupina koji kod kuće nemaju pristup digitalnim rješenjima i potpori. To uključuje studente s invaliditetom. Posebno je potrebno osigurati da svi učenici i studenti steknu ključne vještine utvrđene u kurikulumu kako zbog višemjesečnih prekida uslijed bolesti COVID-19 ne bi bili uskraćeni za cijeli život. Postoji opasnost od pogoršanja postojećih nejednakosti u osnovnim vještinama, koje su povezane sa socioekonomskim i migrantskim podrijetlom. Kriza je naglasila važnost daljnjeg razvoja obrazovnog sustava kako bi se promicao pametan i uključiv oporavak te nastavio put prema zelenoj i digitalnoj tranziciji. |
| --- | --- |

(23)

Tehnološki napredak promijenio je tržište rada već i prije izbijanja krize uzrokovane bolešću COVID-19, zbog čega je potrebno povećano financiranje obrazovanja i osposobljavanja, uključujući prekvalifikaciju i usavršavanje te poboljšanje digitalnih vještina. Ta je potreba uslijed krize uzrokovane bolešću COVID-19 postala još veća, posebno u slučaju radnika zaposlenih u sektorima na koje bi ograničavanje socijalnih kontakata moglo dulje vrijeme utjecati ili radnika kojima prijeti opasnost od nezaposlenosti. Nagli prelazak na digitaliziranije društvo i obrazovanje od kuće može biti poseban izazov za učenike i studente iz ugroženih skupina koji kod kuće nemaju pristup digitalnim rješenjima i potpori. To uključuje studente s invaliditetom. Posebno je potrebno osigurati da svi učenici i studenti steknu ključne vještine utvrđene u kurikulumu kako zbog višemjesečnih prekida uslijed bolesti COVID-19 ne bi bili uskraćeni za cijeli život. Postoji opasnost od pogoršanja postojećih nejednakosti u osnovnim vještinama, koje su povezane sa socioekonomskim i migrantskim podrijetlom. Kriza je naglasila važnost daljnjeg razvoja obrazovnog sustava kako bi se promicao pametan i uključiv oporavak te nastavio put prema zelenoj i digitalnoj tranziciji.

| (24) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(24)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (25) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Njemačka će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(25)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Njemačka će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (26) | Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Njemačka bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(26)

Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Njemačka bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

| (27) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Njemačke i objavila je u izvješću za Njemačku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Njemačkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Njemačkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Njemačke i objavila je u izvješću za Njemačku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Njemačkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Njemačkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (28) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(28)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (29) | Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 2. u nastavku, |
| --- | --- |

(29)

Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 2. u nastavku,

PREPORUČUJE da Njemačka u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Mobilizirati odgovarajuća sredstva i ojačati otpornost zdravstvenog sustava, među ostalim uvođenjem usluga e-zdravstva. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u održiv promet, čiste, učinkovite i integrirane energetske sustave, digitalnu infrastrukturu i vještine, stanogradnju, obrazovanje i istraživanja te inovacije. Poboljšati digitalne javne usluge na svim razinama te poticati digitalizaciju u MSP-ovima. Smanjiti regulatorno i administrativno opterećenje poduzeća. |
| --- | --- |

2.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 24.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/33

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2020.

(2020/C 282/06)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je započeo europski semestar 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Estonija nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je započeo europski semestar 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Estonija nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

| (2) | Izvješće za Estoniju za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je procijenjen napredak Estonije u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Estonije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Estoniju za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je procijenjen napredak Estonije u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Estonije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Općom klauzulom o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Općom klauzulom o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Estonija se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Estonija se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u sektorima i regijama. To uključuje rizik od povećanja nejednakosti u Estoniji. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u sektorima i regijama. To uključuje rizik od povećanja nejednakosti u Estoniji. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

| (10) | Estonija je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 28. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa procijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Estonija je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 28. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa procijenjena istodobno.

| (11) | Estonija je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U okviru preporuka za pojedinu zemlju koje je donijelo 13. srpnja 2018. (7) Vijeće je preporučilo Estoniji da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (8) u 2019. ne premaši 4,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Komisijina ukupna procjena potvrđuje da postoji značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. Međutim, budući da je aktivirana opća klauzula o odstupanju, daljnji koraci u okviru postupka zbog značajnog odstupanja nisu opravdani. |
| --- | --- |

(11)

Estonija je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U okviru preporuka za pojedinu zemlju koje je donijelo 13. srpnja 2018. (7) Vijeće je preporučilo Estoniji da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (8) u 2019. ne premaši 4,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Komisijina ukupna procjena potvrđuje da postoji značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. Međutim, budući da je aktivirana opća klauzula o odstupanju, daljnji koraci u okviru postupka zbog značajnog odstupanja nisu opravdani.

| (12) | Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od deficita od 0,3 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 10,1 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 3,8 % BDP-a. Nakon što se 2019. smanjio na 8,4 % BDP-a, prema Programu stabilnosti za 2020. predviđa se da će se udio duga opće države u BDP-u u 2020. povećati na 21,9 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od deficita od 0,3 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 10,1 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 3,8 % BDP-a. Nakon što se 2019. smanjio na 8,4 % BDP-a, prema Programu stabilnosti za 2020. predviđa se da će se udio duga opće države u BDP-u u 2020. povećati na 21,9 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

| (13) | Estonija je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosila je 4,3 % BDP-a. Mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene zaštite, pomoć u hitnim slučajevima za poduzeća u poteškoćama, privremene subvencije plaća i veća javna ulaganja. Osim toga, Estonija je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere uključuju kreditna jamstva i zajmove poduzećima u iznosu od 8,7 % BDP-a. Mjere koje je Estonija poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(13)

Estonija je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosila je 4,3 % BDP-a. Mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene zaštite, pomoć u hitnim slučajevima za poduzeća u poteškoćama, privremene subvencije plaća i veća javna ulaganja. Osim toga, Estonija je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere uključuju kreditna jamstva i zajmove poduzećima u iznosu od 8,7 % BDP-a. Mjere koje je Estonija poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (14) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika u Estoniji, saldo opće države iznositi -8,3 % BDP-a u 2020. te -3,4 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u ostati ispod 60 % BDP-a u 2020. i 2021. te da će u 2021. doseći 22,6 % BDP-a. U proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. predviđa se niži državni deficit za 2020. nego što je u Programu stabilnosti za 2020., pri čemu se uzimaju u obzir razlike u makroekonomskim projekcijama. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika u Estoniji, saldo opće države iznositi -8,3 % BDP-a u 2020. te -3,4 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u ostati ispod 60 % BDP-a u 2020. i 2021. te da će u 2021. doseći 22,6 % BDP-a. U proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. predviđa se niži državni deficit za 2020. nego što je u Programu stabilnosti za 2020., pri čemu se uzimaju u obzir razlike u makroekonomskim projekcijama.

| (15) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Estonija u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Estonija u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

| (16) | Estonska vlada proglasila je od 12. ožujka 2020. do 17. svibnja 2020. izvanredno stanje zbog pandemije bolesti COVID-19. Vladin neposredni odgovor bio je usmjeren na sprečavanje daljnjeg širenja virusa i osiguravanje što normalnijeg funkcioniranja estonskog gospodarstva. Ograničenja uvedena radi zaustavljanja širenja pandemije imala su ozbiljne posljedice na gospodarstvo. Od proglašenja izvanrednog stanja broj registriranih nezaposlenih osoba povećao se za 35 %. Najveći broj novih nezaposlenih osoba registrirano je u sektorima maloprodaje i korisničke službe, građevinarstvu, ugostiteljstvu, uslugama smještaja i organizaciji događanja. Očekuje se porast stope nezaposlenosti na 9,2 % u 2020. i oporavak na 6,5 % u 2021. Estonski parlament odobrio je 15. travnja 2020. dopunski proračun za 2020. Nove mjere uvedene su u cilju očuvanja radnih mjesta, izbjegavanja masovnih otpuštanja i osiguravanja likvidnosti poduzećima. Proračun se sastoji od niza različitih mjera, među ostalim potpora zdravstvenom sektoru, općinama, nekim investicijskim programima te nenamjenske potpore likvidnosti poduzeća (npr. jamstveni programi i odgoda plaćanja poreza). Neke posebne mjere namijenjene su mikropoduzećima i sektoru turizma, uključujući određene ciljane mjere za najteže pogođene regije. Uvedene su dodatne porezne mjere, npr. privremeno smanjenje trošarina na dizelsko gorivo, prirodni plin i električnu energiju. Paketom mjera predviđena je privremena suspenzija državnih doprinosa u drugi stup mirovinskog osiguranja. |
| --- | --- |

(16)

Estonska vlada proglasila je od 12. ožujka 2020. do 17. svibnja 2020. izvanredno stanje zbog pandemije bolesti COVID-19. Vladin neposredni odgovor bio je usmjeren na sprečavanje daljnjeg širenja virusa i osiguravanje što normalnijeg funkcioniranja estonskog gospodarstva. Ograničenja uvedena radi zaustavljanja širenja pandemije imala su ozbiljne posljedice na gospodarstvo. Od proglašenja izvanrednog stanja broj registriranih nezaposlenih osoba povećao se za 35 %. Najveći broj novih nezaposlenih osoba registrirano je u sektorima maloprodaje i korisničke službe, građevinarstvu, ugostiteljstvu, uslugama smještaja i organizaciji događanja. Očekuje se porast stope nezaposlenosti na 9,2 % u 2020. i oporavak na 6,5 % u 2021. Estonski parlament odobrio je 15. travnja 2020. dopunski proračun za 2020. Nove mjere uvedene su u cilju očuvanja radnih mjesta, izbjegavanja masovnih otpuštanja i osiguravanja likvidnosti poduzećima. Proračun se sastoji od niza različitih mjera, među ostalim potpora zdravstvenom sektoru, općinama, nekim investicijskim programima te nenamjenske potpore likvidnosti poduzeća (npr. jamstveni programi i odgoda plaćanja poreza). Neke posebne mjere namijenjene su mikropoduzećima i sektoru turizma, uključujući određene ciljane mjere za najteže pogođene regije. Uvedene su dodatne porezne mjere, npr. privremeno smanjenje trošarina na dizelsko gorivo, prirodni plin i električnu energiju. Paketom mjera predviđena je privremena suspenzija državnih doprinosa u drugi stup mirovinskog osiguranja.

| (17) | Estonija je poduzela znatne mjere za ograničenje širenja bolesti COVID-19 i njezinih posljedica na zdravstvo. Ipak, pandemija bolesti COVID-19 otkrila je neke strukturne nedostatke zdravstvenog sustava koji su povezani s ograničenom dostupnošću financijskih i ljudskih resursa. Otpornost sustava narušena je zbog manjka zdravstvenih radnika, neujednačenog pristupa primarnoj zaštiti i dostupnosti ključnih proizvoda iz područja medicine. Estonija treba rješavati i pitanje liječenja koja su za vrijeme izvanrednog stanja bila odgođena i nedostupna. Osim toga, čak i prije pandemije bolesti COVID-19, broj samoprijavljenih nezadovoljenih potreba za zdravstvenom skrbi u Estoniji bio je jedan od najvećih u Uniji zbog dugih čekanja na preglede u primarnoj i specijalističkoj zaštiti. Ti čimbenici i rizici povezani s načinom života djelomično objašnjavaju slabo zdravstveno stanje stanovništva. Poboljšanje dostupnosti i otpornosti zdravstvenog sustava preduvjet je za učinkovito suzbijanje širenja pandemije i uklanjanje izazova povezanih sa zdravstvenim stanjem stanovništva. |
| --- | --- |

(17)

Estonija je poduzela znatne mjere za ograničenje širenja bolesti COVID-19 i njezinih posljedica na zdravstvo. Ipak, pandemija bolesti COVID-19 otkrila je neke strukturne nedostatke zdravstvenog sustava koji su povezani s ograničenom dostupnošću financijskih i ljudskih resursa. Otpornost sustava narušena je zbog manjka zdravstvenih radnika, neujednačenog pristupa primarnoj zaštiti i dostupnosti ključnih proizvoda iz područja medicine. Estonija treba rješavati i pitanje liječenja koja su za vrijeme izvanrednog stanja bila odgođena i nedostupna. Osim toga, čak i prije pandemije bolesti COVID-19, broj samoprijavljenih nezadovoljenih potreba za zdravstvenom skrbi u Estoniji bio je jedan od najvećih u Uniji zbog dugih čekanja na preglede u primarnoj i specijalističkoj zaštiti. Ti čimbenici i rizici povezani s načinom života djelomično objašnjavaju slabo zdravstveno stanje stanovništva. Poboljšanje dostupnosti i otpornosti zdravstvenog sustava preduvjet je za učinkovito suzbijanje širenja pandemije i uklanjanje izazova povezanih sa zdravstvenim stanjem stanovništva.

| (18) | Poboljšanje adekvatnosti socijalne sigurnosne mreže u Estoniji dugotrajan je izazov. Još prije najnovije krize procijenjeno je da socijalne naknade u Estoniji u odnosu na prosjek EU-a nisu jednako učinkovite za smanjenje siromaštva. Osim toga, postoje praznine u pokrivenosti sustavom naknada za nezaposlenost za osobe u nestandardnim oblicima rada i one s kratkim razdobljima rada. Negativne posljedice pandemije bolesti COVID-19 na zaposlenost i dohodak zajedno s nedostatkom odgovarajuće pokrivenosti mogu povećati siromaštvo, posebno u kućanstvima bez zaposlenih. Estonija je uvela privremeni program skraćenog radnog vremena kao posebnu subvenciju za pogođena poduzeća radi očuvanja radnih mjesta. Ta je mjera ograničena na razdoblje od dva mjeseca, što možda neće biti dovoljno za ublažavanje posljedica krize jer poteškoće mogu potrajati dulje i sa zakašnjenjem doprijeti do nekih gospodarskih sektora. Pandemija bolesti COVID-19 pogoršala je poteškoće u pružanju cjenovno pristupačnih i dostupnih socijalnih usluga, uključujući usluge dugotrajne skrbi, posebno za starije osobe, osobe s invaliditetom i osobe s niskim primanjima. Zadržavanje plana za razvoj integriranog pružanja socijalnih i zdravstvenih usluga pomoglo bi rješavanju tih izazova. Važno je osigurati smisleno i pravodobno uključivanje socijalnih partnera u osmišljavanje postupka izlaska iz krize i oporavka od nje i istodobno jačati njihove kapacitete za to. |
| --- | --- |

(18)

Poboljšanje adekvatnosti socijalne sigurnosne mreže u Estoniji dugotrajan je izazov. Još prije najnovije krize procijenjeno je da socijalne naknade u Estoniji u odnosu na prosjek EU-a nisu jednako učinkovite za smanjenje siromaštva. Osim toga, postoje praznine u pokrivenosti sustavom naknada za nezaposlenost za osobe u nestandardnim oblicima rada i one s kratkim razdobljima rada. Negativne posljedice pandemije bolesti COVID-19 na zaposlenost i dohodak zajedno s nedostatkom odgovarajuće pokrivenosti mogu povećati siromaštvo, posebno u kućanstvima bez zaposlenih. Estonija je uvela privremeni program skraćenog radnog vremena kao posebnu subvenciju za pogođena poduzeća radi očuvanja radnih mjesta. Ta je mjera ograničena na razdoblje od dva mjeseca, što možda neće biti dovoljno za ublažavanje posljedica krize jer poteškoće mogu potrajati dulje i sa zakašnjenjem doprijeti do nekih gospodarskih sektora. Pandemija bolesti COVID-19 pogoršala je poteškoće u pružanju cjenovno pristupačnih i dostupnih socijalnih usluga, uključujući usluge dugotrajne skrbi, posebno za starije osobe, osobe s invaliditetom i osobe s niskim primanjima. Zadržavanje plana za razvoj integriranog pružanja socijalnih i zdravstvenih usluga pomoglo bi rješavanju tih izazova. Važno je osigurati smisleno i pravodobno uključivanje socijalnih partnera u osmišljavanje postupka izlaska iz krize i oporavka od nje i istodobno jačati njihove kapacitete za to.

| (19) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pogodila je estonska poduzeća u mnogim sektorima, no najteže su pogođena mala i srednja poduzeća (MSP-ovi). Negativne posljedice na gospodarske djelatnosti nisu izazvane samo ograničenjima, već i smanjenom potražnjom na izvoznim tržištima i poremećajima globalnih lanaca vrijednosti. Mjere za potporu likvidnosti koje je poduzela vlada osmišljene su radi ublažavanja posljedica krize, no njihova brza i učinkovita provedba bit će ključna za potporu održivim poduzećima u svim pogođenim sektorima uz istodobno održanje otpornosti bankovnog sektora. I odgoda plaćanja poreza i otplate kredita mogu doprinijeti poboljšanju novčanog toka MSP-ova. Osim toga, proces oporavka ovisit će o odgovarajućem usmjeravanju ulaganja. Aktualna kriza naglasila je važnost digitalnih i inovativnih rješenja za održanje gospodarstva. Iako e-uprava dobro funkcionira, daljnjom digitalizacijom MSP-ova povećala bi se njihova otpornost i ubrzao oporavak, što bi dovelo do povećanja produktivnosti u srednjem roku. Posljednjih se godina gospodarstvo u cjelini sve više digitalizira. Ipak, primjena informacijskih i komunikacijskih tehnologija u proizvodnji dosad je bila spora. Iako su se ukupni rezultati Estonije u području inovacija poboljšali u 2019., razina kapaciteta i aktivnosti inovacija koje se temelje na istraživanjima u poslovnom sektoru i dalje je niska. Inovacije koje se temelje na istraživanjima i uvođenje inovativnih rješenja u poduzeća mogli bi poboljšati konkurentnost zemlje i potaknuti gospodarski rast. Kako bi se poduzećima pomoglo u oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19, bit će važno osigurati dobar pristup financiranju, uključujući financiranje novoosnovanih poduzeća vlasničkim kapitalom. |
| --- | --- |

(19)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pogodila je estonska poduzeća u mnogim sektorima, no najteže su pogođena mala i srednja poduzeća (MSP-ovi). Negativne posljedice na gospodarske djelatnosti nisu izazvane samo ograničenjima, već i smanjenom potražnjom na izvoznim tržištima i poremećajima globalnih lanaca vrijednosti. Mjere za potporu likvidnosti koje je poduzela vlada osmišljene su radi ublažavanja posljedica krize, no njihova brza i učinkovita provedba bit će ključna za potporu održivim poduzećima u svim pogođenim sektorima uz istodobno održanje otpornosti bankovnog sektora. I odgoda plaćanja poreza i otplate kredita mogu doprinijeti poboljšanju novčanog toka MSP-ova. Osim toga, proces oporavka ovisit će o odgovarajućem usmjeravanju ulaganja. Aktualna kriza naglasila je važnost digitalnih i inovativnih rješenja za održanje gospodarstva. Iako e-uprava dobro funkcionira, daljnjom digitalizacijom MSP-ova povećala bi se njihova otpornost i ubrzao oporavak, što bi dovelo do povećanja produktivnosti u srednjem roku. Posljednjih se godina gospodarstvo u cjelini sve više digitalizira. Ipak, primjena informacijskih i komunikacijskih tehnologija u proizvodnji dosad je bila spora. Iako su se ukupni rezultati Estonije u području inovacija poboljšali u 2019., razina kapaciteta i aktivnosti inovacija koje se temelje na istraživanjima u poslovnom sektoru i dalje je niska. Inovacije koje se temelje na istraživanjima i uvođenje inovativnih rješenja u poduzeća mogli bi poboljšati konkurentnost zemlje i potaknuti gospodarski rast. Kako bi se poduzećima pomoglo u oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19, bit će važno osigurati dobar pristup financiranju, uključujući financiranje novoosnovanih poduzeća vlasničkim kapitalom.

| (20) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Kao što je vidljivo u Nacionalnom energetskom i klimatskom planu Estonije, održivi rast zemlje oslanja se na napredak prema dekarbonizaciji smanjenjem intenziteta ugljika u energetskom, prometnom i građevinskom sektoru, restrukturiranjem sektora naftnog škriljevca i poboljšanjem produktivnosti resursa, uključujući provedbom poslovnih modela kružnog gospodarstva. Produktivnost resursa Estonije jedna je od najnižih u Uniji, a razine potrošnje energije iznad su prosjeka EU-a. Sveobuhvatna strategija kružnog gospodarstva kao dopuna Nacionalnom energetskom i klimatskom planu mogla bi pomoći u tranziciji prema dekarbonizaciji, smanjiti negativni učinak sektora naftnog škriljevca na okoliš i potaknuti gospodarstvo. S obzirom na to da je Estonija zemlja na periferiji EU-a niske gustoće naseljenosti, povezan prometni sustav koji dobro funkcionira ključan je za njezine gospodarske aktivnosti i izvoz. Prometna infrastruktura Estonije ima određene nedostatke u smislu povezivosti i održivosti. Željeznički i intermodalni prijevoz i dalje su nedovoljno razvijeni. Posljednjih godina povećale su se emisije stakleničkih plinova iz cestovnog prometa, a energija iz obnovljivih izvora u prometu i dalje je ispod nacionalnih ciljeva. Projekt Rail Baltica i projekti za međupovezanost energetskih mreža među ključnim su investicijskim prioritetima Estonije i usmjereni su na poboljšanje njezine sigurnosti i integracije u unutarnje tržište. Promicanje investicijskih projekata u kojima se vodi računa o okolišu i klimi ključno je za održiv gospodarski oporavak i smanjenje regionalnih razlika. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Estoniji pomoći da odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u području iz Priloga D izvješću za Estoniju za 2020. To bi Estoniji omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(20)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Kao što je vidljivo u Nacionalnom energetskom i klimatskom planu Estonije, održivi rast zemlje oslanja se na napredak prema dekarbonizaciji smanjenjem intenziteta ugljika u energetskom, prometnom i građevinskom sektoru, restrukturiranjem sektora naftnog škriljevca i poboljšanjem produktivnosti resursa, uključujući provedbom poslovnih modela kružnog gospodarstva. Produktivnost resursa Estonije jedna je od najnižih u Uniji, a razine potrošnje energije iznad su prosjeka EU-a. Sveobuhvatna strategija kružnog gospodarstva kao dopuna Nacionalnom energetskom i klimatskom planu mogla bi pomoći u tranziciji prema dekarbonizaciji, smanjiti negativni učinak sektora naftnog škriljevca na okoliš i potaknuti gospodarstvo. S obzirom na to da je Estonija zemlja na periferiji EU-a niske gustoće naseljenosti, povezan prometni sustav koji dobro funkcionira ključan je za njezine gospodarske aktivnosti i izvoz. Prometna infrastruktura Estonije ima određene nedostatke u smislu povezivosti i održivosti. Željeznički i intermodalni prijevoz i dalje su nedovoljno razvijeni. Posljednjih godina povećale su se emisije stakleničkih plinova iz cestovnog prometa, a energija iz obnovljivih izvora u prometu i dalje je ispod nacionalnih ciljeva. Projekt Rail Baltica i projekti za međupovezanost energetskih mreža među ključnim su investicijskim prioritetima Estonije i usmjereni su na poboljšanje njezine sigurnosti i integracije u unutarnje tržište. Promicanje investicijskih projekata u kojima se vodi računa o okolišu i klimi ključno je za održiv gospodarski oporavak i smanjenje regionalnih razlika. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Estoniji pomoći da odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u području iz Priloga D izvješću za Estoniju za 2020. To bi Estoniji omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (21) | Estonski bankovni sektor općenito je stabilan, no i dalje postoje rizici od pranja novca. Iako su uvedene mjere za ograničavanje izloženosti rizicima smanjenjem depozita nerezidenata, nacionalna procjena rizika ne obuhvaća druge potencijalno rizične proizvode, npr. usluge skrbništva za klijente nerezidente. Ažurirana nacionalna procjena rizika osigurala bi adekvatnu identifikaciju rizika i omogućila provedbu potrebnih mjera za smanjenje rizika. Iako su uvedene nadzorne mjere protiv banaka i institucija platnog prometa koje ne poštuju obveze, još ima prostora za dodatno povećanje učinkovitosti nadzora i provedbe. Osobito, još nije donesen niz zakonodavnih akata za jačanje preventivnog okvira i oduzimanje imovinske koristi te za povećanje administrativnih kazni. Istrage slučajeva pranja novca sporo napreduju. Kapacitet estonskog financijskog nadzornog tijela još nije dovoljno ojačan te još nije u potpunosti uveden pristup nadzoru koji se temelji na riziku, posebice kad je riječ o tematskim inspekcijama na terenu. Razmjena informacija između Financijsko-obavještajnog odjela i tijela kaznenog progona nije dovoljno proaktivna. |
| --- | --- |

(21)

Estonski bankovni sektor općenito je stabilan, no i dalje postoje rizici od pranja novca. Iako su uvedene mjere za ograničavanje izloženosti rizicima smanjenjem depozita nerezidenata, nacionalna procjena rizika ne obuhvaća druge potencijalno rizične proizvode, npr. usluge skrbništva za klijente nerezidente. Ažurirana nacionalna procjena rizika osigurala bi adekvatnu identifikaciju rizika i omogućila provedbu potrebnih mjera za smanjenje rizika. Iako su uvedene nadzorne mjere protiv banaka i institucija platnog prometa koje ne poštuju obveze, još ima prostora za dodatno povećanje učinkovitosti nadzora i provedbe. Osobito, još nije donesen niz zakonodavnih akata za jačanje preventivnog okvira i oduzimanje imovinske koristi te za povećanje administrativnih kazni. Istrage slučajeva pranja novca sporo napreduju. Kapacitet estonskog financijskog nadzornog tijela još nije dovoljno ojačan te još nije u potpunosti uveden pristup nadzoru koji se temelji na riziku, posebice kad je riječ o tematskim inspekcijama na terenu. Razmjena informacija između Financijsko-obavještajnog odjela i tijela kaznenog progona nije dovoljno proaktivna.

| (22) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(22)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (23) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Estonija će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(23)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Estonija će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (24) | Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Estonija bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(24)

Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Estonija bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

| (25) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Estonije i objavila je u izvješću za Estoniju za 2020. Procijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Estoniji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu relevantnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Estoniji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Estonije i objavila je u izvješću za Estoniju za 2020. Procijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Estoniji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu relevantnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Estoniji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (26) | Uzimajući u obzir tu procjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (9) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku, |
| --- | --- |

(26)

Uzimajući u obzir tu procjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (9) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

PREPORUČUJE da Estonija u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati dostupnost i otpornost zdravstvenog sustava, među ostalim otklanjanjem problema manjka zdravstvenih radnika, jačanjem primarne zaštite i osiguravanjem opskrbe ključnim medicinskim proizvodima. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jačati primjerenost socijalne sigurnosne mreže, uključujući proširenjem pokrivenosti naknadama za nezaposlenost. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u digitalizaciju poduzeća, istraživanje i inovacije, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, učinkovitost resursa i održiv promet, pridonoseći progresivnoj dekarbonizaciji gospodarstva. Poduprijeti inovacijski kapacitet malih i srednjih poduzeća i osigurati dostatan pristup financiranju. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Uložiti veće napore u svrhu osiguravanja učinkovita nadzora i provedbe okvira za sprečavanje pranja novca. |
| --- | --- |

4.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 30.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  SL C 320, 10.9.2018., str. 24.

7

(8)  Neto primarni državni rashodi uključuju ukupne državne rashode bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade u slučaju nezaposlenosti. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom. Jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju se.

8

(9)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/39

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Irske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2020.

(2020/C 282/07)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Irska jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Irska jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

| (2) | Izvješće za Irsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Irske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Irske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Irskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Te se neravnoteže posebno odnose na visoke razine javnog i privatnog duga te neto vanjskih obveza. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Irsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Irske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Irske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Irskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Te se neravnoteže posebno odnose na visoke razine javnog i privatnog duga te neto vanjskih obveza.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Irska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Irska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se nejednako osjetiti u regijama zbog različitih obrazaca specijalizacije. To uključuje znatan rizik od povećanja regionalnih nejednakosti unutar Irske. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se nejednako osjetiti u regijama zbog različitih obrazaca specijalizacije. To uključuje znatan rizik od povećanja regionalnih nejednakosti unutar Irske. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

| (10) | Irska je 21. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Irska je 21. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (11) | Irska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. |
| --- | --- |

(11)

Irska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu.

| (12) | Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od suficita od 0,4 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 7,4 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 4,1 % BDP-a. Nakon smanjenja na 58,8 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u porasti na 69,1 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od suficita od 0,4 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 7,4 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 4,1 % BDP-a. Nakon smanjenja na 58,8 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u porasti na 69,1 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

| (13) | Irska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi oko 2,0 % BDP-a. Mjere uključuju potporu zapošljavanju i nezaposlenosti u razdoblju od dvanaest tjedana (oko 1,4 % BDP-a) te dodatne rashode za povećanje kapaciteta i dostupnosti zdravstvenog sustava (oko 0,6 % BDP-a). Osim toga, Irska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 0,3 % BDP-a. Te mjere uključuju kreditna jamstva i različite kreditne programe, obustavu plaćanja kamata i kazni za određena zakašnjela plaćanja poslodavaca, suspenziju aktivnosti naplate duga i prekide plaćanja poslovnih kredita u trajanju do tri mjeseca. Vlada je 2. svibnja 2020. najavila novi paket mjera potpore poduzećima u obliku zaduživanja ili u obliku vlasničkog kapitala u iznosu od oko 2 % BDP-a, koje nisu uključene u Program stabilnosti za 2020. ni u prognozu Komisije. Mjere koje je Irska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(13)

Irska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi oko 2,0 % BDP-a. Mjere uključuju potporu zapošljavanju i nezaposlenosti u razdoblju od dvanaest tjedana (oko 1,4 % BDP-a) te dodatne rashode za povećanje kapaciteta i dostupnosti zdravstvenog sustava (oko 0,6 % BDP-a). Osim toga, Irska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 0,3 % BDP-a. Te mjere uključuju kreditna jamstva i različite kreditne programe, obustavu plaćanja kamata i kazni za određena zakašnjela plaćanja poslodavaca, suspenziju aktivnosti naplate duga i prekide plaćanja poslovnih kredita u trajanju do tri mjeseca. Vlada je 2. svibnja 2020. najavila novi paket mjera potpore poduzećima u obliku zaduživanja ili u obliku vlasničkog kapitala u iznosu od oko 2 % BDP-a, koje nisu uključene u Program stabilnosti za 2020. ni u prognozu Komisije. Mjere koje je Irska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (14) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Irskoj saldo opće države iznositi -5,6 % BDP-a u 2020. te -2,9 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 66,4 % BDP-a u 2020. i 66,7 % u 2021. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Irskoj saldo opće države iznositi -5,6 % BDP-a u 2020. te -2,9 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 66,4 % BDP-a u 2020. i 66,7 % u 2021.

| (15) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Irska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Irska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

| (16) | Pandemija bolesti COVID-19 snažno je pogodila Irsku u prvoj polovici 2020. i njezin zdravstveni sustav izložila iznimnom pritisku. Irska je radi suzbijanja pandemije uvela hitne mjere za jačanje zdravstvenog sustava, kao i mjere za suzbijanje širenja zaraze, što je ozbiljno ograničilo gospodarsku aktivnost u određenim sektorima. Osim toga, Vlada je uvela širok raspon gospodarskih mjera kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri ublažile posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19. Među ostalim, riječ je o programima subvencija za plaće radi zaštite radnih mjesta, socijalnim plaćanjima, privremenim zabranama povećanja najamnine i deložacije te mjerama likvidnosti i kreditne potpore poduzećima. Iako je cilj tih mjera ublažiti gospodarski udar pandemije, rizici od znatnog gubitka proizvodnje, stečaja i nesolventnosti te povećanja nezaposlenosti i broja osoba kojima prijeti siromaštvo i dalje su visoki. |
| --- | --- |

(16)

Pandemija bolesti COVID-19 snažno je pogodila Irsku u prvoj polovici 2020. i njezin zdravstveni sustav izložila iznimnom pritisku. Irska je radi suzbijanja pandemije uvela hitne mjere za jačanje zdravstvenog sustava, kao i mjere za suzbijanje širenja zaraze, što je ozbiljno ograničilo gospodarsku aktivnost u određenim sektorima. Osim toga, Vlada je uvela širok raspon gospodarskih mjera kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri ublažile posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19. Među ostalim, riječ je o programima subvencija za plaće radi zaštite radnih mjesta, socijalnim plaćanjima, privremenim zabranama povećanja najamnine i deložacije te mjerama likvidnosti i kreditne potpore poduzećima. Iako je cilj tih mjera ublažiti gospodarski udar pandemije, rizici od znatnog gubitka proizvodnje, stečaja i nesolventnosti te povećanja nezaposlenosti i broja osoba kojima prijeti siromaštvo i dalje su visoki.

| (17) | Prije pandemije bolesti COVID-19 bolnice su već radile s gotovo punim kapacitetom, pri čemu je stopa popunjenosti kreveta za akutnu skrb među najvišima u zemljama OECD-a. To je uglavnom posljedica nepostojanja univerzalnog pristupa primarnoj zdravstvenoj zaštiti i znatnog oslanjanja na bolničku skrb. Izazovi u pogledu zapošljavanja i zadržavanja zaposlenika u određenim su regijama i bolnicama doveli do nedostatka medicinskih sestara i tehničara. Dugotrajna kućna njega nije pružana u dovoljnoj mjeri i nije bila uređena kao zakonsko pravo, a politikama se poticala uporaba institucijske skrbi. Pandemija bolesti COVID-19 stvorila je dosad nezabilježen pritisak na zdravstveni sustav. Pravodobno su uvedene izvanredne mjere za povećanje kapaciteta bolnica i pružanje privremene univerzalne zdravstvene zaštite. Međutim, Irskoj u srednjoročnom razdoblju i dalje predstoji rješavanje strukturno ograničene učinkovitosti, fleksibilnosti, otpornosti i dostupnosti zdravstvenog sustava. Cilj je ambiciozne reforme pod nazivom Sláintecare uspostaviti univerzalno dostupan i održiv zdravstveni sustav. Međutim, potrebno je poboljšati planove za njezinu provedbu u smislu ključnih etapa i objasniti napredak u pristupu javnoj primarnoj zdravstvenoj zaštiti tijekom razdoblja provedbe, sve dok se ne ostvari univerzalno zdravstveno osiguranje. Utvrđivanje jasnih ključnih etapa i rokova te čvrst okvir za praćenje mogu doprinijeti pravodobnoj uspostavi univerzalnog zdravstvenog osiguranja. Za provedbu reformi dugotrajne skrbi, uključujući nove načine rada u zajednici potporom za kućnu njegu i reorganizacijom resursa za zdravstvenu njegu, možda će biti potrebno utvrditi stanje postojećih objekata, izraditi projekcije budućeg rasta potražnje i odgovarajuću analizu nedostataka, a zatim plan provedbe. |
| --- | --- |

(17)

Prije pandemije bolesti COVID-19 bolnice su već radile s gotovo punim kapacitetom, pri čemu je stopa popunjenosti kreveta za akutnu skrb među najvišima u zemljama OECD-a. To je uglavnom posljedica nepostojanja univerzalnog pristupa primarnoj zdravstvenoj zaštiti i znatnog oslanjanja na bolničku skrb. Izazovi u pogledu zapošljavanja i zadržavanja zaposlenika u određenim su regijama i bolnicama doveli do nedostatka medicinskih sestara i tehničara. Dugotrajna kućna njega nije pružana u dovoljnoj mjeri i nije bila uređena kao zakonsko pravo, a politikama se poticala uporaba institucijske skrbi. Pandemija bolesti COVID-19 stvorila je dosad nezabilježen pritisak na zdravstveni sustav. Pravodobno su uvedene izvanredne mjere za povećanje kapaciteta bolnica i pružanje privremene univerzalne zdravstvene zaštite. Međutim, Irskoj u srednjoročnom razdoblju i dalje predstoji rješavanje strukturno ograničene učinkovitosti, fleksibilnosti, otpornosti i dostupnosti zdravstvenog sustava. Cilj je ambiciozne reforme pod nazivom Sláintecare uspostaviti univerzalno dostupan i održiv zdravstveni sustav. Međutim, potrebno je poboljšati planove za njezinu provedbu u smislu ključnih etapa i objasniti napredak u pristupu javnoj primarnoj zdravstvenoj zaštiti tijekom razdoblja provedbe, sve dok se ne ostvari univerzalno zdravstveno osiguranje. Utvrđivanje jasnih ključnih etapa i rokova te čvrst okvir za praćenje mogu doprinijeti pravodobnoj uspostavi univerzalnog zdravstvenog osiguranja. Za provedbu reformi dugotrajne skrbi, uključujući nove načine rada u zajednici potporom za kućnu njegu i reorganizacijom resursa za zdravstvenu njegu, možda će biti potrebno utvrditi stanje postojećih objekata, izraditi projekcije budućeg rasta potražnje i odgovarajuću analizu nedostataka, a zatim plan provedbe.

| (18) | Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se da će nezaposlenost narasti na 7,4 % u 2020., a zatim se neznatno smanjiti na 7 % u 2021. Vlada je u znatnoj mjeri iskoristila politiku potpore dohotku i zapošljavanju kako bi odgovorila na pandemiju, osobito programe skraćenog radnog vremena, koje bi trebalo i dalje brzo provoditi. Te programe potrebno je preispitati i prema potrebi bi ih trebalo produljiti kako bi se pomoglo zadržati zaposlene ili očuvati dohotke. Zbog relativno velikog broja osoba koje žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada potrebni su dodatni napori za poticanje individualiziranih strategija aktivacije. Irska se i dalje suočava s izazovima povezanima sa siromaštvom i kvalitetom radnih mjesta te potpore, među ostalim za osobe s invaliditetom, a pandemija će ih vjerojatno pogoršati. U suradnji sa socijalnim partnerima trenutačna situacija upućuje na nastavak napora za usavršavanje i prekvalifikaciju kako bi se zadovoljile promjenjive potrebe tržišta rada i radna snaga pripremila za tranziciju u području klime, energetike i kružnog gospodarstva. Utvrđen je nedostatak vještina u stambenom sektoru, ali se očekuje da će se tijekom tranzicije pojaviti i drugi nedostaci. U kontekstu pandemije bolesti COVID-19 ključno je osigurati da se digitalizacijom obrazovanja i rada ne povećaju obrazovne i socijalne nejednakosti. |
| --- | --- |

(18)

Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se da će nezaposlenost narasti na 7,4 % u 2020., a zatim se neznatno smanjiti na 7 % u 2021. Vlada je u znatnoj mjeri iskoristila politiku potpore dohotku i zapošljavanju kako bi odgovorila na pandemiju, osobito programe skraćenog radnog vremena, koje bi trebalo i dalje brzo provoditi. Te programe potrebno je preispitati i prema potrebi bi ih trebalo produljiti kako bi se pomoglo zadržati zaposlene ili očuvati dohotke. Zbog relativno velikog broja osoba koje žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada potrebni su dodatni napori za poticanje individualiziranih strategija aktivacije. Irska se i dalje suočava s izazovima povezanima sa siromaštvom i kvalitetom radnih mjesta te potpore, među ostalim za osobe s invaliditetom, a pandemija će ih vjerojatno pogoršati. U suradnji sa socijalnim partnerima trenutačna situacija upućuje na nastavak napora za usavršavanje i prekvalifikaciju kako bi se zadovoljile promjenjive potrebe tržišta rada i radna snaga pripremila za tranziciju u području klime, energetike i kružnog gospodarstva. Utvrđen je nedostatak vještina u stambenom sektoru, ali se očekuje da će se tijekom tranzicije pojaviti i drugi nedostaci. U kontekstu pandemije bolesti COVID-19 ključno je osigurati da se digitalizacijom obrazovanja i rada ne povećaju obrazovne i socijalne nejednakosti.

| (19) | Vlada je provela razne mjere za potporu stambenoj ponudi, koje su doprinijele tome da se broj dovršenih stambenih nekretnina godišnje povećao za gotovo 57 % u dvogodišnjem razdoblju do rujna 2019. Čini se da su te mjere, u kombinaciji s djelotvornim makrobonitetnim alatima, doprinijele obuzdavanju rasta cijena stambenih nekretnina. Međutim, broj novoizgrađenih stambenih nekretnina još uvijek ne zadovoljava potražnju. Cjenovna pristupačnost stambenih nekretnina problem je mnogim kućanstvima, uz stalni rast najma stambenih nekretnina. Poboljšanje infrastrukture, u kombinaciji s prostornim planiranjem, moglo bi biti ključan čimbenik za poboljšanje stambene ponude. Osim toga, rješavanjem administrativnih nedostataka u vezi s nametom na neiskorištene građevinske površine moglo bi se u srednjoročnom razdoblju doprinijeti poboljšanju cjenovne pristupačnosti stambenih nekretnina. Nedostaci povezani s ponudom socijalnih stambenih nekretnina i dalje su znatan izazov u odnosu na poticanje uključenosti, među ostalim i najranjivijih skupina. Nedavne mjere politike ubrzale su isporuku socijalnih stambenih nekretnina, iako je u lipnju 2019. na listama čekanja za socijalno stanovanje u Irskoj još uvijek bilo oko 68 700 kućanstava. Potrebni su dodatni napori kako bi se zadovoljile potrebe preostalih kućanstava na sadašnjoj listi čekanja i potencijalnih novih podnositelja zahtjeva. Od oko 10 000 registriranih beskućnika u Irskoj 3 500 su djeca. To izaziva zabrinutost u pogledu mogućih rizika od produbljenja nejednakosti, ukorijenjenog siromaštva i socijalne isključenosti. Samohrani roditelji s djecom jedna su od skupina koja je najviše pogođena beskućništvom. I dalje postoje znatne razlike među regijama i gradovima, pri čemu je 69 % odraslih osoba koje su beskućnici koncentrirano u širem dublinskom području. |
| --- | --- |

(19)

Vlada je provela razne mjere za potporu stambenoj ponudi, koje su doprinijele tome da se broj dovršenih stambenih nekretnina godišnje povećao za gotovo 57 % u dvogodišnjem razdoblju do rujna 2019. Čini se da su te mjere, u kombinaciji s djelotvornim makrobonitetnim alatima, doprinijele obuzdavanju rasta cijena stambenih nekretnina. Međutim, broj novoizgrađenih stambenih nekretnina još uvijek ne zadovoljava potražnju. Cjenovna pristupačnost stambenih nekretnina problem je mnogim kućanstvima, uz stalni rast najma stambenih nekretnina. Poboljšanje infrastrukture, u kombinaciji s prostornim planiranjem, moglo bi biti ključan čimbenik za poboljšanje stambene ponude. Osim toga, rješavanjem administrativnih nedostataka u vezi s nametom na neiskorištene građevinske površine moglo bi se u srednjoročnom razdoblju doprinijeti poboljšanju cjenovne pristupačnosti stambenih nekretnina. Nedostaci povezani s ponudom socijalnih stambenih nekretnina i dalje su znatan izazov u odnosu na poticanje uključenosti, među ostalim i najranjivijih skupina. Nedavne mjere politike ubrzale su isporuku socijalnih stambenih nekretnina, iako je u lipnju 2019. na listama čekanja za socijalno stanovanje u Irskoj još uvijek bilo oko 68 700 kućanstava. Potrebni su dodatni napori kako bi se zadovoljile potrebe preostalih kućanstava na sadašnjoj listi čekanja i potencijalnih novih podnositelja zahtjeva. Od oko 10 000 registriranih beskućnika u Irskoj 3 500 su djeca. To izaziva zabrinutost u pogledu mogućih rizika od produbljenja nejednakosti, ukorijenjenog siromaštva i socijalne isključenosti. Samohrani roditelji s djecom jedna su od skupina koja je najviše pogođena beskućništvom. I dalje postoje znatne razlike među regijama i gradovima, pri čemu je 69 % odraslih osoba koje su beskućnici koncentrirano u širem dublinskom području.

| (20) | Domaći bankarski sustav važan je izvor likvidnosti za irska poduzeća. Pravodoban pristup zajmovima može se pokazati zahtjevnim za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) te poduzeća bez kolaterala ili ona koja nisu ranije poslovala sa zajmodavcem. Irske vlasti i banke uvele su niz mjera za ublažavanje financijskih poteškoća s kojima se suočavaju poduzeća i kućanstva. Važno je tim mjerama osigurati potrebnu likvidnost i potaknuti održiva rješenja za restrukturiranje zajmoprimcima čije su financijske poteškoće usko povezane s izbijanjem bolesti COVID-19 i za koje se stoga očekuje da će nakon prijelaznog razdoblja ponovno uspostaviti održivost. Samo takav uravnotežen pristup može pomoći poduzećima i kućanstvima da prevladaju privremene izazove i da se pritom ne ugrozi profitabilnost (koja je već niska) i tek započeti napredak koji je Irska ostvarila posljednjih godina u vezi s poboljšanjem financijske stabilnosti svojeg bankarskog sektora. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. |
| --- | --- |

(20)

Domaći bankarski sustav važan je izvor likvidnosti za irska poduzeća. Pravodoban pristup zajmovima može se pokazati zahtjevnim za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) te poduzeća bez kolaterala ili ona koja nisu ranije poslovala sa zajmodavcem. Irske vlasti i banke uvele su niz mjera za ublažavanje financijskih poteškoća s kojima se suočavaju poduzeća i kućanstva. Važno je tim mjerama osigurati potrebnu likvidnost i potaknuti održiva rješenja za restrukturiranje zajmoprimcima čije su financijske poteškoće usko povezane s izbijanjem bolesti COVID-19 i za koje se stoga očekuje da će nakon prijelaznog razdoblja ponovno uspostaviti održivost. Samo takav uravnotežen pristup može pomoći poduzećima i kućanstvima da prevladaju privremene izazove i da se pritom ne ugrozi profitabilnost (koja je već niska) i tek započeti napredak koji je Irska ostvarila posljednjih godina u vezi s poboljšanjem financijske stabilnosti svojeg bankarskog sektora. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora.

| (21) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Preduvjet za ponovno pokretanje gospodarstva Irske jest napredak u odnosu na njezina ambiciozna ulaganja u okoliš, klimu, energiju i infrastrukturu. Irska zasad zaostaje u području dekarbonizacije. Emisije stakleničkih plinova u prometu i zgradama visoke su i dalje su u porastu. Irska neće ostvariti ciljeve energetske učinkovitosti i energije iz obnovljivih izvora za 2020. Ovisna je o uvozu energije i među državama članicama s najvišim cijenama električne energije, što bi moglo negativno utjecati na okoliš i poslovnu konkurentnost. Njezin prelazak na klimatski neutralno gospodarstvo zahtijevat će tijekom duljeg razdoblja znatna privatna i javna ulaganja u, među ostalim, obnovljivu energiju, infrastrukturu za električnu energiju, energetsku učinkovitost i održivi promet. Akcijski plan za klimu vjerodostojna je inicijativa za promjenu trenda emisija. Bit će potrebna učinkovita i održiva provedba politika i mjera u okviru tog plana kako bi ambicije dale konkretne rezultate. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmet prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Irskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u području iz Priloga D izvješću za Irsku za 2020. To bi Irskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Preduvjet za ponovno pokretanje gospodarstva Irske jest napredak u odnosu na njezina ambiciozna ulaganja u okoliš, klimu, energiju i infrastrukturu. Irska zasad zaostaje u području dekarbonizacije. Emisije stakleničkih plinova u prometu i zgradama visoke su i dalje su u porastu. Irska neće ostvariti ciljeve energetske učinkovitosti i energije iz obnovljivih izvora za 2020. Ovisna je o uvozu energije i među državama članicama s najvišim cijenama električne energije, što bi moglo negativno utjecati na okoliš i poslovnu konkurentnost. Njezin prelazak na klimatski neutralno gospodarstvo zahtijevat će tijekom duljeg razdoblja znatna privatna i javna ulaganja u, među ostalim, obnovljivu energiju, infrastrukturu za električnu energiju, energetsku učinkovitost i održivi promet. Akcijski plan za klimu vjerodostojna je inicijativa za promjenu trenda emisija. Bit će potrebna učinkovita i održiva provedba politika i mjera u okviru tog plana kako bi ambicije dale konkretne rezultate. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmet prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Irskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u području iz Priloga D izvješću za Irsku za 2020. To bi Irskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (22) | Napori Irske da smanji jaz produktivnosti između inozemnog i domaćeg sektora i dalje nisu dovoljni. Treba pozdraviti izravnu potporu suradnji između poduzeća i javnih istraživačkih centara s pomoću Fonda za inovacije u području disruptivnih tehnologija, primjerice suradničkim projektima između industrije, uključujući i MSP-ove, i istraživačkih organizacija. Iako je iznos javne potpore poduzećima u Irskoj relativno visok, ta se potpora uglavnom provodi s pomoću programa poreznog odbitka u području istraživanja i razvoja. Iako je nedavnim promjenama u proračunu za 2020. porezni odbitak postao povoljniji za mala i srednja poduzeća, veće koristi od njega ostvaruju velika multinacionalna poduzeća. U okviru programa „Future Jobs Ireland” utvrđene su ključne mjere koje bi mogle doprinijeti rješavanju slabosti domaćeg gospodarstva, posebno inicijative za jačanje produktivnosti domaćih poduzeća, a prije svega MSP-ova. Važno je da se te mjere učinkovito provedu. Kriza je također istaknula potrebu za digitalizacijom u malim i srednjim poduzećima, posebno u pogledu rješenja za rad na daljinu, osposobljavanja radnika i kibersigurnosti. Digitalna infrastruktura ključan je preduvjet za poticanje produktivnosti MSP-ova i promicanje poduzetništva. Ultrabrzi širokopojasni pristup dostupan je samo u 5 % ruralnih područja, što je znatno ispod prosjeka Unije od 29 %, a Irska je i jedna od najskupljih država članica kad je riječ o fiksnom širokopojasnom pristupu. S obzirom na to da je potpisan ugovor o velikim javnim ulaganjima u okviru Nacionalnog plana za širokopojasni pristup kako bi se riješili infrastrukturni nedostaci, važno je pomno pratiti i osigurati pravodobnu provedbu uvođenja javno podržane ultrabrze širokopojasne mreže, posebno u ruralnim područjima. |
| --- | --- |

(22)

Napori Irske da smanji jaz produktivnosti između inozemnog i domaćeg sektora i dalje nisu dovoljni. Treba pozdraviti izravnu potporu suradnji između poduzeća i javnih istraživačkih centara s pomoću Fonda za inovacije u području disruptivnih tehnologija, primjerice suradničkim projektima između industrije, uključujući i MSP-ove, i istraživačkih organizacija. Iako je iznos javne potpore poduzećima u Irskoj relativno visok, ta se potpora uglavnom provodi s pomoću programa poreznog odbitka u području istraživanja i razvoja. Iako je nedavnim promjenama u proračunu za 2020. porezni odbitak postao povoljniji za mala i srednja poduzeća, veće koristi od njega ostvaruju velika multinacionalna poduzeća. U okviru programa „Future Jobs Ireland” utvrđene su ključne mjere koje bi mogle doprinijeti rješavanju slabosti domaćeg gospodarstva, posebno inicijative za jačanje produktivnosti domaćih poduzeća, a prije svega MSP-ova. Važno je da se te mjere učinkovito provedu. Kriza je također istaknula potrebu za digitalizacijom u malim i srednjim poduzećima, posebno u pogledu rješenja za rad na daljinu, osposobljavanja radnika i kibersigurnosti. Digitalna infrastruktura ključan je preduvjet za poticanje produktivnosti MSP-ova i promicanje poduzetništva. Ultrabrzi širokopojasni pristup dostupan je samo u 5 % ruralnih područja, što je znatno ispod prosjeka Unije od 29 %, a Irska je i jedna od najskupljih država članica kad je riječ o fiksnom širokopojasnom pristupu. S obzirom na to da je potpisan ugovor o velikim javnim ulaganjima u okviru Nacionalnog plana za širokopojasni pristup kako bi se riješili infrastrukturni nedostaci, važno je pomno pratiti i osigurati pravodobnu provedbu uvođenja javno podržane ultrabrze širokopojasne mreže, posebno u ruralnim područjima.

| (23) | Rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja ključan je preduvjet za poboljšanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava, kako je navedeno u Preporuci o ekonomskoj politici europodručja za 2020. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika, zakonodavstvo Unije potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Irska je poduzela korake za rješavanje pitanja povezanih s agresivnim poreznim planiranjem provedbom dogovorenih međunarodnih i europskih inicijativa te dodatnim mjerama na nacionalnoj razini. Međutim, visoka razina isplata naknada za licencije i dividendi kao postotak BDP-a upućuje na to da se poduzeća koriste poreznim propisima Irske kako bi provodila agresivno porezno planiranje, stoga će biti potrebno ocijeniti učinkovitost nacionalnih mjera. Proširenjem porezne osnovice prihodi bi postali otporniji na gospodarske fluktuacije i neočekivane šokove te bi se ojačalo funkcioniranje automatskih stabilizatora. Visoka koncentracija poreza na dobit, pri čemu udio deset najvećih poduzeća u porezu na dobit iznosi 45 %, njegova volatilnost i potencijalna nesigurnost, kao i njegov rastući udio u ukupnim poreznim prihodima (rekordnih 18,7 % u 2018.) upućuju na rizik od pretjeranog oslanjanja na te primitke za financiranje trajnih tekućih rashoda. |
| --- | --- |

(23)

Rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja ključan je preduvjet za poboljšanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava, kako je navedeno u Preporuci o ekonomskoj politici europodručja za 2020. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika, zakonodavstvo Unije potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Irska je poduzela korake za rješavanje pitanja povezanih s agresivnim poreznim planiranjem provedbom dogovorenih međunarodnih i europskih inicijativa te dodatnim mjerama na nacionalnoj razini. Međutim, visoka razina isplata naknada za licencije i dividendi kao postotak BDP-a upućuje na to da se poduzeća koriste poreznim propisima Irske kako bi provodila agresivno porezno planiranje, stoga će biti potrebno ocijeniti učinkovitost nacionalnih mjera. Proširenjem porezne osnovice prihodi bi postali otporniji na gospodarske fluktuacije i neočekivane šokove te bi se ojačalo funkcioniranje automatskih stabilizatora. Visoka koncentracija poreza na dobit, pri čemu udio deset najvećih poduzeća u porezu na dobit iznosi 45 %, njegova volatilnost i potencijalna nesigurnost, kao i njegov rastući udio u ukupnim poreznim prihodima (rekordnih 18,7 % u 2018.) upućuju na rizik od pretjeranog oslanjanja na te primitke za financiranje trajnih tekućih rashoda.

| (24) | Unatoč naporima da ojača svoj okvir za sprečavanje pranja novca, Irska se i dalje suočava s rizicima zbog svojeg međunarodno orijentiranog gospodarstva, što uključuje znatan priljev izravnih stranih ulaganja i postojanje složenih pravnih struktura sa stranim sponzorima. Preispitana je nacionalna procjena rizika kako bi se bolje odrazila stvarna izloženost riziku stručnih osoba koje su uključene u pružanje usluga poduzećima i trustovima. Ako te stručne osobe nedovoljno razumiju izloženost riziku, to dovodi do niske stope prijavljivanja sumnjivih transakcija. Intenzitet nadzora nije dovoljan za otklanjanje tih problema i ne primjenjuje se pristup koji se temelji na procjeni rizika, što otežava učinkovitost okvira za sprečavanje pranja novca. Uspostavljen je nacionalni registar stvarnih vlasnika poduzeća kako bi se ograničila tajnost i identificirali stvarni vlasnici. Kvaliteta dostavljenih informacija i djelotvornost registra trebaju se pratiti tijekom vremena. |
| --- | --- |

(24)

Unatoč naporima da ojača svoj okvir za sprečavanje pranja novca, Irska se i dalje suočava s rizicima zbog svojeg međunarodno orijentiranog gospodarstva, što uključuje znatan priljev izravnih stranih ulaganja i postojanje složenih pravnih struktura sa stranim sponzorima. Preispitana je nacionalna procjena rizika kako bi se bolje odrazila stvarna izloženost riziku stručnih osoba koje su uključene u pružanje usluga poduzećima i trustovima. Ako te stručne osobe nedovoljno razumiju izloženost riziku, to dovodi do niske stope prijavljivanja sumnjivih transakcija. Intenzitet nadzora nije dovoljan za otklanjanje tih problema i ne primjenjuje se pristup koji se temelji na procjeni rizika, što otežava učinkovitost okvira za sprečavanje pranja novca. Uspostavljen je nacionalni registar stvarnih vlasnika poduzeća kako bi se ograničila tajnost i identificirali stvarni vlasnici. Kvaliteta dostavljenih informacija i djelotvornost registra trebaju se pratiti tijekom vremena.

| (25) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(25)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (26) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Irska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(26)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Irska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (27) | Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Irska bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(27)

Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Irska bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

| (28) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Irske i objavila je u izvješću za Irsku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Irskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Irskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Irske i objavila je u izvješću za Irsku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Irskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Irskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (29) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(29)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (30) | Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2. i 4., |
| --- | --- |

(30)

Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2. i 4.,

PREPORUČUJE da Irska u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Poboljšati dostupnost zdravstvenog sustava i ojačati njegovu otpornost, među ostalim odgovaranjem na potrebe zdravstvenih djelatnika i osiguravanjem univerzalnog primarnog zdravstvenog osiguranja. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pružiti potporu zapošljavanju razvijanjem vještina. Ukloniti rizik od digitalnog jaza, među ostalim u obrazovnom sektoru. Povećati ponudu socijalnog i cjenovno pristupačnog stanovanja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nastaviti podupirati poduzeća, osobito mala i srednja poduzeća, prije svega mjerama kojima im se osigurava likvidnost. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, posebno u čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, održivi javni prijevoz, opskrbu vodom i njezino pročišćavanje, istraživanje i inovacije te digitalnu infrastrukturu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Proširiti poreznu osnovicu. Pojačati mjere za uklanjanje značajki poreznog sustava kojima se olakšava agresivno porezno planiranje, uključujući i izlazna plaćanja. Osigurati učinkovit nadzor i provedbu okvira za sprečavanje pranja novca u odnosu na stručne osobe koje pružaju usluge trustovima i poduzećima. |
| --- | --- |

4.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 35.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/46 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/46

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Grčke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Grčke za 2020.

(2020/C 282/08)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Grčka jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Grčka jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

| (2) | Izvješće za Grčku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Grčke u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”) i napredak Grčke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Grčkoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Utvrđene neravnoteže posebno se odnose na visoku razinu javnog duga i neprihodonosnih kredita u bilancama banaka i vanjskom sektoru u kontekstu i dalje niskog potencijalnog rasta i visoke stope nezaposlenosti. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Grčku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Grčke u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”) i napredak Grčke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Grčkoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Utvrđene neravnoteže posebno se odnose na visoku razinu javnog duga i neprihodonosnih kredita u bilancama banaka i vanjskom sektoru u kontekstu i dalje niskog potencijalnog rasta i visoke stope nezaposlenosti.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Grčka se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Grčka se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene u grčkim regijama zbog različitih uzoraka specijalizacije, posebno u regijama koje se znatno oslanjaju na turizam i općenito na izravno poslovanje s potrošačima. To uključuje znatan rizik od povećanja regionalnih i teritorijalnih razlika u Grčkoj i nastavka već uočenog trenda povećanja nejednakosti između glavnog grada i, posebice, otočnih i planinskih regija, koji se dodatno intenzivirao tijekom godina financijske krize. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene u grčkim regijama zbog različitih uzoraka specijalizacije, posebno u regijama koje se znatno oslanjaju na turizam i općenito na izravno poslovanje s potrošačima. To uključuje znatan rizik od povećanja regionalnih i teritorijalnih razlika u Grčkoj i nastavka već uočenog trenda povećanja nejednakosti između glavnog grada i, posebice, otočnih i planinskih regija, koji se dodatno intenzivirao tijekom godina financijske krize. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

| (10) | Grčka je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Grčka je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (11) | Grčka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. |
| --- | --- |

(11)

Grčka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu.

| (12) | Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 1,5 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 4,7 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 0,2 % BDP-a. Prema programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 176,6 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 188,8 % u 2020. te će se u 2021. ponovno smanjiti na 176,8 % BDP-a. Proračunske projekcije temelje se na nekim rizicima, a to su parnični postupci koji su u tijeku i obveze pružanja javnih usluga. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 1,5 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 4,7 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 0,2 % BDP-a. Prema programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 176,6 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 188,8 % u 2020. te će se u 2021. ponovno smanjiti na 176,8 % BDP-a. Proračunske projekcije temelje se na nekim rizicima, a to su parnični postupci koji su u tijeku i obveze pružanja javnih usluga. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

| (13) | Grčka je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 5,4 % BDP-a. Te mjere uključuju privremenu financijsku potporu osobama koje primaju dohodak, samozaposlenim osobama, pojedinačnim poduzećima i određenim slobodnim zanimanjima pogođenima pandemijom, isplatu povratnih predujmova poduzećima sa smanjenim prometom, plaćanje doprinosa za socijalno osiguranje za zaposlenike čiji su ugovori o radu suspendirani, odgodu plaćanja poreza i doprinosa za socijalno osiguranje, uključujući programe obročnog plaćanja poreza, na razdoblje od najmanje tri mjeseca za sva poduzeća, samozaposlene osobe i osobe koje primaju dohodak pogođene pandemijom bolesti COVID-19, subvencije za kamate na kredite malih i srednjih poduzeća („MSP-ovi”) i veće rashode za zdravstvo. Osim toga, Grčka je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere uključuju gotovinske kolaterale Helenske razvojne banke radi potpore bankovnom kreditiranju. Međutim, u proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. sve odgode plaćanja poreza smatraju se i mjerama likvidnosti bez negativnog proračunskog učinka u 2020. Mjere koje je Grčka poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(13)

Grčka je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 5,4 % BDP-a. Te mjere uključuju privremenu financijsku potporu osobama koje primaju dohodak, samozaposlenim osobama, pojedinačnim poduzećima i određenim slobodnim zanimanjima pogođenima pandemijom, isplatu povratnih predujmova poduzećima sa smanjenim prometom, plaćanje doprinosa za socijalno osiguranje za zaposlenike čiji su ugovori o radu suspendirani, odgodu plaćanja poreza i doprinosa za socijalno osiguranje, uključujući programe obročnog plaćanja poreza, na razdoblje od najmanje tri mjeseca za sva poduzeća, samozaposlene osobe i osobe koje primaju dohodak pogođene pandemijom bolesti COVID-19, subvencije za kamate na kredite malih i srednjih poduzeća („MSP-ovi”) i veće rashode za zdravstvo. Osim toga, Grčka je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere uključuju gotovinske kolaterale Helenske razvojne banke radi potpore bankovnom kreditiranju. Međutim, u proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. sve odgode plaćanja poreza smatraju se i mjerama likvidnosti bez negativnog proračunskog učinka u 2020. Mjere koje je Grčka poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (14) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Grčkoj deficit opće države iznositi 6,4 % BDP-a u 2020. te 2,1 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 196,4 % u 2020. i 182,6 % u 2021. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Grčkoj deficit opće države iznositi 6,4 % BDP-a u 2020. te 2,1 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 196,4 % u 2020. i 182,6 % u 2021.

| (15) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer Grčka u 2019. nije poštovala pravilo o dugu, a u 2020. planirala je premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da je kriterij duga kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 poštovan, dok kriterij deficita nije ispunjen. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer Grčka u 2019. nije poštovala pravilo o dugu, a u 2020. planirala je premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da je kriterij duga kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 poštovan, dok kriterij deficita nije ispunjen.

| (16) | Kad je riječ o pandemiji bolesti COVID-19, sudeći po razmjerno malom broju dosad potvrđenih slučajeva zaraze, Grčka je pravodobno reagirala i učinkovito provela ograničenja. Međutim, očekuje se da će gospodarske posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 biti ozbiljne jer se u usporedbi s drugim državama članicama Grčka u velikoj mjeri oslanja na turistički i prometni sektor. U turističkom sektoru Grčka bi u odnosu na 2019. mogla izgubiti velik dio prihoda. Turizam je najvažniji izvoz usluga u grčkom gospodarstvu i činio je 45 % izvoza usluga. Nadalje, očekuje se da će pad potražnje zbog usporavanja globalne trgovine uzrokovanog pandemijom utjecati i na sektor pomorskog prometa, koji čini 40 % izvoza usluga. Zbog mjera ograničenja kretanja, nižih raspoloživih dohodaka i veće nezaposlenosti očekuje se znatan pad domaće potražnje. |
| --- | --- |

(16)

Kad je riječ o pandemiji bolesti COVID-19, sudeći po razmjerno malom broju dosad potvrđenih slučajeva zaraze, Grčka je pravodobno reagirala i učinkovito provela ograničenja. Međutim, očekuje se da će gospodarske posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 biti ozbiljne jer se u usporedbi s drugim državama članicama Grčka u velikoj mjeri oslanja na turistički i prometni sektor. U turističkom sektoru Grčka bi u odnosu na 2019. mogla izgubiti velik dio prihoda. Turizam je najvažniji izvoz usluga u grčkom gospodarstvu i činio je 45 % izvoza usluga. Nadalje, očekuje se da će pad potražnje zbog usporavanja globalne trgovine uzrokovanog pandemijom utjecati i na sektor pomorskog prometa, koji čini 40 % izvoza usluga. Zbog mjera ograničenja kretanja, nižih raspoloživih dohodaka i veće nezaposlenosti očekuje se znatan pad domaće potražnje.

| (17) | Grčka je na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila aktiviranjem nacionalnog plana za pandemiju i brzo je uvela niz dotad nezabilježenih mjera, uključujući strogu karantenu i ograničavanje socijalnih kontakata, posebno za osobe za koje se sumnja da su bile u kontaktu sa zaraženim osobama. Grčka tijela donijela su niz mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica u 2020. u vrijednosti do 10,5 % BDP-a. Te mjere uključuju fiskalne mjere u vrijednosti od 5 % BDP-a s proračunskim učinkom u vrijednosti od 3,7 % BDP-a te privremene odgode plaćanja poreza i gotovinske kolaterale za komercijalne banke u dodatnoj vrijednosti od 1,9 % BDP-a, čime bi se mogli osigurati dodatni novi krediti u ukupnoj vrijednosti do 3,6 % BDP-a. Sektor javnog zdravstva dobio je jednokratnu injekciju u iznosu od 273 milijuna EUR, za, na primjer, zapošljavanje 2 000 dodatnih djelatnika u zdravstvenom sektoru, nabavu zdravstvene opreme i zaliha te pojačano testiranje. |
| --- | --- |

(17)

Grčka je na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila aktiviranjem nacionalnog plana za pandemiju i brzo je uvela niz dotad nezabilježenih mjera, uključujući strogu karantenu i ograničavanje socijalnih kontakata, posebno za osobe za koje se sumnja da su bile u kontaktu sa zaraženim osobama. Grčka tijela donijela su niz mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica u 2020. u vrijednosti do 10,5 % BDP-a. Te mjere uključuju fiskalne mjere u vrijednosti od 5 % BDP-a s proračunskim učinkom u vrijednosti od 3,7 % BDP-a te privremene odgode plaćanja poreza i gotovinske kolaterale za komercijalne banke u dodatnoj vrijednosti od 1,9 % BDP-a, čime bi se mogli osigurati dodatni novi krediti u ukupnoj vrijednosti do 3,6 % BDP-a. Sektor javnog zdravstva dobio je jednokratnu injekciju u iznosu od 273 milijuna EUR, za, na primjer, zapošljavanje 2 000 dodatnih djelatnika u zdravstvenom sektoru, nabavu zdravstvene opreme i zaliha te pojačano testiranje.

| (18) | Za učinkovit odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 potrebno je poboljšati kapacitet, dostupnost i otpornost zdravstvenog sustava. Razina izravnih plaćanja za privatne zdravstvene usluge i neformalnih plaćanja, koja su usko povezana s neučinkovitim upravljanjem bolnicama, i dalje je visoka. To dovodi do nejednakosti. Pristup je i dalje problematičan, a broj osoba sa samoprijavljenim neispunjenim potrebama za zdravstvenom skrbi među najvišima je u Uniji, uz velike razlike prema dohodovnoj skupini i radnom statusu. Participacija nije dovoljno utemeljena na provjeri imovinskog stanja da bi se njome zaštitile ranjive skupine. To se pogoršava prevelikom ponudom i posljedično prevelikom potrošnjom često preskupih lijekova. Grčka zato provodi ambicioznu reformu primarne zaštite kako bi kratkoročno osigurala pristup osnovnim kvalitetnim uslugama, a dugoročno sveobuhvatan sustav utemeljen na selekcijskoj ulozi liječnika primarne zdravstvene zaštite za cijelo stanovništvo. Rane naznake upućuju na zaključak da je to ključna mjera za zaštitu građana i ograničavanje širenja virusa, kojom se osigurava da se kapacitet sustava može u potpunosti iskoristiti za liječenje pacijenata u skladu s njihovim potrebama. Još nije osmišljeno održivo rješenje za potrošnju u zdravstvu jer se fiskalna održivost uglavnom osigurava sustavom povrata preplaćenih sredstava, koji je pod sve većim pritiskom zbog nedovoljnih strukturnih mjera. Iako su nedavno poduzete obećavajuće mjere, razina centralizirane nabave i dalje je niska. Javna potrošnja za zdravstvo bila je u 2018. ispod prosjeka Unije, čak i ako se uračuna povrat preplaćenih sredstava u vrijednosti od oko 1 % BDP-a. Za poboljšanje učinkovitosti, dostupnosti i opće otpornosti zdravstvenog sustava potrebni su veća djelotvornost i dodatna financijska sredstva. |
| --- | --- |

(18)

Za učinkovit odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 potrebno je poboljšati kapacitet, dostupnost i otpornost zdravstvenog sustava. Razina izravnih plaćanja za privatne zdravstvene usluge i neformalnih plaćanja, koja su usko povezana s neučinkovitim upravljanjem bolnicama, i dalje je visoka. To dovodi do nejednakosti. Pristup je i dalje problematičan, a broj osoba sa samoprijavljenim neispunjenim potrebama za zdravstvenom skrbi među najvišima je u Uniji, uz velike razlike prema dohodovnoj skupini i radnom statusu. Participacija nije dovoljno utemeljena na provjeri imovinskog stanja da bi se njome zaštitile ranjive skupine. To se pogoršava prevelikom ponudom i posljedično prevelikom potrošnjom često preskupih lijekova. Grčka zato provodi ambicioznu reformu primarne zaštite kako bi kratkoročno osigurala pristup osnovnim kvalitetnim uslugama, a dugoročno sveobuhvatan sustav utemeljen na selekcijskoj ulozi liječnika primarne zdravstvene zaštite za cijelo stanovništvo. Rane naznake upućuju na zaključak da je to ključna mjera za zaštitu građana i ograničavanje širenja virusa, kojom se osigurava da se kapacitet sustava može u potpunosti iskoristiti za liječenje pacijenata u skladu s njihovim potrebama. Još nije osmišljeno održivo rješenje za potrošnju u zdravstvu jer se fiskalna održivost uglavnom osigurava sustavom povrata preplaćenih sredstava, koji je pod sve većim pritiskom zbog nedovoljnih strukturnih mjera. Iako su nedavno poduzete obećavajuće mjere, razina centralizirane nabave i dalje je niska. Javna potrošnja za zdravstvo bila je u 2018. ispod prosjeka Unije, čak i ako se uračuna povrat preplaćenih sredstava u vrijednosti od oko 1 % BDP-a. Za poboljšanje učinkovitosti, dostupnosti i opće otpornosti zdravstvenog sustava potrebni su veća djelotvornost i dodatna financijska sredstva.

| (19) | Potrebne su mjere za ublažavanje učinka krize uzrokovane bolešću COVID-19 na radnike i poduzeća. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se da će nezaposlenost narasti na 19,9 % u 2020. i oporaviti se na 16,8 % u 2021. Grčka je već uvela privremeni program za smanjenje troškova rada za poduzeća koja su suspendirala poslovanje ili su teško pogođena krizom, uz istodobnu zaštitu ugovorâ o radu i pružanje potpore dohotku za pogođene radnike. Međutim, provedbom sveobuhvatnog programa skraćenog radnog vremena pružilo bi se održivije i fleksibilnije rješenje i grčka tijela poduzela su korake u tom smjeru donošenjem programa potpore zapošljavanju SYN-ERGASIA koji se treba provoditi od 15. lipnja do 15. listopada 2020. Tim bi se programom poduzećima omogućila primjena moduliranog skraćenja radnog vremena u skladu sa stupnjem ograničenja aktivnosti, a pritom bi se očuvalo funkcioniranje industrije i spriječilo da privremeni otkazi postanu strukturni. Proširenjem fleksibilnih radnih uvjeta, kao što je rad na daljinu, koji su u Grčkoj dosad bili ograničeni u usporedbi s drugim državama članicama, također bi se doprinijelo očuvanju gospodarske aktivnosti i radnih mjesta tijekom razdoblja ograničenja kretanja i socijalnih kontakata. |
| --- | --- |

(19)

Potrebne su mjere za ublažavanje učinka krize uzrokovane bolešću COVID-19 na radnike i poduzeća. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se da će nezaposlenost narasti na 19,9 % u 2020. i oporaviti se na 16,8 % u 2021. Grčka je već uvela privremeni program za smanjenje troškova rada za poduzeća koja su suspendirala poslovanje ili su teško pogođena krizom, uz istodobnu zaštitu ugovorâ o radu i pružanje potpore dohotku za pogođene radnike. Međutim, provedbom sveobuhvatnog programa skraćenog radnog vremena pružilo bi se održivije i fleksibilnije rješenje i grčka tijela poduzela su korake u tom smjeru donošenjem programa potpore zapošljavanju SYN-ERGASIA koji se treba provoditi od 15. lipnja do 15. listopada 2020. Tim bi se programom poduzećima omogućila primjena moduliranog skraćenja radnog vremena u skladu sa stupnjem ograničenja aktivnosti, a pritom bi se očuvalo funkcioniranje industrije i spriječilo da privremeni otkazi postanu strukturni. Proširenjem fleksibilnih radnih uvjeta, kao što je rad na daljinu, koji su u Grčkoj dosad bili ograničeni u usporedbi s drugim državama članicama, također bi se doprinijelo očuvanju gospodarske aktivnosti i radnih mjesta tijekom razdoblja ograničenja kretanja i socijalnih kontakata.

| (20) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 mogla bi ponovno pogoršati socijalnu situaciju velikog dijela stanovništva i povećati dohodovnu nejednakost. Prije pandemije udio grčkog stanovništva izložen riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti i dalje je bio među najvišima u Uniji, pri čemu su djeca i radno sposobno stanovništvo bili izloženi većem riziku od starijih osoba. Važni razlozi za zabrinutost bili su i siromaštvo unatoč zaposlenju, pristup cjenovno pristupačnom stanovanju i energetsko siromaštvo. Za ublažavanje posljedica krize ključno će biti osigurati odgovarajući zamjenski dohodak svim pogođenim radnicima i samozaposlenim osobama, uključujući osobe koje nemaju pristup socijalnoj zaštiti. Važno je također jačanjem socijalnih sigurnosnih mreža pružiti potporu najranjivijim skupinama, uključujući neaktivne i neprijavljene radnike. Budući da će se više osoba oslanjati na osnovne sigurnosne mreže, bit će važno poboljšati adekvatnost potpore minimalnom dohotku. Sveobuhvatan pristup socijalnim uslugama nužan je u slučaju najugroženijih i ranjivih skupina, uključujući osobe s invaliditetom, izbjeglice i tražitelje azila. Osim toga, usluge dugotrajne skrbi nisu dovoljno razvijene. Grčka bi također trebala dodatno promicati pristup cjenovno pristupačnom stanovanju, posebno za kućanstva izložena riziku od siromaštva, primjerice uvođenjem programa za pomoć ranjivim vlasnicima nekretnina u otplaćivanju hipotekarnih kredita. |
| --- | --- |

(20)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 mogla bi ponovno pogoršati socijalnu situaciju velikog dijela stanovništva i povećati dohodovnu nejednakost. Prije pandemije udio grčkog stanovništva izložen riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti i dalje je bio među najvišima u Uniji, pri čemu su djeca i radno sposobno stanovništvo bili izloženi većem riziku od starijih osoba. Važni razlozi za zabrinutost bili su i siromaštvo unatoč zaposlenju, pristup cjenovno pristupačnom stanovanju i energetsko siromaštvo. Za ublažavanje posljedica krize ključno će biti osigurati odgovarajući zamjenski dohodak svim pogođenim radnicima i samozaposlenim osobama, uključujući osobe koje nemaju pristup socijalnoj zaštiti. Važno je također jačanjem socijalnih sigurnosnih mreža pružiti potporu najranjivijim skupinama, uključujući neaktivne i neprijavljene radnike. Budući da će se više osoba oslanjati na osnovne sigurnosne mreže, bit će važno poboljšati adekvatnost potpore minimalnom dohotku. Sveobuhvatan pristup socijalnim uslugama nužan je u slučaju najugroženijih i ranjivih skupina, uključujući osobe s invaliditetom, izbjeglice i tražitelje azila. Osim toga, usluge dugotrajne skrbi nisu dovoljno razvijene. Grčka bi također trebala dodatno promicati pristup cjenovno pristupačnom stanovanju, posebno za kućanstva izložena riziku od siromaštva, primjerice uvođenjem programa za pomoć ranjivim vlasnicima nekretnina u otplaćivanju hipotekarnih kredita.

| (21) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 zaustavila je pozitivna kretanja na tržištu rada zabilježena proteklih godina i ponovno se očekuje rast nezaposlenosti. Za snažan oporavak zaposlenosti u razdoblju nakon krize Grčka treba dovršiti reforme kako bi povećala učinkovitost politika za zapošljavanje stanovništva, osobito programâ osposobljavanja. Ključno će biti povećati kapacitet javne službe za zapošljavanje za pružanje trajne i individualne potpore tražiteljima zaposlenja. Grčka posebnu pozornost treba posvetiti mladima i ženama, na koje više utječe nedostatak mogućnosti zapošljavanja. Mogao bi se poboljšati i socijalni dijalog, poticanjem aktivnog i smislenog sudjelovanja socijalnih partnera u oblikovanju politika, među ostalim u osmišljavanju i provedbi mjera za suočavanje s učincima krize uzrokovane bolešću COVID-19. Vlada bi trebala usmjeriti napore na poboljšanje osnovnih vještina svih građana, uključujući digitalne vještine. Ključno će biti riješiti pitanje slabih odgojno-obrazovnih ishoda, unaprijediti strukovno obrazovanje i osposobljavanje te proširiti obrazovanje odraslih. Da bi se smanjila neusklađenost potrebnih i traženih vještina te ubrzao oporavak tržišta rada, ključno je poboljšati kvalitetu i relevantnost obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada. |
| --- | --- |

(21)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 zaustavila je pozitivna kretanja na tržištu rada zabilježena proteklih godina i ponovno se očekuje rast nezaposlenosti. Za snažan oporavak zaposlenosti u razdoblju nakon krize Grčka treba dovršiti reforme kako bi povećala učinkovitost politika za zapošljavanje stanovništva, osobito programâ osposobljavanja. Ključno će biti povećati kapacitet javne službe za zapošljavanje za pružanje trajne i individualne potpore tražiteljima zaposlenja. Grčka posebnu pozornost treba posvetiti mladima i ženama, na koje više utječe nedostatak mogućnosti zapošljavanja. Mogao bi se poboljšati i socijalni dijalog, poticanjem aktivnog i smislenog sudjelovanja socijalnih partnera u oblikovanju politika, među ostalim u osmišljavanju i provedbi mjera za suočavanje s učincima krize uzrokovane bolešću COVID-19. Vlada bi trebala usmjeriti napore na poboljšanje osnovnih vještina svih građana, uključujući digitalne vještine. Ključno će biti riješiti pitanje slabih odgojno-obrazovnih ishoda, unaprijediti strukovno obrazovanje i osposobljavanje te proširiti obrazovanje odraslih. Da bi se smanjila neusklađenost potrebnih i traženih vještina te ubrzao oporavak tržišta rada, ključno je poboljšati kvalitetu i relevantnost obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada.

| (22) | Opravdani prioritet Vlade u odgovoru na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 otpočetka je bilo pružanje održive potpore likvidnosti, uključujući obrtni kapital, pogođenim poduzećima, pogotovo MSP-ovima te mikropoduzećima, posebice kreditiranjem i jamstvima. Grčka je na temelju privremenog okvira za državne potpore uvela tri programa za povećanje likvidnosti kapitala poduzeća: i. program plaćanja povratnih predujmova; ii. program gotovinskih kolaterala za osiguranje bankovnih kredita i iii. program subvencioniranja kamata za tekuće kredite. Važno je da u tom procesu bankarski sektor ispunjava, uz potporu nadležnih tijela, svoju posredničku ulogu održavanja potrebnog dotoka kredita, na temelju odgovarajuće procjene kreditnog rizika i razboritih kreditnih standarda, i da pritom točno izvješćuje o svakom pogoršanju kvalitete imovine. Podupiranje sposobnosti bankarskog sektora da ponudi održiva rješenja za restrukturiranje duga održivih subjekata pogođenih krizom bit će ključno za očuvanje kvalitete imovine i istodobnu potporu oporavku gospodarstva. |
| --- | --- |

(22)

Opravdani prioritet Vlade u odgovoru na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 otpočetka je bilo pružanje održive potpore likvidnosti, uključujući obrtni kapital, pogođenim poduzećima, pogotovo MSP-ovima te mikropoduzećima, posebice kreditiranjem i jamstvima. Grčka je na temelju privremenog okvira za državne potpore uvela tri programa za povećanje likvidnosti kapitala poduzeća: i. program plaćanja povratnih predujmova; ii. program gotovinskih kolaterala za osiguranje bankovnih kredita i iii. program subvencioniranja kamata za tekuće kredite. Važno je da u tom procesu bankarski sektor ispunjava, uz potporu nadležnih tijela, svoju posredničku ulogu održavanja potrebnog dotoka kredita, na temelju odgovarajuće procjene kreditnog rizika i razboritih kreditnih standarda, i da pritom točno izvješćuje o svakom pogoršanju kvalitete imovine. Podupiranje sposobnosti bankarskog sektora da ponudi održiva rješenja za restrukturiranje duga održivih subjekata pogođenih krizom bit će ključno za očuvanje kvalitete imovine i istodobnu potporu oporavku gospodarstva.

| (23) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Povećanje ulaganja koja su poticajna za rast u prioritetnim sektorima bit će ključno za potporu dugoročnom rastu i smanjenje regionalnih razlika. Kao prethodnih godina, razina javnih ulaganja bila je u 2019. za više od 1 % BDP-a niža u odnosu na planiranu. Grčka tijela počela su rješavati stalni problem nedovoljnog izvršenja utvrđivanjem „nacionalnog razvojnog programa” kako bi postrožila pravila o izradi, financiranju i provedbi projekata kojima se daje potpora te upravljanje njima, i akcijskog plana za poboljšanje predviđanja i praćenja javnih ulaganja. Budući da će javna ulaganja imati važnu ulogu u pokretanju gospodarskog oporavka nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19, ključno je ukloniti sve preostale administrativne prepreke i utvrditi portfelj novih projekata. Uspostavom namjenskog instrumenta za pripremu projekata javna ulaganja mogla bi se dodatno poboljšati i ubrzati. Učinkovitija provedba javnih ulaganja dodatno bi potaknula rast zbog multiplikacijskog učinka. Grčka bi također mogla imati koristi od učinkovitije i održivije javne nabave kao sastavnog dijela njezinih nastojanja da poboljša i racionalizira javnu potrošnju te zajamči konkurentno poslovno okružje. U tu bi svrhu trebalo odgovarajućim zakonodavnim i administrativnim mjerama ukloniti utvrđene nedostatke, kao što je trajna pojava neopravdano preniskih ponuda. |
| --- | --- |

(23)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Povećanje ulaganja koja su poticajna za rast u prioritetnim sektorima bit će ključno za potporu dugoročnom rastu i smanjenje regionalnih razlika. Kao prethodnih godina, razina javnih ulaganja bila je u 2019. za više od 1 % BDP-a niža u odnosu na planiranu. Grčka tijela počela su rješavati stalni problem nedovoljnog izvršenja utvrđivanjem „nacionalnog razvojnog programa” kako bi postrožila pravila o izradi, financiranju i provedbi projekata kojima se daje potpora te upravljanje njima, i akcijskog plana za poboljšanje predviđanja i praćenja javnih ulaganja. Budući da će javna ulaganja imati važnu ulogu u pokretanju gospodarskog oporavka nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19, ključno je ukloniti sve preostale administrativne prepreke i utvrditi portfelj novih projekata. Uspostavom namjenskog instrumenta za pripremu projekata javna ulaganja mogla bi se dodatno poboljšati i ubrzati. Učinkovitija provedba javnih ulaganja dodatno bi potaknula rast zbog multiplikacijskog učinka. Grčka bi također mogla imati koristi od učinkovitije i održivije javne nabave kao sastavnog dijela njezinih nastojanja da poboljša i racionalizira javnu potrošnju te zajamči konkurentno poslovno okružje. U tu bi svrhu trebalo odgovarajućim zakonodavnim i administrativnim mjerama ukloniti utvrđene nedostatke, kao što je trajna pojava neopravdano preniskih ponuda.

| (24) | Za obnovu grčkog gospodarstva bit će također potrebno ukloniti neke dugoročne slabosti i iskoristiti potencijalne buduće prilike. Znatne potrebe za ulaganjima postoje u sektorima kao što su promet i logistika, u kojima je potpora posebno potrebna za željezničku i cestovnu sigurnost te nadogradnju intermodalnih čvorišta, dok su za gospodarenje krutim otpadom i upravljanje komunalnim otpadnim vodama potrebna okolišno održiva ulaganja. Preobrazba Grčke u klimatski neutralno gospodarstvo zahtijevat će i znatna privatna i javna ulaganja tijekom duljeg razdoblja. Prednost bi se mogla dati planiranim ulaganjima, primjerice manjim projektima u području energetske učinkovitosti, obnove zgrada i obnovljivih izvora energije, čime bi se doprinijelo gospodarskom oporavku nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Pripremi srednjoročnih mjera oporavka mogu koristiti ulaganja predviđena u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica, projekata s popisa projekata od zajedničkog interesa i planova za razvoj infrastrukture. Povezana ulaganja mogla bi uključivati prekogranične veze za uvoz i izvoz električne energije između susjednih država članica kako bi se za građane i poduzeća u Grčkoj osigurala održiva opskrba električnom energijom te mjere kojima se osigurava pravedna tranzicija regija na koje najviše utječe ambiciozni plan Grčke za napuštanje proizvodnje električne energije na bazi lignita. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Grčkoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Grčku za 2020. To bi Grčkoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(24)

Za obnovu grčkog gospodarstva bit će također potrebno ukloniti neke dugoročne slabosti i iskoristiti potencijalne buduće prilike. Znatne potrebe za ulaganjima postoje u sektorima kao što su promet i logistika, u kojima je potpora posebno potrebna za željezničku i cestovnu sigurnost te nadogradnju intermodalnih čvorišta, dok su za gospodarenje krutim otpadom i upravljanje komunalnim otpadnim vodama potrebna okolišno održiva ulaganja. Preobrazba Grčke u klimatski neutralno gospodarstvo zahtijevat će i znatna privatna i javna ulaganja tijekom duljeg razdoblja. Prednost bi se mogla dati planiranim ulaganjima, primjerice manjim projektima u području energetske učinkovitosti, obnove zgrada i obnovljivih izvora energije, čime bi se doprinijelo gospodarskom oporavku nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Pripremi srednjoročnih mjera oporavka mogu koristiti ulaganja predviđena u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica, projekata s popisa projekata od zajedničkog interesa i planova za razvoj infrastrukture. Povezana ulaganja mogla bi uključivati prekogranične veze za uvoz i izvoz električne energije između susjednih država članica kako bi se za građane i poduzeća u Grčkoj osigurala održiva opskrba električnom energijom te mjere kojima se osigurava pravedna tranzicija regija na koje najviše utječe ambiciozni plan Grčke za napuštanje proizvodnje električne energije na bazi lignita. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Grčkoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Grčku za 2020. To bi Grčkoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (25) | Iako je prethodnih godina ostvarila određeni napredak, Grčka treba ubrzati nastojanja za poboljšanje rezultata u području digitalizacije, među ostalim uvođenjem digitalnih alata i usluga u javnoj upravi, pravosudnom sustavu i poduzećima. Održavanje zamaha i iskorištavanje koristi ostvarenih pokretanjem brojnih digitalnih usluga od početka krize uzrokovane bolešću COVID-19 bit će osobito važni za javnu upravu i u fazi oporavka. Strateški pristup ubrzanju uvođenja digitalnih tehnologija u svim gospodarskim sektorima, među ostalim u javnoj upravi, i interoperabilnost različitih informacijskih sustava, posebno baze podataka o nadzoru tržišta, pomogli bi premostiti jaz produktivnosti u odnosu na države članice čija je valuta euro i smanjiti administrativno opterećenje. Prioriteti su i poboljšanje dostupnosti mreža vrlo velikog kapaciteta i uvođenje vrlo brzog interneta. Kad je riječ o digitalnim vještinama, Grčka je i dalje ispod prosjeka Unije, jer je u 2019. samo 51 % osoba u dobi od 16 do 74 godine imalo barem osnovne digitalne vještine, u usporedbi s prosjekom Unije od 58 %. Digitalno usavršavanje omogućit će svima u Grčkoj jednak pristup e-uslugama, poduzećima će pomoći da se učinkovito koriste radom na daljinu i e-alatima, a svim će učenicima, studentima ili polaznicima programa obrazovanja odraslih omogućiti da u potpunosti sudjeluju u učenju na daljinu. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti osobama u nepovoljnom položaju, uključujući izbjeglice i tražitelje azila, te osobama koje žive u udaljenim i ruralnim područjima. |
| --- | --- |

(25)

Iako je prethodnih godina ostvarila određeni napredak, Grčka treba ubrzati nastojanja za poboljšanje rezultata u području digitalizacije, među ostalim uvođenjem digitalnih alata i usluga u javnoj upravi, pravosudnom sustavu i poduzećima. Održavanje zamaha i iskorištavanje koristi ostvarenih pokretanjem brojnih digitalnih usluga od početka krize uzrokovane bolešću COVID-19 bit će osobito važni za javnu upravu i u fazi oporavka. Strateški pristup ubrzanju uvođenja digitalnih tehnologija u svim gospodarskim sektorima, među ostalim u javnoj upravi, i interoperabilnost različitih informacijskih sustava, posebno baze podataka o nadzoru tržišta, pomogli bi premostiti jaz produktivnosti u odnosu na države članice čija je valuta euro i smanjiti administrativno opterećenje. Prioriteti su i poboljšanje dostupnosti mreža vrlo velikog kapaciteta i uvođenje vrlo brzog interneta. Kad je riječ o digitalnim vještinama, Grčka je i dalje ispod prosjeka Unije, jer je u 2019. samo 51 % osoba u dobi od 16 do 74 godine imalo barem osnovne digitalne vještine, u usporedbi s prosjekom Unije od 58 %. Digitalno usavršavanje omogućit će svima u Grčkoj jednak pristup e-uslugama, poduzećima će pomoći da se učinkovito koriste radom na daljinu i e-alatima, a svim će učenicima, studentima ili polaznicima programa obrazovanja odraslih omogućiti da u potpunosti sudjeluju u učenju na daljinu. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti osobama u nepovoljnom položaju, uključujući izbjeglice i tražitelje azila, te osobama koje žive u udaljenim i ruralnim područjima.

| (26) | Nakon uspješnog dovršetka programa financijske pomoći u okviru Europskog stabilizacijskog mehanizma u 2018., nad Grčkom se provodi pojačani nadzor u skladu s Uredbom (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7). U primjeni pojačanog nadzora na Grčku na temelju provedbenih odluka Komisije (EU) 2018/1192 (8) i (EU) 2019/338 (9) potvrđuje se da Grčka u srednjoročnom razdoblju treba nastaviti donositi mjere za uklanjanje mogućih izvora makroekonomskih neravnoteža i istodobno provoditi strukturne reforme kojima se podupire snažan i održiv gospodarski rast. Grčka se 22. lipnja 2018. u Euroskupini obvezala da će nastaviti provoditi sve ključne reforme donesene u okviru programa dok ih u potpunosti ne dovrši. Grčka se obvezala i da će provesti posebne mjere u području fiskalnih i fiskalno-strukturnih politika, socijalne skrbi, financijske stabilnosti, tržišta rada i proizvoda, privatizacije, funkcioniranja pravosuđa, javne uprave i borbe protiv korupcije. Te strukturne reforme sve su važnije u kontekstu grčkih napora za ponovno pokretanje gospodarstva. Uspješna provedba i dovršetak tih reformi trebali bi znatno doprinijeti srednjoročnom i dugoročnom rastu Grčke. Grčka je obvezna dostavljati tromjesečna izvješća o napretku u provedbi obveza u okviru pojačanog nadzora, pri čemu povoljno polugodišnje izvješće može biti temelj za pokretanje mjera za otpis duga u vrijednosti od 0,7 % BDP-a godišnje. Euroskupina je u travnju 2019. i prosincu 2019. dogovorila pokretanje prva dva skupa mjera razduživanja uvjetovanih politikama u vrijednosti od 970 milijuna EUR odnosno 767 milijuna EUR. Šesto izvješće o pojačanom nadzoru u kojem se ocjenjuje napredak Grčke u provedbi obveza objavljeno je 20. svibnja 2020. |
| --- | --- |

(26)

Nakon uspješnog dovršetka programa financijske pomoći u okviru Europskog stabilizacijskog mehanizma u 2018., nad Grčkom se provodi pojačani nadzor u skladu s Uredbom (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7). U primjeni pojačanog nadzora na Grčku na temelju provedbenih odluka Komisije (EU) 2018/1192 (8) i (EU) 2019/338 (9) potvrđuje se da Grčka u srednjoročnom razdoblju treba nastaviti donositi mjere za uklanjanje mogućih izvora makroekonomskih neravnoteža i istodobno provoditi strukturne reforme kojima se podupire snažan i održiv gospodarski rast. Grčka se 22. lipnja 2018. u Euroskupini obvezala da će nastaviti provoditi sve ključne reforme donesene u okviru programa dok ih u potpunosti ne dovrši. Grčka se obvezala i da će provesti posebne mjere u području fiskalnih i fiskalno-strukturnih politika, socijalne skrbi, financijske stabilnosti, tržišta rada i proizvoda, privatizacije, funkcioniranja pravosuđa, javne uprave i borbe protiv korupcije. Te strukturne reforme sve su važnije u kontekstu grčkih napora za ponovno pokretanje gospodarstva. Uspješna provedba i dovršetak tih reformi trebali bi znatno doprinijeti srednjoročnom i dugoročnom rastu Grčke. Grčka je obvezna dostavljati tromjesečna izvješća o napretku u provedbi obveza u okviru pojačanog nadzora, pri čemu povoljno polugodišnje izvješće može biti temelj za pokretanje mjera za otpis duga u vrijednosti od 0,7 % BDP-a godišnje. Euroskupina je u travnju 2019. i prosincu 2019. dogovorila pokretanje prva dva skupa mjera razduživanja uvjetovanih politikama u vrijednosti od 970 milijuna EUR odnosno 767 milijuna EUR. Šesto izvješće o pojačanom nadzoru u kojem se ocjenjuje napredak Grčke u provedbi obveza objavljeno je 20. svibnja 2020.

| (27) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(27)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (28) | U trenutačnoj je situaciji posebno važno zadržati naglasak na reorganizaciji banaka kako bi se očuvala financijska stabilnost i oslobodili kapaciteti u bankarskom sektoru za financiranje gospodarskog oporavka. Bankarski sektor postao je otporniji, što je dovelo do ukidanja kontrola kapitala u rujnu 2019., ali su i dalje prisutni veliki naslijeđeni rizici i izazovi. To uključuje i dalje visoku razinu neprihodonosnih kredita, poziciju kapitala koja je u skladu s kapitalnim zahtjevima, ali je obilježena većom potražnjom za kapitalom u srednjoročnom razdoblju, te nisku profitabilnost koja ovisi o rastu kreditiranja. Stoga su grčke banke posebno izložene riziku od povećanja troškova financiranja i ponovnog pogoršanja kvalitete imovine zbog pandemije bolesti COVID-19. Poticanje kontinuiranog funkcioniranja sekundarnog tržišta neprihodonosnih kredita, istodobno s novim kreditima i održivim restrukturiranjem dugoročnih kredita u skladu s razboritim bonitetnim standardima, može imati ključnu ulogu u ispunjavanju dvostrukog cilja ublažavanja učinka izbijanja bolesti na kvalitetu imovine, uz istodobno rješavanje pitanja naslijeđenih neprihodonosnih kredita. Ključan korak u tom smjeru može biti provedba reforme pravnog okvira kojom bi se omogućila neograničena naplata kolaterala od dužnika koji ne ispunjavaju svoje obveze. |
| --- | --- |

(28)

U trenutačnoj je situaciji posebno važno zadržati naglasak na reorganizaciji banaka kako bi se očuvala financijska stabilnost i oslobodili kapaciteti u bankarskom sektoru za financiranje gospodarskog oporavka. Bankarski sektor postao je otporniji, što je dovelo do ukidanja kontrola kapitala u rujnu 2019., ali su i dalje prisutni veliki naslijeđeni rizici i izazovi. To uključuje i dalje visoku razinu neprihodonosnih kredita, poziciju kapitala koja je u skladu s kapitalnim zahtjevima, ali je obilježena većom potražnjom za kapitalom u srednjoročnom razdoblju, te nisku profitabilnost koja ovisi o rastu kreditiranja. Stoga su grčke banke posebno izložene riziku od povećanja troškova financiranja i ponovnog pogoršanja kvalitete imovine zbog pandemije bolesti COVID-19. Poticanje kontinuiranog funkcioniranja sekundarnog tržišta neprihodonosnih kredita, istodobno s novim kreditima i održivim restrukturiranjem dugoročnih kredita u skladu s razboritim bonitetnim standardima, može imati ključnu ulogu u ispunjavanju dvostrukog cilja ublažavanja učinka izbijanja bolesti na kvalitetu imovine, uz istodobno rješavanje pitanja naslijeđenih neprihodonosnih kredita. Ključan korak u tom smjeru može biti provedba reforme pravnog okvira kojom bi se omogućila neograničena naplata kolaterala od dužnika koji ne ispunjavaju svoje obveze.

| (29) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Grčka će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(29)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Grčka će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (30) | Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Grčka bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(30)

Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Grčka bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

| (31) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Grčke i objavila je u izvješću za Grčku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Grčkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Grčkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Grčke i objavila je u izvješću za Grčku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Grčkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Grčkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (32) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (10) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(32)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (10) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (33) | Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2., 3. i 4. u nastavku, |
| --- | --- |

(33)

Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2., 3. i 4. u nastavku,

PREPORUČUJE da Grčka u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati otpornost zdravstvenog sustava i osigurati odgovarajući i jednak pristup zdravstvenoj skrbi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ublažiti učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19 na zaposlenost i njezin socijalni učinak, među ostalim provedbom mjera kao što su programi skraćenog radnog vremena i osiguravanjem učinkovite potpore mjerama aktivacije. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Brzo primijeniti mjere za osiguravanje likvidnosti i kontinuiranog dotoka kredita te drugih oblika financiranja u gospodarstvo, stavljajući poseban naglasak na MSP-ove koji su najviše pogođeni krizom. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u siguran i održiv promet i logistiku, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, okolišnu infrastrukturu te digitalnu infrastrukturu vrlo velikog kapaciteta i digitalne vještine. Poboljšati učinkovitost i digitalizaciju javne uprave i promicati digitalnu transformaciju poduzećâ. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nakon postupnog popuštanja ograničenja uvedenih zbog izbijanja bolesti COVID-19 nastaviti i dovršiti reforme, u skladu s obvezama nakon provedbe programa preuzetima na sastanku Euroskupine 22. lipnja 2018., u cilju ponovnog pokretanja održivog gospodarskog oporavka. |
| --- | --- |

4.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 42.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  Uredba (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (SL L 140, 27.5.2013., str. 1.).

7

(8)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/1192 od 11. srpnja 2018. o primjeni pojačanog nadzora na Grčku (SL L 211, 22.8.2018., str. 1.).

8

(9)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/338 od 20. veljače 2019. o produljenju pojačanog nadzora na Grčku (SL L 60, 28.2.2019., str. 17.).

9

(10)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

10

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/54

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2020.

(2020/C 282/09)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Španjolska jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Španjolska jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

| (2) | Izvješće za Španjolsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Španjolske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Španjolske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Španjolskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Visoki vanjski i unutarnji dug, javni i privatni, i dalje je bila slaba točka u kontekstu visoke nezaposlenosti te je imao prekogranični učinak. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Španjolsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Španjolske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Španjolske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Španjolskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Visoki vanjski i unutarnji dug, javni i privatni, i dalje je bila slaba točka u kontekstu visoke nezaposlenosti te je imao prekogranični učinak.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Španjolska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Španjolska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u španjolskim regijama. To se, primjerice, odnosi na regije koje se najviše oslanjaju na turizam, kao što su sredozemna obala, Andaluzija te Kanarski otoci i Balearski otoci, na kojima je više od trećine radnih mjesta povezano s tim sektorom. To uključuje rizik od povećanja regionalnih nejednakosti unutar Španjolske. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u španjolskim regijama. To se, primjerice, odnosi na regije koje se najviše oslanjaju na turizam, kao što su sredozemna obala, Andaluzija te Kanarski otoci i Balearski otoci, na kojima je više od trećine radnih mjesta povezano s tim sektorom. To uključuje rizik od povećanja regionalnih nejednakosti unutar Španjolske. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

| (10) | Španjolska je 1. svibnja 2020. dostavila Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa procijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Španjolska je 1. svibnja 2020. dostavila Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa procijenjena istodobno.

| (11) | Španjolska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe prijelaznom pravilu o dugu. |
| --- | --- |

(11)

Španjolska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe prijelaznom pravilu o dugu.

| (12) | Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Španjolskoj da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) u 2019. ne premaši 0,6 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,65 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Ukupna ocjena Komisije potvrđuje da postoji značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. To je relevantan čimbenik u Komisijinu izvješću sastavljenom u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora, u kojem se ocjenjuje usklađenost Španjolske s kriterijem duga u 2019. |
| --- | --- |

(12)

Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Španjolskoj da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) u 2019. ne premaši 0,6 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,65 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Ukupna ocjena Komisije potvrđuje da postoji značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. To je relevantan čimbenik u Komisijinu izvješću sastavljenom u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora, u kojem se ocjenjuje usklađenost Španjolske s kriterijem duga u 2019.

| (13) | Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od deficita od 2,8 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 10,3 % BDP-a u 2020. Nakon smanjenja na 95,5 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u porasti na 115,5 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od deficita od 2,8 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 10,3 % BDP-a u 2020. Nakon smanjenja na 95,5 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u porasti na 115,5 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

| (14) | Španjolska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 3,2 % BDP-a. Kvantifikacija mjera koje povećavaju deficit uglavnom se podudara s procjenama Komisije, kad se uzme u obzir različito tretiranje troškova automatskih stabilizatora. Te mjere uključuju jačanje zdravstvenih usluga, pružanje potpore dohotku radnicima koji rade u skraćenom radnom vremenu, ciljana izuzeća od plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje i posebnu naknadu zbog prestanka obavljanja djelatnosti samozaposlenim osobama čija je djelatnost suspendirana ili koje su pretrpjele znatan pad prihoda. Osim toga, Španjolska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 9,2 % BDP-a. Te mjere posebno uključuju kreditna jamstva (8,8 % BDP-a). Mjere koje je Španjolska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(14)

Španjolska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 3,2 % BDP-a. Kvantifikacija mjera koje povećavaju deficit uglavnom se podudara s procjenama Komisije, kad se uzme u obzir različito tretiranje troškova automatskih stabilizatora. Te mjere uključuju jačanje zdravstvenih usluga, pružanje potpore dohotku radnicima koji rade u skraćenom radnom vremenu, ciljana izuzeća od plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje i posebnu naknadu zbog prestanka obavljanja djelatnosti samozaposlenim osobama čija je djelatnost suspendirana ili koje su pretrpjele znatan pad prihoda. Osim toga, Španjolska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 9,2 % BDP-a. Te mjere posebno uključuju kreditna jamstva (8,8 % BDP-a). Mjere koje je Španjolska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (15) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Španjolskoj saldo opće države iznositi –10,1 % BDP-a u 2020. te –6,7 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 115,6 % u 2020. i 113,7 % u 2021. |
| --- | --- |

(15)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Španjolskoj saldo opće države iznositi –10,1 % BDP-a u 2020. te –6,7 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 115,6 % u 2020. i 113,7 % u 2021.

| (16) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer Španjolska u 2019. nije poštovala pravilo o dugu, a u 2020. planirala je premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita i duga kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer Španjolska u 2019. nije poštovala pravilo o dugu, a u 2020. planirala je premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita i duga kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

| (17) | Mjere poduzete kako bi se zaustavilo širenje virusa koji uzrokuje COVID-19 imaju znatan učinak na gospodarstvo te bi ove godine mogle dovesti do gubitka BDP-a od 9,4 %. Negativan učinak na zaposlenost, iako ga je trenutačno teško izračunati, bit će također golem. Od početka krize uzrokovane bolešću COVID-19, od veljače do svibnja, gotovo 700 000 ljudi izgubilo je posao. Negativan učinak na zaposlenost trenutačno ublažava činjenica da je gotovo 3,5 milijuna radnika uključeno u programe skraćenog radnog vremena (ERTE), čime se dosad uspio spriječiti neposredan gubitak radnih mjesta. Posljedice pandemije bolesti COVID-19 u Španjolskoj pogoršat će visok udio zaposlenosti u malim i srednjim poduzećima, važnost sektora koji su posebno pogođeni i koji će vjerojatno doživjeti sporiji oporavak, kao što su turizam i maloprodaja, te visoka stopa zaposlenih na određeno vrijeme (26,3 % u 2019.). Svi ti čimbenici mogli bi dovesti do velikih gubitaka radnih mjesta i pojačati šok. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se porast nezaposlenosti (koja je u veljači 2020. iznosila 13,6 %) na 18,9 % u 2020. i pad na 17 % u 2021. |
| --- | --- |

(17)

Mjere poduzete kako bi se zaustavilo širenje virusa koji uzrokuje COVID-19 imaju znatan učinak na gospodarstvo te bi ove godine mogle dovesti do gubitka BDP-a od 9,4 %. Negativan učinak na zaposlenost, iako ga je trenutačno teško izračunati, bit će također golem. Od početka krize uzrokovane bolešću COVID-19, od veljače do svibnja, gotovo 700 000 ljudi izgubilo je posao. Negativan učinak na zaposlenost trenutačno ublažava činjenica da je gotovo 3,5 milijuna radnika uključeno u programe skraćenog radnog vremena (ERTE), čime se dosad uspio spriječiti neposredan gubitak radnih mjesta. Posljedice pandemije bolesti COVID-19 u Španjolskoj pogoršat će visok udio zaposlenosti u malim i srednjim poduzećima, važnost sektora koji su posebno pogođeni i koji će vjerojatno doživjeti sporiji oporavak, kao što su turizam i maloprodaja, te visoka stopa zaposlenih na određeno vrijeme (26,3 % u 2019.). Svi ti čimbenici mogli bi dovesti do velikih gubitaka radnih mjesta i pojačati šok. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se porast nezaposlenosti (koja je u veljači 2020. iznosila 13,6 %) na 18,9 % u 2020. i pad na 17 % u 2021.

| (18) | Španjolska tijela nastojala su ublažiti utjecaj pandemije bolesti COVID-19 i razdoblja provođenja mjera za sprečavanje širenja virusa raznim paketima mjera u ukupnom iznosu od 145 milijardi EUR. U borbi protiv bolesti COVID-19 nadležna tijela povećala su rashode za zdravstvene i socijalne usluge. Olakšala su i korištenje programom ERTE radi očuvanja radnih mjesta i potpore dohotku kućanstava. Korisnici programa ERTE primaju naknadu u iznosu od 70 % svoje osnovice za doprinose za socijalno osiguranje, uz donju (502 EUR) i gornju granicu (1 402 EUR). Tijekom trajanja programâ ERTE radni se odnos ne mijenja, a mogućnost pribjegavanja tom pravnom instrumentu zbog uzroka više sile povezanih s bolešću COVID-19 nedavno je produljena barem do 30. lipnja 2020. Poduzeća koja provode ERTE bit će oslobođena obveze plaćanja velikog dijela doprinosa za socijalno osiguranje za radnike obuhvaćene programom pod uvjetom da im zadrže radna mjesta najmanje šest mjeseci od početka normalnog rada. Te mjere prate posebnu potporu MSP-ovima i samozaposlenim radnicima koji čine okosnicu španjolskog gospodarstva (odgoda plaćanja poreza, smanjenje doprinosa za socijalno osiguranje i državna jamstva) i pokušaj su pomoći tim poduzećima i radnicima da izbjegnu stečaj i nastave s poslovanjem ubrzo nakon završetka krize uzrokovane bolešću COVD-19. Donesene su i mjere kojima se privremeno jamči potpora dohotku samozaposlenim osobama, radnicima s nestandardnim ugovorima i radnicima iz ranjivih skupina, koji u uobičajenim okolnostima ne bi imali pristup socijalnoj zaštiti. |
| --- | --- |

(18)

Španjolska tijela nastojala su ublažiti utjecaj pandemije bolesti COVID-19 i razdoblja provođenja mjera za sprečavanje širenja virusa raznim paketima mjera u ukupnom iznosu od 145 milijardi EUR. U borbi protiv bolesti COVID-19 nadležna tijela povećala su rashode za zdravstvene i socijalne usluge. Olakšala su i korištenje programom ERTE radi očuvanja radnih mjesta i potpore dohotku kućanstava. Korisnici programa ERTE primaju naknadu u iznosu od 70 % svoje osnovice za doprinose za socijalno osiguranje, uz donju (502 EUR) i gornju granicu (1 402 EUR). Tijekom trajanja programâ ERTE radni se odnos ne mijenja, a mogućnost pribjegavanja tom pravnom instrumentu zbog uzroka više sile povezanih s bolešću COVID-19 nedavno je produljena barem do 30. lipnja 2020. Poduzeća koja provode ERTE bit će oslobođena obveze plaćanja velikog dijela doprinosa za socijalno osiguranje za radnike obuhvaćene programom pod uvjetom da im zadrže radna mjesta najmanje šest mjeseci od početka normalnog rada. Te mjere prate posebnu potporu MSP-ovima i samozaposlenim radnicima koji čine okosnicu španjolskog gospodarstva (odgoda plaćanja poreza, smanjenje doprinosa za socijalno osiguranje i državna jamstva) i pokušaj su pomoći tim poduzećima i radnicima da izbjegnu stečaj i nastave s poslovanjem ubrzo nakon završetka krize uzrokovane bolešću COVD-19. Donesene su i mjere kojima se privremeno jamči potpora dohotku samozaposlenim osobama, radnicima s nestandardnim ugovorima i radnicima iz ranjivih skupina, koji u uobičajenim okolnostima ne bi imali pristup socijalnoj zaštiti.

| (19) | Španjolski zdravstveni sustav ostvaruje dobre rezultate u području zdravstva unatoč relativno niskoj razini ulaganja. Međutim, pandemija bolesti COVID-19 dovela je do nezapamćenog pritiska na sustav i otkrila njegovu osjetljivost na šokove. Hitne mjere usmjerene su na jačanje kapaciteta zdravstvenih radnika, ključnih proizvoda iz područja medicine i infrastrukture kako bi se tijekom pandemije spasili životi i ponovno uspostavilo dobro zdravstveno stanje. Osobe s invaliditetom i starije osobe u domovima za njegu bile su posebno izložene tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19. Potrebno im je osigurati stalan pristup zdravstvenoj i socijalnoj skrbi, uključujući usluge hitne i intenzivne njege. Poslije bi se napori trebali usmjeriti na poboljšanje otpornosti zdravstvenog sustava kako bi se što prije ponovno postigla njegova optimalna učinkovitost i kako bi se bolje nosio s novim šokovima. Tijekom pandemije bolesti COVID-19 do izražaja su došli postojeći strukturni problemi, od kojih neki proizlaze iz određenih nedostataka ulaganja u fizičku infrastrukturu te nedostatnog zapošljavanja i radnih uvjeta zdravstvenih radnika. Postoje regionalne razlike u smislu potrošnje, fizičkih resursa i osoblja, a koordinacija među različitim razinama vlasti nije uvijek učinkovita. Pružanjem zdravstvene zaštite moglo bi se srednjoročno bolje odgovoriti na izazove starenja, sve većeg broja kroničnih oboljenja i invaliditeta. Primarna zaštita i razvoj usluga e-zdravstva imat će u tome središnju ulogu. Srednjoročno će biti važno osigurati da vjerojatno smanjenje sredstava zbog gospodarske krize ne utječe na zdravstveno osiguranje ljudi i ne dovede do nejednakosti u pristupu. |
| --- | --- |

(19)

Španjolski zdravstveni sustav ostvaruje dobre rezultate u području zdravstva unatoč relativno niskoj razini ulaganja. Međutim, pandemija bolesti COVID-19 dovela je do nezapamćenog pritiska na sustav i otkrila njegovu osjetljivost na šokove. Hitne mjere usmjerene su na jačanje kapaciteta zdravstvenih radnika, ključnih proizvoda iz područja medicine i infrastrukture kako bi se tijekom pandemije spasili životi i ponovno uspostavilo dobro zdravstveno stanje. Osobe s invaliditetom i starije osobe u domovima za njegu bile su posebno izložene tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19. Potrebno im je osigurati stalan pristup zdravstvenoj i socijalnoj skrbi, uključujući usluge hitne i intenzivne njege. Poslije bi se napori trebali usmjeriti na poboljšanje otpornosti zdravstvenog sustava kako bi se što prije ponovno postigla njegova optimalna učinkovitost i kako bi se bolje nosio s novim šokovima. Tijekom pandemije bolesti COVID-19 do izražaja su došli postojeći strukturni problemi, od kojih neki proizlaze iz određenih nedostataka ulaganja u fizičku infrastrukturu te nedostatnog zapošljavanja i radnih uvjeta zdravstvenih radnika. Postoje regionalne razlike u smislu potrošnje, fizičkih resursa i osoblja, a koordinacija među različitim razinama vlasti nije uvijek učinkovita. Pružanjem zdravstvene zaštite moglo bi se srednjoročno bolje odgovoriti na izazove starenja, sve većeg broja kroničnih oboljenja i invaliditeta. Primarna zaštita i razvoj usluga e-zdravstva imat će u tome središnju ulogu. Srednjoročno će biti važno osigurati da vjerojatno smanjenje sredstava zbog gospodarske krize ne utječe na zdravstveno osiguranje ljudi i ne dovede do nejednakosti u pristupu.

| (20) | Iako su se posljednjih godina otvarala brojna radna mjesta, visoke stope nezaposlenosti i segmentacija tržišta rada na španjolskom tržištu rada zabilježene su i prije pandemije bolesti COVID-19. Preliminarni podaci pokazuju znatno povećanje razine nezaposlenosti u Španjolskoj kao posljedicu krize uzrokovane bolešću COVID-19, što će opteretiti ionako već ograničene kapacitete socijalnih službi te službi za zapošljavanje u pružanju potpore radnicima i poslodavcima. Srednjoročno bi se u suradnji sa socijalnim partnerima radi oporavka trebale provesti mjere potpore zapošljavanju, kao što su postupno ukidanje programa skraćenog radnog vremena, revizija sustava poticaja za zapošljavanje radi boljeg promicanja održivih oblika zapošljavanja, osobito za mlade, te fleksibilnost radnih uvjeta. Povećanje udjela studenata u području znanosti i digitalnih tehnologija, povećanje privlačnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te fleksibilne mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije mogli bi pomoći u zadovoljavanju sve veće potražnje za tehničkim vještinama potrebnima za zelenu i digitalnu tranziciju koja će pratiti oporavak. Općenito, poboljšanjem obrazovnog i profesionalnog usmjeravanja te pružanjem odgovarajuće potpore učenicima i studentima u nepovoljnom položaju i regijama koje zaostaju moglo bi se doprinijeti boljim obrazovnim rezultatima. Uspjeh mjera koje bi se mogle donijeti radi postizanja tih ciljeva uvelike će ovisiti o odvajanju dovoljno vremena potrebnog za postizanje širokog i dugotrajnog društvenog i političkog konsenzusa o reformama. |
| --- | --- |

(20)

Iako su se posljednjih godina otvarala brojna radna mjesta, visoke stope nezaposlenosti i segmentacija tržišta rada na španjolskom tržištu rada zabilježene su i prije pandemije bolesti COVID-19. Preliminarni podaci pokazuju znatno povećanje razine nezaposlenosti u Španjolskoj kao posljedicu krize uzrokovane bolešću COVID-19, što će opteretiti ionako već ograničene kapacitete socijalnih službi te službi za zapošljavanje u pružanju potpore radnicima i poslodavcima. Srednjoročno bi se u suradnji sa socijalnim partnerima radi oporavka trebale provesti mjere potpore zapošljavanju, kao što su postupno ukidanje programa skraćenog radnog vremena, revizija sustava poticaja za zapošljavanje radi boljeg promicanja održivih oblika zapošljavanja, osobito za mlade, te fleksibilnost radnih uvjeta. Povećanje udjela studenata u području znanosti i digitalnih tehnologija, povećanje privlačnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te fleksibilne mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije mogli bi pomoći u zadovoljavanju sve veće potražnje za tehničkim vještinama potrebnima za zelenu i digitalnu tranziciju koja će pratiti oporavak. Općenito, poboljšanjem obrazovnog i profesionalnog usmjeravanja te pružanjem odgovarajuće potpore učenicima i studentima u nepovoljnom položaju i regijama koje zaostaju moglo bi se doprinijeti boljim obrazovnim rezultatima. Uspjeh mjera koje bi se mogle donijeti radi postizanja tih ciljeva uvelike će ovisiti o odvajanju dovoljno vremena potrebnog za postizanje širokog i dugotrajnog društvenog i političkog konsenzusa o reformama.

| (21) | Posljedice pandemije bolesti COVID-19 na tržište rada izazvale su hitnu potrebu za podupiranjem dohotka kućanstava pogođenih krizom uzrokovanom bolešću COVID-19. U tom je nastojanju ključno olakšati upotrebu programa skraćenog radnog vremena. Međutim, radnici zaposleni na određeno vrijeme s vrlo kratkim ugovorima, koji čine većinu novih nezaposlenih osoba od kojih su mnogi mladi radnici, često nemaju pravo na standardnu zaštitu u slučaju nezaposlenosti. Radi potpore održivom oporavku i socijalnoj koheziji potrebno je osigurati da svi radnici, uključujući radnike na određeno vrijeme i samozaposlene osobe, imaju pristup odgovarajućoj socijalnoj zaštiti i mjerama aktivne politike tržišta rada i izvan izvanrednih mjera koje je Vlada već poduzela. |
| --- | --- |

(21)

Posljedice pandemije bolesti COVID-19 na tržište rada izazvale su hitnu potrebu za podupiranjem dohotka kućanstava pogođenih krizom uzrokovanom bolešću COVID-19. U tom je nastojanju ključno olakšati upotrebu programa skraćenog radnog vremena. Međutim, radnici zaposleni na određeno vrijeme s vrlo kratkim ugovorima, koji čine većinu novih nezaposlenih osoba od kojih su mnogi mladi radnici, često nemaju pravo na standardnu zaštitu u slučaju nezaposlenosti. Radi potpore održivom oporavku i socijalnoj koheziji potrebno je osigurati da svi radnici, uključujući radnike na određeno vrijeme i samozaposlene osobe, imaju pristup odgovarajućoj socijalnoj zaštiti i mjerama aktivne politike tržišta rada i izvan izvanrednih mjera koje je Vlada već poduzela.

| (22) | Uslijed krize uzrokovane bolešću COVID-19 vjerojatno će se povećati visoke razine siromaštva ili socijalne isključenosti u Španjolskoj, posebno među obiteljima s djecom. Španjolska je 2019. imala najniži prosjek obiteljskih naknada po djetetu od svih država članica. Obitelji s niskim do srednjim dohotkom zbog strogog sustava ne ostvaruju pravo na naknade za djecu, a mogu ostvariti samo ograničenu korist od poreznih odbitaka. Rashodi za socijalnu zaštitu i dalje su znatno usmjereni na starije osobe, a razina rashoda za mirovine trebala bi se znatno povećati u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju ako najavljena odstupanja od mirovinske reforme iz 2013. budu trajna i ako se ne poduzmu odgovarajuće kompenzacijske mjere. Zbog teških gospodarskih i društvenih posljedica pandemije bolesti COVID-19 potrebna je međugeneracijska solidarnost prema mlađim generacijama. Pomoć u slučaju nezaposlenosti dugotrajno nezaposlenim osobama i radnicima koji ne ispunjavaju uvjete za sustave doprinosa trenutačno je rascjepkana na više programa, što dovodi do niske pokrivenosti. Postojeći regionalni programi minimalnog dohotka obuhvaćaju samo 20 % potencijalnih korisnika u zemlji zbog velikih regionalnih razlika u pokrivenosti, trajanju, uvjetima pristupa i primjerenosti. U trenutačnom kontekstu koji zahtjeva brzu reakciju, stalni nacionalni program zajamčenog dohotka, koji će prema procjenama obuhvatiti više od dva milijuna korisnika, nedavno je donesen i očekuje se njegova ratifikacija u parlamentu te će biti dopunjen postojećim regionalnim programima minimalnog dohotka. U ovoj se fazi ne može ocijeniti njegov učinak na smanjenje siromaštva i njegova održivost u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju. |
| --- | --- |

(22)

Uslijed krize uzrokovane bolešću COVID-19 vjerojatno će se povećati visoke razine siromaštva ili socijalne isključenosti u Španjolskoj, posebno među obiteljima s djecom. Španjolska je 2019. imala najniži prosjek obiteljskih naknada po djetetu od svih država članica. Obitelji s niskim do srednjim dohotkom zbog strogog sustava ne ostvaruju pravo na naknade za djecu, a mogu ostvariti samo ograničenu korist od poreznih odbitaka. Rashodi za socijalnu zaštitu i dalje su znatno usmjereni na starije osobe, a razina rashoda za mirovine trebala bi se znatno povećati u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju ako najavljena odstupanja od mirovinske reforme iz 2013. budu trajna i ako se ne poduzmu odgovarajuće kompenzacijske mjere. Zbog teških gospodarskih i društvenih posljedica pandemije bolesti COVID-19 potrebna je međugeneracijska solidarnost prema mlađim generacijama. Pomoć u slučaju nezaposlenosti dugotrajno nezaposlenim osobama i radnicima koji ne ispunjavaju uvjete za sustave doprinosa trenutačno je rascjepkana na više programa, što dovodi do niske pokrivenosti. Postojeći regionalni programi minimalnog dohotka obuhvaćaju samo 20 % potencijalnih korisnika u zemlji zbog velikih regionalnih razlika u pokrivenosti, trajanju, uvjetima pristupa i primjerenosti. U trenutačnom kontekstu koji zahtjeva brzu reakciju, stalni nacionalni program zajamčenog dohotka, koji će prema procjenama obuhvatiti više od dva milijuna korisnika, nedavno je donesen i očekuje se njegova ratifikacija u parlamentu te će biti dopunjen postojećim regionalnim programima minimalnog dohotka. U ovoj se fazi ne može ocijeniti njegov učinak na smanjenje siromaštva i njegova održivost u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju.

| (23) | Još jedan otežavajući čimbenik u odnosu na pandemiju bolesti COVID-19 u Španjolskoj činjenica je da velik broj malih i srednjih poduzeća čini velik udio radnih mjesta. Kako bi se spriječili stečajevi koji se mogu izbjeći, hitno su donesene određene mjere za pružanje potpore likvidnosti poduzeća putem kredita i jamstava, s naglaskom na mala i srednja poduzeća te na sektore koji će najteže i dulje biti pogođeni krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, kao što je turizam (koji je u Španjolskoj u 2019. činio 12 % BDP-a). Financijski posrednici trebali bi učinkovito i brzo provesti te mjere ako žele da proizvode učinke. Dopuštanjem odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa te ubrzanjem ugovornih plaćanja javnih tijela doprinijet će se i poboljšanju novčanog toka MSP-ova. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Kako bi se osigurala učinkovitost tih mjera, važno je i dalje smanjivati administrativno opterećenje i pružati učinkovite digitalne javne usluge. Potpora poduzećima u sektorima koji su najviše pogođeni krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, zadržavanje konkurentnosti izvoznih poduzeća i promicanje internacionalizacije kao sredstva za jačanje otpornosti poduzeća ključni su za uspješan oporavak. |
| --- | --- |

(23)

Još jedan otežavajući čimbenik u odnosu na pandemiju bolesti COVID-19 u Španjolskoj činjenica je da velik broj malih i srednjih poduzeća čini velik udio radnih mjesta. Kako bi se spriječili stečajevi koji se mogu izbjeći, hitno su donesene određene mjere za pružanje potpore likvidnosti poduzeća putem kredita i jamstava, s naglaskom na mala i srednja poduzeća te na sektore koji će najteže i dulje biti pogođeni krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, kao što je turizam (koji je u Španjolskoj u 2019. činio 12 % BDP-a). Financijski posrednici trebali bi učinkovito i brzo provesti te mjere ako žele da proizvode učinke. Dopuštanjem odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa te ubrzanjem ugovornih plaćanja javnih tijela doprinijet će se i poboljšanju novčanog toka MSP-ova. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Kako bi se osigurala učinkovitost tih mjera, važno je i dalje smanjivati administrativno opterećenje i pružati učinkovite digitalne javne usluge. Potpora poduzećima u sektorima koji su najviše pogođeni krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, zadržavanje konkurentnosti izvoznih poduzeća i promicanje internacionalizacije kao sredstva za jačanje otpornosti poduzeća ključni su za uspješan oporavak.

| (24) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Izgledi za oporavak Španjolske ovisit će o njezinoj sposobnosti povećanja produktivnosti i poticanja inovacija, među ostalim putem digitalne i zelene tranzicije. Uspješnost Španjolske u području inovacija u svim je regijama ispod prosjeka Unije. Španjolska ostvaruje slabe rezultate u smislu sposobnosti poduzeća da budu inovativna, ulažu u materijalnu i nematerijalnu imovinu te na najbolji način iskoriste vještine stanovništva, što bi moglo ugroziti njihovu konkurentnost u gospodarstvu utemeljenom na znanju. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 na vidjelo je iznijela važnost digitalizacije u održavanju pristupa državnim službama, obrazovanju i osposobljavanju te u očuvanju radnih mjesta i gospodarske aktivnosti. Prije uvođenja mjera za sprečavanje širenja virusa samo je polovina škola u Španjolskoj raspolagala odgovarajućim digitalnim platformama za učenje, i to uz znatne regionalne razlike. Iznenadan prelazak na digitalno učenje bio je i poseban izazov za učenike iz ranjivih skupina koji kod kuće nisu imali pristup digitalnim rješenjima. Španjolska bi trebala osigurati da svi učenici imaju pristup digitalnom učenju, uključujući učenike u ruralnim područjima i kućanstva u nepovoljnom položaju. Podupiranjem digitalizacije poduzeća promicala bi se i konkurentnost španjolskih poduzeća u globalnim lancima vrijednosti te povećala njihova sposobnost izvoza, što posebno vrijedi za MSP-ove i mikropoduzeća. Uvođenjem digitalnih tehnologija, uključujući napredne digitalne tehnologije, te smanjenjem digitalnog jaza između urbanih i ruralnih područja poboljšala bi se inovativnost španjolskoga gospodarstva. Osim toga, jačanje upravljanja istraživanjem i inovacijama na svim razinama, povećanje kvalitete istraživanja sustavnim evaluacijama i poticanje istraživačkih organizacija na suradnju s privatnim sektorom mogli bi dovesti do povećanja učinkovitosti politika istraživanja i inovacija te bržeg širenja inovacija kako bi se doprinijelo oporavku. |
| --- | --- |

(24)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Izgledi za oporavak Španjolske ovisit će o njezinoj sposobnosti povećanja produktivnosti i poticanja inovacija, među ostalim putem digitalne i zelene tranzicije. Uspješnost Španjolske u području inovacija u svim je regijama ispod prosjeka Unije. Španjolska ostvaruje slabe rezultate u smislu sposobnosti poduzeća da budu inovativna, ulažu u materijalnu i nematerijalnu imovinu te na najbolji način iskoriste vještine stanovništva, što bi moglo ugroziti njihovu konkurentnost u gospodarstvu utemeljenom na znanju. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 na vidjelo je iznijela važnost digitalizacije u održavanju pristupa državnim službama, obrazovanju i osposobljavanju te u očuvanju radnih mjesta i gospodarske aktivnosti. Prije uvođenja mjera za sprečavanje širenja virusa samo je polovina škola u Španjolskoj raspolagala odgovarajućim digitalnim platformama za učenje, i to uz znatne regionalne razlike. Iznenadan prelazak na digitalno učenje bio je i poseban izazov za učenike iz ranjivih skupina koji kod kuće nisu imali pristup digitalnim rješenjima. Španjolska bi trebala osigurati da svi učenici imaju pristup digitalnom učenju, uključujući učenike u ruralnim područjima i kućanstva u nepovoljnom položaju. Podupiranjem digitalizacije poduzeća promicala bi se i konkurentnost španjolskih poduzeća u globalnim lancima vrijednosti te povećala njihova sposobnost izvoza, što posebno vrijedi za MSP-ove i mikropoduzeća. Uvođenjem digitalnih tehnologija, uključujući napredne digitalne tehnologije, te smanjenjem digitalnog jaza između urbanih i ruralnih područja poboljšala bi se inovativnost španjolskoga gospodarstva. Osim toga, jačanje upravljanja istraživanjem i inovacijama na svim razinama, povećanje kvalitete istraživanja sustavnim evaluacijama i poticanje istraživačkih organizacija na suradnju s privatnim sektorom mogli bi dovesti do povećanja učinkovitosti politika istraživanja i inovacija te bržeg širenja inovacija kako bi se doprinijelo oporavku.

| (25) | Za prelazak Španjolske na klimatski neutralno gospodarstvo tijekom duljeg će razdoblja biti potrebna znatna ulaganja u, među ostalim, obnovljivu energiju, infrastrukturu za održivu energiju, energetsku učinkovitost i održiv promet. U skladu sa španjolskim nacionalnim energetskim i klimatskim planom trebalo bi dati prednost ulaganjima kako bi se tijekom oporavka doprinijelo zelenoj tranziciji. Promicanje integriranog energetskog sustava trebalo bi olakšati uvođenje obnovljivih izvora energije. Smanjenjem potrošnje energije u privatnim i javnim zgradama putem opsežne obnove te razvojem pametnih mreža i sustava skladištenja električne energije iz obnovljivih izvora poboljšalo bi se upravljanje potražnjom za energijom, a istodobno bi se tijekom oporavka podržalo otvaranje radnih mjesta. Daljnjim ulaganjima u energetsku infrastrukturu, među ostalim u povezanost elektroenergetskih mreža s ostatkom Unije, doprinijelo bi se poboljšanju integracije unutarnjeg energetskog tržišta Unije, uz istodobno povećanje tržišnog natjecanja i olakšavanje uvođenja obnovljive energije. Treba uložiti dodatne napore u promicanje održivog i učinkovitog prometa, uključujući jačanje usluga javnog prijevoza i postavljanje infrastrukture za alternativna goriva, posebno za električna vozila. Ulaganja će biti potrebna i kako bi se omogućilo bolje iskorištavanje željezničke infrastrukture za prijevoz tereta, uključujući prekogranične spojne vodove s Francuskom i Portugalom te spojne vodove s lukama i logističkim čvorištima. Osim toga, određena područja Španjolske među područjima su koja su najizloženija klimatskim promjenama u Europi. Vodni su resursi pod pritiskom, a infrastruktura za upravljanje vodama i gospodarenje otpadom nije jednaka u cijeloj zemlji. Zelena ulaganja, među ostalim u očuvanje šuma, mogu pomoći u suočavanju s negativnim učincima klimatskih promjena, kao što su toplinski valovi, suše, poplave i šumski požari, u poboljšanju kvalitete zraka te upravljanja vodama i gospodarenja otpadom te u razvoju potencijala kružnoga gospodarstva. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmet prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Španjolskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Španjolsku za 2020. To bi Španjolskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(25)

Za prelazak Španjolske na klimatski neutralno gospodarstvo tijekom duljeg će razdoblja biti potrebna znatna ulaganja u, među ostalim, obnovljivu energiju, infrastrukturu za održivu energiju, energetsku učinkovitost i održiv promet. U skladu sa španjolskim nacionalnim energetskim i klimatskim planom trebalo bi dati prednost ulaganjima kako bi se tijekom oporavka doprinijelo zelenoj tranziciji. Promicanje integriranog energetskog sustava trebalo bi olakšati uvođenje obnovljivih izvora energije. Smanjenjem potrošnje energije u privatnim i javnim zgradama putem opsežne obnove te razvojem pametnih mreža i sustava skladištenja električne energije iz obnovljivih izvora poboljšalo bi se upravljanje potražnjom za energijom, a istodobno bi se tijekom oporavka podržalo otvaranje radnih mjesta. Daljnjim ulaganjima u energetsku infrastrukturu, među ostalim u povezanost elektroenergetskih mreža s ostatkom Unije, doprinijelo bi se poboljšanju integracije unutarnjeg energetskog tržišta Unije, uz istodobno povećanje tržišnog natjecanja i olakšavanje uvođenja obnovljive energije. Treba uložiti dodatne napore u promicanje održivog i učinkovitog prometa, uključujući jačanje usluga javnog prijevoza i postavljanje infrastrukture za alternativna goriva, posebno za električna vozila. Ulaganja će biti potrebna i kako bi se omogućilo bolje iskorištavanje željezničke infrastrukture za prijevoz tereta, uključujući prekogranične spojne vodove s Francuskom i Portugalom te spojne vodove s lukama i logističkim čvorištima. Osim toga, određena područja Španjolske među područjima su koja su najizloženija klimatskim promjenama u Europi. Vodni su resursi pod pritiskom, a infrastruktura za upravljanje vodama i gospodarenje otpadom nije jednaka u cijeloj zemlji. Zelena ulaganja, među ostalim u očuvanje šuma, mogu pomoći u suočavanju s negativnim učincima klimatskih promjena, kao što su toplinski valovi, suše, poplave i šumski požari, u poboljšanju kvalitete zraka te upravljanja vodama i gospodarenja otpadom te u razvoju potencijala kružnoga gospodarstva. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmet prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Španjolskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Španjolsku za 2020. To bi Španjolskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (26) | Regulatorna rascjepkanost i prepreke u Španjolskoj sprečavaju poduzeća da iskoriste prednosti ekonomije razmjera i negativno utječu na produktivnost. Zakon o jedinstvu tržišta, koji već provode sudovi i tijela nadležna za tržišno natjecanje, trebalo bi tijekom oporavka aktivnije upotrebljavati za promicanje bolje regulative i tržišnog natjecanja. U tom kontekstu, čim prestane izvanredna situacija trebalo bi ukloniti stroga vlasnička i tržišna ograničenja kojima se tijekom pandemije bolesti COVID-19 nastojala osigurati opskrba strateškom robom i uslugama. Općenito, snažnijom i održivom koordinacijom različitih razina vlasti mogle bi se donijeti politike kojima bi se povećala učinkovitost oporavka. Ključno je osigurati i da upravljačka struktura već uspostavljena zakonima kojima se provode direktive o javnoj nabavi iz 2014. što prije počne u potpunosti funkcionirati kako bi se zajamčila učinkovita upotreba javnih ulaganja kojima bi se mogao poduprijeti oporavak. Trebalo bi pojačati rad na sveobuhvatnoj nacionalnoj strategiji javne nabave u bliskoj suradnji s predstavnicima svih razina vlasti (središnje, regionalne i lokalne) preko Odbora za suradnju. |
| --- | --- |

(26)

Regulatorna rascjepkanost i prepreke u Španjolskoj sprečavaju poduzeća da iskoriste prednosti ekonomije razmjera i negativno utječu na produktivnost. Zakon o jedinstvu tržišta, koji već provode sudovi i tijela nadležna za tržišno natjecanje, trebalo bi tijekom oporavka aktivnije upotrebljavati za promicanje bolje regulative i tržišnog natjecanja. U tom kontekstu, čim prestane izvanredna situacija trebalo bi ukloniti stroga vlasnička i tržišna ograničenja kojima se tijekom pandemije bolesti COVID-19 nastojala osigurati opskrba strateškom robom i uslugama. Općenito, snažnijom i održivom koordinacijom različitih razina vlasti mogle bi se donijeti politike kojima bi se povećala učinkovitost oporavka. Ključno je osigurati i da upravljačka struktura već uspostavljena zakonima kojima se provode direktive o javnoj nabavi iz 2014. što prije počne u potpunosti funkcionirati kako bi se zajamčila učinkovita upotreba javnih ulaganja kojima bi se mogao poduprijeti oporavak. Trebalo bi pojačati rad na sveobuhvatnoj nacionalnoj strategiji javne nabave u bliskoj suradnji s predstavnicima svih razina vlasti (središnje, regionalne i lokalne) preko Odbora za suradnju.

| (27) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(27)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (28) | Pravodobno rješavanje postupaka u slučaju nesolventnosti također će imati ključnu ulogu u osiguravanju likvidnosti poduzeća i učinkovite preraspodjele sredstava te u promicanju poduzetništva i stabilnosti financijskog sektora. Ključno je očuvati kapacitet pravosudnog sustava radi učinkovitog rješavanja postupaka u slučaju nesolventnosti. To je posebno važno jer bi trenutačna obustava rada sudova i očekivano povećanje broja sudskih sporova zbog recesije uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 mogli dodatno pogoršati već postojeće probleme sve duljih postupaka i gomilanja neriješenih predmeta. |
| --- | --- |

(28)

Pravodobno rješavanje postupaka u slučaju nesolventnosti također će imati ključnu ulogu u osiguravanju likvidnosti poduzeća i učinkovite preraspodjele sredstava te u promicanju poduzetništva i stabilnosti financijskog sektora. Ključno je očuvati kapacitet pravosudnog sustava radi učinkovitog rješavanja postupaka u slučaju nesolventnosti. To je posebno važno jer bi trenutačna obustava rada sudova i očekivano povećanje broja sudskih sporova zbog recesije uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 mogli dodatno pogoršati već postojeće probleme sve duljih postupaka i gomilanja neriješenih predmeta.

| (29) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Španjolska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(29)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Španjolska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (30) | Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Španjolska bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(30)

Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Španjolska bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

| (31) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Španjolske i objavila je u izvješću za Španjolsku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Španjolskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Španjolskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Španjolske i objavila je u izvješću za Španjolsku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Španjolskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Španjolskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (32) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (8) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(32)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (8) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (33) | Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2. i 4., |
| --- | --- |

(33)

Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2. i 4.,

PREPORUČUJE da Španjolska u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Ojačati otpornost i kapacitet zdravstvenog sustava u smislu zdravstvenih radnika, ključnih proizvoda iz područja medicine i infrastrukture. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Poduprijeti zapošljavanje s pomoću mjera za očuvanje radnih mjesta, učinkovitih poticaja za zapošljavanje i razvoja vještina. Pojačati zaštitu u slučaju nezaposlenosti, posebno za radnike s netipičnim radnim aranžmanima. Poboljšati opseg i primjerenost programa minimalnog dohotka i potpore obitelji te pristup digitalnom učenju. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Osigurati učinkovitu provedbu mjera za osiguravanje likvidnosti malih i srednjih poduzeća i samozaposlenih osoba, među ostalim izbjegavanjem kašnjenja u plaćanju. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito na poticanje istraživanja i inovacija, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, energetsku infrastrukturu, upravljanje vodama i gospodarenje otpadom te održiv promet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Poboljšati koordinaciju među različitim razinama vlasti i pojačati okvir javne nabave radi učinkovite potpore oporavku. |
| --- | --- |

4.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 48.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  Neto primarni državni rashodi uključuju ukupne državne rashode bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade u slučaju nezaposlenosti. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom. Jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju se.

7

(8)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/62 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/62

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2020.

(2020/C 282/10)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Francuska jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Francuska jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

| (2) | Izvješće za Francusku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Francuske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Francuske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Francuskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Te neravnoteže posebice su povezane s visokom razinom javnog duga i slabom dinamikom konkurentnosti u kontekstu niskog rasta produktivnosti, što ima prekogranični utjecaj. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Francusku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Francuske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Francuske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Francuskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Te neravnoteže posebice su povezane s visokom razinom javnog duga i slabom dinamikom konkurentnosti u kontekstu niskog rasta produktivnosti, što ima prekogranični utjecaj.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Francuska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Francuska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene po regijama zbog različitih uzoraka specijalizacije, posebno u regijama koje se znatno oslanjaju na turizam, kao što su najudaljenije regije, i općenito na izravno poslovanje s potrošačima. To podrazumijeva znatan rizik od povećanja regionalnih i teritorijalnih nejednakosti unutar Francuske, čime se pogoršava već uočeni trend laganog povećanja nejednakosti između regije glavnoga grada, velikih gradova i ostatka zemlje, između urbanih i ruralnih područja te između metropole i najudaljenijih regija. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene po regijama zbog različitih uzoraka specijalizacije, posebno u regijama koje se znatno oslanjaju na turizam, kao što su najudaljenije regije, i općenito na izravno poslovanje s potrošačima. To podrazumijeva znatan rizik od povećanja regionalnih i teritorijalnih nejednakosti unutar Francuske, čime se pogoršava već uočeni trend laganog povećanja nejednakosti između regije glavnoga grada, velikih gradova i ostatka zemlje, između urbanih i ruralnih područja te između metropole i najudaljenijih regija. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

| (10) | Francuska je 7. svibnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Francuska je 7. svibnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (11) | Francuska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe prijelaznom pravilu o dugu. Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Francuskoj da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) u 2019. ne premaši 1,4 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Ukupna procjena Komisije potvrđuje da postoji značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. te u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. To je relevantan čimbenik u Komisijinu izvješću sastavljenom u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora u kojem se ocjenjuje usklađenost Francuske s kriterijem duga u 2019. |
| --- | --- |

(11)

Francuska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe prijelaznom pravilu o dugu. Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Francuskoj da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) u 2019. ne premaši 1,4 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Ukupna procjena Komisije potvrđuje da postoji značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. te u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. To je relevantan čimbenik u Komisijinu izvješću sastavljenom u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora u kojem se ocjenjuje usklađenost Francuske s kriterijem duga u 2019.

| (12) | Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od deficita od 3,0 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 9,0 % BDP-a u 2020. Nakon stabilizacije na 98,1 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u porasti na 115,2 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od deficita od 3,0 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 9,0 % BDP-a u 2020. Nakon stabilizacije na 98,1 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u porasti na 115,2 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

| (13) | Francuska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 1,9 % BDP-a. Te mjere uključuju financiranje za program djelomične nezaposlenosti u iznosu od 1,1 % BDP-a; dodatne rashode od 0,4 % BDP-a za poboljšanje zdravstvenih usluga, naknade za zdravstveno osiguranje i naknade za zdravstvene radnike; uspostavu fonda solidarnosti u iznosu od 0,3 % BDP-a kako bi se pružila izravna potpora malim poduzećima i mikropoduzećima te samozaposlenim osobama. Osim toga, Francuska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 17 % BDP-a. Te mjere uključuju odgode plaćanja poreza i socijalnih davanja za poduzeća; ubrzani povrat poreza i PDV-a; stvaranje posebne pričuve za izravnu potporu strateškim poduzećima putem kapitalnih ulaganja (3,1 % BDP-a) i kreditnih jamstava (13,9 % BDP-a). Mjere koje je Francuska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(13)

Francuska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 1,9 % BDP-a. Te mjere uključuju financiranje za program djelomične nezaposlenosti u iznosu od 1,1 % BDP-a; dodatne rashode od 0,4 % BDP-a za poboljšanje zdravstvenih usluga, naknade za zdravstveno osiguranje i naknade za zdravstvene radnike; uspostavu fonda solidarnosti u iznosu od 0,3 % BDP-a kako bi se pružila izravna potpora malim poduzećima i mikropoduzećima te samozaposlenim osobama. Osim toga, Francuska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 17 % BDP-a. Te mjere uključuju odgode plaćanja poreza i socijalnih davanja za poduzeća; ubrzani povrat poreza i PDV-a; stvaranje posebne pričuve za izravnu potporu strateškim poduzećima putem kapitalnih ulaganja (3,1 % BDP-a) i kreditnih jamstava (13,9 % BDP-a). Mjere koje je Francuska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (14) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Francuskoj saldo opće države iznositi -9,9 % BDP-a u 2020. te -4,0 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 116,5 % u 2020. te da će se u 2021. smanjiti na 111,9 %. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Francuskoj saldo opće države iznositi -9,9 % BDP-a u 2020. te -4,0 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 116,5 % u 2020. te da će se u 2021. smanjiti na 111,9 %.

| (15) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće izrađeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer Francuska u 2019. nije poštovala pravilo o dugu, a u 2020. planirala je premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita i duga kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće izrađeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer Francuska u 2019. nije poštovala pravilo o dugu, a u 2020. planirala je premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita i duga kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

| (16) | Francuski zdravstveni sustav učinkovit je u postizanju dobrih zdravstvenih ishoda. Međutim, kriza uzrokovana bolešću COVID-19 ukazala je na nedostatke u pripravnosti sustava na pandemije. To uključuje: a) poteškoće u osiguravanju dostupnosti zdravstvenih radnika, kritičnih zaliha i osobne zaštitne opreme te b) latentne strukturne probleme. Kako bi riješila prvi problem, Francuska je mobilizirala rezervno medicinsko i paramedicinsko osoblje i opremu, uključujući studente medicine i umirovljene liječnike i medicinske sestre. Koordinacija odgovora u svim segmentima zdravstvenog sustava i dalje je izazov. Kad je riječ o drugom problemu, on je rezultat nedostatka ulaganja u fizičku infrastrukturu i ljudske resurse, ograničene prilagodbe u organizaciji usluga i potrebe za boljom koordinacijom između privatnih i javnih aktera. Ukorijenjene regionalne razlike te izazove dodatno pogoršavaju. Na primjer, iako je udio radno aktivnih liječnika približno jednak prosjeku Unije, oko 18 % francuskog stanovništva živi u područjima u kojima je pristup liječniku opće medicine ograničen. Potrebni su daljnji odlučni napori na digitalizaciji zdravstvenih usluga, što je okosnica vladine strategije za preobrazbu zdravstvenog sustava. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazuje da je u vrijeme pandemije bitna bolja uporaba e-zdravstva, posebno telemedicine. |
| --- | --- |

(16)

Francuski zdravstveni sustav učinkovit je u postizanju dobrih zdravstvenih ishoda. Međutim, kriza uzrokovana bolešću COVID-19 ukazala je na nedostatke u pripravnosti sustava na pandemije. To uključuje: a) poteškoće u osiguravanju dostupnosti zdravstvenih radnika, kritičnih zaliha i osobne zaštitne opreme te b) latentne strukturne probleme. Kako bi riješila prvi problem, Francuska je mobilizirala rezervno medicinsko i paramedicinsko osoblje i opremu, uključujući studente medicine i umirovljene liječnike i medicinske sestre. Koordinacija odgovora u svim segmentima zdravstvenog sustava i dalje je izazov. Kad je riječ o drugom problemu, on je rezultat nedostatka ulaganja u fizičku infrastrukturu i ljudske resurse, ograničene prilagodbe u organizaciji usluga i potrebe za boljom koordinacijom između privatnih i javnih aktera. Ukorijenjene regionalne razlike te izazove dodatno pogoršavaju. Na primjer, iako je udio radno aktivnih liječnika približno jednak prosjeku Unije, oko 18 % francuskog stanovništva živi u područjima u kojima je pristup liječniku opće medicine ograničen. Potrebni su daljnji odlučni napori na digitalizaciji zdravstvenih usluga, što je okosnica vladine strategije za preobrazbu zdravstvenog sustava. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazuje da je u vrijeme pandemije bitna bolja uporaba e-zdravstva, posebno telemedicine.

| (17) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 negativno utječe na francusko tržište rada i socijalne uvjete. Unatoč poduzetim mjerama ublažavanja, očekuje se da će nezaposlenost prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. porasti na 10,1 % u 2020., da bi se zatim smanjila na 9,7 % u 2021. Te mjere uključuju izmjenu i proširenje programa skraćenog radnog vremena, privremeno proširenje prava tražitelja zaposlenja te mjere donesene za potporu poduzećima i radnicima te kako bi se osiguralo funkcioniranje javnih službi i zdravstvenog sustava. Trajna segmentacija tržišta rada i dalje izaziva zabrinutost. U 2019. oko dvije trećine novih zaposlenika bilo je zaposleno na ugovore u trajanju kraćem od mjesec dana. Stopa prelaska s kratkotrajnih ugovora na ugovore na neodređeno vrijeme jedna je od najnižih u Uniji. Nedavnom reformom sustava naknada za nezaposlenost (Unédic) nastojalo se oj44ačati financijsku održivost sustava i riješiti problem segmentacije. Međutim, dijelovi reforme povezani s pravilima o otpremninama stavljeni su na čekanje zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19. S obzirom na pogoršani kontekst važno je osigurati da naknade za nezaposlenost i aktivna potpora zapošljavanju budu dostupne svim tražiteljima zaposlenja, neovisno o prethodnom radnom statusu. Kako bi se riješio problem neusklađenosti vještina s potrebama tržišta rada i poboljšala njegova otpornost, trebalo bi nastaviti promicati preraspodjelu radne snage među sektorima. Prije pojave pandemije bolesti COVID-19 poslodavci su sve više prijavljivali poteškoće u pronalaženju prikladnih kandidata za zapošljavanje, što ukazuje na potrebu za promicanjem usavršavanja i prekvalifikacije. Na primjer, iako u sektoru informacijskih tehnologija posebno nedostaju odgovarajuće vještine, samo 3,5 % od ukupnog broja osoba sa završenim tercijarnim obrazovanjem steklo je diplomu iz tog područja. |
| --- | --- |

(17)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 negativno utječe na francusko tržište rada i socijalne uvjete. Unatoč poduzetim mjerama ublažavanja, očekuje se da će nezaposlenost prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. porasti na 10,1 % u 2020., da bi se zatim smanjila na 9,7 % u 2021. Te mjere uključuju izmjenu i proširenje programa skraćenog radnog vremena, privremeno proširenje prava tražitelja zaposlenja te mjere donesene za potporu poduzećima i radnicima te kako bi se osiguralo funkcioniranje javnih službi i zdravstvenog sustava. Trajna segmentacija tržišta rada i dalje izaziva zabrinutost. U 2019. oko dvije trećine novih zaposlenika bilo je zaposleno na ugovore u trajanju kraćem od mjesec dana. Stopa prelaska s kratkotrajnih ugovora na ugovore na neodređeno vrijeme jedna je od najnižih u Uniji. Nedavnom reformom sustava naknada za nezaposlenost (Unédic) nastojalo se oj44ačati financijsku održivost sustava i riješiti problem segmentacije. Međutim, dijelovi reforme povezani s pravilima o otpremninama stavljeni su na čekanje zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19. S obzirom na pogoršani kontekst važno je osigurati da naknade za nezaposlenost i aktivna potpora zapošljavanju budu dostupne svim tražiteljima zaposlenja, neovisno o prethodnom radnom statusu. Kako bi se riješio problem neusklađenosti vještina s potrebama tržišta rada i poboljšala njegova otpornost, trebalo bi nastaviti promicati preraspodjelu radne snage među sektorima. Prije pojave pandemije bolesti COVID-19 poslodavci su sve više prijavljivali poteškoće u pronalaženju prikladnih kandidata za zapošljavanje, što ukazuje na potrebu za promicanjem usavršavanja i prekvalifikacije. Na primjer, iako u sektoru informacijskih tehnologija posebno nedostaju odgovarajuće vještine, samo 3,5 % od ukupnog broja osoba sa završenim tercijarnim obrazovanjem steklo je diplomu iz tog područja.

| (18) | U kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19 posebno je važno osigurati funkcioniranje kritične infrastrukture i slobodno kretanje robe na cijelom jedinstvenom tržištu te u suradnji sa susjednim zemljama pratiti i omogućiti ispravno funkcioniranje lanaca opskrbe. U tu će svrhu ukidanje mjera ograničenja izvoza određenih lijekova donesenih tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 doprinijeti zadovoljavanju potreba građana diljem Unije usklađeno i u duhu solidarnosti te izbjegavanju rizika od nestašica i poremećaja u lancima opskrbe te će u konačnici otvoriti put uspješnoj strategiji izlaska iz te krize koordiniranoj na razini Unije. |
| --- | --- |

(18)

U kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19 posebno je važno osigurati funkcioniranje kritične infrastrukture i slobodno kretanje robe na cijelom jedinstvenom tržištu te u suradnji sa susjednim zemljama pratiti i omogućiti ispravno funkcioniranje lanaca opskrbe. U tu će svrhu ukidanje mjera ograničenja izvoza određenih lijekova donesenih tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 doprinijeti zadovoljavanju potreba građana diljem Unije usklađeno i u duhu solidarnosti te izbjegavanju rizika od nestašica i poremećaja u lancima opskrbe te će u konačnici otvoriti put uspješnoj strategiji izlaska iz te krize koordiniranoj na razini Unije.

| (19) | Francuska je donijela brojne programe potpore likvidnosti poduzeća, među ostalim na temelju privremenog okvira za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnom izbijanju bolesti COVID-19 (8). Učinkovita i djelotvorna provedba takvih programa ključna je kako bi se osiguralo da poduzeća, a posebno mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), od njih imaju koristi. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. |
| --- | --- |

(19)

Francuska je donijela brojne programe potpore likvidnosti poduzeća, među ostalim na temelju privremenog okvira za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnom izbijanju bolesti COVID-19 (8). Učinkovita i djelotvorna provedba takvih programa ključna je kako bi se osiguralo da poduzeća, a posebno mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), od njih imaju koristi. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora.

| (20) | Ukupno se poslovno okružje u Francuskoj poboljšalo, ali zemlja mora nastaviti raditi na pojednostavnjenju poreznog sustava i smanjenju administrativnog opterećenja za poduzeća, osobito kako bi mogla pružiti podršku učinkovitom gospodarskom oporavku u srednjoročnom razdoblju. Na primjer, prema procjeni Komisije, koja je potvrđena OECD-ovim pokazateljima reguliranosti tržišta proizvoda za 2018., unatoč postignutom napretku i donošenju nekoliko mjera u uslužnom sektoru, regulatorna ograničenja u Francuskoj i dalje su veća nego u drugim državama članicama, posebno za poslovne usluge, od kojih su mnoge regulirane profesije, i za maloprodaju. Uslužni sektor, kao jedan od najteže pogođenih sektora, imat će važnu ulogu u izlasku iz krize uzrokovane bolešću COVID-19 i oporavku od nje. Reforma zahtjeva za pristup uslužnim djelatnostima i njihovo obavljanje potaknula bi inovacije, tržišno natjecanje i profesionalnu mobilnost, što bi imalo pozitivan opći učinak na gospodarstvo. Regulatorna fleksibilnost mogla bi potaknuti i oporavak maloprodaje nakon završetka pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(20)

Ukupno se poslovno okružje u Francuskoj poboljšalo, ali zemlja mora nastaviti raditi na pojednostavnjenju poreznog sustava i smanjenju administrativnog opterećenja za poduzeća, osobito kako bi mogla pružiti podršku učinkovitom gospodarskom oporavku u srednjoročnom razdoblju. Na primjer, prema procjeni Komisije, koja je potvrđena OECD-ovim pokazateljima reguliranosti tržišta proizvoda za 2018., unatoč postignutom napretku i donošenju nekoliko mjera u uslužnom sektoru, regulatorna ograničenja u Francuskoj i dalje su veća nego u drugim državama članicama, posebno za poslovne usluge, od kojih su mnoge regulirane profesije, i za maloprodaju. Uslužni sektor, kao jedan od najteže pogođenih sektora, imat će važnu ulogu u izlasku iz krize uzrokovane bolešću COVID-19 i oporavku od nje. Reforma zahtjeva za pristup uslužnim djelatnostima i njihovo obavljanje potaknula bi inovacije, tržišno natjecanje i profesionalnu mobilnost, što bi imalo pozitivan opći učinak na gospodarstvo. Regulatorna fleksibilnost mogla bi potaknuti i oporavak maloprodaje nakon završetka pandemije bolesti COVID-19.

| (21) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. To bi moglo biti utvrđeno u okviru prioriteta europskog zelenog plana, a posebno inicijativa za promet s niskom razinom emisija ugljika, obnovljivih izvora energije te energetike i obnove zgrada. Time bi se u kombinaciji s digitalnom transformacijom gospodarstva moglo pružiti poticaj oporavku u kratkoročnom razdoblju i rješavanju posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19 u srednjoročnom razdoblju te Francusku usmjeriti na put održive dugoročne klimatske neutralnosti, uz istodobno promicanje tehnološkog vodstva. Pripreme za mjere oporavka mogu se temeljiti na francuskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu, projektima od zajedničkog interesa i planovima za razvoj infrastrukture. Daljnjim ulaganjima u energetsku infrastrukturu, među ostalim u međupovezanost elektroenergetskih sustava s ostatkom Unije, doprinijelo bi se poboljšanju integracije unutarnjeg energetskog tržišta Unije, uz istodobno povećanje tržišnog natjecanja i olakšavanje uvođenja obnovljivih izvora energije. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmet prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Francuskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Francusku za 2020. To bi Francuskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. To bi moglo biti utvrđeno u okviru prioriteta europskog zelenog plana, a posebno inicijativa za promet s niskom razinom emisija ugljika, obnovljivih izvora energije te energetike i obnove zgrada. Time bi se u kombinaciji s digitalnom transformacijom gospodarstva moglo pružiti poticaj oporavku u kratkoročnom razdoblju i rješavanju posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19 u srednjoročnom razdoblju te Francusku usmjeriti na put održive dugoročne klimatske neutralnosti, uz istodobno promicanje tehnološkog vodstva. Pripreme za mjere oporavka mogu se temeljiti na francuskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu, projektima od zajedničkog interesa i planovima za razvoj infrastrukture. Daljnjim ulaganjima u energetsku infrastrukturu, među ostalim u međupovezanost elektroenergetskih sustava s ostatkom Unije, doprinijelo bi se poboljšanju integracije unutarnjeg energetskog tržišta Unije, uz istodobno povećanje tržišnog natjecanja i olakšavanje uvođenja obnovljivih izvora energije. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmet prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Francuskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Francusku za 2020. To bi Francuskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (22) | Za vrijeme mjera ograničenja kretanja digitalizacija se pokazala presudnom za održavanje pristupa upravnim, obrazovnim i zdravstvenim uslugama te za očuvanje gospodarske aktivnosti putem rada na daljinu i e-trgovine. U srednjoročnom razdoblju digitalizacija poduzećima, posebno MSP-ovima, donosi veće mogućnosti za oporavak i rast jer ih povezuje s više potencijalnih kupaca, poboljšava učinkovitost proizvodnih postupaka i pruža poticaje za inovacije. Ulaganja u digitalizaciju uključuju osiguravanje odgovarajuće infrastrukture i poboljšanje digitalnih vještina svih građana, a posebno radno aktivnog stanovništva. Čini se da provedba francuskog plana za širokopojasni pristup vrlo velikih brzina (Plan France Très Haut Débit) dobro napreduje u urbanim područjima. Međutim, i dalje postoje velike razlike u pokrivenosti mrežom vrlo velikih brzina u drugim dijelovima zemlje. |
| --- | --- |

(22)

Za vrijeme mjera ograničenja kretanja digitalizacija se pokazala presudnom za održavanje pristupa upravnim, obrazovnim i zdravstvenim uslugama te za očuvanje gospodarske aktivnosti putem rada na daljinu i e-trgovine. U srednjoročnom razdoblju digitalizacija poduzećima, posebno MSP-ovima, donosi veće mogućnosti za oporavak i rast jer ih povezuje s više potencijalnih kupaca, poboljšava učinkovitost proizvodnih postupaka i pruža poticaje za inovacije. Ulaganja u digitalizaciju uključuju osiguravanje odgovarajuće infrastrukture i poboljšanje digitalnih vještina svih građana, a posebno radno aktivnog stanovništva. Čini se da provedba francuskog plana za širokopojasni pristup vrlo velikih brzina (Plan France Très Haut Débit) dobro napreduje u urbanim područjima. Međutim, i dalje postoje velike razlike u pokrivenosti mrežom vrlo velikih brzina u drugim dijelovima zemlje.

| (23) | Francuska ima snažnu istraživačku bazu i potencijal za posebne mjere povezane s istraživanjem i inovacijama kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, uključujući razvoj cjepiva i lijekova. Aktualna kriza uzrokovana bolešću COVID-19 i njezine posljedice zahtijevaju pojačanu suradnju javnog i privatnog sektora u području istraživanja i inovacija. Kako je istaknuo francuski nacionalni odbor za produktivnost, ulaganje u istraživanje i inovacije moglo bi u srednjoročnom razdoblju potaknuti rast produktivnosti. To je potrebno i u sektorima koji potiču rast kako bi se poduzećima omogućilo da iskoriste mogućnosti koje nudi transformacija europskog gospodarstva. |
| --- | --- |

(23)

Francuska ima snažnu istraživačku bazu i potencijal za posebne mjere povezane s istraživanjem i inovacijama kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, uključujući razvoj cjepiva i lijekova. Aktualna kriza uzrokovana bolešću COVID-19 i njezine posljedice zahtijevaju pojačanu suradnju javnog i privatnog sektora u području istraživanja i inovacija. Kako je istaknuo francuski nacionalni odbor za produktivnost, ulaganje u istraživanje i inovacije moglo bi u srednjoročnom razdoblju potaknuti rast produktivnosti. To je potrebno i u sektorima koji potiču rast kako bi se poduzećima omogućilo da iskoriste mogućnosti koje nudi transformacija europskog gospodarstva.

| (24) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(24)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (25) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Francuska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(25)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Francuska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (26) | Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Francuska bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(26)

Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Francuska bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

| (27) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Francuske i objavila je u izvješću za Francusku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Francuskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Francuskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Francuske i objavila je u izvješću za Francusku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Francuskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Francuskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (28) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (9) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(28)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (9) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (29) | Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 3. i 4., |
| --- | --- |

(29)

Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 3. i 4.,

PREPORUČUJE da Francuska u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati otpornost zdravstvenog sustava osiguranjem primjerene opskrbe ključnim proizvodima iz područja medicine i uravnotežene raspodjele zdravstvenih radnika te ulaganjem u e-zdravstvo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ublažiti učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19 na zaposlenost i njezine socijalne posljedice, među ostalim promicanjem vještina i aktivnom potporom za sve tražitelje zaposlenja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Osigurati učinkovitu provedbu mjera potpore likvidnosti poduzeća, posebno MSP-ova. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u održiv promet, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, energetsku i digitalnu infrastrukturu te istraživanje i inovacije. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nastaviti s poboljšanjima regulatornog okružja, smanjiti administrativno opterećenje za poduzeća i pojednostavniti porezni sustav. |
| --- | --- |

4.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 55.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  Neto primarni državni rashodi uključuju ukupne državne rashode bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade u slučaju nezaposlenosti. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom. Jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju se.

7

(8)  SL C 91I, 20.3.2020., str. 1.

8

(9)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/68 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/68

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Hrvatske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2020.

(2020/C 282/11)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Hrvatska jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Hrvatska jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (2) | Izvješće za Hrvatsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Hrvatske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Hrvatske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Hrvatskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje su u kontekstu niskog potencijalnog rasta povezane s visokim razinama javnog, privatnog i vanjskog duga. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Hrvatsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Hrvatske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Hrvatske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Hrvatskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje su u kontekstu niskog potencijalnog rasta povezane s visokim razinama javnog, privatnog i vanjskog duga.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Hrvatska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Hrvatska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će biti ozbiljne i zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako će se osjetiti u hrvatskim regijama. Osobito će ih osjetiti priobalne regije i otoci koji se uglavnom oslanjaju na turizam. Zato je na postojeću situaciju nužno odgovoriti ciljanim politikama. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će biti ozbiljne i zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako će se osjetiti u hrvatskim regijama. Osobito će ih osjetiti priobalne regije i otoci koji se uglavnom oslanjaju na turizam. Zato je na postojeću situaciju nužno odgovoriti ciljanim politikama.

| (10) | Hrvatska je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Hrvatska je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (11) | Hrvatska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. |
| --- | --- |

(11)

Hrvatska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu.

| (12) | Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 0,4 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 6,8 % BDP-a u 2020. te poboljšati na deficit od 2,4 % BDP-a u 2021. Prema Programu konvergencije za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 73,2 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 86,7 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 0,4 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 6,8 % BDP-a u 2020. te poboljšati na deficit od 2,4 % BDP-a u 2021. Prema Programu konvergencije za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 73,2 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 86,7 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

| (13) | Hrvatska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i poduzećima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 2,8 % BDP-a. Dvije glavne mjere jesu potpore poduzećima za očuvanje radnih mjesta i oslobođenje od poreza za najteže pogođena poduzeća. Osim toga, Hrvatska je donijela mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu konvergencije za 2020. procjenjuju na 1,3 % BDP-a. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza na dohodak, poreza na dobit i socijalnih doprinosa. Mjere koje je Hrvatska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(13)

Hrvatska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i poduzećima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 2,8 % BDP-a. Dvije glavne mjere jesu potpore poduzećima za očuvanje radnih mjesta i oslobođenje od poreza za najteže pogođena poduzeća. Osim toga, Hrvatska je donijela mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu konvergencije za 2020. procjenjuju na 1,3 % BDP-a. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza na dohodak, poreza na dobit i socijalnih doprinosa. Mjere koje je Hrvatska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (14) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Hrvatskoj saldo opće države iznositi –7,1 % BDP-a u 2020. te –2,2 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 88,6 % BDP-a u 2020. te da će se u 2021. smanjiti na 83,4 %. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Hrvatskoj saldo opće države iznositi –7,1 % BDP-a u 2020. te –2,2 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 88,6 % BDP-a u 2020. te da će se u 2021. smanjiti na 83,4 %.

| (15) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Hrvatska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Hrvatska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

| (16) | Hrvatska je na pandemiju bolesti COVID-19 brzo odgovorila dalekosežnim mjerama u svrhu zaštite svojih građana i ograničavanja širenja virusa. Zbog pandemije (i povezanih mjera za suzbijanje njezina širenja) poslovna aktivnost ozbiljno je poremećena, što nepovoljno utječe na tržište rada. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. predviđa se pad realnog BDP-a u 2020. za 9,1 % i oporavak za 7,5 % u 2021. te povećanje stope nezaposlenosti na 10,2 % u 2020. i poboljšanje na 7,4 % u 2021. Posljedice će se snažno osjetiti u sektoru turizma, koji čini veoma znatan udio u hrvatskom gospodarstvu. Hrvatska je istodobno morala rješavati posljedice snažnoga potresa koji je 22. ožujka 2020. pogodio Zagreb. Hrvatska je radi ublažavanja negativnih posljedica u gospodarstvu poduzela ambiciozne mjere koje uključuju potpore za plaće, izuzeća i odgodu plaćanja poreza i socijalnih doprinosa, potporu malim i srednjim poduzećima („MSP-ovi”), dodatna jamstva za osiguranje izvoza i obustavu plaćanja rata kredita te posebne mjere za turizam i druge vrlo ugrožene sektore. |
| --- | --- |

(16)

Hrvatska je na pandemiju bolesti COVID-19 brzo odgovorila dalekosežnim mjerama u svrhu zaštite svojih građana i ograničavanja širenja virusa. Zbog pandemije (i povezanih mjera za suzbijanje njezina širenja) poslovna aktivnost ozbiljno je poremećena, što nepovoljno utječe na tržište rada. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. predviđa se pad realnog BDP-a u 2020. za 9,1 % i oporavak za 7,5 % u 2021. te povećanje stope nezaposlenosti na 10,2 % u 2020. i poboljšanje na 7,4 % u 2021. Posljedice će se snažno osjetiti u sektoru turizma, koji čini veoma znatan udio u hrvatskom gospodarstvu. Hrvatska je istodobno morala rješavati posljedice snažnoga potresa koji je 22. ožujka 2020. pogodio Zagreb. Hrvatska je radi ublažavanja negativnih posljedica u gospodarstvu poduzela ambiciozne mjere koje uključuju potpore za plaće, izuzeća i odgodu plaćanja poreza i socijalnih doprinosa, potporu malim i srednjim poduzećima („MSP-ovi”), dodatna jamstva za osiguranje izvoza i obustavu plaćanja rata kredita te posebne mjere za turizam i druge vrlo ugrožene sektore.

| (17) | Izbijanje bolesti COVID-19 test je otpornosti hrvatskoga zdravstvenog sustava. Iako je u Hrvatskoj pristup zdravstvenoj skrbi općenito dobar, stopa nezadovoljenih potreba za zdravstvenom skrbi zbog udaljenosti među najvećima je u Uniji. Ravnomjernija zemljopisna raspoređenost zdravstvenih radnika i ustanova olakšala bi pristup zdravstvenim uslugama. Ima prostora za poboljšanja u smislu podjele odgovornosti za zdravstvene ustanove u Hrvatskoj između tijela središnje države i županijskih tijela. Središnja država mora podmirivati dugove bolnica u vlasništvu županija, ali je njezin utjecaj na način njihova upravljanja ograničen. Bliža suradnja središnje države i županija od presudne je važnosti za osiguravanje nabave ključnih proizvoda iz područja medicine i omogućavanje poduzimanja koraka za ograničenje širenja bolesti COVID-19. Upotreba alata e-zdravstva omogućuje smanjenje izravnih kontakata zdravstvenih radnika i pacijenata, što doprinosi i smanjenju rizika od zaraze. E-recepti u širokoj su primjeni, ali je vrlo mali udio uputnica i zdravstvenih evidencija u digitalnom obliku. |
| --- | --- |

(17)

Izbijanje bolesti COVID-19 test je otpornosti hrvatskoga zdravstvenog sustava. Iako je u Hrvatskoj pristup zdravstvenoj skrbi općenito dobar, stopa nezadovoljenih potreba za zdravstvenom skrbi zbog udaljenosti među najvećima je u Uniji. Ravnomjernija zemljopisna raspoređenost zdravstvenih radnika i ustanova olakšala bi pristup zdravstvenim uslugama. Ima prostora za poboljšanja u smislu podjele odgovornosti za zdravstvene ustanove u Hrvatskoj između tijela središnje države i županijskih tijela. Središnja država mora podmirivati dugove bolnica u vlasništvu županija, ali je njezin utjecaj na način njihova upravljanja ograničen. Bliža suradnja središnje države i županija od presudne je važnosti za osiguravanje nabave ključnih proizvoda iz područja medicine i omogućavanje poduzimanja koraka za ograničenje širenja bolesti COVID-19. Upotreba alata e-zdravstva omogućuje smanjenje izravnih kontakata zdravstvenih radnika i pacijenata, što doprinosi i smanjenju rizika od zaraze. E-recepti u širokoj su primjeni, ali je vrlo mali udio uputnica i zdravstvenih evidencija u digitalnom obliku.

| (18) | Poslodavci zbog usporavanja gospodarske aktivnosti imaju poteškoća s isplatama plaća i očekuje se da bi to moglo povećati razine nezaposlenosti i siromaštva, uz još izraženije teritorijalne razlike. Sudjelovanje u mjerama aktivnih politika tržišta rada tradicionalno je vrlo slabo, ali u aktualnim okolnostima takvi programi dobivaju na važnosti. Radi potpore poslodavcima i što većeg smanjenja broja otkaza trebalo bi poticati takve mjere, kao i druge programe potpore ograničena trajanja, osobito programe skraćenog radnog vremena. Njima se kratkoročno čuvaju radna mjesta, ali i srednjoročno ima prostora za poboljšanje predviđanja potreba tržišta rada u fazi oporavka. Hrvatski zavod za zapošljavanje trebao bi kod radne snage snažnije podupirati razvoj odgovarajućih vještina (npr. digitalnih vještina), razvijati strategije informiranja neaktivnog stanovništva i pružati pomoć u suzbijanju neprijavljenog rada promicanjem formalnog zapošljavanja. Naknada za nezaposlene ne predstavlja adekvatnu sigurnosnu mrežu za otpuštene radnike jer su i pokrivenost naknadom i njezina adekvatnost niske. I kapacitet zajamčenog minimalnog dohotka za smanjenje siromaštva ocijenjen je slabim u kontekstu visokih stopa siromaštva i socijalne isključenosti, teritorijalnih razlika i čimbenika rizika koji se odnose na dob, rod i invaliditet. |
| --- | --- |

(18)

Poslodavci zbog usporavanja gospodarske aktivnosti imaju poteškoća s isplatama plaća i očekuje se da bi to moglo povećati razine nezaposlenosti i siromaštva, uz još izraženije teritorijalne razlike. Sudjelovanje u mjerama aktivnih politika tržišta rada tradicionalno je vrlo slabo, ali u aktualnim okolnostima takvi programi dobivaju na važnosti. Radi potpore poslodavcima i što većeg smanjenja broja otkaza trebalo bi poticati takve mjere, kao i druge programe potpore ograničena trajanja, osobito programe skraćenog radnog vremena. Njima se kratkoročno čuvaju radna mjesta, ali i srednjoročno ima prostora za poboljšanje predviđanja potreba tržišta rada u fazi oporavka. Hrvatski zavod za zapošljavanje trebao bi kod radne snage snažnije podupirati razvoj odgovarajućih vještina (npr. digitalnih vještina), razvijati strategije informiranja neaktivnog stanovništva i pružati pomoć u suzbijanju neprijavljenog rada promicanjem formalnog zapošljavanja. Naknada za nezaposlene ne predstavlja adekvatnu sigurnosnu mrežu za otpuštene radnike jer su i pokrivenost naknadom i njezina adekvatnost niske. I kapacitet zajamčenog minimalnog dohotka za smanjenje siromaštva ocijenjen je slabim u kontekstu visokih stopa siromaštva i socijalne isključenosti, teritorijalnih razlika i čimbenika rizika koji se odnose na dob, rod i invaliditet.

| (19) | Pouzdanost internetske povezivosti nije zadovoljavajuća. Među kućanstvima u Hrvatskoj nije raširen pristup internetskoj vezi velike brzine. Oko 70 % kućanstava ima fiksni širokopojasni pristup, a samo 6 % ima fiksnu širokopojasnu vezu brzine od najmanje 100 Mbps. To bi osobito u ruralnim područjima moglo biti prepreka radu i učenju na daljinu, posebno među ranjivim skupinama kao što su učenici iz obitelji u nepovoljnom položaju ili oni s invaliditetom. Postoji rizik da bi te skupine mogle biti isključene iz naglog prelaska na digitaliziranije društvo. Trebalo bi poticati alternativne načine rada s pomoću digitalne tehnologije, u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima, jer udio zaposlenih koji rade na daljinu (od 6 do 7 %) iznosi 50 % prosjeka Unije. |
| --- | --- |

(19)

Pouzdanost internetske povezivosti nije zadovoljavajuća. Među kućanstvima u Hrvatskoj nije raširen pristup internetskoj vezi velike brzine. Oko 70 % kućanstava ima fiksni širokopojasni pristup, a samo 6 % ima fiksnu širokopojasnu vezu brzine od najmanje 100 Mbps. To bi osobito u ruralnim područjima moglo biti prepreka radu i učenju na daljinu, posebno među ranjivim skupinama kao što su učenici iz obitelji u nepovoljnom položaju ili oni s invaliditetom. Postoji rizik da bi te skupine mogle biti isključene iz naglog prelaska na digitaliziranije društvo. Trebalo bi poticati alternativne načine rada s pomoću digitalne tehnologije, u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima, jer udio zaposlenih koji rade na daljinu (od 6 do 7 %) iznosi 50 % prosjeka Unije.

| (20) | Manjak radne snage kontinuirano je prisutan u nekim sektorima gospodarstva, uglavnom zbog nedostatka vještina. Promicanjem stjecanja odgovarajućih vještina, uključujući digitalne vještine, tijekom početnog obrazovanja i osposobljavanja, a kasnije i prekvalifikacijom i usavršavanjem, mogla bi se povećati produktivnost i ukloniti nedostaci vještina. Trebalo bi poboljšati kvalitetu i uključivost sustava obrazovanja i osposobljavanja na svim razinama i potrebno je nastaviti s provedbom kurikularne reforme. Uvođenje digitalnog obrazovanja već je potvrdilo svoju vrijednost u krizi uzrokovanoj bolešću COVID-19; treba nastaviti razvijati infrastrukturu i materijale za digitalno obrazovanje i osposobljavanje, kao i digitalne vještine nastavnika, učenika i odraslih. |
| --- | --- |

(20)

Manjak radne snage kontinuirano je prisutan u nekim sektorima gospodarstva, uglavnom zbog nedostatka vještina. Promicanjem stjecanja odgovarajućih vještina, uključujući digitalne vještine, tijekom početnog obrazovanja i osposobljavanja, a kasnije i prekvalifikacijom i usavršavanjem, mogla bi se povećati produktivnost i ukloniti nedostaci vještina. Trebalo bi poboljšati kvalitetu i uključivost sustava obrazovanja i osposobljavanja na svim razinama i potrebno je nastaviti s provedbom kurikularne reforme. Uvođenje digitalnog obrazovanja već je potvrdilo svoju vrijednost u krizi uzrokovanoj bolešću COVID-19; treba nastaviti razvijati infrastrukturu i materijale za digitalno obrazovanje i osposobljavanje, kao i digitalne vještine nastavnika, učenika i odraslih.

| (21) | Hrvatska bi trebala poduprijeti stalan dotok kredita i drugih načina financiranja, među ostalim nebankovnog financiranja, održivim subjektima na koje je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 negativno utjecala. Hrvatska je donijela nekoliko paketa mjera poticaja i potpore MSP-ovima. Trebalo bi nastaviti s brzim i kontinuiranim mjerama potpore likvidnosti poduzeća kreditiranjem i odobravanjem jamstava, osobito državnih jamstava, ponajprije MSP-ovima, kako bi se kriza prevladala i započeo neometan oporavak. Poduzeća u Hrvatskoj svoje potrebe za financiranjem uglavnom ispunjavaju bankovnim kreditima i novčanim tokovima. Bankovni sustav trebalo bi poduprijeti jamstvima kako bi se MSP-ovima otvorile nove mogućnosti financiranja i poboljšao pristup financiranju. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Mjerom oslobođenja od i odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa poduzećima je također omogućeno poboljšanje likvidnosti. |
| --- | --- |

(21)

Hrvatska bi trebala poduprijeti stalan dotok kredita i drugih načina financiranja, među ostalim nebankovnog financiranja, održivim subjektima na koje je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 negativno utjecala. Hrvatska je donijela nekoliko paketa mjera poticaja i potpore MSP-ovima. Trebalo bi nastaviti s brzim i kontinuiranim mjerama potpore likvidnosti poduzeća kreditiranjem i odobravanjem jamstava, osobito državnih jamstava, ponajprije MSP-ovima, kako bi se kriza prevladala i započeo neometan oporavak. Poduzeća u Hrvatskoj svoje potrebe za financiranjem uglavnom ispunjavaju bankovnim kreditima i novčanim tokovima. Bankovni sustav trebalo bi poduprijeti jamstvima kako bi se MSP-ovima otvorile nove mogućnosti financiranja i poboljšao pristup financiranju. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Mjerom oslobođenja od i odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa poduzećima je također omogućeno poboljšanje likvidnosti.

| (22) | Primjetni su novi napori radi smanjenja administrativnog opterećenja i regulatornih ograničenja. Međutim, poslovanje poduzeća općenito i dalje koči visoko regulatorno i administrativno opterećenje, primjerice kad je riječ o dozvolama, zahtjevima u pogledu izvješćivanja, u određenoj mjeri, i poreznim postupcima. Napreduje identifikacija administrativnih i financijskih opterećenja uz savjetovanje s dionicima i na posebnim internetskim stranicama te se uvode mjere za smanjenje obveza koje najviše opterećuju. Od ključne je važnosti i neometan pristup profesijama i obavljanje profesija, što treba osigurati pojednostavnjenjem regulatornih okvira i povezanih administrativnih postupaka, osobito za MPS-ove i mikropoduzeća, uključujući osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost. Provedeno je preispitivanje parafiskalnih nameta i Vlada je u svibnju 2020. donijela prvi akcijski plan. |
| --- | --- |

(22)

Primjetni su novi napori radi smanjenja administrativnog opterećenja i regulatornih ograničenja. Međutim, poslovanje poduzeća općenito i dalje koči visoko regulatorno i administrativno opterećenje, primjerice kad je riječ o dozvolama, zahtjevima u pogledu izvješćivanja, u određenoj mjeri, i poreznim postupcima. Napreduje identifikacija administrativnih i financijskih opterećenja uz savjetovanje s dionicima i na posebnim internetskim stranicama te se uvode mjere za smanjenje obveza koje najviše opterećuju. Od ključne je važnosti i neometan pristup profesijama i obavljanje profesija, što treba osigurati pojednostavnjenjem regulatornih okvira i povezanih administrativnih postupaka, osobito za MPS-ove i mikropoduzeća, uključujući osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost. Provedeno je preispitivanje parafiskalnih nameta i Vlada je u svibnju 2020. donijela prvi akcijski plan.

| (23) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Hrvatska bi trebala promicati ulaganja u sektore koji su poticajni za rast i tako doprinijeti zelenoj i digitalnoj tranziciji. Suvremena i pouzdana digitalna infrastruktura ključna je za digitalnu transformaciju javne uprave i poduzeća. Ulaganja u mreže vrlo visokog kapaciteta, uključujući mrežu 5G, preduvjet su za digitalnu tranziciju. Ulaganjima bi trebalo poduprijeti hrvatske ciljeve dekarbonizacije i energetske tranzicije navedene u nacionalnom energetskom i klimatskom planu Hrvatske. Hrvatska posebno ima prostora i prilika za ulaganja u održivi gradski i željeznički promet, energetsku učinkovitost, obnovljive izvore energije i okolišnu infrastrukturu. Osim toga, Hrvatska znatno zaostaje za prosjekom Unije u području upravljanja vodama i gospodarenja otpadom te njezin gospodarski razvoj ovisi o ulaganjima. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Hrvatskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Hrvatsku za 2020. To bi Hrvatskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(23)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Hrvatska bi trebala promicati ulaganja u sektore koji su poticajni za rast i tako doprinijeti zelenoj i digitalnoj tranziciji. Suvremena i pouzdana digitalna infrastruktura ključna je za digitalnu transformaciju javne uprave i poduzeća. Ulaganja u mreže vrlo visokog kapaciteta, uključujući mrežu 5G, preduvjet su za digitalnu tranziciju. Ulaganjima bi trebalo poduprijeti hrvatske ciljeve dekarbonizacije i energetske tranzicije navedene u nacionalnom energetskom i klimatskom planu Hrvatske. Hrvatska posebno ima prostora i prilika za ulaganja u održivi gradski i željeznički promet, energetsku učinkovitost, obnovljive izvore energije i okolišnu infrastrukturu. Osim toga, Hrvatska znatno zaostaje za prosjekom Unije u području upravljanja vodama i gospodarenja otpadom te njezin gospodarski razvoj ovisi o ulaganjima. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Hrvatskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Hrvatsku za 2020. To bi Hrvatskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (24) | Hrvatska je po učinkovitosti javne uprave ispod prosjeka Unije. Nedostatan kapacitet za izradu i provedbu politika i projekata nepovoljno utječe na učinkovitost i brzinu, među ostalim u pogledu provedbe ESI fondova, koji za Hrvatsku predstavljaju veliku priliku za ublažavanje posljedica krize i potporu gospodarskom oporavku. Provedba novog sustava strateškog planiranja, a ni najavljena nacionalna strategija razvoja, ne napreduju. Osim toga, javna uprava teritorijalno je vrlo rascjepkana, a na lokalnoj razini nadležnosti nisu u skladu s resursima. To doprinosi neujednačenoj kvaliteti javnih usluga u zemlji i rastu administrativnih troškova. |
| --- | --- |

(24)

Hrvatska je po učinkovitosti javne uprave ispod prosjeka Unije. Nedostatan kapacitet za izradu i provedbu politika i projekata nepovoljno utječe na učinkovitost i brzinu, među ostalim u pogledu provedbe ESI fondova, koji za Hrvatsku predstavljaju veliku priliku za ublažavanje posljedica krize i potporu gospodarskom oporavku. Provedba novog sustava strateškog planiranja, a ni najavljena nacionalna strategija razvoja, ne napreduju. Osim toga, javna uprava teritorijalno je vrlo rascjepkana, a na lokalnoj razini nadležnosti nisu u skladu s resursima. To doprinosi neujednačenoj kvaliteti javnih usluga u zemlji i rastu administrativnih troškova.

| (25) | Brojni neriješeni predmeti i dugotrajni postupci pred građanskim i trgovačkim sudovima i dalje utječu na poslovno okružje i učinkovito rješavanje stečajeva, dok su problemi kvalitete i učinkovitosti kaznenopravnog sustava prepreka suzbijanju gospodarskih i financijskih kaznenih djela. Ostvaren je napredak u rješavanju najstarijih neriješenih sudskih predmeta i primjeni elektroničke komunikacije na sudovima, no i dalje ima prostora za poboljšanje. |
| --- | --- |

(25)

Brojni neriješeni predmeti i dugotrajni postupci pred građanskim i trgovačkim sudovima i dalje utječu na poslovno okružje i učinkovito rješavanje stečajeva, dok su problemi kvalitete i učinkovitosti kaznenopravnog sustava prepreka suzbijanju gospodarskih i financijskih kaznenih djela. Ostvaren je napredak u rješavanju najstarijih neriješenih sudskih predmeta i primjeni elektroničke komunikacije na sudovima, no i dalje ima prostora za poboljšanje.

| (26) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(26)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (27) | Hrvatski financijski sektor dobro je kapitaliziran i profitabilan, a kvaliteta imovine u bankarskom sektoru povećala se u zadnjih nekoliko godina. No, izgledno je da će doći do određenog stresa u financijskim institucijama zbog njihove izloženosti sektorima koji su najteže pogođeni izbijanjem bolesti COVID-19. Uvedene su mjere za ublažavanje negativnih posljedica koje mjere za suzbijanje širenja pandemije imaju na poduzeća. Od presudne je važnosti da te mjere budu privremene, strogo povezane s izbijanjem te da budu adekvatna pomoć poduzećima u financijskim poteškoćama za ponovno održivo poslovanje. Takvim će se pristupom poduzećima pomoći, a da se pritom ne naruši postignuti napredak Hrvatske u poboljšanju stabilnosti financijskog sektora. |
| --- | --- |

(27)

Hrvatski financijski sektor dobro je kapitaliziran i profitabilan, a kvaliteta imovine u bankarskom sektoru povećala se u zadnjih nekoliko godina. No, izgledno je da će doći do određenog stresa u financijskim institucijama zbog njihove izloženosti sektorima koji su najteže pogođeni izbijanjem bolesti COVID-19. Uvedene su mjere za ublažavanje negativnih posljedica koje mjere za suzbijanje širenja pandemije imaju na poduzeća. Od presudne je važnosti da te mjere budu privremene, strogo povezane s izbijanjem te da budu adekvatna pomoć poduzećima u financijskim poteškoćama za ponovno održivo poslovanje. Takvim će se pristupom poduzećima pomoći, a da se pritom ne naruši postignuti napredak Hrvatske u poboljšanju stabilnosti financijskog sektora.

| (28) | Kontinuirani napori za jačanje okvira za sprječavanje i sankcioniranje korupcije ključni su za oporavak nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 i učinkovitu, odgovornu i transparentnu dodjelu i raspodjelu sredstava i resursa. Unatoč djelomičnoj provedbi nekoliko akcijskih planova, problemi korupcije i sukoba interesa i dalje znatno pogađaju poduzeća. Potrebno je dodatno ojačati okvir za sprječavanje i sankcioniranje korupcije kako bi se osiguralo transparentno i učinkovito korištenje javnim sredstvima. Potrebni su djelotvorniji instrumenti za sprječavanje i sankcioniranje korupcije, osobito na lokalnoj razini. I dalje postoji potreba za poboljšanjem mehanizama nadzora lokalnih dužnosnika i imenovanih odgovornih osoba u javnim poduzećima na lokalnoj razini; isto tako potrebno je osigurati i da Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa može ispunjavati svoju temeljnu preventivnu ulogu. U 2020. se očekuje pokretanje inicijativa za povećanje transparentnosti, kao što je objava izvješća o imovini pravosudnih dužnosnika. |
| --- | --- |

(28)

Kontinuirani napori za jačanje okvira za sprječavanje i sankcioniranje korupcije ključni su za oporavak nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 i učinkovitu, odgovornu i transparentnu dodjelu i raspodjelu sredstava i resursa. Unatoč djelomičnoj provedbi nekoliko akcijskih planova, problemi korupcije i sukoba interesa i dalje znatno pogađaju poduzeća. Potrebno je dodatno ojačati okvir za sprječavanje i sankcioniranje korupcije kako bi se osiguralo transparentno i učinkovito korištenje javnim sredstvima. Potrebni su djelotvorniji instrumenti za sprječavanje i sankcioniranje korupcije, osobito na lokalnoj razini. I dalje postoji potreba za poboljšanjem mehanizama nadzora lokalnih dužnosnika i imenovanih odgovornih osoba u javnim poduzećima na lokalnoj razini; isto tako potrebno je osigurati i da Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa može ispunjavati svoju temeljnu preventivnu ulogu. U 2020. se očekuje pokretanje inicijativa za povećanje transparentnosti, kao što je objava izvješća o imovini pravosudnih dužnosnika.

| (29) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Hrvatska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(29)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Hrvatska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (30) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Hrvatske i objavila je u izvješću za Hrvatsku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Hrvatskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Hrvatskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Hrvatske i objavila je u izvješću za Hrvatsku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Hrvatskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Hrvatskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (31) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(31)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (32) | Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2020. i Program konvergencije za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2., 3. i 4. u nastavku, |
| --- | --- |

(32)

Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2020. i Program konvergencije za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2., 3. i 4. u nastavku,

PREPORUČUJE da Hrvatska u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Unaprijediti otpornost zdravstvenog sustava. Promicati uravnoteženu zemljopisnu raspoređenost zdravstvenih radnika i ustanova, bližu suradnju upravnih tijela na svim razinama i ulaganja u e-zdravstvo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ojačati mjere i institucije tržišta rada i poboljšati adekvatnost naknada za nezaposlene i sustave minimalnog dohotka. Povećati pristup digitalnoj infrastrukturi i uslugama. Promicati stjecanje vještina. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nastaviti provoditi mjere kojima se MSP-ovima i samozaposlenim osobama osigurava likvidnost. Dodatno smanjiti parafiskalne namete i regulatorna ograničenja tržišta robe i usluga. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u okolišnu infrastrukturu, održiv gradski i željeznički promet, čistu i učinkovitu proizvodnju i korištenje energije te širokopojasni brzi internet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Povećati učinkovitost i kapacitet javne uprave za izradu i provedbu javnih projekata i politika na središnjoj i lokalnoj razini. Unaprijediti učinkovitost pravosuđa. |
| --- | --- |

4.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 64.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/74

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Italije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2020.

(2020/C 282/12)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Italija jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Italija jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

| (2) | Izvješće za Italiju za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Italije u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Italije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Italiji postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Visoki državni dug i dugotrajna slaba dinamika produktivnosti posebno upućuju na rizike koji bi, u kontekstu visoke nezaposlenosti i još uvijek visoke razine neprihodonosnih kredita, mogli imati prekogranični utjecaj. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Italiju za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Italije u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Italije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Italiji postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Visoki državni dug i dugotrajna slaba dinamika produktivnosti posebno upućuju na rizike koji bi, u kontekstu visoke nezaposlenosti i još uvijek visoke razine neprihodonosnih kredita, mogli imati prekogranični utjecaj.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Italija se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Italija se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se nejednako osjetiti u talijanskim regijama i područjima zbog dugotrajnih gospodarskih i socijalnih razlika, različitog potencijala za konkurentnost i stupnja ovisnosti o turizmu. To dovodi do rizika od povećanja regionalnih i teritorijalnih nejednakosti unutar Italije, sve većih razlika između slabije i jače razvijenih regija, između rubnih područja u socijalnom smislu i ostalih urbanih područja te između nekih urbanih i ruralnih područja. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se nejednako osjetiti u talijanskim regijama i područjima zbog dugotrajnih gospodarskih i socijalnih razlika, različitog potencijala za konkurentnost i stupnja ovisnosti o turizmu. To dovodi do rizika od povećanja regionalnih i teritorijalnih nejednakosti unutar Italije, sve većih razlika između slabije i jače razvijenih regija, između rubnih područja u socijalnom smislu i ostalih urbanih područja te između nekih urbanih i ruralnih područja. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

| (10) | Italija je 30. travnja 2020. dostavila svoj Program stabilnosti za 2020. |
| --- | --- |

(10)

Italija je 30. travnja 2020. dostavila svoj Program stabilnosti za 2020.

| (11) | Italija je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. |
| --- | --- |

(11)

Italija je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu.

| (12) | Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo s deficita od 1,6 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 10,4 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 5,7 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon stabilizacije na 134,8 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 155,7 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. Proračunske projekcije temelje se na nekim rizicima, a to su znatan iznos državnih jamstava i volatilnost prinosa na državne obveznice. |
| --- | --- |

(12)

Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo s deficita od 1,6 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 10,4 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 5,7 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon stabilizacije na 134,8 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 155,7 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. Proračunske projekcije temelje se na nekim rizicima, a to su znatan iznos državnih jamstava i volatilnost prinosa na državne obveznice.

| (13) | Italija je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 4,5 % BDP-a u 2020. Te mjere namijenjene su jačanju zdravstvene zaštite i civilne zaštite, proširenju programa doplataka na plaće te financijskoj potpori samozaposlenim osobama i poduzećima. Osim toga, Italija je uvela mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, među ostalim odgode plaćanja poreza i kreditna jamstva. Mjere koje je Italija poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(13)

Italija je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 4,5 % BDP-a u 2020. Te mjere namijenjene su jačanju zdravstvene zaštite i civilne zaštite, proširenju programa doplataka na plaće te financijskoj potpori samozaposlenim osobama i poduzećima. Osim toga, Italija je uvela mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, među ostalim odgode plaćanja poreza i kreditna jamstva. Mjere koje je Italija poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (14) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Italiji saldo opće države iznositi -11,1 % BDP-a u 2020. te -5,6 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 158,9 % u 2020. i 153,6 % u 2021. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Italiji saldo opće države iznositi -11,1 % BDP-a u 2020. te -5,6 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 158,9 % u 2020. i 153,6 % u 2021.

| (15) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer Italija u 2019. nije poštovala pravilo o dugu, a u 2020. planirala je premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na to da ne postoje dostatni dokazi na temelju kojih bi se moglo zaključiti je li kriterij duga kako je definiran u Ugovoru i u Uredbi (EZ) br. 1467/97 ispunjen, dok kriterij deficita nije ispunjen. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer Italija u 2019. nije poštovala pravilo o dugu, a u 2020. planirala je premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na to da ne postoje dostatni dokazi na temelju kojih bi se moglo zaključiti je li kriterij duga kako je definiran u Ugovoru i u Uredbi (EZ) br. 1467/97 ispunjen, dok kriterij deficita nije ispunjen.

| (16) | Pandemija bolesti COVID-19 izložila je nacionalni zdravstveni sustav nezapamćenom opterećenju, što upućuje na strukturne slabosti i nužnost veće pripravnosti za odgovor na krizne situacije. Unatoč tome što je potrošnja u području zdravstva niža od prosjeka Unije, talijanski zdravstveni sustav odlikuje se visokospecijaliziranim i kvalitetnim univerzalnim uslugama te općenito uspijeva pružiti pristupačnu skrb. Bez obzira na to, osobito na početku pandemije bolesti COVID-19 fragmentacija upravljanja zdravstvenim sustavom i koordinacija između središnjih i regionalnih tijela usporile su provedbu nekih mjera za ograničavanje zaraze. Odgovor regionalnih zdravstvenih sustava na krizu prvenstveno se temeljio na izvanrednoj mobilizaciji, osobito zdravstvene radne snage i lokalnih socijalnih službi. Time su nadoknađena ograničenja fizičke infrastrukture, ograničen broj zdravstvenih radnika i ograničeni iznosi ulaganja koja su provođena posljednjih godina u cilju poboljšanja struktura i usluga. Vlada je poduzela iznimne napore kako bi ublažila širenje virusa koji uzrokuje COVID-19, smanjila pritisak na bolnice i stvorila dodatne kapacitete za skrb. U pripremi je dugoročnija strategija ograničenja zaraze kako bi se osigurao siguran povratak proizvodnoj aktivnosti. Osim na mjere za poboljšanje postupaka upravljanja i planove pripravnosti za krizne situacije, politike za razdoblje nakon pandemije bolesti COVID-19 trebalo bi usmjeriti i na smanjenje investicijskog jaza zbog nedostatka javnih ulaganja u području zdravstvene zaštite. Srednjoročno i dugoročno, izrada strateškog plana ulaganja bit će ključan preduvjet za poboljšanje otpornosti zdravstvenog sustava i jamstvo pristupačne zdravstvene skrbi. S obzirom na trenutačne projekcije radne snage u zdravstvu, prednost bi trebalo dati razvoju politika za uklanjanje uskih grla u osposobljavanju, zapošljavanju i zadržavanju zdravstvene radne snage. |
| --- | --- |

(16)

Pandemija bolesti COVID-19 izložila je nacionalni zdravstveni sustav nezapamćenom opterećenju, što upućuje na strukturne slabosti i nužnost veće pripravnosti za odgovor na krizne situacije. Unatoč tome što je potrošnja u području zdravstva niža od prosjeka Unije, talijanski zdravstveni sustav odlikuje se visokospecijaliziranim i kvalitetnim univerzalnim uslugama te općenito uspijeva pružiti pristupačnu skrb. Bez obzira na to, osobito na početku pandemije bolesti COVID-19 fragmentacija upravljanja zdravstvenim sustavom i koordinacija između središnjih i regionalnih tijela usporile su provedbu nekih mjera za ograničavanje zaraze. Odgovor regionalnih zdravstvenih sustava na krizu prvenstveno se temeljio na izvanrednoj mobilizaciji, osobito zdravstvene radne snage i lokalnih socijalnih službi. Time su nadoknađena ograničenja fizičke infrastrukture, ograničen broj zdravstvenih radnika i ograničeni iznosi ulaganja koja su provođena posljednjih godina u cilju poboljšanja struktura i usluga. Vlada je poduzela iznimne napore kako bi ublažila širenje virusa koji uzrokuje COVID-19, smanjila pritisak na bolnice i stvorila dodatne kapacitete za skrb. U pripremi je dugoročnija strategija ograničenja zaraze kako bi se osigurao siguran povratak proizvodnoj aktivnosti. Osim na mjere za poboljšanje postupaka upravljanja i planove pripravnosti za krizne situacije, politike za razdoblje nakon pandemije bolesti COVID-19 trebalo bi usmjeriti i na smanjenje investicijskog jaza zbog nedostatka javnih ulaganja u području zdravstvene zaštite. Srednjoročno i dugoročno, izrada strateškog plana ulaganja bit će ključan preduvjet za poboljšanje otpornosti zdravstvenog sustava i jamstvo pristupačne zdravstvene skrbi. S obzirom na trenutačne projekcije radne snage u zdravstvu, prednost bi trebalo dati razvoju politika za uklanjanje uskih grla u osposobljavanju, zapošljavanju i zadržavanju zdravstvene radne snage.

| (17) | Mjere za sprečavanje širenja bolesti uvedene kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 imaju snažan negativan učinak na tržište rada i socijalne uvjete. Prije krize socijalna situacija polako se poboljšavala, premda je rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti, siromaštva zaposlenih i dohodovne nejednakost i dalje bio visok i premda su postojale znatne regionalne razlike. S obzirom na udar izazvan pandemijom bolesti COVID-19 i njezine posljedice, trebalo bi ojačati socijalne sigurnosne mreže kako bi se osigurala odgovarajuća nadoknada dohotka, bez obzira na radni status, među ostalim za osobe koje se suočavaju s problemima u pristupu socijalnoj zaštiti. Jačanje mjera za nadoknadu dohotka i potporu osobito je važno za radnike s netipičnim radnim aranžmanima i osobe u ranjivom položaju. Ključno je i pružanje usluga koje su usmjerene na socijalno uključivanje i uključivanje na tržište rada. Novi program minimalnog dohotka, kojim su tijekom prošle godine osigurani prihodi za više od milijun kućanstava (u prosjeku 513 EUR), mogao bi ublažiti posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19. Međutim, moglo bi se poboljšati dostupnost tog programa ranjivim skupinama. Vlada je privremeno uvela dodatni „prihod za hitne slučajeve” za potporu kućanstvima koja dosad nisu ispunjavala uvjete za minimalni dohodak. Osobe zaposlene u sivoj ekonomiji, posebno u sektorima kao što su poljoprivreda, prehrambena industrija i stanovanje, također se suočavaju s problemima u pristupu socijalnoj zaštiti i potpori dohotku. Kako bi odgovorila na taj izazov, Vlada je nedavno ublažila pravila za legalizaciju radnog statusa neprijavljenih radnika te za dobivanje ili produljenje boravišnih dozvola za radnike migrante. Negativni demografski trendovi i odljev mozgova također bi mogli oslabiti izglede za rast. Uz teže uvjete na tržištu rada, nedostatak kvalitetnih usluga jedan je od uzroka depopulacije u južnim regijama i ruralnim područjima. Od ključne je važnosti poboljšati pristup e-uslugama, posebno u kontekstu ograničene mobilnosti. |
| --- | --- |

(17)

Mjere za sprečavanje širenja bolesti uvedene kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 imaju snažan negativan učinak na tržište rada i socijalne uvjete. Prije krize socijalna situacija polako se poboljšavala, premda je rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti, siromaštva zaposlenih i dohodovne nejednakost i dalje bio visok i premda su postojale znatne regionalne razlike. S obzirom na udar izazvan pandemijom bolesti COVID-19 i njezine posljedice, trebalo bi ojačati socijalne sigurnosne mreže kako bi se osigurala odgovarajuća nadoknada dohotka, bez obzira na radni status, među ostalim za osobe koje se suočavaju s problemima u pristupu socijalnoj zaštiti. Jačanje mjera za nadoknadu dohotka i potporu osobito je važno za radnike s netipičnim radnim aranžmanima i osobe u ranjivom položaju. Ključno je i pružanje usluga koje su usmjerene na socijalno uključivanje i uključivanje na tržište rada. Novi program minimalnog dohotka, kojim su tijekom prošle godine osigurani prihodi za više od milijun kućanstava (u prosjeku 513 EUR), mogao bi ublažiti posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19. Međutim, moglo bi se poboljšati dostupnost tog programa ranjivim skupinama. Vlada je privremeno uvela dodatni „prihod za hitne slučajeve” za potporu kućanstvima koja dosad nisu ispunjavala uvjete za minimalni dohodak. Osobe zaposlene u sivoj ekonomiji, posebno u sektorima kao što su poljoprivreda, prehrambena industrija i stanovanje, također se suočavaju s problemima u pristupu socijalnoj zaštiti i potpori dohotku. Kako bi odgovorila na taj izazov, Vlada je nedavno ublažila pravila za legalizaciju radnog statusa neprijavljenih radnika te za dobivanje ili produljenje boravišnih dozvola za radnike migrante. Negativni demografski trendovi i odljev mozgova također bi mogli oslabiti izglede za rast. Uz teže uvjete na tržištu rada, nedostatak kvalitetnih usluga jedan je od uzroka depopulacije u južnim regijama i ruralnim područjima. Od ključne je važnosti poboljšati pristup e-uslugama, posebno u kontekstu ograničene mobilnosti.

| (18) | Italija od izbijanja krize uzrokovane bolešću COVID-19 poduzima korake za ublažavanje posljedica na zapošljavanje. Programi skraćenog radnog vremena (cassa integrazione) odigrali su važnu ulogu i očekuje se da će tako biti i u budućnosti. Prihvatljivost za te programe proširena je na mala poduzeća i mikropoduzeća te na sve gospodarske sektore i zaposlenike. Osim toga, uspostavljen je zaseban (privremeni) sustav za samozaposlene osobe. Uvjeti na tržištu rada poboljšavali su se prije krize uzrokovane bolešću COVID-19. Stopa zaposlenosti u 2019. dosegla je 64 %, što je najviša ikad zabilježena razina. Međutim, ta je stopa i dalje bila znatno ispod prosjeka Unije. Stopa nezaposlenosti bila je trajno visoka, kao i drugi pokazatelji stagnacije na tržištu rada, a prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se njezin daljnji rast na 11,8 % u 2020. i smanjenje na 10,7 % u 2021. Visok je bio i udio ugovora na određeno vrijeme, bez obzira na to što se od sredine 2018. otvaranje novih radnih mjesta temeljilo na stalnim radnim mjestima. Bitan je preduvjet budućeg održivog i uključivog oporavka integracija neaktivnih mladih osoba i žena na tržište rada. Poduzeti su određeni koraci za jačanje javnih službi za zapošljavanje i njihovu bolju integraciju sa socijalnim službama, obrazovanjem odraslih i strukovnim osposobljavanjem. Međutim, njihov je kapacitet posredovanja i dalje slab i znatno se razlikuje među regijama. Uključenost poslodavaca i dalje je marginalna. Budući da se mjere za sprečavanje širenja bolesti sve više ukidaju, fleksibilni radni uvjeti i rad na daljinu mogu koristiti poduzećima i radnicima. Kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 Vlada je donijela privremene mjere kojima je cilj uskladiti privatni i profesionalni život, kao što su poticanje pametnog rada i posebnog dopusta te vaučeri za čuvanje djece. Unatoč nedavnim naporima, mjere za promicanje jednakih mogućnosti i politika za usklađivanje profesionalnog i privatnog života, kao i ponuda pristupačnih usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te dugotrajne skrbi, i dalje su neučinkovite i slabo integrirane. |
| --- | --- |

(18)

Italija od izbijanja krize uzrokovane bolešću COVID-19 poduzima korake za ublažavanje posljedica na zapošljavanje. Programi skraćenog radnog vremena (cassa integrazione) odigrali su važnu ulogu i očekuje se da će tako biti i u budućnosti. Prihvatljivost za te programe proširena je na mala poduzeća i mikropoduzeća te na sve gospodarske sektore i zaposlenike. Osim toga, uspostavljen je zaseban (privremeni) sustav za samozaposlene osobe. Uvjeti na tržištu rada poboljšavali su se prije krize uzrokovane bolešću COVID-19. Stopa zaposlenosti u 2019. dosegla je 64 %, što je najviša ikad zabilježena razina. Međutim, ta je stopa i dalje bila znatno ispod prosjeka Unije. Stopa nezaposlenosti bila je trajno visoka, kao i drugi pokazatelji stagnacije na tržištu rada, a prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se njezin daljnji rast na 11,8 % u 2020. i smanjenje na 10,7 % u 2021. Visok je bio i udio ugovora na određeno vrijeme, bez obzira na to što se od sredine 2018. otvaranje novih radnih mjesta temeljilo na stalnim radnim mjestima. Bitan je preduvjet budućeg održivog i uključivog oporavka integracija neaktivnih mladih osoba i žena na tržište rada. Poduzeti su određeni koraci za jačanje javnih službi za zapošljavanje i njihovu bolju integraciju sa socijalnim službama, obrazovanjem odraslih i strukovnim osposobljavanjem. Međutim, njihov je kapacitet posredovanja i dalje slab i znatno se razlikuje među regijama. Uključenost poslodavaca i dalje je marginalna. Budući da se mjere za sprečavanje širenja bolesti sve više ukidaju, fleksibilni radni uvjeti i rad na daljinu mogu koristiti poduzećima i radnicima. Kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 Vlada je donijela privremene mjere kojima je cilj uskladiti privatni i profesionalni život, kao što su poticanje pametnog rada i posebnog dopusta te vaučeri za čuvanje djece. Unatoč nedavnim naporima, mjere za promicanje jednakih mogućnosti i politika za usklađivanje profesionalnog i privatnog života, kao i ponuda pristupačnih usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te dugotrajne skrbi, i dalje su neučinkovite i slabo integrirane.

| (19) | Usto aktualna krizna situacija pokazuje da je potrebno poboljšati digitalno učenje i vještine, među ostalim za radno sposobne odrasle osobe i učenje na daljinu. Ulaganje u obrazovanje i vještine ključan je preduvjet za promicanje pametnog i uključivog oporavka te nastavak provedbe zelene i digitalne tranzicije. U tom su pogledu ishodi obrazovanja i osposobljavanja i dalje velik izazov za Italiju. Postoje velike regionalne razlike u stjecanju osnovnih vještina, a stopa ranog napuštanja školovanja znatno je iznad prosjeka Unije (13,5 % u odnosu na 10,3 % u 2019.), posebno za učenike rođene izvan Unije (33 %). Regionalne i teritorijalne nejednakosti mogle bi se pogoršati u kontekstu ograničavanja mobilnosti. U tom je smislu posebno važno ulagati u učenje na daljinu, kao i u digitalnu infrastrukturu i vještine nastavnika i učenika. Italija ima i manji udio osoba sa završenim obrazovanjem u području znanosti i inženjerstva od prosjeka Unije, a stopa stjecanja tercijarnog obrazovanja i dalje je vrlo niska (27,6 % u 2019.). Nadalje, talijanska poduzeća manje ulažu u osposobljavanje svojih zaposlenika u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija u odnosu na poduzeća iz usporedivih zemalja. S obzirom na sve manji broj radnih mjesta za koja su potrebne niske kvalifikacije, zabrinjavajuća je i niska stopa sudjelovanja niskokvalificiranih odraslih osoba u osposobljavanju. Usavršavanje i prekvalifikacija i dalje su ključni za stjecanje vještina relevantnih za tržište rada i promicanje pravednog prelaska na digitalno i održivije gospodarstvo. |
| --- | --- |

(19)

Usto aktualna krizna situacija pokazuje da je potrebno poboljšati digitalno učenje i vještine, među ostalim za radno sposobne odrasle osobe i učenje na daljinu. Ulaganje u obrazovanje i vještine ključan je preduvjet za promicanje pametnog i uključivog oporavka te nastavak provedbe zelene i digitalne tranzicije. U tom su pogledu ishodi obrazovanja i osposobljavanja i dalje velik izazov za Italiju. Postoje velike regionalne razlike u stjecanju osnovnih vještina, a stopa ranog napuštanja školovanja znatno je iznad prosjeka Unije (13,5 % u odnosu na 10,3 % u 2019.), posebno za učenike rođene izvan Unije (33 %). Regionalne i teritorijalne nejednakosti mogle bi se pogoršati u kontekstu ograničavanja mobilnosti. U tom je smislu posebno važno ulagati u učenje na daljinu, kao i u digitalnu infrastrukturu i vještine nastavnika i učenika. Italija ima i manji udio osoba sa završenim obrazovanjem u području znanosti i inženjerstva od prosjeka Unije, a stopa stjecanja tercijarnog obrazovanja i dalje je vrlo niska (27,6 % u 2019.). Nadalje, talijanska poduzeća manje ulažu u osposobljavanje svojih zaposlenika u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija u odnosu na poduzeća iz usporedivih zemalja. S obzirom na sve manji broj radnih mjesta za koja su potrebne niske kvalifikacije, zabrinjavajuća je i niska stopa sudjelovanja niskokvalificiranih odraslih osoba u osposobljavanju. Usavršavanje i prekvalifikacija i dalje su ključni za stjecanje vještina relevantnih za tržište rada i promicanje pravednog prelaska na digitalno i održivije gospodarstvo.

| (20) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 istaknula je nužnost potpore kako bi se poduzećima olakšao pristup financiranju. Italija je donijela nekoliko programa za potporu toku likvidnosti za poduzeća, među ostalim u okviru privremenog okvira za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji bolesti COVID-19 (7). Učinkovita provedba takvih programa, među ostalim jamstvima koja se provode u okviru bankarskog sustava, ključan je preduvjet da se osiguraju koristi svim poduzećima, a posebno malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi) te poduzećima u sektorima i zemljopisnim područjima koja su najviše pogođena, kao i inovativnim poduzećima. Pri osmišljavanju i provedbi tih mjera potrebno je voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Izravnim bespovratnim sredstvima i poticajima za tržišno financiranje može se poduprijeti i likvidnost MSP-ova i inovativnih poduzeća. Inovativna poduzeća (često bez kolaterala) suočavaju se s većim poteškoćama pri traženju kredita, a trenutačna bi kriza to mogla pogoršati. Odgoda plaćanja poreza i socijalnih doprinosa državi doprinijela je poboljšanju novčanih tokova poduzećâ. Međutim, trebalo bi spriječiti kašnjenja u odobrenim plaćanjima, bilo da je riječ o plaćanjima uprave poduzećima ili plaćanja među poduzećima, jer to negativno utječe na likvidnost svih poduzeća, a posebno onih manjih. |
| --- | --- |

(20)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 istaknula je nužnost potpore kako bi se poduzećima olakšao pristup financiranju. Italija je donijela nekoliko programa za potporu toku likvidnosti za poduzeća, među ostalim u okviru privremenog okvira za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji bolesti COVID-19 (7). Učinkovita provedba takvih programa, među ostalim jamstvima koja se provode u okviru bankarskog sustava, ključan je preduvjet da se osiguraju koristi svim poduzećima, a posebno malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi) te poduzećima u sektorima i zemljopisnim područjima koja su najviše pogođena, kao i inovativnim poduzećima. Pri osmišljavanju i provedbi tih mjera potrebno je voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Izravnim bespovratnim sredstvima i poticajima za tržišno financiranje može se poduprijeti i likvidnost MSP-ova i inovativnih poduzeća. Inovativna poduzeća (često bez kolaterala) suočavaju se s većim poteškoćama pri traženju kredita, a trenutačna bi kriza to mogla pogoršati. Odgoda plaćanja poreza i socijalnih doprinosa državi doprinijela je poboljšanju novčanih tokova poduzećâ. Međutim, trebalo bi spriječiti kašnjenja u odobrenim plaćanjima, bilo da je riječ o plaćanjima uprave poduzećima ili plaćanja među poduzećima, jer to negativno utječe na likvidnost svih poduzeća, a posebno onih manjih.

| (21) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Kad je riječ o potpori oporavku i povećanju buduće otpornosti, posebno važna bit će ulaganja u potporu zelenoj tranziciji. Italija je vrlo osjetljiva na ekstremne vremenske i hidrogeološke katastrofe, uključujući suše i šumske požare. Preobrazba Italije u klimatski neutralno gospodarstvo zahtijevat će znatna privatna i javna ulaganja tijekom duljeg razdoblja, a posebno u području proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, elektroenergetske infrastrukture i energetske učinkovitosti. Ulaganja za borbu protiv klimatskih promjena u okviru zelenog plana navedena su u nacionalnom energetskom i klimatskom planu Italije. Bitna su za suočavanje s prijetnjom koju predstavljaju klimatske promjene, a istodobno imaju temeljnu ulogu u oporavku Italije i jačanju njezine otpornosti. Ulaganja u okviru zelenog plana ključna su i za smanjenje posljedica onečišćenja zraka na zdravlje ljudi u talijanskim gradovima, posebno u bazenu rijeke Pad. Primjerice, provedba inicijativa za održivu mobilnost, kao što je obnova lokalnih autobusa javnog prijevoza, primjer je istodobnog rješavanja problema zagušenja i onečišćenja zraka. Infrastrukturni deficiti u području upravljanja vodama i gospodarenja otpadom, posebno u južnim regijama, dovode do posljedica na okoliš i zdravlje, uz znatne troškove i gubitak prihoda u gospodarstvu. Općenito, otpornost na klimatske promjene važna je za svu infrastrukturu, uključujući zdravstvenu infrastrukturu. Zato je potrebno izraditi strategije za prilagodbu. Suočavanje s izazovima u području okoliša i klimatskih promjena, kao što su hidrološki rizici, održiva gradska mobilnost, energetska učinkovitost, kružno gospodarstvo i industrijska transformacija, prilika su da se poboljša produktivnost i pritom izbjegnu neodržive prakse. Istodobno, ulaganjima u takve projekte može se doprinijeti otvaranju radnih mjesta i podržati oporavak nakon krize. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Italiji pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Italiju za 2020. To bi Italiji omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Kad je riječ o potpori oporavku i povećanju buduće otpornosti, posebno važna bit će ulaganja u potporu zelenoj tranziciji. Italija je vrlo osjetljiva na ekstremne vremenske i hidrogeološke katastrofe, uključujući suše i šumske požare. Preobrazba Italije u klimatski neutralno gospodarstvo zahtijevat će znatna privatna i javna ulaganja tijekom duljeg razdoblja, a posebno u području proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, elektroenergetske infrastrukture i energetske učinkovitosti. Ulaganja za borbu protiv klimatskih promjena u okviru zelenog plana navedena su u nacionalnom energetskom i klimatskom planu Italije. Bitna su za suočavanje s prijetnjom koju predstavljaju klimatske promjene, a istodobno imaju temeljnu ulogu u oporavku Italije i jačanju njezine otpornosti. Ulaganja u okviru zelenog plana ključna su i za smanjenje posljedica onečišćenja zraka na zdravlje ljudi u talijanskim gradovima, posebno u bazenu rijeke Pad. Primjerice, provedba inicijativa za održivu mobilnost, kao što je obnova lokalnih autobusa javnog prijevoza, primjer je istodobnog rješavanja problema zagušenja i onečišćenja zraka. Infrastrukturni deficiti u području upravljanja vodama i gospodarenja otpadom, posebno u južnim regijama, dovode do posljedica na okoliš i zdravlje, uz znatne troškove i gubitak prihoda u gospodarstvu. Općenito, otpornost na klimatske promjene važna je za svu infrastrukturu, uključujući zdravstvenu infrastrukturu. Zato je potrebno izraditi strategije za prilagodbu. Suočavanje s izazovima u području okoliša i klimatskih promjena, kao što su hidrološki rizici, održiva gradska mobilnost, energetska učinkovitost, kružno gospodarstvo i industrijska transformacija, prilika su da se poboljša produktivnost i pritom izbjegnu neodržive prakse. Istodobno, ulaganjima u takve projekte može se doprinijeti otvaranju radnih mjesta i podržati oporavak nakon krize. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Italiji pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Italiju za 2020. To bi Italiji omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (22) | Tijekom provedbe mjera za sprečavanje širenja bolesti COVID-19 pokazala se važnost ulaganja u digitalizaciju gospodarstva i potvrđena je relevantnost digitalne infrastrukture. Zbog niske razine digitalnog intenziteta i digitalnog znanja u talijanskim poduzećima, posebno u MSP-ovima i mikropoduzećima, ona tijekom provedbe mjera za sprečavane širenja bolesti nisu mogla ponuditi e-trgovinu, osigurati rad na daljinu i upotrebu digitalnih alata. Ulaganje u digitalizaciju i vještine kontinuiranom i pravodobnom provedbom ciljanih nacionalnih politika ključno je za poboljšanje modela e-poslovanja i pomoć poduzećima u prilagodbi, kao i za povećanje produktivnosti i konkurentnosti. Pristup brzoj i pouzdanoj digitalnoj infrastrukturi pokazao se ključnim preduvjetom za pružanje osnovnih usluga u području uprave, obrazovanja, zdravstva i medicine, te za praćenje i nadzor pandemije. Italija i dalje zaostaje u pogledu pokrivenosti optičkom mrežom do objekata (FTTP) u ruralnim područjima. Trebalo bi donijeti posebne mjere za rješavanje tog nedostatka te nastaviti poticati prihvaćanje širokopojasne pokrivenosti. |
| --- | --- |

(22)

Tijekom provedbe mjera za sprečavanje širenja bolesti COVID-19 pokazala se važnost ulaganja u digitalizaciju gospodarstva i potvrđena je relevantnost digitalne infrastrukture. Zbog niske razine digitalnog intenziteta i digitalnog znanja u talijanskim poduzećima, posebno u MSP-ovima i mikropoduzećima, ona tijekom provedbe mjera za sprečavane širenja bolesti nisu mogla ponuditi e-trgovinu, osigurati rad na daljinu i upotrebu digitalnih alata. Ulaganje u digitalizaciju i vještine kontinuiranom i pravodobnom provedbom ciljanih nacionalnih politika ključno je za poboljšanje modela e-poslovanja i pomoć poduzećima u prilagodbi, kao i za povećanje produktivnosti i konkurentnosti. Pristup brzoj i pouzdanoj digitalnoj infrastrukturi pokazao se ključnim preduvjetom za pružanje osnovnih usluga u području uprave, obrazovanja, zdravstva i medicine, te za praćenje i nadzor pandemije. Italija i dalje zaostaje u pogledu pokrivenosti optičkom mrežom do objekata (FTTP) u ruralnim područjima. Trebalo bi donijeti posebne mjere za rješavanje tog nedostatka te nastaviti poticati prihvaćanje širokopojasne pokrivenosti.

| (23) | Učinkovit sustav istraživanja i inovacija rezultat je stalne i dosljedne potpore politike koja se temelji na dokazima, kao i ulaganja i odgovarajućeg ljudskog kapitala. Aktualna kriza uzrokovana bolešću COVID-19 jasno je pokazala da treba dodatno ojačati brzu razmjenu podataka među istraživačima, uključujući pristup rezultatima i dokazima koji je za korisnika besplatan te otvorenu znanost. Takva je razmjena, uz znanstvenu i poslovnu suradnju, neosporno ključan uvjet da rezultati istraživanja, uključujući one o cjepivima i terapijama, stignu na tržište, a oslanja se na prednosti koje Italija ima u medicinskom, industrijskom i istraživačkom sektoru. |
| --- | --- |

(23)

Učinkovit sustav istraživanja i inovacija rezultat je stalne i dosljedne potpore politike koja se temelji na dokazima, kao i ulaganja i odgovarajućeg ljudskog kapitala. Aktualna kriza uzrokovana bolešću COVID-19 jasno je pokazala da treba dodatno ojačati brzu razmjenu podataka među istraživačima, uključujući pristup rezultatima i dokazima koji je za korisnika besplatan te otvorenu znanost. Takva je razmjena, uz znanstvenu i poslovnu suradnju, neosporno ključan uvjet da rezultati istraživanja, uključujući one o cjepivima i terapijama, stignu na tržište, a oslanja se na prednosti koje Italija ima u medicinskom, industrijskom i istraživačkom sektoru.

| (24) | Učinkovita javna uprava ključan je preduvjet da se ne uspori provedba mjera donesenih u cilju rješavanja krizne situacije i potpore gospodarskom oporavku. Isplata socijalnih naknada, mjere likvidnosti, davanje prednosti ulaganjima itd. možda neće biti učinkoviti ako ih ometaju uska grla javnog sektora. Njegove su slabosti, među ostalim, dugotrajnost postupaka, uključujući postupke građanskog pravosuđa, niska razina digitalizacije i slab administrativni kapacitet. U kontekstu znatnog povećanja javnih sredstava za potporu gospodarskoj aktivnosti postupci i provjere trebaju se provoditi brzo. Digitalizacija u javnim upravama prije krize uzrokovane bolešću COVID-19 bila je neujednačena. Interakcija između nadležnih tijela i šire javnosti na internetu bila je niska. I dalje je nizak udio administrativnih postupaka na razini regija i općina koji se mogu započeti i u potpunosti dovršiti u digitalnom obliku. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 također je razotkrila nedostatak interoperabilnosti javnih digitalnih usluga. Kako bi se olakšalo reagiranje javne uprave na potrebe poduzeća, potrebno je poboljšati i pojednostavniti sektorske propise te ukloniti preostale prepreke tržišnom natjecanju. Naposljetku, djelotvoran pravosudni sustav bitan je za uspostavu gospodarstva koje privlači ulaganja i pogoduje poslovanju, a imat će ključnu ulogu i u procesu oporavka, među ostalim provedbom djelotvornih okvira za spašavanje i oporavak. |
| --- | --- |

(24)

Učinkovita javna uprava ključan je preduvjet da se ne uspori provedba mjera donesenih u cilju rješavanja krizne situacije i potpore gospodarskom oporavku. Isplata socijalnih naknada, mjere likvidnosti, davanje prednosti ulaganjima itd. možda neće biti učinkoviti ako ih ometaju uska grla javnog sektora. Njegove su slabosti, među ostalim, dugotrajnost postupaka, uključujući postupke građanskog pravosuđa, niska razina digitalizacije i slab administrativni kapacitet. U kontekstu znatnog povećanja javnih sredstava za potporu gospodarskoj aktivnosti postupci i provjere trebaju se provoditi brzo. Digitalizacija u javnim upravama prije krize uzrokovane bolešću COVID-19 bila je neujednačena. Interakcija između nadležnih tijela i šire javnosti na internetu bila je niska. I dalje je nizak udio administrativnih postupaka na razini regija i općina koji se mogu započeti i u potpunosti dovršiti u digitalnom obliku. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 također je razotkrila nedostatak interoperabilnosti javnih digitalnih usluga. Kako bi se olakšalo reagiranje javne uprave na potrebe poduzeća, potrebno je poboljšati i pojednostavniti sektorske propise te ukloniti preostale prepreke tržišnom natjecanju. Naposljetku, djelotvoran pravosudni sustav bitan je za uspostavu gospodarstva koje privlači ulaganja i pogoduje poslovanju, a imat će ključnu ulogu i u procesu oporavka, među ostalim provedbom djelotvornih okvira za spašavanje i oporavak.

| (25) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(25)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (26) | Mjere Vlade za potporu kućanstvima i poduzećima doprinijele su i očuvanju kapitalizacije i otpornosti bankarskog sektora u trenutačnom teškom poslovnom okružju. Unatoč donesenim mjerama ublažavanja, kao što su bonitetna fleksibilnost koju su odobrila nadzorna tijela za bankarstvo, pandemija bolesti COVID-19 negativno utječe i na kvalitetu imovine banaka diljem Unije, pa tako i u Italiji, što će se vjerojatno nastaviti i u narednim tjednima i mjesecima. To se odražava i na napore za smanjenje neprihodonosnih kredita, među ostalim i zbog sporijeg rada sudova i rješavanja pitanja imovine umanjene vrijednosti. U tom je pogledu poticanje održivih rješenja za održive dužnike pogođene krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, među ostalim izbjegavanjem pravnih automatizama, važan preduvjet za očuvanje kvalitete imovine. Istodobno se osiguravanjem točnog izvješćivanja o pogoršanju kvalitete imovine i razboritim kreditnim standardima može pomoći i funkcioniranju sekundarnog tržišta neprihodonosnih kredita te ograničiti negativne učinke na postojeće inicijative za prodaju neprihodonosnih kredita. |
| --- | --- |

(26)

Mjere Vlade za potporu kućanstvima i poduzećima doprinijele su i očuvanju kapitalizacije i otpornosti bankarskog sektora u trenutačnom teškom poslovnom okružju. Unatoč donesenim mjerama ublažavanja, kao što su bonitetna fleksibilnost koju su odobrila nadzorna tijela za bankarstvo, pandemija bolesti COVID-19 negativno utječe i na kvalitetu imovine banaka diljem Unije, pa tako i u Italiji, što će se vjerojatno nastaviti i u narednim tjednima i mjesecima. To se odražava i na napore za smanjenje neprihodonosnih kredita, među ostalim i zbog sporijeg rada sudova i rješavanja pitanja imovine umanjene vrijednosti. U tom je pogledu poticanje održivih rješenja za održive dužnike pogođene krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, među ostalim izbjegavanjem pravnih automatizama, važan preduvjet za očuvanje kvalitete imovine. Istodobno se osiguravanjem točnog izvješćivanja o pogoršanju kvalitete imovine i razboritim kreditnim standardima može pomoći i funkcioniranju sekundarnog tržišta neprihodonosnih kredita te ograničiti negativne učinke na postojeće inicijative za prodaju neprihodonosnih kredita.

| (27) | Učinkovito sprečavanje i sankcioniranje korupcije može bitno doprinijeti oporavku Italije nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Konkretno, transparentnošću u javnom sektoru i pojačanim nadzorom korupcije mogu se izbjeći pokušaji organiziranog kriminala da se infiltrira u gospodarske i financijske tokove, naruši postupke javne nabave i, u širem smislu, preusmjeri javna sredstva potrebna za ulaganja. Istodobno bi postupci javne nabave trebali ostati učinkoviti, pri čemu treba uskladiti potrebu za pomnim praćenjem i pravodobnost. Vrijeme potrebno za donošenje presuda u žalbenim postupcima pred kaznenim sudovima i dalje izaziva zabrinutost, ali u Parlamentu je u tijeku rasprava o sveobuhvatnim reformama za pojednostavnjenje kaznenih postupaka. Nedavno je ojačan talijanski okvir za borbu protiv korupcije, ali ga je potrebno dovršiti, među ostalim uvođenjem kazni za izabrane javne dužnosnike u slučaju sukoba interesa. |
| --- | --- |

(27)

Učinkovito sprečavanje i sankcioniranje korupcije može bitno doprinijeti oporavku Italije nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Konkretno, transparentnošću u javnom sektoru i pojačanim nadzorom korupcije mogu se izbjeći pokušaji organiziranog kriminala da se infiltrira u gospodarske i financijske tokove, naruši postupke javne nabave i, u širem smislu, preusmjeri javna sredstva potrebna za ulaganja. Istodobno bi postupci javne nabave trebali ostati učinkoviti, pri čemu treba uskladiti potrebu za pomnim praćenjem i pravodobnost. Vrijeme potrebno za donošenje presuda u žalbenim postupcima pred kaznenim sudovima i dalje izaziva zabrinutost, ali u Parlamentu je u tijeku rasprava o sveobuhvatnim reformama za pojednostavnjenje kaznenih postupaka. Nedavno je ojačan talijanski okvir za borbu protiv korupcije, ali ga je potrebno dovršiti, među ostalim uvođenjem kazni za izabrane javne dužnosnike u slučaju sukoba interesa.

| (28) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Italija će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(28)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Italija će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (29) | Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Italija bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(29)

Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Italija bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

| (30) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Italije i objavila je u izvješću za Italiju za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Italiji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Italiji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Italije i objavila je u izvješću za Italiju za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Italiji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Italiji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (31) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (8) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(31)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (8) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (32) | Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2., 3. i 4., |
| --- | --- |

(32)

Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2., 3. i 4.,

PREPORUČUJE da Italija u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati otpornost i kapacitet zdravstvenog sustava kada je riječ o zdravstvenim radnicima, ključnim medicinskim proizvodima i kritičnoj infrastrukturi. Poboljšati koordinaciju između nacionalnih i regionalnih tijela. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Osigurati primjerenu nadoknadu dohotka i pristup socijalnoj zaštiti, posebno za radnike s netipičnim radnim aranžmanima. Ublažiti posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 na zapošljavanje, među ostalim fleksibilnim radnim uvjetima i aktivnom potporom zapošljavanju. Jačati učenje na daljinu i vještine, uključujući digitalne. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Osigurati učinkovitu provedbu mjera za osiguravanje likvidnosti realnom gospodarstvu, uključujući MSP-ove, inovativna poduzeća i samozaposlene osobe te izbjegavati kašnjenja u plaćanju. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, posebno u čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, istraživanja i inovacije, održivi javni prijevoz, gospodarenje otpadom i vodama, kao i pojačanu digitalnu infrastrukturu kako bi se osiguralo pružanje osnovnih usluga. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Poboljšati učinkovitost pravosuđa i djelotvornost javne uprave. |
| --- | --- |

4.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 69.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  SL C 91I, 20.3.2020., str. 1.

7

(8)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/82 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/82

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Cipra za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2020.

(2020/C 282/13)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2020. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Cipar jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2020. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Cipar jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

| (2) | Izvješće za Cipar za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Cipra u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Cipra u ostvarenju njegovih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Cipru postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Konkretno, financijski sektor opterećen je vrlo visokim udjelom neprihodonosnih kredita, a visoke razine privatnog, javnog i vanjskog duga teret su za gospodarstvo u kontekstu umjerenog potencijalnog rasta. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Cipar za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Cipra u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Cipra u ostvarenju njegovih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Cipru postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Konkretno, financijski sektor opterećen je vrlo visokim udjelom neprihodonosnih kredita, a visoke razine privatnog, javnog i vanjskog duga teret su za gospodarstvo u kontekstu umjerenog potencijalnog rasta.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju državama članicama može se dopustiti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju državama članicama može se dopustiti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Cipar se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Cipar se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 u Cipru vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene diljem zemlje zbog različitih uzoraka specijalizacije, posebno u područjima koja se znatno oslanjaju na turizam i općenito na izravno poslovanje s potrošačima. To uključuje rizik od povećanja teritorijalnih nejednakosti unutar Cipra. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 u Cipru vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene diljem zemlje zbog različitih uzoraka specijalizacije, posebno u područjima koja se znatno oslanjaju na turizam i općenito na izravno poslovanje s potrošačima. To uključuje rizik od povećanja teritorijalnih nejednakosti unutar Cipra. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

| (10) | Cipar je 7. svibnja 2020. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Cipar je 7. svibnja 2020. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (11) | Cipar je trenutačno obuhvaćen preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. |
| --- | --- |

(11)

Cipar je trenutačno obuhvaćen preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu.

| (12) | Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 1,7 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 4,3 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 0,4 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 95,5 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 116,8 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. Osim toga, proračunske projekcije podliježu rizicima, a to su eksplicitne nepredviđene obveze i potencijalne potrebe za financiranjem javnih bolnica tijekom prvih godina provedbe nacionalnog sustava zdravstvenog osiguranja. |
| --- | --- |

(12)

Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 1,7 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 4,3 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 0,4 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 95,5 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 116,8 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. Osim toga, proračunske projekcije podliježu rizicima, a to su eksplicitne nepredviđene obveze i potencijalne potrebe za financiranjem javnih bolnica tijekom prvih godina provedbe nacionalnog sustava zdravstvenog osiguranja.

| (13) | Cipar je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorio donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 4,4 % BDP-a. Mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene skrbi dodatnim iznosom proračunskih sredstava od najviše 0,5 % BDP-a, subvencioniranje plaća kako bi se zaposlenici zadržali na platnoj listi u slučaju obustave poslovanja (2,7 % BDP-a) i potporu dohotku za mala poduzeća i samozaposlene osobe (0,3 % BDP-a). Osim toga, Cipar je najavio mjere kojima će se doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, uključujući, na primjer, odgodu plaćanja PDV-a u razdoblju od dva mjeseca. Mjere koje je Cipar poduzeo općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(13)

Cipar je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorio donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 4,4 % BDP-a. Mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene skrbi dodatnim iznosom proračunskih sredstava od najviše 0,5 % BDP-a, subvencioniranje plaća kako bi se zaposlenici zadržali na platnoj listi u slučaju obustave poslovanja (2,7 % BDP-a) i potporu dohotku za mala poduzeća i samozaposlene osobe (0,3 % BDP-a). Osim toga, Cipar je najavio mjere kojima će se doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, uključujući, na primjer, odgodu plaćanja PDV-a u razdoblju od dva mjeseca. Mjere koje je Cipar poduzeo općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (14) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Cipru saldo opće države iznositi -7 % BDP-a u 2020. te -1,8 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 115,7 % BDP-a u 2020. te da će se u 2021. smanjiti na 105 % BDP-a. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Cipru saldo opće države iznositi -7 % BDP-a u 2020. te -1,8 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 115,7 % BDP-a u 2020. te da će se u 2021. smanjiti na 105 % BDP-a.

| (15) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer Cipar u 2019. nije poštovao pravilo o dugu, a u 2020. planirao je premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na to da je kriterij duga kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 ispunjen, dok kriterij deficita nije ispunjen. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer Cipar u 2019. nije poštovao pravilo o dugu, a u 2020. planirao je premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na to da je kriterij duga kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 ispunjen, dok kriterij deficita nije ispunjen.

| (16) | Cipar je na izbijanje bolesti COVID-19 reagirao donošenjem niza mjera za ublažavanje gospodarskih učinaka krize. Vlada je 15. ožujka 2020. predložila program financijske potpore za zaštitu javnog zdravlja i osiguranje gospodarskog opstanka poduzeća i poslodavaca. U okviru programa predviđeno je 100 milijuna EUR financijske potpore zdravstvenom sektoru za borbu protiv pandemije, što obuhvaća zapošljavanje dodatnog medicinskog osoblja, sestrinskoga kadra i pomoćnog osoblja te sredstva za opremu i infrastrukturu. Programom se utvrđuje niz mjera za potporu poduzećima povećanjem likvidnosti, npr. programima potpore za poduzeća i samozaposlene osobe i privremenom suspenzijom plaćanja PDV-a za poduzeća. Paket uključuje i namjensku potporu u iznosu od 11 milijuna EUR za oporavak turističkog sektora. |
| --- | --- |

(16)

Cipar je na izbijanje bolesti COVID-19 reagirao donošenjem niza mjera za ublažavanje gospodarskih učinaka krize. Vlada je 15. ožujka 2020. predložila program financijske potpore za zaštitu javnog zdravlja i osiguranje gospodarskog opstanka poduzeća i poslodavaca. U okviru programa predviđeno je 100 milijuna EUR financijske potpore zdravstvenom sektoru za borbu protiv pandemije, što obuhvaća zapošljavanje dodatnog medicinskog osoblja, sestrinskoga kadra i pomoćnog osoblja te sredstva za opremu i infrastrukturu. Programom se utvrđuje niz mjera za potporu poduzećima povećanjem likvidnosti, npr. programima potpore za poduzeća i samozaposlene osobe i privremenom suspenzijom plaćanja PDV-a za poduzeća. Paket uključuje i namjensku potporu u iznosu od 11 milijuna EUR za oporavak turističkog sektora.

| (17) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala je da ulaganja treba usmjeriti u poboljšanje i modernizaciju javne zdravstvene skrbi, obnovu kapaciteta i provedbu reforme zdravstva. Novi sustav zdravstvene skrbi pruža bolji pristup uslugama primarne skrbi, odgovarajuće smjernice i liječenje na temelju kliničkih protokola. Pruža i univerzalno pravo pristupa cjenovno pristupačnim zdravstvenim uslugama u kontekstu izbijanja bolesti COVID-19. Cipar je donio krizni plan za pandemiju i dodijelio dodatne resurse za sprečavanje i ublažavanje posljedica infekcije i širenja. Cipar u srednjoročnom razdoblju treba usmjeriti ulaganja u povećanje učinkovitosti, pristupačnosti i ukupne otpornosti zdravstvenog sustava. Dodjelom dodatnih sredstava u zdravstveni sustav trebao bi se spriječiti budući manjak medicinskog osoblja, nužne medicinske opreme i infrastrukture. Planirana neometana provedba reforme zdravstvene skrbi ključna je za osiguravanje pristupa zdravstvenoj skrbi i univerzalnom zdravstvenom osiguranju. Digitalna rješenja u zdravstvu i nove aplikacije ubrzali bi uvođenje usluga e-zdravstva i poboljšali konzultacije na daljinu i mehanizme upozoravanja. Od ključne su važnosti politike kojima se poboljšavaju bolnički kapaciteti, radni uvjeti zdravstvenih radnika i osigurava raspoređivanje osobne zaštitne opreme, testiranja, lijekova i medicinskih proizvoda. Integracija dugotrajne skrbi, primarne skrbi i skrbi u zajednici ključna je s obzirom na demografske promjene i potrebu za zaštitom najranjivijih skupina, uključujući osobe s invaliditetom. |
| --- | --- |

(17)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala je da ulaganja treba usmjeriti u poboljšanje i modernizaciju javne zdravstvene skrbi, obnovu kapaciteta i provedbu reforme zdravstva. Novi sustav zdravstvene skrbi pruža bolji pristup uslugama primarne skrbi, odgovarajuće smjernice i liječenje na temelju kliničkih protokola. Pruža i univerzalno pravo pristupa cjenovno pristupačnim zdravstvenim uslugama u kontekstu izbijanja bolesti COVID-19. Cipar je donio krizni plan za pandemiju i dodijelio dodatne resurse za sprečavanje i ublažavanje posljedica infekcije i širenja. Cipar u srednjoročnom razdoblju treba usmjeriti ulaganja u povećanje učinkovitosti, pristupačnosti i ukupne otpornosti zdravstvenog sustava. Dodjelom dodatnih sredstava u zdravstveni sustav trebao bi se spriječiti budući manjak medicinskog osoblja, nužne medicinske opreme i infrastrukture. Planirana neometana provedba reforme zdravstvene skrbi ključna je za osiguravanje pristupa zdravstvenoj skrbi i univerzalnom zdravstvenom osiguranju. Digitalna rješenja u zdravstvu i nove aplikacije ubrzali bi uvođenje usluga e-zdravstva i poboljšali konzultacije na daljinu i mehanizme upozoravanja. Od ključne su važnosti politike kojima se poboljšavaju bolnički kapaciteti, radni uvjeti zdravstvenih radnika i osigurava raspoređivanje osobne zaštitne opreme, testiranja, lijekova i medicinskih proizvoda. Integracija dugotrajne skrbi, primarne skrbi i skrbi u zajednici ključna je s obzirom na demografske promjene i potrebu za zaštitom najranjivijih skupina, uključujući osobe s invaliditetom.

| (18) | Nakon kontinuiranih pozitivnih kretanja na tržištu rada posljednjih godina, Cipar će se zbog zdravstvene krize suočiti s problematičnim razinama zaposlenosti. Potrebni su dodatni napori za maksimalno smanjenje socioekonomskog učinka krize. Cipar je već donio izvanredne mjere, uključujući programe skraćenog radnog vremena i proširenje naknada za nezaposlenost na samozaposlene osobe. Bit će važno održati zaposlenost i osigurati provedbu najavljenih mjera, uz blisko savjetovanje sa socijalnim partnerima. Ključno će biti ojačati kapacitete javnih službi za zapošljavanje zapošljavanjem stalnog osoblja, posebno očuvanjem radnih mjesta savjetnika za zapošljavanje zaposlenih na određeno vrijeme, čiji ugovori istječu u drugoj polovici 2020. Time će se izbjeći dodatno opterećenje službi i pružiti učinkovita potpora nedavno nezaposlenim osobama i drugim ugroženim skupinama, kao što su mladi koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih, dugotrajno nezaposlene osobe i osobe s invaliditetom. Potrebno je posvetiti posebnu pozornost potpori prijelazu iz škole na posao i informiranju mladih s obzirom na to da bi se osobe koje su nedavno završile školovanje mogle suočiti s dodatnim poteškoćama pri traženju posla. |
| --- | --- |

(18)

Nakon kontinuiranih pozitivnih kretanja na tržištu rada posljednjih godina, Cipar će se zbog zdravstvene krize suočiti s problematičnim razinama zaposlenosti. Potrebni su dodatni napori za maksimalno smanjenje socioekonomskog učinka krize. Cipar je već donio izvanredne mjere, uključujući programe skraćenog radnog vremena i proširenje naknada za nezaposlenost na samozaposlene osobe. Bit će važno održati zaposlenost i osigurati provedbu najavljenih mjera, uz blisko savjetovanje sa socijalnim partnerima. Ključno će biti ojačati kapacitete javnih službi za zapošljavanje zapošljavanjem stalnog osoblja, posebno očuvanjem radnih mjesta savjetnika za zapošljavanje zaposlenih na određeno vrijeme, čiji ugovori istječu u drugoj polovici 2020. Time će se izbjeći dodatno opterećenje službi i pružiti učinkovita potpora nedavno nezaposlenim osobama i drugim ugroženim skupinama, kao što su mladi koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih, dugotrajno nezaposlene osobe i osobe s invaliditetom. Potrebno je posvetiti posebnu pozornost potpori prijelazu iz škole na posao i informiranju mladih s obzirom na to da bi se osobe koje su nedavno završile školovanje mogle suočiti s dodatnim poteškoćama pri traženju posla.

| (19) | Kako bi se osigurao brz oporavak gospodarstva u kontekstu izbijanja bolesti COVID-19, potrebno je donijeti odgovarajuće mjere za ublažavanje socijalnih učinaka i potporu dohotku kućanstava. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se da će nezaposlenost narasti na 8,6 % u 2020. i smanjiti se na 7,5 % u 2021. Očekuje se znatno smanjenje vanjske potražnje za uslugama jer će turistički sektor vjerojatno biti posebno teško pogođen krizom. Trebalo bi osigurati primjerenu nadoknadu dohotka za sve pogođene radnike i samozaposlene osobe, uključujući one koji imaju problema s pristupom socijalnoj zaštiti. Sustavi socijalne zaštite trebaju zaštititi zaposlene, samozaposlene i nezaposlene osobe. Potrebno je ojačati cjelokupni sustav socijalne zaštite kako bi se spriječilo povećanje siromaštva i nejednakosti, posebno zaštitom najranjivijih skupina, uključujući djecu, neaktivne osobe, neprijavljene radnike i osobe migrantskog podrijetla. |
| --- | --- |

(19)

Kako bi se osigurao brz oporavak gospodarstva u kontekstu izbijanja bolesti COVID-19, potrebno je donijeti odgovarajuće mjere za ublažavanje socijalnih učinaka i potporu dohotku kućanstava. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se da će nezaposlenost narasti na 8,6 % u 2020. i smanjiti se na 7,5 % u 2021. Očekuje se znatno smanjenje vanjske potražnje za uslugama jer će turistički sektor vjerojatno biti posebno teško pogođen krizom. Trebalo bi osigurati primjerenu nadoknadu dohotka za sve pogođene radnike i samozaposlene osobe, uključujući one koji imaju problema s pristupom socijalnoj zaštiti. Sustavi socijalne zaštite trebaju zaštititi zaposlene, samozaposlene i nezaposlene osobe. Potrebno je ojačati cjelokupni sustav socijalne zaštite kako bi se spriječilo povećanje siromaštva i nejednakosti, posebno zaštitom najranjivijih skupina, uključujući djecu, neaktivne osobe, neprijavljene radnike i osobe migrantskog podrijetla.

| (20) | Uz sudjelovanje socijalnih partnera, iznimno je važno promicati fleksibilne radne uvjete, posebno rad na daljinu. Kratkoročno će se time pružiti potpora radnicima koji se nepredviđeno moraju skrbiti za djecu i druge uzdržavane osobe, a dugoročno će se olakšati povratak na tržište rada velikog udjela žena koje su trenutačno neaktivne zbog obveza skrbi prema drugima. Budući da su starije osobe i osobe koje boluju od kroničnih bolesti zbog virusa izložene povećanom riziku od teških oboljenja, iznimno je važno ulagati u kvalitetne usluge dugotrajne skrbi kako bi se osiguralo njihovo kontinuirano funkcioniranje i učinkovitost u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju. |
| --- | --- |

(20)

Uz sudjelovanje socijalnih partnera, iznimno je važno promicati fleksibilne radne uvjete, posebno rad na daljinu. Kratkoročno će se time pružiti potpora radnicima koji se nepredviđeno moraju skrbiti za djecu i druge uzdržavane osobe, a dugoročno će se olakšati povratak na tržište rada velikog udjela žena koje su trenutačno neaktivne zbog obveza skrbi prema drugima. Budući da su starije osobe i osobe koje boluju od kroničnih bolesti zbog virusa izložene povećanom riziku od teških oboljenja, iznimno je važno ulagati u kvalitetne usluge dugotrajne skrbi kako bi se osiguralo njihovo kontinuirano funkcioniranje i učinkovitost u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju.

| (21) | Potrebno je poboljšati kvalitetu, učinkovitost i relevantnost obrazovanja i osposobljavanja na tržištu rada kako bi se osigurao njegov brz oporavak. Osiguravanje stjecanja odgovarajućih vještina još je važnije u vrijeme kada bi sve više zaposlenih moglo ostati bez posla i trebaju biti spremni za promjenu posla. Ograničenja mobilnosti dodatno su istaknula probleme niske razine digitalnih vještina na Cipru. To se negativno odražava na aktivnosti na internetu, kao što su rad na daljinu, učenje na daljinu i korištenje uslugama e-zdravstva. Temelji kvalitetnog digitalnog obrazovanja i učenja na daljinu su jednak pristup informatičkoj infrastrukturi i internetu, uključujući za učenike u nepovoljnom položaju, te kvalificirani nastavnici. Kako bi se riješio problem slabih ishoda obrazovanja i osposobljavanja te općenito poboljšale vještine, ključno je nastaviti s obrazovnom reformom te ulagati u rješenja za digitalno učenje, učenje kroz rad i osposobljavanje naučnika te u razvoj kompetencija nastavnika i predavača za učinkovito korištenje alata informacijske tehnologije. Ima prostora za rješavanje problema nezadovoljavajućih rezultata u stjecanju osnovnih vještina te povećanje sudjelovanja u obrazovanju odraslih. Programi prekvalifikacija mogli bi se, radi što bržeg uvođenja, najprije odvijati putem interneta, a zatim i uz fizičku prisutnosti, nakon suzbijanja pandemije. |
| --- | --- |

(21)

Potrebno je poboljšati kvalitetu, učinkovitost i relevantnost obrazovanja i osposobljavanja na tržištu rada kako bi se osigurao njegov brz oporavak. Osiguravanje stjecanja odgovarajućih vještina još je važnije u vrijeme kada bi sve više zaposlenih moglo ostati bez posla i trebaju biti spremni za promjenu posla. Ograničenja mobilnosti dodatno su istaknula probleme niske razine digitalnih vještina na Cipru. To se negativno odražava na aktivnosti na internetu, kao što su rad na daljinu, učenje na daljinu i korištenje uslugama e-zdravstva. Temelji kvalitetnog digitalnog obrazovanja i učenja na daljinu su jednak pristup informatičkoj infrastrukturi i internetu, uključujući za učenike u nepovoljnom položaju, te kvalificirani nastavnici. Kako bi se riješio problem slabih ishoda obrazovanja i osposobljavanja te općenito poboljšale vještine, ključno je nastaviti s obrazovnom reformom te ulagati u rješenja za digitalno učenje, učenje kroz rad i osposobljavanje naučnika te u razvoj kompetencija nastavnika i predavača za učinkovito korištenje alata informacijske tehnologije. Ima prostora za rješavanje problema nezadovoljavajućih rezultata u stjecanju osnovnih vještina te povećanje sudjelovanja u obrazovanju odraslih. Programi prekvalifikacija mogli bi se, radi što bržeg uvođenja, najprije odvijati putem interneta, a zatim i uz fizičku prisutnosti, nakon suzbijanja pandemije.

| (22) | Tijekom i nakon krize jesu i bit će potrebna i znatna sredstva za potporu poduzećima. Odgovarajući pristup financiranju i likvidnosti ključan je za nastavak rada i očuvanje radnih mjesta, posebno za mala i srednja poduzeća. Pri osmišljavanju i provedbi tih mjera potrebno je uzeti u obzir otpornost bankarskog sektora. Cipar je proveo poseban program potpore malom poduzetništvu kojim se subvencionira isplata plaća poduzećima s najviše pet zaposlenika. Pritisak će olakšati i suspenzija plaćanja povećanih doprinosa u nacionalni zdravstveni sustav i odgoda plaćanja poreza (npr. PDV-a). Ključne su brza administrativna koordinacija, praktična potpora i učinkovita komunikacija o potpori dostupnoj MSP-ovima, u suradnji sa strukturama za potporu MSP-ovima i poslovnim organizacijama. Ubrzavanje ugovornih plaćanja javnih tijela isto tako može doprinijeti novčanom toku malih i srednjih poduzeća. Novoosnovanim i rastućim poduzećima mogla bi biti potrebna posebna potpora, primjerice vlasnički udjeli javnih institucija i poticaji za fondove poduzetničkog kapitala za povećanje njihovih ulaganja u ta poduzeća. I dalje je važno provesti financijske instrumente pripremljene prije krize (ciparski fond fondova za energiju). |
| --- | --- |

(22)

Tijekom i nakon krize jesu i bit će potrebna i znatna sredstva za potporu poduzećima. Odgovarajući pristup financiranju i likvidnosti ključan je za nastavak rada i očuvanje radnih mjesta, posebno za mala i srednja poduzeća. Pri osmišljavanju i provedbi tih mjera potrebno je uzeti u obzir otpornost bankarskog sektora. Cipar je proveo poseban program potpore malom poduzetništvu kojim se subvencionira isplata plaća poduzećima s najviše pet zaposlenika. Pritisak će olakšati i suspenzija plaćanja povećanih doprinosa u nacionalni zdravstveni sustav i odgoda plaćanja poreza (npr. PDV-a). Ključne su brza administrativna koordinacija, praktična potpora i učinkovita komunikacija o potpori dostupnoj MSP-ovima, u suradnji sa strukturama za potporu MSP-ovima i poslovnim organizacijama. Ubrzavanje ugovornih plaćanja javnih tijela isto tako može doprinijeti novčanom toku malih i srednjih poduzeća. Novoosnovanim i rastućim poduzećima mogla bi biti potrebna posebna potpora, primjerice vlasnički udjeli javnih institucija i poticaji za fondove poduzetničkog kapitala za povećanje njihovih ulaganja u ta poduzeća. I dalje je važno provesti financijske instrumente pripremljene prije krize (ciparski fond fondova za energiju).

| (23) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno mobilizirati veća sredstva na početku provedbe već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim s pomoću relevantnih reformi. Učinkovita zaštita i korištenje prirodnim resursima zemlje od ključne su važnosti za održiv gospodarski oporavak i rast u budućnosti. Kako bi Cipar ostao privlačna turistička destinacija, potrebno je riješiti izazove prelaska na zelenu energiju, učinkovitog gospodarenja otpadom i vodama te zaštite prirode i biološke raznolikosti. Iako su znatna ulaganja već započela, u tim ih područjima treba pojačati. Cipar se suočava s velikim izazovima u ostvarenju svojeg cilja za 2030. u pogledu emisija stakleničkih plinova koje nisu obuhvaćene sustavom EU-a za trgovanje emisijama. Te izazove treba riješiti planiranjem i pravovremenim donošenjem dodatnih mjera u skladu s nacionalnim energetskim i klimatskim planom. Za takve će mjere biti potrebna ulaganja, posebno u područjima kao što su energija iz obnovljivih izvora, energetska učinkovitost i održivi promet, što također može pomoći u stvaranju snažnog poticaja za zelenu tranziciju. Cipar treba poboljšati i svoj sustav gospodarenja otpadom i kružno gospodarstvo. Stopa stvaranja otpada i dalje je znatno iznad prosjeka Unije, dok su stope recikliranja i dalje znatno ispod prosjeka Unije. Vrlo je visoka i stopa odlaganja otpada na odlagališta. Vodoopskrba i odvodnja uglavnom su nedovoljno učinkovite, osobito u urbanim područjima. Suše i nestašica vode iznimno su zabrinjavajuće pojave, a nedonošenje odgovarajućih politika moglo bi utjecati na ruralno gospodarstvo i turizam Cipra. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Cipru pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Cipar za 2020. To bi Cipru omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(23)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno mobilizirati veća sredstva na početku provedbe već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim s pomoću relevantnih reformi. Učinkovita zaštita i korištenje prirodnim resursima zemlje od ključne su važnosti za održiv gospodarski oporavak i rast u budućnosti. Kako bi Cipar ostao privlačna turistička destinacija, potrebno je riješiti izazove prelaska na zelenu energiju, učinkovitog gospodarenja otpadom i vodama te zaštite prirode i biološke raznolikosti. Iako su znatna ulaganja već započela, u tim ih područjima treba pojačati. Cipar se suočava s velikim izazovima u ostvarenju svojeg cilja za 2030. u pogledu emisija stakleničkih plinova koje nisu obuhvaćene sustavom EU-a za trgovanje emisijama. Te izazove treba riješiti planiranjem i pravovremenim donošenjem dodatnih mjera u skladu s nacionalnim energetskim i klimatskim planom. Za takve će mjere biti potrebna ulaganja, posebno u područjima kao što su energija iz obnovljivih izvora, energetska učinkovitost i održivi promet, što također može pomoći u stvaranju snažnog poticaja za zelenu tranziciju. Cipar treba poboljšati i svoj sustav gospodarenja otpadom i kružno gospodarstvo. Stopa stvaranja otpada i dalje je znatno iznad prosjeka Unije, dok su stope recikliranja i dalje znatno ispod prosjeka Unije. Vrlo je visoka i stopa odlaganja otpada na odlagališta. Vodoopskrba i odvodnja uglavnom su nedovoljno učinkovite, osobito u urbanim područjima. Suše i nestašica vode iznimno su zabrinjavajuće pojave, a nedonošenje odgovarajućih politika moglo bi utjecati na ruralno gospodarstvo i turizam Cipra. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Cipru pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Cipar za 2020. To bi Cipru omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (24) | Ograničenja mobilnosti uvedena zbog bolesti COVID-19 istaknula su važnost moderne digitalne infrastrukture, univerzalnog pristupa internetu i dostupnosti digitalnih usluga. Ulaganja u digitalno gospodarstvo bila bi ključan poticaj produktivnosti i gospodarskom oporavku nakon krize. Cipar postiže loše rezultate u pokazateljima iz Komisijina indeksa digitalnog gospodarstva i društva za 2020. Samo 45 % Ciprana u dobi od 16 do 74 godine ima barem osnovne digitalne vještine te je udio stručnjaka informacijskih i komunikacijskih tehnologija u ukupnoj radnoj snazi i dalje nizak u usporedbi s prosjekom Unije (2,7 % u odnosu na 3,9 %), što ograničava potencijal digitalnog gospodarstva. Niska je razina komunikacije putem interneta između javnih tijela i građana, tj. samo 51 % Ciprana komunicira putem interneta. Razina e-trgovine (tj. MSP-ovi koji prodaju na internetu, promet e-trgovine i prekogranična prodaja na internetu) poboljšava se (31,8 u 2019. u odnosu na 29,4 u 2018.), ali i dalje je ispod prosjeka Unije od 40,1. |
| --- | --- |

(24)

Ograničenja mobilnosti uvedena zbog bolesti COVID-19 istaknula su važnost moderne digitalne infrastrukture, univerzalnog pristupa internetu i dostupnosti digitalnih usluga. Ulaganja u digitalno gospodarstvo bila bi ključan poticaj produktivnosti i gospodarskom oporavku nakon krize. Cipar postiže loše rezultate u pokazateljima iz Komisijina indeksa digitalnog gospodarstva i društva za 2020. Samo 45 % Ciprana u dobi od 16 do 74 godine ima barem osnovne digitalne vještine te je udio stručnjaka informacijskih i komunikacijskih tehnologija u ukupnoj radnoj snazi i dalje nizak u usporedbi s prosjekom Unije (2,7 % u odnosu na 3,9 %), što ograničava potencijal digitalnog gospodarstva. Niska je razina komunikacije putem interneta između javnih tijela i građana, tj. samo 51 % Ciprana komunicira putem interneta. Razina e-trgovine (tj. MSP-ovi koji prodaju na internetu, promet e-trgovine i prekogranična prodaja na internetu) poboljšava se (31,8 u 2019. u odnosu na 29,4 u 2018.), ali i dalje je ispod prosjeka Unije od 40,1.

| (25) | Cipar može dodatno poboljšati svoj istraživački i inovacijski sustav radi rasta produktivnosti i potrebne digitalne i ekološke tranzicije nakon pandemije. Slab kapacitet poduzeća za integraciju istraživanja i inovacija koči konkurentnost Cipra. Poboljšana suradnja između akademske zajednice i poslovnog sektora i komercijalizacija rezultata istraživanja i dalje su ključna uska grla koje je potrebno hitno riješiti. Međutim, obećavajuće su nedavno donesene mjere kao što je osnivanje novog podministarstva za istraživanje, inovacije i digitalnu politiku te imenovanje novog zamjenika ministra za istraživanja, inovacije i digitalnu politiku te novi ciparski strateški okvir za istraživanje i inovacije za razdoblje 2019. – 2023. (Innovate Cyprus) kojim se utvrđuje viši cilj za istraživanja i inovacije u iznosu od 1,5 % BDP-a do 2023. (porast u odnosu na sadašnjih 0,56 %). |
| --- | --- |

(25)

Cipar može dodatno poboljšati svoj istraživački i inovacijski sustav radi rasta produktivnosti i potrebne digitalne i ekološke tranzicije nakon pandemije. Slab kapacitet poduzeća za integraciju istraživanja i inovacija koči konkurentnost Cipra. Poboljšana suradnja između akademske zajednice i poslovnog sektora i komercijalizacija rezultata istraživanja i dalje su ključna uska grla koje je potrebno hitno riješiti. Međutim, obećavajuće su nedavno donesene mjere kao što je osnivanje novog podministarstva za istraživanje, inovacije i digitalnu politiku te imenovanje novog zamjenika ministra za istraživanja, inovacije i digitalnu politiku te novi ciparski strateški okvir za istraživanje i inovacije za razdoblje 2019. – 2023. (Innovate Cyprus) kojim se utvrđuje viši cilj za istraživanja i inovacije u iznosu od 1,5 % BDP-a do 2023. (porast u odnosu na sadašnjih 0,56 %).

| (26) | Rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja ključno je za poboljšanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava, kako je navedeno u Preporuci o ekonomskoj politici europodručja za 2020. Zbog učinaka prelijevanja koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja, propise Unije potrebno je dopuniti koordiniranim nacionalnim mjerama. Gospodarski dokazi upućuju na zaključak da se porezna pravila Cipra upotrebljavaju za agresivno porezno planiranje. Cipar poduzima korake za rješavanje tog problema provedbom međunarodnih i europskih inicijativa te poduzimanjem dodatnih nacionalnih mjera. Međutim, obilježja sustava kao što su nepostojanje poreza po odbitku na dividende, kamate i licencije koje poduzeća sa sjedištem u Cipru isplaćuju rezidentima trećih zemalja i pravila o rezidentnosti za potrebe poreza na dobit i dalje omogućavaju agresivno porezno planiranje. Sustav poreznih odbitaka troškova vlasničkog kapitala potrebno je pomno pratiti. Naposljetku, OECD je istaknuo da bi se program naturalizacije ulagača na Cipru na temelju izuzeća i program boravišta na temelju ulaganja potencijalno mogli lako zlorabiti. Cipar je pripremio i podnio na pravnu provjeru nacrte zakona kojima se uvodi porez po odbitku na dividende, kamate i licencije koje se isplaćuju zemljama navedenima u Prilogu I. EU-ovom popisu nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe. Osim toga Cipar je, uz postojeće upravljanje i kontrolu, pripremio i podnio na pravnu provjeru uvođenje testa rezidentnosti za potrebe poreza na dobit, koji se temelji na osnivanju trgovačkih društava. Bit će potrebno procijeniti učinkovitost tih mjera u borbi protiv agresivnog poreznog planiranja. |
| --- | --- |

(26)

Rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja ključno je za poboljšanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava, kako je navedeno u Preporuci o ekonomskoj politici europodručja za 2020. Zbog učinaka prelijevanja koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja, propise Unije potrebno je dopuniti koordiniranim nacionalnim mjerama. Gospodarski dokazi upućuju na zaključak da se porezna pravila Cipra upotrebljavaju za agresivno porezno planiranje. Cipar poduzima korake za rješavanje tog problema provedbom međunarodnih i europskih inicijativa te poduzimanjem dodatnih nacionalnih mjera. Međutim, obilježja sustava kao što su nepostojanje poreza po odbitku na dividende, kamate i licencije koje poduzeća sa sjedištem u Cipru isplaćuju rezidentima trećih zemalja i pravila o rezidentnosti za potrebe poreza na dobit i dalje omogućavaju agresivno porezno planiranje. Sustav poreznih odbitaka troškova vlasničkog kapitala potrebno je pomno pratiti. Naposljetku, OECD je istaknuo da bi se program naturalizacije ulagača na Cipru na temelju izuzeća i program boravišta na temelju ulaganja potencijalno mogli lako zlorabiti. Cipar je pripremio i podnio na pravnu provjeru nacrte zakona kojima se uvodi porez po odbitku na dividende, kamate i licencije koje se isplaćuju zemljama navedenima u Prilogu I. EU-ovom popisu nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe. Osim toga Cipar je, uz postojeće upravljanje i kontrolu, pripremio i podnio na pravnu provjeru uvođenje testa rezidentnosti za potrebe poreza na dobit, koji se temelji na osnivanju trgovačkih društava. Bit će potrebno procijeniti učinkovitost tih mjera u borbi protiv agresivnog poreznog planiranja.

| (27) | Učinkovito pravosuđe i dalje je ključan čimbenik privlačnog gospodarstva koje pogoduje ulaganjima i poslovanju te će ono biti temelj procesa oporavka. Ozbiljne neučinkovitosti u pravosudnom sustavu i dalje negativno utječu na izvršavanje ugovora i sprečavaju brzo rješavanje građanskih i trgovačkih predmeta. Najavljene su brojne reforme radi rješavanja najvažnijih problema u pravosudnom sustavu Cipra, posebice zastarjelih propisa o parničnom postupku i digitalizacije sudova, rješavanja velikog broja neriješenih predmeta i nedovoljnog cjeloživotnog osposobljavanja sudaca, no napredak je i dalje spor. |
| --- | --- |

(27)

Učinkovito pravosuđe i dalje je ključan čimbenik privlačnog gospodarstva koje pogoduje ulaganjima i poslovanju te će ono biti temelj procesa oporavka. Ozbiljne neučinkovitosti u pravosudnom sustavu i dalje negativno utječu na izvršavanje ugovora i sprečavaju brzo rješavanje građanskih i trgovačkih predmeta. Najavljene su brojne reforme radi rješavanja najvažnijih problema u pravosudnom sustavu Cipra, posebice zastarjelih propisa o parničnom postupku i digitalizacije sudova, rješavanja velikog broja neriješenih predmeta i nedovoljnog cjeloživotnog osposobljavanja sudaca, no napredak je i dalje spor.

| (28) | Jačanje otpornosti i učinkovitosti javne uprave ključno je za brzu i učinkovitu provedbu mjera oporavka od pandemije bolesti COVID-19 na Cipru. Kako bi se uklonila uska grla koja sprečavaju dosljednu provedbu, ulaganja i pružanje usluga u Cipru, potrebno je poboljšati koordinaciju tijela središnje i lokalne vlasti te riješiti problem rascjepkanosti i neučinkovitosti na lokalnoj razini. Ubrzanje digitalizacije javne uprave ključno je za kontinuitet njezina poslovanja, kao i kontinuiran i učinkovit pristup javnim uslugama za građane i poduzeća. |
| --- | --- |

(28)

Jačanje otpornosti i učinkovitosti javne uprave ključno je za brzu i učinkovitu provedbu mjera oporavka od pandemije bolesti COVID-19 na Cipru. Kako bi se uklonila uska grla koja sprečavaju dosljednu provedbu, ulaganja i pružanje usluga u Cipru, potrebno je poboljšati koordinaciju tijela središnje i lokalne vlasti te riješiti problem rascjepkanosti i neučinkovitosti na lokalnoj razini. Ubrzanje digitalizacije javne uprave ključno je za kontinuitet njezina poslovanja, kao i kontinuiran i učinkovit pristup javnim uslugama za građane i poduzeća.

| (29) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(29)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (30) | Zaštita ukupne stabilnosti bankarskog sustava i upravljanje rizicima za financijsku stabilnost ključni su za prevladavanje krize uzrokovane bolešću COVID-19 i potporu gospodarstvu. Iako se stabilnost bankarskog sektora posljednjih godina znatno poboljšala, pandemija stvara pritisak na banke zbog povećanja kreditnog rizika i pritisaka na profitabilnost i kapitalizaciju. Slabosti i izazovi proizlaze iz prezaduženog privatnog sektora i visoke razine neprihodonosnih kredita, što ograničava opseg kreditne potpore. Ciparski bankarski sektor još uvijek ima drugi najveći omjer neprihodonosnih kredita u europodručju. Stoga je smanjenje neprihodonosnih kredita i dalje prioritet, posebno za rješavanje naslijeđenih neprihodonosnih kredita koji su bili dospjeli prije početka krize uzrokovane bolešću COVID-19. Za postizanje tog cilja ključno je ostvariti napredak u vezi s društvom za upravljanje imovinom u državnom vlasništvu (KEDIPES), među ostalim u pogledu njegova organizacijskog modela i strategije. Programom ESTIA primjereno se nastoji pružiti potpora i zaštita ugroženim dužnicima, ali i dalje je od ključne važnosti taj cilj uskladiti s poboljšanjem kulture plaćanja. U tom pogledu bi jačanje naplate potraživanja i promicanje primjene stečajnog okvira doprinijelo održivom rješavanju problema neprihodonosnih kredita. Osim toga, i dalje je važno smanjiti zaostatke u izdavanju vlasničkih listova strukturnim rješavanjem nedostataka sustava za promet nekretninama (tj. izdavanje i prijenos vlasničkih listova). |
| --- | --- |

(30)

Zaštita ukupne stabilnosti bankarskog sustava i upravljanje rizicima za financijsku stabilnost ključni su za prevladavanje krize uzrokovane bolešću COVID-19 i potporu gospodarstvu. Iako se stabilnost bankarskog sektora posljednjih godina znatno poboljšala, pandemija stvara pritisak na banke zbog povećanja kreditnog rizika i pritisaka na profitabilnost i kapitalizaciju. Slabosti i izazovi proizlaze iz prezaduženog privatnog sektora i visoke razine neprihodonosnih kredita, što ograničava opseg kreditne potpore. Ciparski bankarski sektor još uvijek ima drugi najveći omjer neprihodonosnih kredita u europodručju. Stoga je smanjenje neprihodonosnih kredita i dalje prioritet, posebno za rješavanje naslijeđenih neprihodonosnih kredita koji su bili dospjeli prije početka krize uzrokovane bolešću COVID-19. Za postizanje tog cilja ključno je ostvariti napredak u vezi s društvom za upravljanje imovinom u državnom vlasništvu (KEDIPES), među ostalim u pogledu njegova organizacijskog modela i strategije. Programom ESTIA primjereno se nastoji pružiti potpora i zaštita ugroženim dužnicima, ali i dalje je od ključne važnosti taj cilj uskladiti s poboljšanjem kulture plaćanja. U tom pogledu bi jačanje naplate potraživanja i promicanje primjene stečajnog okvira doprinijelo održivom rješavanju problema neprihodonosnih kredita. Osim toga, i dalje je važno smanjiti zaostatke u izdavanju vlasničkih listova strukturnim rješavanjem nedostataka sustava za promet nekretninama (tj. izdavanje i prijenos vlasničkih listova).

| (31) | Kontinuirani napori za jačanje okvira za sprečavanje i kažnjavanje korupcije ključni su za oporavak nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 i učinkovitu, odgovornu i transparentnu dodjelu i raspodjelu sredstava i resursa. Iako se akcijski plan protiv korupcije već provodi, još se čeka donošenje ključnih mjera i propisa, posebno nacrta zakonâ o povećanju transparentnosti u javnom odlučivanju, o osnivanju neovisnog tijela za borbu protiv korupcije, o izvješćivanju o korupciji te o zaštiti zviždača. Odredbe o razdvajanju funkcija i postupcima zapošljavanja Državnog odvjetništva još nisu dovršene. |
| --- | --- |

(31)

Kontinuirani napori za jačanje okvira za sprečavanje i kažnjavanje korupcije ključni su za oporavak nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 i učinkovitu, odgovornu i transparentnu dodjelu i raspodjelu sredstava i resursa. Iako se akcijski plan protiv korupcije već provodi, još se čeka donošenje ključnih mjera i propisa, posebno nacrta zakonâ o povećanju transparentnosti u javnom odlučivanju, o osnivanju neovisnog tijela za borbu protiv korupcije, o izvješćivanju o korupciji te o zaštiti zviždača. Odredbe o razdvajanju funkcija i postupcima zapošljavanja Državnog odvjetništva još nisu dovršene.

| (32) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Cipar će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(32)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Cipar će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (33) | Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Cipar bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebao osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(33)

Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Cipar bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebao osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

| (34) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Cipra i objavila je u Izvješću za Cipar za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Cipru prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Cipru nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Cipra i objavila je u Izvješću za Cipar za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Cipru prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Cipru nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (35) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(35)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (36) | Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 3. i 4., |
| --- | --- |

(36)

Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 3. i 4.,

PREPORUČUJE da Cipar u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Ojačati otpornost i povećati kapacitet zdravstvenog sustava kako bi se osigurale kvalitetne i cjenovno pristupačne usluge, među ostalim rješavanjem pitanja radnih uvjeta zdravstvenih radnika. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Osigurati primjerenu nadoknadu dohotka i pristup socijalnoj zaštiti za sve. Ojačati javne službe za zapošljavanje, promicati fleksibilne radne uvjete i povećati usklađenost obrazovanja i osposobljavanja s potrebama tržišta rada. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Osigurati pristup financiranju i likvidnosti, posebno za mala i srednja poduzeća. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, prije svega čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, gospodarenje otpadom i vodama, održivi promet, digitalizaciju, istraživanje i inovacije. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pojačati mjere za uklanjanje obilježja poreznog sustava koja mogu olakšati agresivno porezno planiranje fizičkim osobama i multinacionalnim poduzećima. Poboljšati učinkovitost i digitalizaciju pravosudnog sustava i javnog sektora. |
| --- | --- |

4.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 80.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/89 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/89

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2020.

(2020/C 282/14)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je započeo europski semestar 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) također donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Latvija nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je započeo europski semestar 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) također donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Latvija nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

| (2) | Izvješće za Latviju za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Latvije u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Latvije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Latviju za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Latvije u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Latvije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Latvija se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Latvija se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u sektorima i regijama. To uključuje rizik od povećanja nejednakosti u Latviji. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u sektorima i regijama. To uključuje rizik od povećanja nejednakosti u Latviji. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

| (10) | Latvija je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Latvija je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (11) | Latvija je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(11)

Latvija je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu.

| (12) | Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo s deficita od 0,2 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na 9,4 % BDP-a u 2020. Ne bude li promjene u politikama, predviđa se smanjenje deficita na 5,0 % BDP-a u 2021. te na 2,7 % BDP-a do 2023. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 36,9 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na oko 53 % u 2022. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo s deficita od 0,2 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na 9,4 % BDP-a u 2020. Ne bude li promjene u politikama, predviđa se smanjenje deficita na 5,0 % BDP-a u 2021. te na 2,7 % BDP-a do 2023. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 36,9 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na oko 53 % u 2022. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

| (13) | Latvija je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 3,0 % BDP-a. Mjere uključuju mogućnost odgode poreznih obveza do tri godine, prošireno pokriće bolovanja koje plaća država, potporu posebnim sektorima i dodatne rashode za zdravstvo. Osim toga, Latvija je donijela mjere potpore likvidnosti poduzeća u obliku jamstava i kredita u iznosu od 3,2 % BDP-a. Mjere koje je Latvija poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Potpuna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(13)

Latvija je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 3,0 % BDP-a. Mjere uključuju mogućnost odgode poreznih obveza do tri godine, prošireno pokriće bolovanja koje plaća država, potporu posebnim sektorima i dodatne rashode za zdravstvo. Osim toga, Latvija je donijela mjere potpore likvidnosti poduzeća u obliku jamstava i kredita u iznosu od 3,2 % BDP-a. Mjere koje je Latvija poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Potpuna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (14) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Latviji saldo opće države iznositi -7,3 % BDP-a u 2020. te -4,5 % BDP-a u 2021. To odražava relativno sličan učinak poticajnih mjera kao u Programu stabilnosti za 2020., ali predviđa se da će pad zaposlenosti biti niži te se pretpostavlja da će i automatski stabilizatori na strani rashoda biti niži. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Latviji saldo opće države iznositi -7,3 % BDP-a u 2020. te -4,5 % BDP-a u 2021. To odražava relativno sličan učinak poticajnih mjera kao u Programu stabilnosti za 2020., ali predviđa se da će pad zaposlenosti biti niži te se pretpostavlja da će i automatski stabilizatori na strani rashoda biti niži. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %.

| (15) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Latvija u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Latvija u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

| (16) | Latvija je 13. ožujka 2020. proglasila izvanredno stanje i produljila ga do 9. lipnja 2020. Vlada je ograničila kretanje osoba preko latvijskih granica zračnim, željezničkim i morskim putem, zatvorila škole i sveučilišta te osigurala učenje na daljinu, zabranila sva javna događanja, uvela mjere ograničavanja socijalnih kontakata, ograničila rad trgovina vikendom i potaknula korištenje digitalnih javnih usluga. S obzirom na poboljšanu epidemiološku situaciju, vlasti su od 12. svibnja 2020. popustile nacionalna ograničenja i odlučile od 15. svibnja 2020. ponovno otvoriti granice s Litvom i Estonijom. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se porast nezaposlenosti na 8,6 % u 2020. i blagi oporavak na 8,3 % u 2021. Predviđa se pad gospodarstva za 7 % u 2020., pri čemu će ulaganja i izvoz biti najteže pogođeni zbog smanjenja inozemne potražnje i rastuće nesigurnosti. Očekuje se smanjenje zaposlenosti za 2,5 %, uzimajući u obzir činjenicu da će negativni učinak na zaposlenost biti znatno ublažen programom potpore privremeno nezaposlenim radnicima koji subvencionira država i subvencijama za plaće u sektorima usmjerenima na izvoz. Latvija je na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 odgovorila sveobuhvatnim paketom fiskalnih i gospodarskih mjera. Mjere latvijskih tijela usmjerene su na tri područja: (1) potpora radnicima, (2) potpora poduzećima i (3) potpora najteže pogođenim gospodarskim sektorima. Mjere politike tržišta rada usmjerene na očuvanje radnih mjesta i jačanje socijalne sigurnosne mreže uključuju, među ostalim, subvencije za plaće u iznosu do 75 % bruto plaće radnika, plaćeno bolovanje radnicima oboljelima od bolesti COVID-19 ili radnicima u karanteni te produljenje isplate naknada za nezaposlenost. Potporom poduzećima koja su suočena s privremenim teškoćama želi se osigurati dodatna likvidnost održivim poduzećima i brzo potaknuti opskrba najvažnijim proizvodima i uslugama. |
| --- | --- |

(16)

Latvija je 13. ožujka 2020. proglasila izvanredno stanje i produljila ga do 9. lipnja 2020. Vlada je ograničila kretanje osoba preko latvijskih granica zračnim, željezničkim i morskim putem, zatvorila škole i sveučilišta te osigurala učenje na daljinu, zabranila sva javna događanja, uvela mjere ograničavanja socijalnih kontakata, ograničila rad trgovina vikendom i potaknula korištenje digitalnih javnih usluga. S obzirom na poboljšanu epidemiološku situaciju, vlasti su od 12. svibnja 2020. popustile nacionalna ograničenja i odlučile od 15. svibnja 2020. ponovno otvoriti granice s Litvom i Estonijom. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se porast nezaposlenosti na 8,6 % u 2020. i blagi oporavak na 8,3 % u 2021. Predviđa se pad gospodarstva za 7 % u 2020., pri čemu će ulaganja i izvoz biti najteže pogođeni zbog smanjenja inozemne potražnje i rastuće nesigurnosti. Očekuje se smanjenje zaposlenosti za 2,5 %, uzimajući u obzir činjenicu da će negativni učinak na zaposlenost biti znatno ublažen programom potpore privremeno nezaposlenim radnicima koji subvencionira država i subvencijama za plaće u sektorima usmjerenima na izvoz. Latvija je na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 odgovorila sveobuhvatnim paketom fiskalnih i gospodarskih mjera. Mjere latvijskih tijela usmjerene su na tri područja: (1) potpora radnicima, (2) potpora poduzećima i (3) potpora najteže pogođenim gospodarskim sektorima. Mjere politike tržišta rada usmjerene na očuvanje radnih mjesta i jačanje socijalne sigurnosne mreže uključuju, među ostalim, subvencije za plaće u iznosu do 75 % bruto plaće radnika, plaćeno bolovanje radnicima oboljelima od bolesti COVID-19 ili radnicima u karanteni te produljenje isplate naknada za nezaposlenost. Potporom poduzećima koja su suočena s privremenim teškoćama želi se osigurati dodatna likvidnost održivim poduzećima i brzo potaknuti opskrba najvažnijim proizvodima i uslugama.

| (17) | Zbog pandemije bolesti COVID-19 morale su se uvesti dosad nezabilježene mjere radi ograničavanja širenja bolesti i njezinih posljedica. Pandemija je dodatno istaknula strukturne nedostatke latvijskog zdravstvenog sustava, koji su izravno povezani s ograničenim financijskim i ljudskim resursima i reformama koje napreduju vrlo sporo. Na pristup kvalitetnoj i cjenovno pristupačnoj zdravstvenoj zaštiti te na učinkovitost zdravstvenog sustava utječe niska razina javnog financiranja. Zato je razina samoprijavljenih nezadovoljenih potreba za zdravstvenom skrbi visoka, neposredna su plaćanja znatna, osobito u ranjivim skupinama, a pristup skrbi je neujednačen. Nezdrave navike još su jedan važan uzrok loših zdravstvenih ishoda. Osim toga, manjak radne snage u zdravstvu složen je problem i otežava pružanje zdravstvenih usluga. Kako bi se potaknula djelotvornost i kvaliteta zdravstvene zaštite, ključno je ubrzati tekuće reforme koje su još u ranoj fazi, što uključuje učinkovite mjere prevencije, jaču primarnu zaštitu, racionalizaciju bolničkog sektora i ciljano upravljanje kvalitetom. Opseg učinka tih reformi i mogućnosti za poboljšanje zdravstvenih ishoda znatno ovise i o iznosu javnog financiranja zdravstva. Radi upravljanja sličnim krizama u budućnosti, važno je osigurati ulaganja u djelotvorne i adekvatno financirane mjere zaštite javnog zdravlja za sprečavanje, ograničavanje i ublažavanje širenja zaraznih bolesti te upravljanje njihovim posljedicama na uspješnost zdravstvenog sustava. Ulaganja bi se mogla usmjeriti na potrebnu opremu, stabilne usluge e-zdravlja, objekte i ljudske resurse za zdravstvenu zaštitu te kapacitete za pružanje svih očekivanih redovitih zdravstvenih usluga uz skrb za pacijente oboljele od bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(17)

Zbog pandemije bolesti COVID-19 morale su se uvesti dosad nezabilježene mjere radi ograničavanja širenja bolesti i njezinih posljedica. Pandemija je dodatno istaknula strukturne nedostatke latvijskog zdravstvenog sustava, koji su izravno povezani s ograničenim financijskim i ljudskim resursima i reformama koje napreduju vrlo sporo. Na pristup kvalitetnoj i cjenovno pristupačnoj zdravstvenoj zaštiti te na učinkovitost zdravstvenog sustava utječe niska razina javnog financiranja. Zato je razina samoprijavljenih nezadovoljenih potreba za zdravstvenom skrbi visoka, neposredna su plaćanja znatna, osobito u ranjivim skupinama, a pristup skrbi je neujednačen. Nezdrave navike još su jedan važan uzrok loših zdravstvenih ishoda. Osim toga, manjak radne snage u zdravstvu složen je problem i otežava pružanje zdravstvenih usluga. Kako bi se potaknula djelotvornost i kvaliteta zdravstvene zaštite, ključno je ubrzati tekuće reforme koje su još u ranoj fazi, što uključuje učinkovite mjere prevencije, jaču primarnu zaštitu, racionalizaciju bolničkog sektora i ciljano upravljanje kvalitetom. Opseg učinka tih reformi i mogućnosti za poboljšanje zdravstvenih ishoda znatno ovise i o iznosu javnog financiranja zdravstva. Radi upravljanja sličnim krizama u budućnosti, važno je osigurati ulaganja u djelotvorne i adekvatno financirane mjere zaštite javnog zdravlja za sprečavanje, ograničavanje i ublažavanje širenja zaraznih bolesti te upravljanje njihovim posljedicama na uspješnost zdravstvenog sustava. Ulaganja bi se mogla usmjeriti na potrebnu opremu, stabilne usluge e-zdravlja, objekte i ljudske resurse za zdravstvenu zaštitu te kapacitete za pružanje svih očekivanih redovitih zdravstvenih usluga uz skrb za pacijente oboljele od bolesti COVID-19.

| (18) | Latvija je poduzela mjere za produljenje potpore dohotku radnika i sprečavanje otpuštanja tijekom izvanrednog stanja. Međutim, potpora je opsegom i primjerenošću ograničena, uglavnom zbog toga što ovisi o plaćanjima doprinosa za socijalno osiguranje i restriktivnim kriterijima prihvatljivosti. Program također ne dopušta djelomičan prekid rada. Postupniji prijelaz s potpore dohotku na dohodak od rada omogućio bi veću fleksibilnost tržišta rada tijekom razdoblja prekida rada i gospodarskog oporavka. Potrebni su kontinuirani napori za poboljšanje primjerenosti, trajanja i obuhvata socijalne sigurnosne mreže za sve. Međutim, ti su napori ograničeni niskim udjelom poreznih prihoda u BDP-u. Unatoč neznatnom poboljšanju, primjerenost zajamčenog minimalnog dohotka, minimalnih mirovina i potpore dohotku za osobe s invaliditetom i dalje je niska. Latvija je za najranjivije osobe uvela pomoć za nezaposlene, no ipak su nezaposleni izloženi visokom riziku od siromaštva, posebno kada je nezaposlenost dugotrajna. Postoji problem pristupa socijalnoj zaštiti, među ostalim osiguranju za slučaj nezaposlenosti, za samozaposlene osobe i radnike s nestandardnim ugovorima i moglo bi ga se riješiti. Iako se udio neprijavljenog rada i isplate plaća na ruke smanjuje, to su i dalje raširene pojave, što otežava socijalnu zaštitu radnika i povećava profesionalne rizike. Ranjive skupine vjerojatno će imati najviše poteškoća pri ponovnom pronalaženju posla. Zapošljavanje, obrazovanje, zdravstvo, socijalna skrb i pružanje socijalnih usluga još nisu dovoljno povezani. Udio osoba koje žive u vrlo skromnim stambenim uvjetima i prenapučenim kućanstvima među najvišima je u Uniji, a socijalnih stanova je malo. |
| --- | --- |

(18)

Latvija je poduzela mjere za produljenje potpore dohotku radnika i sprečavanje otpuštanja tijekom izvanrednog stanja. Međutim, potpora je opsegom i primjerenošću ograničena, uglavnom zbog toga što ovisi o plaćanjima doprinosa za socijalno osiguranje i restriktivnim kriterijima prihvatljivosti. Program također ne dopušta djelomičan prekid rada. Postupniji prijelaz s potpore dohotku na dohodak od rada omogućio bi veću fleksibilnost tržišta rada tijekom razdoblja prekida rada i gospodarskog oporavka. Potrebni su kontinuirani napori za poboljšanje primjerenosti, trajanja i obuhvata socijalne sigurnosne mreže za sve. Međutim, ti su napori ograničeni niskim udjelom poreznih prihoda u BDP-u. Unatoč neznatnom poboljšanju, primjerenost zajamčenog minimalnog dohotka, minimalnih mirovina i potpore dohotku za osobe s invaliditetom i dalje je niska. Latvija je za najranjivije osobe uvela pomoć za nezaposlene, no ipak su nezaposleni izloženi visokom riziku od siromaštva, posebno kada je nezaposlenost dugotrajna. Postoji problem pristupa socijalnoj zaštiti, među ostalim osiguranju za slučaj nezaposlenosti, za samozaposlene osobe i radnike s nestandardnim ugovorima i moglo bi ga se riješiti. Iako se udio neprijavljenog rada i isplate plaća na ruke smanjuje, to su i dalje raširene pojave, što otežava socijalnu zaštitu radnika i povećava profesionalne rizike. Ranjive skupine vjerojatno će imati najviše poteškoća pri ponovnom pronalaženju posla. Zapošljavanje, obrazovanje, zdravstvo, socijalna skrb i pružanje socijalnih usluga još nisu dovoljno povezani. Udio osoba koje žive u vrlo skromnim stambenim uvjetima i prenapučenim kućanstvima među najvišima je u Uniji, a socijalnih stanova je malo.

| (19) | Potpora malim i srednjim poduzećima za brzi razvoj kapaciteta za fleksibilan rad i rad na daljinu mogla bi znatno doprinijeti ublažavanju posljedica krize. Mali broj osoba prijavljenih u javnim službama za zapošljavanje i niska razina uključenosti nezaposlenih u aktivne mjere tržišta rada posebno su zabrinjavajući. Provedba i sastav aktivnih mjera tržišta rada moraju se pojačati i prilagoditi radi skraćenja trajanja nezaposlenosti i lakšeg povratka na posao. Stjecanje odgovarajućih vještina još je i važnije za poboljšanje otpornosti radne snage u vrijeme gospodarskog pada. Mjere za učinkovito i lako dostupno obrazovanje odraslih, prekvalifikaciju i usavršavanje, u kombinaciji sa socijalnim uslugama i potporom mobilnosti, mogle bi većem broju ljudi omogućiti stjecanje vještina potrebnih na tržištu rada. Potrebno je poboljšati i digitalne vještine jer samo 43 % Latvijaca ima osnovne ili nešto naprednije digitalne vještine. Pandemija bolesti COVID-19 naglasila je i potrebu za unapređenjem kvalitetnog digitalnog obrazovanja i osposobljavanja kako bi se svim učenicima osigurao jednak pristup. Jačanje kapaciteta socijalnih partnera važno je i za njihovo smisleno i pravovremeno uključivanje u odgovor na krizu te oporavak nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. |
| --- | --- |

(19)

Potpora malim i srednjim poduzećima za brzi razvoj kapaciteta za fleksibilan rad i rad na daljinu mogla bi znatno doprinijeti ublažavanju posljedica krize. Mali broj osoba prijavljenih u javnim službama za zapošljavanje i niska razina uključenosti nezaposlenih u aktivne mjere tržišta rada posebno su zabrinjavajući. Provedba i sastav aktivnih mjera tržišta rada moraju se pojačati i prilagoditi radi skraćenja trajanja nezaposlenosti i lakšeg povratka na posao. Stjecanje odgovarajućih vještina još je i važnije za poboljšanje otpornosti radne snage u vrijeme gospodarskog pada. Mjere za učinkovito i lako dostupno obrazovanje odraslih, prekvalifikaciju i usavršavanje, u kombinaciji sa socijalnim uslugama i potporom mobilnosti, mogle bi većem broju ljudi omogućiti stjecanje vještina potrebnih na tržištu rada. Potrebno je poboljšati i digitalne vještine jer samo 43 % Latvijaca ima osnovne ili nešto naprednije digitalne vještine. Pandemija bolesti COVID-19 naglasila je i potrebu za unapređenjem kvalitetnog digitalnog obrazovanja i osposobljavanja kako bi se svim učenicima osigurao jednak pristup. Jačanje kapaciteta socijalnih partnera važno je i za njihovo smisleno i pravovremeno uključivanje u odgovor na krizu te oporavak nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19.

| (20) | Nacionalna razvojna institucija Altum brzo je uvela i pokrenula izdašan program potpore likvidnosti. Doprinio je reprogramiranju otplate kredita poduzeća i omogućio potporu likvidnosti odobravanjem novih kredita. Istodobno se restrukturiranje bankovnih kredita uglavnom odvija bez državnih jamstava. Međutim, uvjeti za dobivanje državnih jamstava relativno su strogi. Zbog toga postoji rizik da manja poduzeća u slabijem financijskom položaju ili koja kasne s plaćanjem poreza neće primiti potporu. Restorani i hoteli, koji su među najteže pogođenima u ovoj krizi, teško dolaze do likvidnosti zbog neodgovarajućih instrumenata osiguranja i svojeg financijskog položaja. Važno je istodobno održati otpornost bankarskog sektora. |
| --- | --- |

(20)

Nacionalna razvojna institucija Altum brzo je uvela i pokrenula izdašan program potpore likvidnosti. Doprinio je reprogramiranju otplate kredita poduzeća i omogućio potporu likvidnosti odobravanjem novih kredita. Istodobno se restrukturiranje bankovnih kredita uglavnom odvija bez državnih jamstava. Međutim, uvjeti za dobivanje državnih jamstava relativno su strogi. Zbog toga postoji rizik da manja poduzeća u slabijem financijskom položaju ili koja kasne s plaćanjem poreza neće primiti potporu. Restorani i hoteli, koji su među najteže pogođenima u ovoj krizi, teško dolaze do likvidnosti zbog neodgovarajućih instrumenata osiguranja i svojeg financijskog položaja. Važno je istodobno održati otpornost bankarskog sektora.

| (21) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. U politikama za potporu digitalnoj transformaciji i zelenoj tranziciji treba uzeti u obzir znatne regionalne razlike. Većina urbanih područja u Latviji ima izvrsnu digitalnu infrastrukturu, no pokrivenost fiksnom širokopojasnom mrežom u ruralnim područjima, posebno u najudaljenijim dijelovima mreže, niska je. Kontinuirani i pojačani napori za uvođenje širokopojasnog vrlo brzog interneta doprinijet će dodatnom poboljšanju digitalne infrastrukture. Za svladavanje izazova prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo potrebna su ulaganja u diversificirano, modernizirano i konkurentnije gospodarstvo, među ostalim većim ulaganjima u istraživanje, inovacije i ljudski kapital, te smanjenje socioekonomskih troškova tranzicije. Održivost okoliša u Latviji temelji se na napretku prema poboljšanoj energetskoj učinkovitosti, provedbi latvijskog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, posebno, među ostalim, u području prometa i građevinarstva, te uključivanju aspekata održivosti okoliša u druge gospodarske sektore, osobito poljoprivredu i šumarstvo. Poboljšanjem intermodalne prometne infrastrukture u Rigi i okolici omogućila bi se mobilnost radne snage i smanjila sve veća potrošnja energije za osobne automobile. Osim toga, projekt Rail Baltica i projekti za međupovezanost energetskih mreža ključni su investicijski prioriteti Latvije usmjereni na poboljšanje njezine sigurnosti i integracije u unutarnje tržište. Daljnjim ulaganjima u obnovljive izvore energije, posebno energiju vjetra, i promicanjem prelaska na kružno gospodarstvo sa znatno višim stopama recikliranja moguće je poboljšati i okolišne i gospodarske rezultate te doprinijeti postizanju ciljeva ublažavanja posljedica klimatskih promjena. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Latviji pomoći da odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Latviju za 2020. To bi Latviji omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. U politikama za potporu digitalnoj transformaciji i zelenoj tranziciji treba uzeti u obzir znatne regionalne razlike. Većina urbanih područja u Latviji ima izvrsnu digitalnu infrastrukturu, no pokrivenost fiksnom širokopojasnom mrežom u ruralnim područjima, posebno u najudaljenijim dijelovima mreže, niska je. Kontinuirani i pojačani napori za uvođenje širokopojasnog vrlo brzog interneta doprinijet će dodatnom poboljšanju digitalne infrastrukture. Za svladavanje izazova prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo potrebna su ulaganja u diversificirano, modernizirano i konkurentnije gospodarstvo, među ostalim većim ulaganjima u istraživanje, inovacije i ljudski kapital, te smanjenje socioekonomskih troškova tranzicije. Održivost okoliša u Latviji temelji se na napretku prema poboljšanoj energetskoj učinkovitosti, provedbi latvijskog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, posebno, među ostalim, u području prometa i građevinarstva, te uključivanju aspekata održivosti okoliša u druge gospodarske sektore, osobito poljoprivredu i šumarstvo. Poboljšanjem intermodalne prometne infrastrukture u Rigi i okolici omogućila bi se mobilnost radne snage i smanjila sve veća potrošnja energije za osobne automobile. Osim toga, projekt Rail Baltica i projekti za međupovezanost energetskih mreža ključni su investicijski prioriteti Latvije usmjereni na poboljšanje njezine sigurnosti i integracije u unutarnje tržište. Daljnjim ulaganjima u obnovljive izvore energije, posebno energiju vjetra, i promicanjem prelaska na kružno gospodarstvo sa znatno višim stopama recikliranja moguće je poboljšati i okolišne i gospodarske rezultate te doprinijeti postizanju ciljeva ublažavanja posljedica klimatskih promjena. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Latviji pomoći da odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Latviju za 2020. To bi Latviji omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (22) | Latvija je znatno smanjila priljev rizičnog novca kroz svoje banke i reformirala je sustav za sprečavanje pranja novca. Konkretno, zabranila je servisiranje nerezidentnih fiktivnih poduzeća i donijela izmjene niza zakona. Ojačan je kapacitet i sposobnost ključnih nadzornih i financijsko-obavještajnih institucija te institucija kaznenog progona. Iako je nadzor financijskih institucija znatno postrožen, mogao bi biti bolje usmjeren i postati učinkovitiji kad bi se poboljšala procjena rizika. Osim toga, iako su kapaciteti i suradnja među tijelima kaznenog progona poboljšani, njihovi kapaciteti za istragu i kazneni progon slučajeva pranja novca mogli bi se dodatno povećati. |
| --- | --- |

(22)

Latvija je znatno smanjila priljev rizičnog novca kroz svoje banke i reformirala je sustav za sprečavanje pranja novca. Konkretno, zabranila je servisiranje nerezidentnih fiktivnih poduzeća i donijela izmjene niza zakona. Ojačan je kapacitet i sposobnost ključnih nadzornih i financijsko-obavještajnih institucija te institucija kaznenog progona. Iako je nadzor financijskih institucija znatno postrožen, mogao bi biti bolje usmjeren i postati učinkovitiji kad bi se poboljšala procjena rizika. Osim toga, iako su kapaciteti i suradnja među tijelima kaznenog progona poboljšani, njihovi kapaciteti za istragu i kazneni progon slučajeva pranja novca mogli bi se dodatno povećati.

| (23) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(23)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (24) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Latvija će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(24)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Latvija će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (25) | Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Latvija bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(25)

Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Latvija bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

| (26) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Latvije i objavila je u izvješću za Latviju za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Latviji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Latviji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Latvije i objavila je u izvješću za Latviju za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Latviji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Latviji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (27) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(27)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

PREPORUČUJE da Latvija u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Ojačati otpornost i dostupnost zdravstvenog sustava, među ostalim dodatnim ljudskim i financijskim resursima. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Osigurati odgovarajuću potporu dohotku za skupine koje su najviše pogođene krizom i ojačati socijalnu sigurnosnu mrežu. Ublažiti posljedice krize na zapošljavanje, među ostalim fleksibilnim radnim uvjetima, aktivnim mjerama tržišta rada i stjecanjem vještina. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Poduzećima, posebno malim i srednjim, osigurati pristup potpori likvidnosti. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u istraživanja i inovacije, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, održivi promet i digitalne infrastrukture. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nastaviti s napretkom u provedbi okvira za sprečavanje pranja novca. |
| --- | --- |

4.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 86.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/95 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/95

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Litve za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2020.

(2020/C 282/15)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu nije utvrđeno da je Litva jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu nije utvrđeno da je Litva jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

| (2) | Izvješće za Litvu za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Litve u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Litve u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Litvu za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Litve u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Litve u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i racionalizirani postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Litva se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i racionalizirani postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Litva se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u sektorima i regijama Litve. To uključuje rizik povećanja nejednakosti unutar Litve. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u sektorima i regijama Litve. To uključuje rizik povećanja nejednakosti unutar Litve. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

| (10) | Litva je 15. svibnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Litva je 15. svibnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (11) | Litva je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(11)

Litva je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu.

| (12) | Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 0,3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 11,4 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 3,9 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon povećanja na 36,3 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 50,6 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 0,3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 11,4 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 3,9 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon povećanja na 36,3 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 50,6 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

| (13) | Litva je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 6,8 % BDP-a. Mjere uključuju odgodu plaćanja poreza, dodatna sredstva za kupnju medicinskih potrepština, subvencije za očuvanje radnih mjesta te naknade za samozaposlene i zaposlene osobe na koje utječe kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19. S obzirom na to da Komisijina analiza strukture i provedbe nekih mjera upućuje na njihovu relativno slabu potencijalnu primjenu, Komisija je pretpostavila manji učinak vladinih mjera na javne financije. Osim toga, Litva je najavila diskrecijske mjere koje će pridonijeti odgovoru na krizu, uključujući pružanjem potpore likvidnosti poduzeća, bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 3,8 % BDP-a. Te mjere uključuju kreditna jamstva (2,9 % BDP-a). Općenito gledajući, mjere koje je Litva poduzela u skladu su sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(13)

Litva je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 6,8 % BDP-a. Mjere uključuju odgodu plaćanja poreza, dodatna sredstva za kupnju medicinskih potrepština, subvencije za očuvanje radnih mjesta te naknade za samozaposlene i zaposlene osobe na koje utječe kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19. S obzirom na to da Komisijina analiza strukture i provedbe nekih mjera upućuje na njihovu relativno slabu potencijalnu primjenu, Komisija je pretpostavila manji učinak vladinih mjera na javne financije. Osim toga, Litva je najavila diskrecijske mjere koje će pridonijeti odgovoru na krizu, uključujući pružanjem potpore likvidnosti poduzeća, bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 3,8 % BDP-a. Te mjere uključuju kreditna jamstva (2,9 % BDP-a). Općenito gledajući, mjere koje je Litva poduzela u skladu su sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (14) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Litvi saldo opće države iznositi -6,9 % BDP-a u 2020. te -2,7 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Litvi saldo opće države iznositi -6,9 % BDP-a u 2020. te -2,7 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %.

| (15) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Litva u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Litva u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

| (16) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će se BDP Litve smanjiti za oko 8 %, nakon čega bi u 2021. trebao uslijediti brzi oporavak od 7,5 %. Kako bi odgovorila na pandemiju bolesti COVID-19 i ublažila gospodarski pad, Litva je 16. ožujka donijela „Plan za poticaj gospodarstva i ublažavanje posljedica prijenosa bolesti COVID-19”. Vrijednost plana iznosi 2,5 milijarde EUR ili 6,3 % BDP-a Litve i uključuje do 500 milijuna EUR ili 1,3 % BDP-a za potrebne resurse za zdravstveni sustav. Dodatnih 500 milijuna EUR dodijeljeno je za očuvanje radnih mjesta i dohotka. Kapacitet državnih jamstvenih fondova povećan je za 500 milijuna EUR, a dodatna državna jamstva u iznosu do 500 milijuna EUR odobrena su za poticaj gospodarstvu. Komisija je u travnju je odobrila više litavskih programa potpore gospodarstvu Litve u kontekstu pandemije bolesti COVID-19. Ti su programi namijenjeni za pomoć poduzećima kako bi za vrijeme i nakon pandemije mogla pokriti hitne potrebe za obrtnim kapitalom te nastaviti svoje poslovanje. Osim toga, Banka Litve ublažila je neke kapitalne zahtjeve za komercijalne banke kako bi se povećalo kreditiranje realnog gospodarstva. |
| --- | --- |

(16)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će se BDP Litve smanjiti za oko 8 %, nakon čega bi u 2021. trebao uslijediti brzi oporavak od 7,5 %. Kako bi odgovorila na pandemiju bolesti COVID-19 i ublažila gospodarski pad, Litva je 16. ožujka donijela „Plan za poticaj gospodarstva i ublažavanje posljedica prijenosa bolesti COVID-19”. Vrijednost plana iznosi 2,5 milijarde EUR ili 6,3 % BDP-a Litve i uključuje do 500 milijuna EUR ili 1,3 % BDP-a za potrebne resurse za zdravstveni sustav. Dodatnih 500 milijuna EUR dodijeljeno je za očuvanje radnih mjesta i dohotka. Kapacitet državnih jamstvenih fondova povećan je za 500 milijuna EUR, a dodatna državna jamstva u iznosu do 500 milijuna EUR odobrena su za poticaj gospodarstvu. Komisija je u travnju je odobrila više litavskih programa potpore gospodarstvu Litve u kontekstu pandemije bolesti COVID-19. Ti su programi namijenjeni za pomoć poduzećima kako bi za vrijeme i nakon pandemije mogla pokriti hitne potrebe za obrtnim kapitalom te nastaviti svoje poslovanje. Osim toga, Banka Litve ublažila je neke kapitalne zahtjeve za komercijalne banke kako bi se povećalo kreditiranje realnog gospodarstva.

| (17) | Litva po zdravstvenim ishodima stalno zaostaje za ishodima u drugim državama članicama, djelomično zbog suboptimalne učinkovitosti zdravstvenog sustava koji trpi zbog nedovoljnog financiranja. Zbog trenutačne pandemije sustav je izložen dodatnom pritisku i naglašeni su dodatni strukturni problemi koji uključuju spor napredak u poboljšanju kvalitete usluga, nedovoljno ulaganje u primarnu zdravstvenu skrb i izostanak napretka u prilagodbi bolničke mreže radi njezine veće učinkovitosti i prilagodbe. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je i nejednakosti u zdravstvu zbog manjka radne snage i geografske neusklađenosti usluga i potreba. Litva treba mobilizirati resurse potrebne za odgovor na aktualnu krizu i u budućnosti poboljšati otpornost svojih zdravstvenih sustava. Poduzimaju se hitne mjere za jačanje kapaciteta u smislu zdravstvenih radnika, ključnih medicinskih potrepština i opreme radi spašavanja života tijekom pandemije, no da bi se povećala otpornost, održivost, optimalna učinkovitost i pripravnost sustava na nove udare potrebna su veća i dugoročnija ulaganja. Za to će biti potrebno dodijeliti dovoljno sredstava za poboljšanje dostupnosti, učinkovitosti i kvalitete zdravstvenog sustava kako bi mogao bolje odgovoriti na izazove rastućeg broja slučajeva kroničnih stanja, starenja i trajnih zdravstvenih nejednakosti. Pri tom će primarna zaštita i razvoj usluga e-zdravstva biti iznimno važni. Litva bi trebala poduzeti sve što je potrebno da se očuvaju nedavno postignuta poboljšanja cjenovne pristupačnosti zdravstvene skrbi. Naposljetku, buduća otpornost zahtijevat će i poboljšanje kapaciteta sustava za promjenu nezdravog načina života građana (jedan od važnih čimbenika slabih zdravstvenih ishoda u Litvi) te veće napore kako bi se sektor dugotrajne skrbi pripremio za starenje stanovništva. |
| --- | --- |

(17)

Litva po zdravstvenim ishodima stalno zaostaje za ishodima u drugim državama članicama, djelomično zbog suboptimalne učinkovitosti zdravstvenog sustava koji trpi zbog nedovoljnog financiranja. Zbog trenutačne pandemije sustav je izložen dodatnom pritisku i naglašeni su dodatni strukturni problemi koji uključuju spor napredak u poboljšanju kvalitete usluga, nedovoljno ulaganje u primarnu zdravstvenu skrb i izostanak napretka u prilagodbi bolničke mreže radi njezine veće učinkovitosti i prilagodbe. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je i nejednakosti u zdravstvu zbog manjka radne snage i geografske neusklađenosti usluga i potreba. Litva treba mobilizirati resurse potrebne za odgovor na aktualnu krizu i u budućnosti poboljšati otpornost svojih zdravstvenih sustava. Poduzimaju se hitne mjere za jačanje kapaciteta u smislu zdravstvenih radnika, ključnih medicinskih potrepština i opreme radi spašavanja života tijekom pandemije, no da bi se povećala otpornost, održivost, optimalna učinkovitost i pripravnost sustava na nove udare potrebna su veća i dugoročnija ulaganja. Za to će biti potrebno dodijeliti dovoljno sredstava za poboljšanje dostupnosti, učinkovitosti i kvalitete zdravstvenog sustava kako bi mogao bolje odgovoriti na izazove rastućeg broja slučajeva kroničnih stanja, starenja i trajnih zdravstvenih nejednakosti. Pri tom će primarna zaštita i razvoj usluga e-zdravstva biti iznimno važni. Litva bi trebala poduzeti sve što je potrebno da se očuvaju nedavno postignuta poboljšanja cjenovne pristupačnosti zdravstvene skrbi. Naposljetku, buduća otpornost zahtijevat će i poboljšanje kapaciteta sustava za promjenu nezdravog načina života građana (jedan od važnih čimbenika slabih zdravstvenih ishoda u Litvi) te veće napore kako bi se sektor dugotrajne skrbi pripremio za starenje stanovništva.

| (18) | Prije pandemije bolesti COVID-19 sudjelovanje na tržištu rada bilo je veliko, a nezaposlenost niska, no kriza je dovela do novih izazova. Uz pomoć Unijinih financijskih sredstava Litva je radi ublažavanja posljedica pandemije na zaposlenost uvela program skraćenog radnog vremena i niz drugih mjera za ublažavanje negativnih učinaka na poduzeća i samozaposlene osobe. Prije krize smanjivala se pokrivenost mjerama aktivne politike tržišta rada, a sudjelovanje u obrazovanju odraslih i dalje je bilo nisko. Međutim, bit će potrebna veća pokrivenost i dostatna financijska sredstva za mjere aktivne politike tržišta rada i druge mjere za prekvalifikaciju i usavršavanje radne snage kako bi se nezaposlenim osobama pomoglo da se što prije vrate na tržište rada te se na održiv način pružila učinkovita potpora nakon faze oporavka. Jačanje kapaciteta socijalnih partnera važno je za njihovo smisleno i pravodobno sudjelovanje u osmišljavanju izlaska i procesa oporavka. |
| --- | --- |

(18)

Prije pandemije bolesti COVID-19 sudjelovanje na tržištu rada bilo je veliko, a nezaposlenost niska, no kriza je dovela do novih izazova. Uz pomoć Unijinih financijskih sredstava Litva je radi ublažavanja posljedica pandemije na zaposlenost uvela program skraćenog radnog vremena i niz drugih mjera za ublažavanje negativnih učinaka na poduzeća i samozaposlene osobe. Prije krize smanjivala se pokrivenost mjerama aktivne politike tržišta rada, a sudjelovanje u obrazovanju odraslih i dalje je bilo nisko. Međutim, bit će potrebna veća pokrivenost i dostatna financijska sredstva za mjere aktivne politike tržišta rada i druge mjere za prekvalifikaciju i usavršavanje radne snage kako bi se nezaposlenim osobama pomoglo da se što prije vrate na tržište rada te se na održiv način pružila učinkovita potpora nakon faze oporavka. Jačanje kapaciteta socijalnih partnera važno je za njihovo smisleno i pravodobno sudjelovanje u osmišljavanju izlaska i procesa oporavka.

| (19) | Iako su prije krize poduzete mjere za ublažavanje rizika siromaštva i socijalne isključenosti, primjerice povećanjem univerzalnih naknada za djecu i mirovina, siromaštvo i dohodovna nejednakost i dalje su među najvišima u Uniji. Litva ima relativno niske javne rashode za socijalnu zaštitu, a slab učinak socijalnih transfera na smanjenje siromaštva ocijenjen je kao kritičan u pregledu socijalnih pokazatelja kojima se podupire europski stup socijalnih prava. Slaba progresivnost i kapacitet sustava za preraspodjelu poreza i olakšica ograničavaju mogućnosti zemlje za financiranje javnih dobara i usluga te smanjenje siromaštva i dohodovne nejednakosti. Negativne posljedice pandemije bolesti COVID-19 na zaposlenost i dohodak kućanstava vjerojatno će dodatno pogoršati te probleme u srednjoročnom razdoblju. Moguće je da će biti potrebno poduzeti privremene mjere, npr. reviziju pravila o uvjetima, iznosima i trajanju određenih naknada, kako bi se spriječilo pogoršanje stanja osoba najviše pogođenih pandemijom. Socijalnu sigurnosnu mrežu trebalo bi proširiti kako bi se pružila potpora svim skupinama, uključujući samozaposlene osobe, radnike s netipičnim ugovorima o radu i najranjivije osobe. Potrebno je ojačati osiguravanje osnovnih socijalnih usluga i socijalnog stanovanja radi potpore onima kojima je to najpotrebnije. |
| --- | --- |

(19)

Iako su prije krize poduzete mjere za ublažavanje rizika siromaštva i socijalne isključenosti, primjerice povećanjem univerzalnih naknada za djecu i mirovina, siromaštvo i dohodovna nejednakost i dalje su među najvišima u Uniji. Litva ima relativno niske javne rashode za socijalnu zaštitu, a slab učinak socijalnih transfera na smanjenje siromaštva ocijenjen je kao kritičan u pregledu socijalnih pokazatelja kojima se podupire europski stup socijalnih prava. Slaba progresivnost i kapacitet sustava za preraspodjelu poreza i olakšica ograničavaju mogućnosti zemlje za financiranje javnih dobara i usluga te smanjenje siromaštva i dohodovne nejednakosti. Negativne posljedice pandemije bolesti COVID-19 na zaposlenost i dohodak kućanstava vjerojatno će dodatno pogoršati te probleme u srednjoročnom razdoblju. Moguće je da će biti potrebno poduzeti privremene mjere, npr. reviziju pravila o uvjetima, iznosima i trajanju određenih naknada, kako bi se spriječilo pogoršanje stanja osoba najviše pogođenih pandemijom. Socijalnu sigurnosnu mrežu trebalo bi proširiti kako bi se pružila potpora svim skupinama, uključujući samozaposlene osobe, radnike s netipičnim ugovorima o radu i najranjivije osobe. Potrebno je ojačati osiguravanje osnovnih socijalnih usluga i socijalnog stanovanja radi potpore onima kojima je to najpotrebnije.

| (20) | Potpora za likvidnost poduzećima putem zajmova i jamstava javnog sektora, s naglaskom na mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), od iznimne je važnosti, ali je posrednici moraju učinkovito i brzo provesti, a pri utvrđivanju uvjeta kreditiranja moraju uzeti u obzir kriznu situaciju. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Dopuštanjem odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa te ubrzanjem ugovornih plaćanja javnih tijela može se također doprinijeti poboljšanju novčanog toka MSP-ova. Novoosnovanim i rastućim poduzećima mogla bi biti potrebna posebna potpora, primjerice u obliku vlasničkih udjela javnih institucija i poticaja za fondove rizičnoga kapitala, kako bi povećala ulaganja u ta poduzeća. Trebalo bi nastaviti ulagati napore u smanjenje nepotrebnih regulatornih i administrativnih opterećenja kako bi se građanima i poduzećima ponudile učinkovite digitalne javne usluge. |
| --- | --- |

(20)

Potpora za likvidnost poduzećima putem zajmova i jamstava javnog sektora, s naglaskom na mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), od iznimne je važnosti, ali je posrednici moraju učinkovito i brzo provesti, a pri utvrđivanju uvjeta kreditiranja moraju uzeti u obzir kriznu situaciju. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Dopuštanjem odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa te ubrzanjem ugovornih plaćanja javnih tijela može se također doprinijeti poboljšanju novčanog toka MSP-ova. Novoosnovanim i rastućim poduzećima mogla bi biti potrebna posebna potpora, primjerice u obliku vlasničkih udjela javnih institucija i poticaja za fondove rizičnoga kapitala, kako bi povećala ulaganja u ta poduzeća. Trebalo bi nastaviti ulagati napore u smanjenje nepotrebnih regulatornih i administrativnih opterećenja kako bi se građanima i poduzećima ponudile učinkovite digitalne javne usluge.

| (21) | Litva bi trebala osigurati da njezine mjere poticaja gospodarskog oporavka budu usmjerene na budućnost i da se njima olakšaju digitalna i zelena tranzicija, pri čemu treba riješiti brojne izazove. Primjerice, digitalne su vještine ispod prosjeka Unije, a MSP-ovi izvješćuju o znatnim poteškoćama pri popunjavanju radnih mjesta u području IKT-a. Iako je uvođenje svjetlovodne mreže iznad prosjeka Unije i u urbanim i ruralnim područjima, pokrivenost fiksnom širokopojasnom mrežom i korištenje njome vrlo su niski te su još uvijek prisutne velike razlike između gradova i ruralnih područja. |
| --- | --- |

(21)

Litva bi trebala osigurati da njezine mjere poticaja gospodarskog oporavka budu usmjerene na budućnost i da se njima olakšaju digitalna i zelena tranzicija, pri čemu treba riješiti brojne izazove. Primjerice, digitalne su vještine ispod prosjeka Unije, a MSP-ovi izvješćuju o znatnim poteškoćama pri popunjavanju radnih mjesta u području IKT-a. Iako je uvođenje svjetlovodne mreže iznad prosjeka Unije i u urbanim i ruralnim područjima, pokrivenost fiksnom širokopojasnom mrežom i korištenje njome vrlo su niski te su još uvijek prisutne velike razlike između gradova i ruralnih područja.

| (22) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Kad je riječ o zelenoj tranziciji, ukupne emisije stakleničkih plinova u Litvi uglavnom su nepromijenjene od 2010. Produktivnost resursa u Litvi jedna je od najnižih u Uniji, a kružna upotreba (sekundarnih) sirovina znatno je ispod prosjeka Unije. U skladu s nacionalnim energetskim i klimatskim planom Litve poboljšanje energetske učinkovitosti zgrada zahvaljujući energetski učinkovitim rješenjima i obnovljivim izvorima energije, modernizacija sustava grijanja i poboljšanje održivosti prometnog sektora znatno bi pridonijeli dekarbonizaciji gospodarstva. Ciljanim javnim i privatnim ulaganjima usmjerenima na rješavanje tih i drugih pitanja koja znatno utječu na okoliš i zdravlje moglo bi se promicati rast i otpornost te doprinijeti održivom oporavku od krize. Već planirana ulaganja omogućuju da se brzo utvrde projekti kojima bi se mogla dati prednost te koji bi mogli doprinijeti gospodarskom oporavku, npr. u području obnove zgrada i energije iz obnovljivih izvora. Pripreme za srednjoročne mjere oporavka mogu se temeljiti na nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica, popisu projekata od zajedničkog interesa i planovima za razvoj infrastrukture. Osim toga, projekt Rail Baltica i projekti za interkonekciju energetskog tržišta ključni su investicijski prioriteti Litve usmjereni na poboljšanje njezine sigurnosti i integracije u unutarnje tržište Unije. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Litvi pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito na područjima iz Priloga D izvješću za Litvu za 2020. To bi Litvi omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(22)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Kad je riječ o zelenoj tranziciji, ukupne emisije stakleničkih plinova u Litvi uglavnom su nepromijenjene od 2010. Produktivnost resursa u Litvi jedna je od najnižih u Uniji, a kružna upotreba (sekundarnih) sirovina znatno je ispod prosjeka Unije. U skladu s nacionalnim energetskim i klimatskim planom Litve poboljšanje energetske učinkovitosti zgrada zahvaljujući energetski učinkovitim rješenjima i obnovljivim izvorima energije, modernizacija sustava grijanja i poboljšanje održivosti prometnog sektora znatno bi pridonijeli dekarbonizaciji gospodarstva. Ciljanim javnim i privatnim ulaganjima usmjerenima na rješavanje tih i drugih pitanja koja znatno utječu na okoliš i zdravlje moglo bi se promicati rast i otpornost te doprinijeti održivom oporavku od krize. Već planirana ulaganja omogućuju da se brzo utvrde projekti kojima bi se mogla dati prednost te koji bi mogli doprinijeti gospodarskom oporavku, npr. u području obnove zgrada i energije iz obnovljivih izvora. Pripreme za srednjoročne mjere oporavka mogu se temeljiti na nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica, popisu projekata od zajedničkog interesa i planovima za razvoj infrastrukture. Osim toga, projekt Rail Baltica i projekti za interkonekciju energetskog tržišta ključni su investicijski prioriteti Litve usmjereni na poboljšanje njezine sigurnosti i integracije u unutarnje tržište Unije. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Litvi pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito na područjima iz Priloga D izvješću za Litvu za 2020. To bi Litvi omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (23) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(23)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (24) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Litva će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(24)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Litva će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (25) | Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Litva bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(25)

Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Litva bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

| (26) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Lite i objavila je u izvješću za Litvu za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Litvi prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Litvi nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Lite i objavila je u izvješću za Litvu za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Litvi prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Litvi nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (27) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(27)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

PREPORUČUJE da Litva u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati otpornost zdravstvenog sustava, među ostalim mobilizacijom odgovarajućih financijskih sredstava i rješavanjem problema manjka radne snage i ključnih medicinskih proizvoda. Poboljšati pristup i kvalitetu zdravstvenih usluga. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ublažiti posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 na zapošljavanje. Povećati financiranje i opseg mjera aktivnih politika tržišta rada i promicati stjecanje vještina. Osigurati pokrivenost i primjerenost socijalne sigurnosne mreže i poboljšati učinkovitost sustava poreznih olakšica u svrhu zaštite od siromaštva. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Osigurati potporu likvidnosti za poduzeća, osobito mala i srednja poduzeća i sektore usmjerene na izvoz. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito na pokrivenost širokopojasnom mrežom vrlo visokog kapaciteta i njezino uvođenje, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije te održivi promet. Promicati tehnološke inovacije u malim i srednjim poduzećima. |
| --- | --- |

3.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 91.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/101 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/101

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2020.

(2020/C 282/16)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Luksemburg nije utvrđen kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Luksemburg nije utvrđen kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

| (2) | Izvješće za Luksemburg za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Luksemburga u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Luksemburga u ostvarenju njegovih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Luksemburg za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Luksemburga u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Luksemburga u ostvarenju njegovih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i racionalizirani postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Luksemburg se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i racionalizirani postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Luksemburg se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Luksemburg je 30. travnja 2020. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 29. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(9)

Luksemburg je 30. travnja 2020. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 29. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (10) | Na Luksemburg se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(10)

Na Luksemburg se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu.

| (11) | Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od suficita od 2,2 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 8,5 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 3,0 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon povećanja na 22,1 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 28,7 %.u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(11)

Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od suficita od 2,2 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 8,5 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 3,0 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon povećanja na 22,1 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 28,7 %.u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

| (12) | Luksemburg je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorio pravodobnim donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosila je 5,5 % BDP-a. Te mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene skrbi, potporu poduzećima u poteškoćama, povratne i nepovratne potpore, među ostalim za samozaposlene osobe, te programe skraćenog radnog vremena, među ostalim za prekogranične radnike. Osim toga, Luksemburg je najavio mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzećâ, bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza, zajmove za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) u privremenim financijskim poteškoćama i jamstva. Za razliku od Programa stabilnosti za 2020., Komisija procjenjuje da će učinak paketa mjera biti manji jer odgodu plaćanja poreza i odobravanje povratnih zajmova ne smatra diskrecijskim mjerama s učinkom na proračun. Vlasti ipak smatraju da bi dio odgoda plaćanja izravnih poreza u konačnici imao učinak na proračun, koji je uračunan u prethodno navedeni iznos od 5,5 % BDP-a. Osim toga, dio troškova programâ skraćenog radnog vremena smatra se dijelom funkcioniranja automatskih stabilizatora. Mjere koje je Luksemburg poduzeo općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(12)

Luksemburg je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorio pravodobnim donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosila je 5,5 % BDP-a. Te mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene skrbi, potporu poduzećima u poteškoćama, povratne i nepovratne potpore, među ostalim za samozaposlene osobe, te programe skraćenog radnog vremena, među ostalim za prekogranične radnike. Osim toga, Luksemburg je najavio mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzećâ, bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza, zajmove za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) u privremenim financijskim poteškoćama i jamstva. Za razliku od Programa stabilnosti za 2020., Komisija procjenjuje da će učinak paketa mjera biti manji jer odgodu plaćanja poreza i odobravanje povratnih zajmova ne smatra diskrecijskim mjerama s učinkom na proračun. Vlasti ipak smatraju da bi dio odgoda plaćanja izravnih poreza u konačnici imao učinak na proračun, koji je uračunan u prethodno navedeni iznos od 5,5 % BDP-a. Osim toga, dio troškova programâ skraćenog radnog vremena smatra se dijelom funkcioniranja automatskih stabilizatora. Mjere koje je Luksemburg poduzeo općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (13) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Luksemburgu ukupni saldo opće države bilježiti deficit od 4,8 % BDP-a u 2020. te suficit od 0,1 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u ostati ispod 60 % u 2020. i u 2021. U usporedbi s proljetnom prognozom Komisije iz 2020., Program stabilnosti za 2020. temelji se na opreznijim pretpostavkama i o prihodima i o rashodima. |
| --- | --- |

(13)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Luksemburgu ukupni saldo opće države bilježiti deficit od 4,8 % BDP-a u 2020. te suficit od 0,1 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u ostati ispod 60 % u 2020. i u 2021. U usporedbi s proljetnom prognozom Komisije iz 2020., Program stabilnosti za 2020. temelji se na opreznijim pretpostavkama i o prihodima i o rashodima.

| (14) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Luksemburg u 2020. planirao premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Luksemburg u 2020. planirao premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

| (15) | Luksemburški zdravstveni sustav jedan je od najuspješnijih u Uniji. Međutim, budući da 49 % liječnika i 62 % svih zdravstvenih radnika nisu luksemburški državljani, sustav je znatno iznad kritičnog praga ranjivosti (prema pokazatelju Svjetske zdravstvene organizacije). Zato bi na luksemburški zdravstveni sustav mogle utjecati jednostrane odluke koje bi susjedne zemlje mogle donijeti u kriznim vremenima. Suočen s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, Luksemburg je morao u rekordnom roku donijeti kratkoročne mjere za poboljšanje otpornosti svojeg zdravstvenog sustava, primjerice stavljanjem u pogon medicinske infrastrukture i privremenim proširenjem jedne bolnice te osiguravanjem smještaja u Luksemburgu za prekogranične zdravstvene radnike i njihove obitelji. |
| --- | --- |

(15)

Luksemburški zdravstveni sustav jedan je od najuspješnijih u Uniji. Međutim, budući da 49 % liječnika i 62 % svih zdravstvenih radnika nisu luksemburški državljani, sustav je znatno iznad kritičnog praga ranjivosti (prema pokazatelju Svjetske zdravstvene organizacije). Zato bi na luksemburški zdravstveni sustav mogle utjecati jednostrane odluke koje bi susjedne zemlje mogle donijeti u kriznim vremenima. Suočen s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, Luksemburg je morao u rekordnom roku donijeti kratkoročne mjere za poboljšanje otpornosti svojeg zdravstvenog sustava, primjerice stavljanjem u pogon medicinske infrastrukture i privremenim proširenjem jedne bolnice te osiguravanjem smještaja u Luksemburgu za prekogranične zdravstvene radnike i njihove obitelji.

| (16) | Posljednjih godina sve više nedostaje zdravstvenih radnika, a očekuje se da će se zdravstveni sustav u budućnosti suočiti s još većim izazovima. Konkretno, očekuje se da će zbog rasta i starenja stanovništva porasti potražnja za zdravstvenim uslugama, a procjenjuje se da će u sljedećih 15 godina između 59 % i 69 % članova medicinskog osoblja otići u mirovinu. Nove kombinacije vještina te razvoj profesionalnih uloga, dijeljenja i nadomještanja zadaća imat će važnu ulogu u očuvanju privlačnosti zapošljavanja u zdravstvenom sektoru. Općenito ima prostora za poboljšanje upravljanja zdravstvenim sustavom, uključujući suradnju sa susjednim zemljama, a vlada je upravo pokrenula opsežnu reformu. Unatoč već naprednoj digitalnoj infrastrukturi u Luksemburgu još je u tijeku uvođenje rješenja u području e-zdravstva, primjerice digitalnih rješenja za nadoknadu troškova pružateljima usluga. Luksemburg je snažno usmjeren na digitalne tehnologije, kao što su superračunalstvo, umjetna inteligencija, lanac blokova i velika količina podataka, te ima potencijal da iskorištavanjem tih kapaciteta i suradnjom na razini Unije znatno doprinese istraživanjima usmjerenima na neutralizaciju virusa odgovornog za bolest COVID-19 i suzbijanje širenja zaraze. Luksemburg je uspostavio i novi program potpore projektima ulaganja u istraživanje i razvoj proizvoda za borbu protiv bolesti COVID-19, nužnih za učinkovito suzbijanje aktualne pandemije uzrokovane bolešću COVID-19 razvijanjem djelotvornih terapija i cjepiva. |
| --- | --- |

(16)

Posljednjih godina sve više nedostaje zdravstvenih radnika, a očekuje se da će se zdravstveni sustav u budućnosti suočiti s još većim izazovima. Konkretno, očekuje se da će zbog rasta i starenja stanovništva porasti potražnja za zdravstvenim uslugama, a procjenjuje se da će u sljedećih 15 godina između 59 % i 69 % članova medicinskog osoblja otići u mirovinu. Nove kombinacije vještina te razvoj profesionalnih uloga, dijeljenja i nadomještanja zadaća imat će važnu ulogu u očuvanju privlačnosti zapošljavanja u zdravstvenom sektoru. Općenito ima prostora za poboljšanje upravljanja zdravstvenim sustavom, uključujući suradnju sa susjednim zemljama, a vlada je upravo pokrenula opsežnu reformu. Unatoč već naprednoj digitalnoj infrastrukturi u Luksemburgu još je u tijeku uvođenje rješenja u području e-zdravstva, primjerice digitalnih rješenja za nadoknadu troškova pružateljima usluga. Luksemburg je snažno usmjeren na digitalne tehnologije, kao što su superračunalstvo, umjetna inteligencija, lanac blokova i velika količina podataka, te ima potencijal da iskorištavanjem tih kapaciteta i suradnjom na razini Unije znatno doprinese istraživanjima usmjerenima na neutralizaciju virusa odgovornog za bolest COVID-19 i suzbijanje širenja zaraze. Luksemburg je uspostavio i novi program potpore projektima ulaganja u istraživanje i razvoj proizvoda za borbu protiv bolesti COVID-19, nužnih za učinkovito suzbijanje aktualne pandemije uzrokovane bolešću COVID-19 razvijanjem djelotvornih terapija i cjepiva.

| (17) | Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. predviđa se povećanje stope nezaposlenosti na 6,4 % u 2020. te smanjenje na 6,1 % u 2021. Luksemburg je poduzeo niz mjera za očuvanje radnih mjesta, posebno u vidu programa skraćenog radnog vremena (chômage partiel). Međutim, trebalo bi posvetiti posebnu pozornost ranjivijim skupinama, kao što su stariji i niskokvalificirani radnici, jer je novi sustav minimalnog dohotka (REVIS, revenu d’inclusion sociale – dohodak za socijalnu uključenost) već doveo do povećanja broja nezaposlenih osoba upisanih u evidenciju zavoda za zapošljavanje zbog uvođenja obvezne prijave korisnika u siječnju 2019. Te bi ranjivije skupine bile najviše pogođene povećanjem konkurencije na tržištu rada zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19. Kriza bi mogla posebno pogoditi i radnike na određeno vrijeme i niskokvalificirane radnike. Niska stopa zaposlenosti starijih radnika i dalje je strukturni problem u Luksemburgu, koji utječe i na dugoročnu održivost mirovinskog sustava, kako je objašnjeno u preporukama za pojedinu zemlju upućenima Luksemburgu prethodnih godina. U trenutačnoj situaciji stariji radnici izloženi su dodatnom riziku od otpuštanja zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 stoga je više nego ikad potrebno povećati njihovu prilagodljivost drugim radnim mjestima i sektorima, primjerice usavršavanjem i prekvalifikacijom. Luksemburg je po socijalnoj uključenosti blizu prosjeka Unije, ali pokazatelji nejednakosti i siromaštva unatoč zaposlenju posljednjih godina upućuju na pogoršanje situacije, dok mogućnosti koje se pružaju studentima i dalje uvelike ovise o njihovu socioekonomskom podrijetlu. Stoga bi pri suočavanju sa socijalnim posljedicama krize uzrokovane bolešću COVID-19 posebno trebalo poduprijeti ranjivije skupine. |
| --- | --- |

(17)

Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. predviđa se povećanje stope nezaposlenosti na 6,4 % u 2020. te smanjenje na 6,1 % u 2021. Luksemburg je poduzeo niz mjera za očuvanje radnih mjesta, posebno u vidu programa skraćenog radnog vremena (chômage partiel). Međutim, trebalo bi posvetiti posebnu pozornost ranjivijim skupinama, kao što su stariji i niskokvalificirani radnici, jer je novi sustav minimalnog dohotka (REVIS, revenu d’inclusion sociale – dohodak za socijalnu uključenost) već doveo do povećanja broja nezaposlenih osoba upisanih u evidenciju zavoda za zapošljavanje zbog uvođenja obvezne prijave korisnika u siječnju 2019. Te bi ranjivije skupine bile najviše pogođene povećanjem konkurencije na tržištu rada zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19. Kriza bi mogla posebno pogoditi i radnike na određeno vrijeme i niskokvalificirane radnike. Niska stopa zaposlenosti starijih radnika i dalje je strukturni problem u Luksemburgu, koji utječe i na dugoročnu održivost mirovinskog sustava, kako je objašnjeno u preporukama za pojedinu zemlju upućenima Luksemburgu prethodnih godina. U trenutačnoj situaciji stariji radnici izloženi su dodatnom riziku od otpuštanja zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 stoga je više nego ikad potrebno povećati njihovu prilagodljivost drugim radnim mjestima i sektorima, primjerice usavršavanjem i prekvalifikacijom. Luksemburg je po socijalnoj uključenosti blizu prosjeka Unije, ali pokazatelji nejednakosti i siromaštva unatoč zaposlenju posljednjih godina upućuju na pogoršanje situacije, dok mogućnosti koje se pružaju studentima i dalje uvelike ovise o njihovu socioekonomskom podrijetlu. Stoga bi pri suočavanju sa socijalnim posljedicama krize uzrokovane bolešću COVID-19 posebno trebalo poduprijeti ranjivije skupine.

| (18) | Luksemburg je u svoj Plan stabilizacije predstavljen 25. ožujka 2020. uključio niz mjera za potporu poduzećima tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, posebno MSP-ovima, uključujući samozaposlene osobe i mikropoduzeća. Maloprodaja je jedan od najpogođenijih sektora zbog naglog pada potražnje i aktualnih mjera, koje su mnogim poduzećima potpuno onemogućile ili znatno ograničile poslovanje. Regulatorna fleksibilnost potaknula bi oporavak maloprodaje u razdoblju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Osim toga, bilo bi korisno podržati MSP-ove u uvođenju digitalnih tehnologija kojima bi se osigurao kontinuitet poslovanja, kao što je e-trgovina. Provedba odgovarajućih mjera trebala bi se nastaviti tijekom cijelog razdoblja oporavka, uz njihovo postupno i fleksibilno ukidanje, i trebalo bi utvrditi najpogođenije sektore kako bi se za njih donijeli posebni planovi potpore koji bi im omogućili da u fazi oporavka nadoknade zaostatak. U procesu provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Reformom luksemburškog okvira za nesolventnost nakon najkritičnije faze krize uzrokovane bolešću COVID-19 moglo bi se poduzećima koja se nisu svojom krivnjom našla pred stečajem pomoći da dobiju drugu priliku te poduprijeti tranziciju i osnivanje novih MSP-ova u sektorima koji su poticajni za rast. |
| --- | --- |

(18)

Luksemburg je u svoj Plan stabilizacije predstavljen 25. ožujka 2020. uključio niz mjera za potporu poduzećima tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, posebno MSP-ovima, uključujući samozaposlene osobe i mikropoduzeća. Maloprodaja je jedan od najpogođenijih sektora zbog naglog pada potražnje i aktualnih mjera, koje su mnogim poduzećima potpuno onemogućile ili znatno ograničile poslovanje. Regulatorna fleksibilnost potaknula bi oporavak maloprodaje u razdoblju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Osim toga, bilo bi korisno podržati MSP-ove u uvođenju digitalnih tehnologija kojima bi se osigurao kontinuitet poslovanja, kao što je e-trgovina. Provedba odgovarajućih mjera trebala bi se nastaviti tijekom cijelog razdoblja oporavka, uz njihovo postupno i fleksibilno ukidanje, i trebalo bi utvrditi najpogođenije sektore kako bi se za njih donijeli posebni planovi potpore koji bi im omogućili da u fazi oporavka nadoknade zaostatak. U procesu provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Reformom luksemburškog okvira za nesolventnost nakon najkritičnije faze krize uzrokovane bolešću COVID-19 moglo bi se poduzećima koja se nisu svojom krivnjom našla pred stečajem pomoći da dobiju drugu priliku te poduprijeti tranziciju i osnivanje novih MSP-ova u sektorima koji su poticajni za rast.

| (19) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno prednost dati provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi, posebno u digitalnom i zelenom sektoru. Luksemburg je već pokrenuo inicijative kojima se potiču digitalizacija i inovacije, ali tehnološka integracija u poslovnom sektoru, privatna ulaganja te digitalizacija javnih usluga i dalje su na niskoj razini unatoč okružju visoka potencijala i ambiciji zemlje da prijeđe na podatkovno gospodarstvo. Ulaganja u digitalizaciju, napredne digitalne vještine i inovacije bit će neophodna za potporu MSP-ovima te poticanje produktivnosti i konkurentnosti. Oporavak bi trebalo dodatno olakšati ambicioznim zelenim ulaganjima u kratkoročnom razdoblju. Konkretno, ključni sektori mogu obuhvaćati održivi promet, uključujući željeznički, održivu izgradnju, posebno u vezi s energetskom učinkovitosti i postojećih i novih zgrada, te obnovljive izvore energije. Time bi se dao snažan poticaj razvoju zelenog gospodarstva i pomoglo Luksemburgu da premosti jaz i ostvari svoje ciljeve do 2030. u području smanjenja emisija stakleničkih plinova, energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije te da pripremi teren za postizanje klimatske neutralnosti. Nužno je preispitati potrebe za ulaganjima i financijske izvore ulaganja, među ostalim uzimajući u obzir posljedice pandemije bolesti COVID-19 za gospodarstvo i javne financije. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Luksemburgu pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito na područjima iz Priloga D izvješću za Luksemburg za 2020. To bi Luksemburgu omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(19)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno prednost dati provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi, posebno u digitalnom i zelenom sektoru. Luksemburg je već pokrenuo inicijative kojima se potiču digitalizacija i inovacije, ali tehnološka integracija u poslovnom sektoru, privatna ulaganja te digitalizacija javnih usluga i dalje su na niskoj razini unatoč okružju visoka potencijala i ambiciji zemlje da prijeđe na podatkovno gospodarstvo. Ulaganja u digitalizaciju, napredne digitalne vještine i inovacije bit će neophodna za potporu MSP-ovima te poticanje produktivnosti i konkurentnosti. Oporavak bi trebalo dodatno olakšati ambicioznim zelenim ulaganjima u kratkoročnom razdoblju. Konkretno, ključni sektori mogu obuhvaćati održivi promet, uključujući željeznički, održivu izgradnju, posebno u vezi s energetskom učinkovitosti i postojećih i novih zgrada, te obnovljive izvore energije. Time bi se dao snažan poticaj razvoju zelenog gospodarstva i pomoglo Luksemburgu da premosti jaz i ostvari svoje ciljeve do 2030. u području smanjenja emisija stakleničkih plinova, energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije te da pripremi teren za postizanje klimatske neutralnosti. Nužno je preispitati potrebe za ulaganjima i financijske izvore ulaganja, među ostalim uzimajući u obzir posljedice pandemije bolesti COVID-19 za gospodarstvo i javne financije. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Luksemburgu pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito na područjima iz Priloga D izvješću za Luksemburg za 2020. To bi Luksemburgu omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (20) | Luksemburg je izložen znatnim rizicima od pranja novca s obzirom na visoke priljeve izravnih stranih ulaganja i prisutnost složenih pravnih struktura sa stranim sponzorima. Ti su rizici uzeti u obzir u nacionalnoj procjeni rizika, posebno rizici koji se odnose na stručnjake koji pružaju usluge trgovačkim društvima i trustovima ili investicijske usluge. Zbog propusta u primjeni okvira za sprečavanje pranja novca na razini stručnjaka dolazi do neprimjernih analiza rizika i niske razine prijavljivanja sumnjivih aktivnosti. Intenzitet nadzora tih stručnjaka nije dovoljan za uklanjanje tih nedostataka. Kako bi poduzeća ograničila tajnost podataka i identificirala stvarne vlasnike, uveden je nacionalni registar stvarnih vlasnika. Trebat će tijekom vremena pratiti kvalitetu dostavljenih informacija i učinkovitost registra. |
| --- | --- |

(20)

Luksemburg je izložen znatnim rizicima od pranja novca s obzirom na visoke priljeve izravnih stranih ulaganja i prisutnost složenih pravnih struktura sa stranim sponzorima. Ti su rizici uzeti u obzir u nacionalnoj procjeni rizika, posebno rizici koji se odnose na stručnjake koji pružaju usluge trgovačkim društvima i trustovima ili investicijske usluge. Zbog propusta u primjeni okvira za sprečavanje pranja novca na razini stručnjaka dolazi do neprimjernih analiza rizika i niske razine prijavljivanja sumnjivih aktivnosti. Intenzitet nadzora tih stručnjaka nije dovoljan za uklanjanje tih nedostataka. Kako bi poduzeća ograničila tajnost podataka i identificirala stvarne vlasnike, uveden je nacionalni registar stvarnih vlasnika. Trebat će tijekom vremena pratiti kvalitetu dostavljenih informacija i učinkovitost registra.

| (21) | Rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja i dalje je ključno za poboljšanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava, kako je navedeno u Preporuci o ekonomskoj politici europodručja za 2020. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika zakonodavstvo Unije potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Luksemburg je poduzeo mjere za suzbijanje agresivnog poreznog planiranja provedbom prethodno dogovorenih međunarodnih i europskih inicijativa, no visoki iznosi dividendi, kamata i naknada za licencije iskazani u postotku BDP-a upućuju na zaključak da poduzeća iskorištavaju luksemburške porezne propise u svrhu agresivnog poreznog planiranja. Većinu izravnih stranih ulaganja drže subjekti posebne namjene. Zbog nepostojanja poreza po odbitku na kamate i naknade za licencije koje rezidenti Unije isplaćuju rezidentima trećih zemalja te zbog oslobođenja od poreza po odbitku za isplate dividendi u određenim okolnostima, može se dogoditi da te isplate uopće ne budu oporezovane ako se ne oporezuju u jurisdikciji primatelja plaćanja. U skladu sa svojom obvezom uvođenja zaštitnih mjera u odnosu na jurisdikcije s Unijina popisa nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe Luksemburg je predložio nacrt zakona prema kojem se ne priznaju kao odbitak isplate kamata i naknada za licencije primateljima u tim jurisdikcijama. |
| --- | --- |

(21)

Rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja i dalje je ključno za poboljšanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava, kako je navedeno u Preporuci o ekonomskoj politici europodručja za 2020. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika zakonodavstvo Unije potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Luksemburg je poduzeo mjere za suzbijanje agresivnog poreznog planiranja provedbom prethodno dogovorenih međunarodnih i europskih inicijativa, no visoki iznosi dividendi, kamata i naknada za licencije iskazani u postotku BDP-a upućuju na zaključak da poduzeća iskorištavaju luksemburške porezne propise u svrhu agresivnog poreznog planiranja. Većinu izravnih stranih ulaganja drže subjekti posebne namjene. Zbog nepostojanja poreza po odbitku na kamate i naknade za licencije koje rezidenti Unije isplaćuju rezidentima trećih zemalja te zbog oslobođenja od poreza po odbitku za isplate dividendi u određenim okolnostima, može se dogoditi da te isplate uopće ne budu oporezovane ako se ne oporezuju u jurisdikciji primatelja plaćanja. U skladu sa svojom obvezom uvođenja zaštitnih mjera u odnosu na jurisdikcije s Unijina popisa nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe Luksemburg je predložio nacrt zakona prema kojem se ne priznaju kao odbitak isplate kamata i naknada za licencije primateljima u tim jurisdikcijama.

| (22) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(22)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (23) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Luksemburg će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(23)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Luksemburg će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (24) | Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za postizanje brzog oporavka od gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Luksemburg bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebao osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i koordinaciju s politikama drugih država članica čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(24)

Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za postizanje brzog oporavka od gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Luksemburg bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebao osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i koordinaciju s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

| (25) | Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Luksemburga i objavila je u izvješću za Luksemburg za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Luksemburgu prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Luksemburgu nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Luksemburga i objavila je u izvješću za Luksemburg za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Luksemburgu prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Luksemburgu nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (26) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku, |
| --- | --- |

(26)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

PREPORUČUJE da Luksemburg u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati otpornost zdravstvenog sustava osiguravanjem odgovarajuće dostupnosti zdravstvenih radnika. Ubrzati reforme za poboljšanje upravljanja zdravstvenim sustavom i e-zdravstvom. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ublažiti posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 za zaposlenost, posebno vodeći računa o osobama koje su u teškom stanju na tržištu rada. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Osigurati učinkovitu provedbu mjera kojima se podupire likvidnost poduzeća, posebno MSP-ova i samozaposlenih osoba. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, posebno u održivi promet i održivu izgradnju te čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, i tako doprinijeti postupnoj dekarbonizaciji gospodarstva. Poticati inovacije i digitalizaciju, posebno u poslovnom sektoru. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Osigurati učinkovit nadzor i provedbu okvira za sprečavanje pranja novca kad je riječ o stručnjacima koji pružaju usluge trustovima i trgovačkim društvima te investicijske usluge. Poduzeti odlučnije mjere za uklanjanje obilježja poreznog sustava koja olakšavaju agresivno porezno planiranje, posebno putem isplata rezidenata prema nerezidentima. |
| --- | --- |

4.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 97.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/107 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/107

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2020.

(2020/C 282/17)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je započeo europski semestar 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Mađarska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je započeo europski semestar 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Mađarska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (2) | Izvješće za Mađarsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Mađarske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Mađarske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Mađarsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Mađarske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Mađarske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Mađarska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Mađarska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene u regijama zemlje zbog različitih uzoraka specijalizacije, posebno u regijama kojima nedostaju ulaganja u ključne resurse ili koje se znatno oslanjaju na sektore koji ovise o izravnom poslovanju s potrošačima. To uključuje znatan rizik od povećanja teritorijalnih razlika u Mađarskoj, čime se pogoršava već uočeni trend povećanja nejednakosti između urbanih i ruralnih područja. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene u regijama zemlje zbog različitih uzoraka specijalizacije, posebno u regijama kojima nedostaju ulaganja u ključne resurse ili koje se znatno oslanjaju na sektore koji ovise o izravnom poslovanju s potrošačima. To uključuje znatan rizik od povećanja teritorijalnih razlika u Mađarskoj, čime se pogoršava već uočeni trend povećanja nejednakosti između urbanih i ruralnih područja. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

| (10) | Mađarska je 5. svibnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 4. svibnja 2020. svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Mađarska je 5. svibnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 4. svibnja 2020. svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (11) | Mađarska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. |
| --- | --- |

(11)

Mađarska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu.

| (12) | Vijeće je 14. lipnja 2019. preporučilo Mađarskoj da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) u 2019. ne premaši 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Ukupna ocjena Komisije potvrđuje značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. te u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. Međutim, s obzirom na aktivaciju opće klauzule o odstupanju, nije opravdano poduzimanje daljnjih mjera u okviru postupka zbog značajnog odstupanja za Mađarsku. |
| --- | --- |

(12)

Vijeće je 14. lipnja 2019. preporučilo Mađarskoj da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) u 2019. ne premaši 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Ukupna ocjena Komisije potvrđuje značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. te u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. Međutim, s obzirom na aktivaciju opće klauzule o odstupanju, nije opravdano poduzimanje daljnjih mjera u okviru postupka zbog značajnog odstupanja za Mađarsku.

| (13) | Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo s deficita od 2,0 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 3,8 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit smanjiti na 2,7 % BDP-a u 2021. i postupno dosegnuti 1,0 % BDP-a do 2024. Prema Programu konvergencije za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 66,3 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 72,6 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. Pri proračunskim projekcijama treba uzeti u obzir neke rizike, odnosno one povezane s rashodima većima od predviđenih (u skladu s prethodnim trendovima visoke potrošnje na kraju godine), kao i s potencijalno nižim prihodima od predviđenih jer se čini da se predviđanja temelje na određenom povećanju prihoda. |
| --- | --- |

(13)

Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo s deficita od 2,0 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 3,8 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit smanjiti na 2,7 % BDP-a u 2021. i postupno dosegnuti 1,0 % BDP-a do 2024. Prema Programu konvergencije za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 66,3 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 72,6 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. Pri proračunskim projekcijama treba uzeti u obzir neke rizike, odnosno one povezane s rashodima većima od predviđenih (u skladu s prethodnim trendovima visoke potrošnje na kraju godine), kao i s potencijalno nižim prihodima od predviđenih jer se čini da se predviđanja temelje na određenom povećanju prihoda.

| (14) | Mađarska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava u pogledu intenzivne njege, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera u 2020. iznosi 2,8 % BDP-a i one se u potpunosti financiraju preraspodjelom rashoda u proračunu, pričuvama i novim porezima. Uključuju mjere usmjerene na potporu tržištu rada, porezne olakšice za poduzeća i troškove povezane s hitnom medicinskom pomoći. Najavljene su dodatne mjere za potporu oporavku (1,4 % BDP-a) i tržištu rada (0,4 % BDP-a), ali još nisu specificirane. Osim toga, Mađarska je donijela mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu konvergencije za 2020. procjenjuju na 1,5 % BDP-a. Mađarska tijela rade na dodatnim mjerama u iznosu od 0,3 % BDP-a. Te mjere uključuju programe kreditnih jamstava i zajmove za koje jamči država. Ukupan proračunski učinak fiskalnih mjera navedenih u programima konvergencije za 2020. razlikuje se od navedenog u proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. jer je Komisija ocijenila i u obzir uzela samo mjere koje su bile dovoljno precizirane. Mjere koje je Mađarska donijela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Potpuno preciziranje i donošenje svih najavljenih izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(14)

Mađarska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava u pogledu intenzivne njege, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera u 2020. iznosi 2,8 % BDP-a i one se u potpunosti financiraju preraspodjelom rashoda u proračunu, pričuvama i novim porezima. Uključuju mjere usmjerene na potporu tržištu rada, porezne olakšice za poduzeća i troškove povezane s hitnom medicinskom pomoći. Najavljene su dodatne mjere za potporu oporavku (1,4 % BDP-a) i tržištu rada (0,4 % BDP-a), ali još nisu specificirane. Osim toga, Mađarska je donijela mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu konvergencije za 2020. procjenjuju na 1,5 % BDP-a. Mađarska tijela rade na dodatnim mjerama u iznosu od 0,3 % BDP-a. Te mjere uključuju programe kreditnih jamstava i zajmove za koje jamči država. Ukupan proračunski učinak fiskalnih mjera navedenih u programima konvergencije za 2020. razlikuje se od navedenog u proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. jer je Komisija ocijenila i u obzir uzela samo mjere koje su bile dovoljno precizirane. Mjere koje je Mađarska donijela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Potpuno preciziranje i donošenje svih najavljenih izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (15) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Mađarskoj saldo opće države iznositi -5,2 % BDP-a u 2020. te -4,0 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 75,0 %. |
| --- | --- |

(15)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Mađarskoj saldo opće države iznositi -5,2 % BDP-a u 2020. te -4,0 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 75,0 %.

| (16) | Vijeće je 14. lipnja 2019. u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora zaključilo da je u Mađarskoj u 2018. došlo do uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. S obzirom na utvrđeno značajno odstupanje, Vijeće je 14. lipnja 2019. izdalo preporuku (8) u kojoj je preporučilo Mađarskoj da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda ne premaši 3,3 % u 2019. i 4,7 % u 2020., što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % odnosno 0,75 % BDP-a. Vijeće je 5. prosinca 2019. donijelo Odluku (EU) 2019/2172 (9) kojom se utvrđuje da Mađarska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na njegovu preporuku od 14. lipnja 2019. te je 5. prosinca 2019. izdalo revidiranu preporuku (10). Vijeće je u preporuci od 5. prosinca 2019. od Mađarske zatražilo da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2020. ne premaši 4,7 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,75 % BDP-a u 2020. Na temelju ukupne ocjene Komisije i s obzirom na aktivaciju opće klauzule o odstupanju za 2020., koja omogućuje privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja, smatra se da je Mađarska poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na preporuku od 5. prosinca 2019. |
| --- | --- |

(16)

Vijeće je 14. lipnja 2019. u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora zaključilo da je u Mađarskoj u 2018. došlo do uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. S obzirom na utvrđeno značajno odstupanje, Vijeće je 14. lipnja 2019. izdalo preporuku (8) u kojoj je preporučilo Mađarskoj da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda ne premaši 3,3 % u 2019. i 4,7 % u 2020., što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % odnosno 0,75 % BDP-a. Vijeće je 5. prosinca 2019. donijelo Odluku (EU) 2019/2172 (9) kojom se utvrđuje da Mađarska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na njegovu preporuku od 14. lipnja 2019. te je 5. prosinca 2019. izdalo revidiranu preporuku (10). Vijeće je u preporuci od 5. prosinca 2019. od Mađarske zatražilo da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2020. ne premaši 4,7 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,75 % BDP-a u 2020. Na temelju ukupne ocjene Komisije i s obzirom na aktivaciju opće klauzule o odstupanju za 2020., koja omogućuje privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja, smatra se da je Mađarska poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na preporuku od 5. prosinca 2019.

| (17) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Mađarska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Mađarska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

| (18) | Vlada je 11. ožujka 2020. proglasila stanje opasnosti. Granice su zatvorene za putnički promet 12. ožujka, osim za mađarske državljane koji se vraćaju u zemlju, građane zemalja Europskog gospodarskog prostora te za redovite prekogranične radnike. Dopušten je provoz robe. Ustanove za rani i predškolski odgoj i obrazovanje, škole i sveučilišta zatvoreni su 16. ožujka 2020. te je uvedena internetska nastava. Od 17. ožujka 2020. trgovine koje nisu nužne morale su zatvarati u 15 sati, a restorani su mogli pripremati samo jela za konzumaciju izvan objekta. Djelomično ograničenje kretanja uvedeno je 28. ožujka 2020., što znači da su građani mogli napustiti područje boravišta samo iz opravdanih razloga i uz održavanje udaljenosti od drugih ljudi. Prije izbijanja bolesti COVID-19 mađarsko gospodarstvo bilo je na putu prema postupnom usporavanju nakon nekoliko godina izvanrednog rasta. Realni BDP u 2019. porastao je za 4,9 %. Nakon izbijanja virusa mjere za suzbijanje širenja zaraze uvedene su relativno brzo, a službeno zabilježeni broj slučajeva dosad je ostao ograničen. Međutim, očekuje se da će globalna recesija posebno snažno pogoditi izvoz zbog dominantne uloge visoko cikličkih industrija, kao što je automobilska. Očekuje se da će zbog ograničenja putovanja na udaru biti i turističke i prometne usluge. Općenito, predviđa se da će nagla recesija početi u ožujku, nakon čega će uslijediti postupni gospodarski oporavak od druge polovine godine, uz pretpostavku da će se mjere za suzbijanje širenja zaraze postupno ukinuti. Zbog fleksibilnosti tržišta rada nezaposlenost bi mogla naglo porasti. Gospodarski rezultati u 2020. ovisit će o trajanju mjera ograničenja kretanja i odgovoru ekonomske politike. U proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. predviđa se smanjenje realnog BDP-a od 7 % u 2020., nakon čega će uslijediti oporavak od 6 % u 2021. |
| --- | --- |

(18)

Vlada je 11. ožujka 2020. proglasila stanje opasnosti. Granice su zatvorene za putnički promet 12. ožujka, osim za mađarske državljane koji se vraćaju u zemlju, građane zemalja Europskog gospodarskog prostora te za redovite prekogranične radnike. Dopušten je provoz robe. Ustanove za rani i predškolski odgoj i obrazovanje, škole i sveučilišta zatvoreni su 16. ožujka 2020. te je uvedena internetska nastava. Od 17. ožujka 2020. trgovine koje nisu nužne morale su zatvarati u 15 sati, a restorani su mogli pripremati samo jela za konzumaciju izvan objekta. Djelomično ograničenje kretanja uvedeno je 28. ožujka 2020., što znači da su građani mogli napustiti područje boravišta samo iz opravdanih razloga i uz održavanje udaljenosti od drugih ljudi. Prije izbijanja bolesti COVID-19 mađarsko gospodarstvo bilo je na putu prema postupnom usporavanju nakon nekoliko godina izvanrednog rasta. Realni BDP u 2019. porastao je za 4,9 %. Nakon izbijanja virusa mjere za suzbijanje širenja zaraze uvedene su relativno brzo, a službeno zabilježeni broj slučajeva dosad je ostao ograničen. Međutim, očekuje se da će globalna recesija posebno snažno pogoditi izvoz zbog dominantne uloge visoko cikličkih industrija, kao što je automobilska. Očekuje se da će zbog ograničenja putovanja na udaru biti i turističke i prometne usluge. Općenito, predviđa se da će nagla recesija početi u ožujku, nakon čega će uslijediti postupni gospodarski oporavak od druge polovine godine, uz pretpostavku da će se mjere za suzbijanje širenja zaraze postupno ukinuti. Zbog fleksibilnosti tržišta rada nezaposlenost bi mogla naglo porasti. Gospodarski rezultati u 2020. ovisit će o trajanju mjera ograničenja kretanja i odgovoru ekonomske politike. U proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. predviđa se smanjenje realnog BDP-a od 7 % u 2020., nakon čega će uslijediti oporavak od 6 % u 2021.

| (19) | Vlada je od sredine ožujka najavila nekoliko valova mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19. Središnja banka donijela je mjere za osiguravanje likvidnosti financijskog sektora. Druge mjere za povećanje likvidnosti kućanstava i poduzeća obuhvaćaju: (a) moratorij na otplatu kredita i plaćanje naknada po ugovorima o financijskom leasingu za poduzeća i kućanstva do 31. prosinca 2020.; (b) ograničavanje kamatne stope na potrošačke kredite. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Daljnje mjere, uglavnom usmjerene na sektore koji su najteže pogođeni krizom, kao što su turizam i usluge, uključuju privremena smanjenja i oslobađanja od plaćanja poreza, subvencije za ulaganja, infrastrukturne projekte, kredite uz subvencije i jamstva te kapitalne programe. Kako bi sačuvala radna mjesta, Vlada je pokrenula dvije vrste mjera na tržištu rada. Program skraćenog radnog vremena pokriva do 70 % izgubljenih plaća u razdoblju od tri mjeseca pod određenim uvjetima, dok je poseban program subvencija za plaće usmjeren na zaposlenike u području istraživanja i razvoja. Vlada je jedan kvartal ranije uvela prethodno planirano smanjenje doprinosa za socijalno osiguranje i najavila jednokratni dodatak na plaće u zdravstvenom sektoru. Općenito, iako se fiskalnim mjerama nastoji pružiti potpora poduzećima i očuvati radna mjesta, njihovo područje primjene i pokrivenost i dalje su ograničeni u usporedbi s mjerama koje je poduzela većina drugih država članica. Nadalje, planira se da će se financirati preraspodjelom iz drugih proračunskih poglavlja i novoprikupljenim porezima te se stoga očekuje da će iz perspektive makroekonomske stabilizacije imati ograničen učinak. |
| --- | --- |

(19)

Vlada je od sredine ožujka najavila nekoliko valova mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19. Središnja banka donijela je mjere za osiguravanje likvidnosti financijskog sektora. Druge mjere za povećanje likvidnosti kućanstava i poduzeća obuhvaćaju: (a) moratorij na otplatu kredita i plaćanje naknada po ugovorima o financijskom leasingu za poduzeća i kućanstva do 31. prosinca 2020.; (b) ograničavanje kamatne stope na potrošačke kredite. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Daljnje mjere, uglavnom usmjerene na sektore koji su najteže pogođeni krizom, kao što su turizam i usluge, uključuju privremena smanjenja i oslobađanja od plaćanja poreza, subvencije za ulaganja, infrastrukturne projekte, kredite uz subvencije i jamstva te kapitalne programe. Kako bi sačuvala radna mjesta, Vlada je pokrenula dvije vrste mjera na tržištu rada. Program skraćenog radnog vremena pokriva do 70 % izgubljenih plaća u razdoblju od tri mjeseca pod određenim uvjetima, dok je poseban program subvencija za plaće usmjeren na zaposlenike u području istraživanja i razvoja. Vlada je jedan kvartal ranije uvela prethodno planirano smanjenje doprinosa za socijalno osiguranje i najavila jednokratni dodatak na plaće u zdravstvenom sektoru. Općenito, iako se fiskalnim mjerama nastoji pružiti potpora poduzećima i očuvati radna mjesta, njihovo područje primjene i pokrivenost i dalje su ograničeni u usporedbi s mjerama koje je poduzela većina drugih država članica. Nadalje, planira se da će se financirati preraspodjelom iz drugih proračunskih poglavlja i novoprikupljenim porezima te se stoga očekuje da će iz perspektive makroekonomske stabilizacije imati ograničen učinak.

| (20) | Razni aspekti zdravstvenih ishoda i dalje su lošiji nego u većini država članica, što je posebice odraz visoke učestalosti čimbenika rizika u stanovništvu i ograničene učinkovitosti pružanja zdravstvene skrbi. Udio javne potrošnje za zdravstvo u Mađarskoj bio je znatno niži od prosjeka Unije. Iako su nezadovoljene potrebe za zdravstvenom skrbi niske, broj Mađara koji se oslanjaju na neposredna plaćanja iznad je prosjeka Unije, te su te osobe sve više primorane koristiti se privatnim zdravstvenim uslugama. Time se za mađarska kućanstva povećava rizik od financijskih poteškoća, što utječe na socijalnu jednakost i zdravstvene ishode. Potrebna su dodatna ulaganja i sveobuhvatne reforme kako bi se racionalizirala upotreba resursa u zdravstvenom sustavu, smanjile nejednakosti u pristupu i povećala kvaliteta skrbi. Preventivna i primarna zdravstvena zaštita nedovoljno se financiraju, a njihov potencijal za poboljšanje kvalitete, dostupnosti i troškovne učinkovitosti zdravstvenog sustava i dalje je nedostatno iskorišten. Iako su tijela počela raditi na ublažavanju znatnog nedostatka zdravstvenih radnika u Mađarskoj, regionalne razlike u raspodjeli zdravstvenog osoblja i dalje ometaju pristup skrbi u nekim područjima i za neke ranjive skupine, kao što su marginalizirani Romi, kao i za osobe s invaliditetom, koje se suočavaju s posebnim preprekama. S obzirom na šokove potražnje za zdravstvenim uslugama zbog pandemije bolesti COVID-19, potrebno je brzo djelovati kako bi se započelo s rješavanjem tih strukturnih izazova i povećalo otpornost mađarskog zdravstvenog sustava. |
| --- | --- |

(20)

Razni aspekti zdravstvenih ishoda i dalje su lošiji nego u većini država članica, što je posebice odraz visoke učestalosti čimbenika rizika u stanovništvu i ograničene učinkovitosti pružanja zdravstvene skrbi. Udio javne potrošnje za zdravstvo u Mađarskoj bio je znatno niži od prosjeka Unije. Iako su nezadovoljene potrebe za zdravstvenom skrbi niske, broj Mađara koji se oslanjaju na neposredna plaćanja iznad je prosjeka Unije, te su te osobe sve više primorane koristiti se privatnim zdravstvenim uslugama. Time se za mađarska kućanstva povećava rizik od financijskih poteškoća, što utječe na socijalnu jednakost i zdravstvene ishode. Potrebna su dodatna ulaganja i sveobuhvatne reforme kako bi se racionalizirala upotreba resursa u zdravstvenom sustavu, smanjile nejednakosti u pristupu i povećala kvaliteta skrbi. Preventivna i primarna zdravstvena zaštita nedovoljno se financiraju, a njihov potencijal za poboljšanje kvalitete, dostupnosti i troškovne učinkovitosti zdravstvenog sustava i dalje je nedostatno iskorišten. Iako su tijela počela raditi na ublažavanju znatnog nedostatka zdravstvenih radnika u Mađarskoj, regionalne razlike u raspodjeli zdravstvenog osoblja i dalje ometaju pristup skrbi u nekim područjima i za neke ranjive skupine, kao što su marginalizirani Romi, kao i za osobe s invaliditetom, koje se suočavaju s posebnim preprekama. S obzirom na šokove potražnje za zdravstvenim uslugama zbog pandemije bolesti COVID-19, potrebno je brzo djelovati kako bi se započelo s rješavanjem tih strukturnih izazova i povećalo otpornost mađarskog zdravstvenog sustava.

| (21) | Socioekonomske posljedice izbijanja bolesti mogle bi biti velike, a još je potrebno ocijeniti učinak vladine uredbe od 18. ožujka 2020. kojom se dopuštaju bilateralno dogovorena odstupanja od Zakona o radu. Prema prognozi Komisije očekuje se porast nezaposlenosti na 7,0 % u 2020. i oporavak na 6,1 % u 2021. Sektori koji su izrazito pogođeni krizom čine velik udio mađarskog gospodarstva te zapošljavaju niskokvalificirane do srednjekvalificirane radnike s vrlo fleksibilnim ugovorima o radu. Do početka 2020. ukupna stopa zaposlenosti nastavila se poboljšavati zbog snažnog gospodarskog rasta, ali ne jednako u svim skupinama. Razlike u zaposlenosti među skupinama s različitim vještinama te između muškaraca i žena ostale su velike u usporedbi s prosjekom Unije, a potonje je djelomično posljedica ograničene ponude kvalitetne skrbi za djecu. Za program javnih radova, koji se nije pokazao učinkovitim u zapošljavanju sudionika na primarnom tržištu rada, i dalje se odvajaju znatna sredstva, unatoč njegovu smanjenju. Ima prostora za jačanje drugih politika kako bi se nezaposlenim ili neaktivnim osobama učinkovito pomoglo u pronalasku zaposlenja ili omogućilo pristup osposobljavanju čime bi se poboljšala njihova usmjerenost. Razdoblje isplate naknade za nezaposlenost najkraće je u Uniji, najviše tri mjeseca, što je čak i u povoljnim gospodarskim uvjetima znatno kraće od prosječnog vremena potrebnog za pronalazak zaposlenja. U skladu s načelima europskog stupa socijalnih prava, programima i mjerama socijalne zaštite potrebno je zaštititi osobe izložene riziku od gubitka zaposlenja te samozaposlene i nezaposlene osobe. Programi skraćenog radnog vremena, u okviru kojih zaposlenici od države primaju potporu dohotku za neodrađene sate, dobar su način zaštite zaposlenja. Tijekom pandemije programi skraćenog radnog vremena najučinkovitiji su ako se njima upravlja jednostavno i brzo, a prihvatljivost nije ograničena na određene sektore ili vrste poduzeća. |
| --- | --- |

(21)

Socioekonomske posljedice izbijanja bolesti mogle bi biti velike, a još je potrebno ocijeniti učinak vladine uredbe od 18. ožujka 2020. kojom se dopuštaju bilateralno dogovorena odstupanja od Zakona o radu. Prema prognozi Komisije očekuje se porast nezaposlenosti na 7,0 % u 2020. i oporavak na 6,1 % u 2021. Sektori koji su izrazito pogođeni krizom čine velik udio mađarskog gospodarstva te zapošljavaju niskokvalificirane do srednjekvalificirane radnike s vrlo fleksibilnim ugovorima o radu. Do početka 2020. ukupna stopa zaposlenosti nastavila se poboljšavati zbog snažnog gospodarskog rasta, ali ne jednako u svim skupinama. Razlike u zaposlenosti među skupinama s različitim vještinama te između muškaraca i žena ostale su velike u usporedbi s prosjekom Unije, a potonje je djelomično posljedica ograničene ponude kvalitetne skrbi za djecu. Za program javnih radova, koji se nije pokazao učinkovitim u zapošljavanju sudionika na primarnom tržištu rada, i dalje se odvajaju znatna sredstva, unatoč njegovu smanjenju. Ima prostora za jačanje drugih politika kako bi se nezaposlenim ili neaktivnim osobama učinkovito pomoglo u pronalasku zaposlenja ili omogućilo pristup osposobljavanju čime bi se poboljšala njihova usmjerenost. Razdoblje isplate naknade za nezaposlenost najkraće je u Uniji, najviše tri mjeseca, što je čak i u povoljnim gospodarskim uvjetima znatno kraće od prosječnog vremena potrebnog za pronalazak zaposlenja. U skladu s načelima europskog stupa socijalnih prava, programima i mjerama socijalne zaštite potrebno je zaštititi osobe izložene riziku od gubitka zaposlenja te samozaposlene i nezaposlene osobe. Programi skraćenog radnog vremena, u okviru kojih zaposlenici od države primaju potporu dohotku za neodrađene sate, dobar su način zaštite zaposlenja. Tijekom pandemije programi skraćenog radnog vremena najučinkovitiji su ako se njima upravlja jednostavno i brzo, a prihvatljivost nije ograničena na određene sektore ili vrste poduzeća.

| (22) | Iako se ukupno stanje siromaštva u Mađarskoj poboljšalo prije krize, taj se trend može brzo preokrenuti uslijed gospodarskog pada. Dohodovne nejednakosti povećale su se tijekom proteklog desetljeća, djelomično zbog promjena u sustavu poreza i naknada. Čak i prije izbijanja bolesti COVID-19 bilježile su se visoke razine teške materijalne oskudice te materijalna i socijalna oskudica, posebno u kućanstvima s više djece i među romskim stanovništvom. Nedostatak općinskih stanova za socijalni najam i nedovoljna financijska potpora za unajmljivače koče mobilnost. Zajamčeni minimalni dohodak nominalno je nepromijenjen od 2012. i jedan je od najnižih u Uniji. Očekuje se da će pandemija najteže pogoditi ranjive skupine koje nemaju pristup skrbi i osnovnim uslugama te koje žive u prenapučenim kućanstvima. Kada se gospodarstvo oporavi, bit će potrebno provesti mjere za poticanje aktivacije tih skupina i njihove integracije na tržište rada. Već prije krize obrazovni rezultati bili su ispod prosjeka Unije i snažno određeni socioekonomskim položajem učenika. Stope ranog napuštanja školovanja bile su visoke, posebno među učenicima romskog podrijetla. Slabo sudjelovanje ranjivih skupina u kvalitetnom obrazovanju znači propuštenu priliku za izgradnju ljudskog kapitala i socijalne kohezije. Plaće nastavnika među najnižima su u Uniji. Mali broj studenata u visokom obrazovanju u nesrazmjeru je s velikom potražnjom za visokokvalificiranim radnicima. Neočekivani prelazak na učenje na daljinu vjerojatno će te nejednakosti dodatno povećati. Dokazi iz godišnjih nacionalnih testova kompetencija upućuju na to da digitalno obrazovanje teško može doprijeti do mnogih učenika jer im nedostaju digitalni alati. Učenici u nepovoljnom položaju također se suočavaju s negativnim učincima učenja na daljinu zbog prenapučenih kućanstava i niske razine obrazovanja roditelja. Nedavna i tekuća ulaganja u digitalizaciju obrazovanja važna su i potrebno ih je nastaviti. |
| --- | --- |

(22)

Iako se ukupno stanje siromaštva u Mađarskoj poboljšalo prije krize, taj se trend može brzo preokrenuti uslijed gospodarskog pada. Dohodovne nejednakosti povećale su se tijekom proteklog desetljeća, djelomično zbog promjena u sustavu poreza i naknada. Čak i prije izbijanja bolesti COVID-19 bilježile su se visoke razine teške materijalne oskudice te materijalna i socijalna oskudica, posebno u kućanstvima s više djece i među romskim stanovništvom. Nedostatak općinskih stanova za socijalni najam i nedovoljna financijska potpora za unajmljivače koče mobilnost. Zajamčeni minimalni dohodak nominalno je nepromijenjen od 2012. i jedan je od najnižih u Uniji. Očekuje se da će pandemija najteže pogoditi ranjive skupine koje nemaju pristup skrbi i osnovnim uslugama te koje žive u prenapučenim kućanstvima. Kada se gospodarstvo oporavi, bit će potrebno provesti mjere za poticanje aktivacije tih skupina i njihove integracije na tržište rada. Već prije krize obrazovni rezultati bili su ispod prosjeka Unije i snažno određeni socioekonomskim položajem učenika. Stope ranog napuštanja školovanja bile su visoke, posebno među učenicima romskog podrijetla. Slabo sudjelovanje ranjivih skupina u kvalitetnom obrazovanju znači propuštenu priliku za izgradnju ljudskog kapitala i socijalne kohezije. Plaće nastavnika među najnižima su u Uniji. Mali broj studenata u visokom obrazovanju u nesrazmjeru je s velikom potražnjom za visokokvalificiranim radnicima. Neočekivani prelazak na učenje na daljinu vjerojatno će te nejednakosti dodatno povećati. Dokazi iz godišnjih nacionalnih testova kompetencija upućuju na to da digitalno obrazovanje teško može doprijeti do mnogih učenika jer im nedostaju digitalni alati. Učenici u nepovoljnom položaju također se suočavaju s negativnim učincima učenja na daljinu zbog prenapučenih kućanstava i niske razine obrazovanja roditelja. Nedavna i tekuća ulaganja u digitalizaciju obrazovanja važna su i potrebno ih je nastaviti.

| (23) | U kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19 posebno je važno osigurati funkcioniranje kritične infrastrukture i slobodno kretanje robe na cijelom unutarnjem tržištu te u suradnji sa susjednim zemljama pratiti i omogućiti ispravno funkcioniranje lanaca opskrbe. Mađarska je malo otvoreno gospodarstvo s intenzivnim prekograničnim prometom robe. Osim toga, mnogi Mađari rade u inozemstvu i putuju na posao na tjednoj osnovi. Mađarskoj bi usto mogli trebati sezonski pogranični radnici u poljoprivredi. Aktualna ograničenja putovanja mogu izazvati zastoje u kretanju robe i radnika, ali bi se mogla ublažiti osiguravanjem zelenih traka na granicama. |
| --- | --- |

(23)

U kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19 posebno je važno osigurati funkcioniranje kritične infrastrukture i slobodno kretanje robe na cijelom unutarnjem tržištu te u suradnji sa susjednim zemljama pratiti i omogućiti ispravno funkcioniranje lanaca opskrbe. Mađarska je malo otvoreno gospodarstvo s intenzivnim prekograničnim prometom robe. Osim toga, mnogi Mađari rade u inozemstvu i putuju na posao na tjednoj osnovi. Mađarskoj bi usto mogli trebati sezonski pogranični radnici u poljoprivredi. Aktualna ograničenja putovanja mogu izazvati zastoje u kretanju robe i radnika, ali bi se mogla ublažiti osiguravanjem zelenih traka na granicama.

| (24) | Među uslužnim djelatnostima, maloprodaja je jedan od najpogođenijih sektora zbog mjera koje su mnogim poduzećima potpuno onemogućila rad ili znatno ograničila poslovanje. Regulatorna fleksibilnost doprinijela bi oporavku maloprodaje nakon krize uzorkovane bolešću COVID-19. Mađarska ima najveći broj reguliranih profesija u Uniji. Profesionalne usluge imat će važnu ulogu u olakšavanju izlaska iz krize i oporavka nakon nje. Od ključne su važnosti stoga neometan pristup profesijama i obavljanje profesija, što treba osigurati pojednostavnjenjem regulatornih okvira i povezanih administrativnih postupaka, osobito za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) i mikropoduzeća, uključujući osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost, a koje su osobito pogođene krizom. Potpora likvidnosti poduzeća putem kredita i jamstava od iznimne je važnosti, s naglaskom na MSP-ove, a posrednici trebaju učinkovito i brzo poduzećima distribuirati potporu likvidnosti. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Dopuštanjem odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa te ubrzanjem ugovornih plaćanja javnih tijela može se također doprinijeti poboljšanju novčanog toka MSP-ova. Novoosnovanim i rastućim poduzećima mogla bi biti potrebna posebna potpora, primjerice poticaji za fondove rizičnoga kapitala kako bi povećala ulaganja u ta poduzeća. Tim mjerama potpore također će se pomoći da se izbjegne hitna prodaja strateški važnih europskih poduzeća. |
| --- | --- |

(24)

Među uslužnim djelatnostima, maloprodaja je jedan od najpogođenijih sektora zbog mjera koje su mnogim poduzećima potpuno onemogućila rad ili znatno ograničila poslovanje. Regulatorna fleksibilnost doprinijela bi oporavku maloprodaje nakon krize uzorkovane bolešću COVID-19. Mađarska ima najveći broj reguliranih profesija u Uniji. Profesionalne usluge imat će važnu ulogu u olakšavanju izlaska iz krize i oporavka nakon nje. Od ključne su važnosti stoga neometan pristup profesijama i obavljanje profesija, što treba osigurati pojednostavnjenjem regulatornih okvira i povezanih administrativnih postupaka, osobito za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) i mikropoduzeća, uključujući osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost, a koje su osobito pogođene krizom. Potpora likvidnosti poduzeća putem kredita i jamstava od iznimne je važnosti, s naglaskom na MSP-ove, a posrednici trebaju učinkovito i brzo poduzećima distribuirati potporu likvidnosti. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Dopuštanjem odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa te ubrzanjem ugovornih plaćanja javnih tijela može se također doprinijeti poboljšanju novčanog toka MSP-ova. Novoosnovanim i rastućim poduzećima mogla bi biti potrebna posebna potpora, primjerice poticaji za fondove rizičnoga kapitala kako bi povećala ulaganja u ta poduzeća. Tim mjerama potpore također će se pomoći da se izbjegne hitna prodaja strateški važnih europskih poduzeća.

| (25) | Istraživanje i inovacije ključni su pokretači dugoročnog rasta i konkurentnosti. Mađarska je umjereni inovator. Nedostatak visokokvalificiranih radnika glavna je prepreka inovacijama. Rashodi za istraživanje i razvoj rastu sporo, te se najvećim dijelom mogu pripisati poslovnom sektoru, koji prima najveće javne potpore u Uniji. S druge strane, rashodi za istraživanje i razvoj u javnom sektoru smanjili su se tijekom posljednjeg desetljeća. Ulaganjima u inovativne MSP-ove te jačanjem suradnje poduzeća, istraživača, akademske zajednice i javnog sektora povećavaju se istraživački i inovacijski kapaciteti zemlje koji su potrebni za prevladavanje krize uzrokovane bolešću COVID-19. Za oporavak potrebna su ulaganja u javno istraživanje i inovacije te poticajno okružje za tu djelatnost. |
| --- | --- |

(25)

Istraživanje i inovacije ključni su pokretači dugoročnog rasta i konkurentnosti. Mađarska je umjereni inovator. Nedostatak visokokvalificiranih radnika glavna je prepreka inovacijama. Rashodi za istraživanje i razvoj rastu sporo, te se najvećim dijelom mogu pripisati poslovnom sektoru, koji prima najveće javne potpore u Uniji. S druge strane, rashodi za istraživanje i razvoj u javnom sektoru smanjili su se tijekom posljednjeg desetljeća. Ulaganjima u inovativne MSP-ove te jačanjem suradnje poduzeća, istraživača, akademske zajednice i javnog sektora povećavaju se istraživački i inovacijski kapaciteti zemlje koji su potrebni za prevladavanje krize uzrokovane bolešću COVID-19. Za oporavak potrebna su ulaganja u javno istraživanje i inovacije te poticajno okružje za tu djelatnost.

| (26) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. U mađarskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu utvrđena su ulaganja potrebna za klimatsku i energetsku tranziciju. Zajedno s ulaganjima u digitalizaciju i zelenu tranziciju omogućit će veću održivost i otpornost mađarskog gospodarstva nakon što se zemlja oporavi od krize. Energetska učinkovitost u stambenom sektoru trenutačno je slaba i doprinosi onečišćenju zraka. Stalna kršenja standarda kvalitete zraka imaju ozbiljne posljedice za zdravlje i okoliš. Uporaba krutih goriva u kućanstvima, poljoprivreda i emisije iz prometa glavni su izvori onečišćenja zraka. Samo 1 % bruto nacionalne energetske potrošnje dolazi iz obnovljivih izvora s niskim emisijama ugljika, a biomasa s visokim stupnjem onečišćenja čini otprilike 10 % te potrošnje. Solarne instalacije bilježe nagli rast, iako s niske početne razine. U skladu sa svojim nacionalnim energetskim i klimatskim planom i dugoročnom klimatskom neutralnošću Mađarska se namjerava više oslanjati na obnovljive izvore energije, uglavnom solarnu energiju. U trenutačnoj gospodarskoj situaciji energetska politika može potaknuti zeleni rast i doprinijeti gospodarskom oporavku. Do izbijanja pandemije bolesti COVID-19 zagušenje cestovnog prometa bilo je sve veći izazov s negativnim gospodarskim učincima te je doprinosilo povećanju emisija stakleničkih plinova i onečišćenju zraka. Veće mogućnosti rada na daljinu i privlačniji sustavi javnog prijevoza pomogli bi i u ublažavanju negativnog učinka prometa na okoliš. Kružno gospodarstvo i dalje je u početnoj fazi, recikliranje komunalnog otpada nedovoljno je razvijeno, a ekonomski instrumenti ne pružaju dostatne poticaje. Odlaganje otpada na odlagalištima i dalje je prevladavajuća metoda gospodarenja otpadom. Kvaliteta vode i opskrba vodom i dalje izazivaju zabrinutost. Digitalne vještine stanovnika i korištenje digitalnim tehnologijama u poduzećima i javnim uslugama i dalje su ispod prosjeka Unije. Trebalo bi nastaviti ulagati napore kako bi se građanima i poduzećima ponudile učinkovite digitalne javne usluge. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Mađarskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Mađarsku za 2020. To bi Mađarskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(26)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. U mađarskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu utvrđena su ulaganja potrebna za klimatsku i energetsku tranziciju. Zajedno s ulaganjima u digitalizaciju i zelenu tranziciju omogućit će veću održivost i otpornost mađarskog gospodarstva nakon što se zemlja oporavi od krize. Energetska učinkovitost u stambenom sektoru trenutačno je slaba i doprinosi onečišćenju zraka. Stalna kršenja standarda kvalitete zraka imaju ozbiljne posljedice za zdravlje i okoliš. Uporaba krutih goriva u kućanstvima, poljoprivreda i emisije iz prometa glavni su izvori onečišćenja zraka. Samo 1 % bruto nacionalne energetske potrošnje dolazi iz obnovljivih izvora s niskim emisijama ugljika, a biomasa s visokim stupnjem onečišćenja čini otprilike 10 % te potrošnje. Solarne instalacije bilježe nagli rast, iako s niske početne razine. U skladu sa svojim nacionalnim energetskim i klimatskim planom i dugoročnom klimatskom neutralnošću Mađarska se namjerava više oslanjati na obnovljive izvore energije, uglavnom solarnu energiju. U trenutačnoj gospodarskoj situaciji energetska politika može potaknuti zeleni rast i doprinijeti gospodarskom oporavku. Do izbijanja pandemije bolesti COVID-19 zagušenje cestovnog prometa bilo je sve veći izazov s negativnim gospodarskim učincima te je doprinosilo povećanju emisija stakleničkih plinova i onečišćenju zraka. Veće mogućnosti rada na daljinu i privlačniji sustavi javnog prijevoza pomogli bi i u ublažavanju negativnog učinka prometa na okoliš. Kružno gospodarstvo i dalje je u početnoj fazi, recikliranje komunalnog otpada nedovoljno je razvijeno, a ekonomski instrumenti ne pružaju dostatne poticaje. Odlaganje otpada na odlagalištima i dalje je prevladavajuća metoda gospodarenja otpadom. Kvaliteta vode i opskrba vodom i dalje izazivaju zabrinutost. Digitalne vještine stanovnika i korištenje digitalnim tehnologijama u poduzećima i javnim uslugama i dalje su ispod prosjeka Unije. Trebalo bi nastaviti ulagati napore kako bi se građanima i poduzećima ponudile učinkovite digitalne javne usluge. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Mađarskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Mađarsku za 2020. To bi Mađarskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (27) | Trajanje stanja opasnosti proglašenog 11. ožujka 2020. nije unaprijed utvrđeno i Vlada ima diskrecijsko pravo odlučivanja o njegovu nastavku ili prekidu. Konkretne mjere koje Vlada poduzima trajat će do ukidanja stanja opasnosti. Mađarski parlament 30. ožujka 2020. donio je novi zakon kojim se Vladi omogućuje da svojom uredbom ukine bilo koji zakon. Dodijeljene izvanredne ovlasti čine se opsežnijima od onih koje su donesene u drugim državama članicama, uzimajući u obzir kombinirani učinak široko definiranih ovlasti i nepostojanja njihova jasnog vremenskog ograničenja. Određene izvanredne mjere donesene na temelju tih ovlasti otvaraju pitanja u pogledu njihove nužnosti i proporcionalnosti te ometaju poslovne aktivnosti i stabilnost regulatornog okružja. Njima se među ostalim dopuštaju odstupanja od propisa o radu, razmještanje vojnih časnika za vezu u strateškim poduzećima i uvođenje državnog nadzora društva uvrštenog na burzu. Vlada je 26. svibnja 2020. mađarskom parlamentu podnijela nacrt zakona kojim bi se Vladu pozvalo da ukine stanje opasnosti i kojim bi se zakon od 30. ožujka 2020. na kraju stanja opasnosti stavio izvan snage. U skladu s temeljnim pravom, odluka o ukidanju stanja opasnosti ostaje u nadležnosti Vlade. Jačanje neovisnosti pravosuđa ključno je i za učinkovit nadzor dotičnih izvanrednih mjera. |
| --- | --- |

(27)

Trajanje stanja opasnosti proglašenog 11. ožujka 2020. nije unaprijed utvrđeno i Vlada ima diskrecijsko pravo odlučivanja o njegovu nastavku ili prekidu. Konkretne mjere koje Vlada poduzima trajat će do ukidanja stanja opasnosti. Mađarski parlament 30. ožujka 2020. donio je novi zakon kojim se Vladi omogućuje da svojom uredbom ukine bilo koji zakon. Dodijeljene izvanredne ovlasti čine se opsežnijima od onih koje su donesene u drugim državama članicama, uzimajući u obzir kombinirani učinak široko definiranih ovlasti i nepostojanja njihova jasnog vremenskog ograničenja. Određene izvanredne mjere donesene na temelju tih ovlasti otvaraju pitanja u pogledu njihove nužnosti i proporcionalnosti te ometaju poslovne aktivnosti i stabilnost regulatornog okružja. Njima se među ostalim dopuštaju odstupanja od propisa o radu, razmještanje vojnih časnika za vezu u strateškim poduzećima i uvođenje državnog nadzora društva uvrštenog na burzu. Vlada je 26. svibnja 2020. mađarskom parlamentu podnijela nacrt zakona kojim bi se Vladu pozvalo da ukine stanje opasnosti i kojim bi se zakon od 30. ožujka 2020. na kraju stanja opasnosti stavio izvan snage. U skladu s temeljnim pravom, odluka o ukidanju stanja opasnosti ostaje u nadležnosti Vlade. Jačanje neovisnosti pravosuđa ključno je i za učinkovit nadzor dotičnih izvanrednih mjera.

| (28) | Sudjelovanje socijalnih partnera u inicijativama politike i njihovoj provedbi posljednjih godina bilo je nedostatno, što je oslabilo kvalitetu i predvidljivost oblikovanja politika te povećalo mogućnosti za pogreške u politikama. Savjetovanja i ocjene učinka često se zaobilaze primjenom posebnih zakonodavnih postupaka, kao što su prijedlozi zakona koje podnose pojedinačni zastupnici u parlamentu i hitni postupci. Sudjelovanje dionika dodatno je oslabljeno tijekom primjene trenutačnog sustava odlučivanja uredbama Vlade, posebice s obzirom na vladinu uredbu od 18. ožujka 2020. kojom se dopuštaju bilateralno dogovorena odstupanja od Zakona o radu. |
| --- | --- |

(28)

Sudjelovanje socijalnih partnera u inicijativama politike i njihovoj provedbi posljednjih godina bilo je nedostatno, što je oslabilo kvalitetu i predvidljivost oblikovanja politika te povećalo mogućnosti za pogreške u politikama. Savjetovanja i ocjene učinka često se zaobilaze primjenom posebnih zakonodavnih postupaka, kao što su prijedlozi zakona koje podnose pojedinačni zastupnici u parlamentu i hitni postupci. Sudjelovanje dionika dodatno je oslabljeno tijekom primjene trenutačnog sustava odlučivanja uredbama Vlade, posebice s obzirom na vladinu uredbu od 18. ožujka 2020. kojom se dopuštaju bilateralno dogovorena odstupanja od Zakona o radu.

| (29) | Nedostatak tržišnog natjecanja u postupcima javne nabave i dalje je važan razlog za zabrinutost jer je šire otvaranje tržišnom natjecanju jedno od ključnih rješenja za suočavanje s krizom, oživljavanje sektora malih poduzeća i potporu ponovnom pokretanju gospodarstva. Unatoč novim zakonodavnim promjenama i digitalizaciji javne nabave, gotovo polovina svih javnih natječaja rezultirala je postupkom sa samo jednom ponudom. Velik broj slučajeva samo jedne ponude ugrožava učinkovitost sustava javne nabave. Profesionalizacija javne nabave mogla bi doprinijeti boljoj usklađenosti s pravilima Unije i omogućiti stratešku nabavu. U revizijama koje je posljednjih godina provela Komisija u području javne nabave povezane s projektima koje sufinancira Unija utvrđeni su sustavni nedostaci i slabosti u sustavu kontrole javne nabave. Komisija je 2019. zbog tih nedostataka Mađarskoj odredila financijske ispravke u iznosu od oko milijarde EUR. |
| --- | --- |

(29)

Nedostatak tržišnog natjecanja u postupcima javne nabave i dalje je važan razlog za zabrinutost jer je šire otvaranje tržišnom natjecanju jedno od ključnih rješenja za suočavanje s krizom, oživljavanje sektora malih poduzeća i potporu ponovnom pokretanju gospodarstva. Unatoč novim zakonodavnim promjenama i digitalizaciji javne nabave, gotovo polovina svih javnih natječaja rezultirala je postupkom sa samo jednom ponudom. Velik broj slučajeva samo jedne ponude ugrožava učinkovitost sustava javne nabave. Profesionalizacija javne nabave mogla bi doprinijeti boljoj usklađenosti s pravilima Unije i omogućiti stratešku nabavu. U revizijama koje je posljednjih godina provela Komisija u području javne nabave povezane s projektima koje sufinancira Unija utvrđeni su sustavni nedostaci i slabosti u sustavu kontrole javne nabave. Komisija je 2019. zbog tih nedostataka Mađarskoj odredila financijske ispravke u iznosu od oko milijarde EUR.

| (30) | Rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja ključno je za poboljšanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika, zakonodavstvo Unije potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Mađarska je poduzela mjere protiv agresivnog poreznog planiranja provedbom prethodno dogovorenih međunarodnih i europskih inicijativa, ali bi činjenica da u Mađarskoj nema poreza po odbitku na prihode koji odlaze u offshore financijske centre mogla omogućiti odljev dobiti iz Unije bez plaćanja pravedne stope poreza. Iako su prihodi koji odlaze u offshore financijske centre, kao što su naknade za licencije, kamate i dividende, bili relativno niski u razdoblju 2013. – 2017., Mađarska bilježi nepredvidive i relativno visoke priljeve i odljeve kapitala preko subjekata posebne namjene, što upućuje na moguću ranjivost u odnosu na prakse agresivnog poreznog planiranja. |
| --- | --- |

(30)

Rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja ključno je za poboljšanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika, zakonodavstvo Unije potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Mađarska je poduzela mjere protiv agresivnog poreznog planiranja provedbom prethodno dogovorenih međunarodnih i europskih inicijativa, ali bi činjenica da u Mađarskoj nema poreza po odbitku na prihode koji odlaze u offshore financijske centre mogla omogućiti odljev dobiti iz Unije bez plaćanja pravedne stope poreza. Iako su prihodi koji odlaze u offshore financijske centre, kao što su naknade za licencije, kamate i dividende, bili relativno niski u razdoblju 2013. – 2017., Mađarska bilježi nepredvidive i relativno visoke priljeve i odljeve kapitala preko subjekata posebne namjene, što upućuje na moguću ranjivost u odnosu na prakse agresivnog poreznog planiranja.

| (31) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(31)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (32) | Korupcija, pristup javnim informacijama i sloboda medija izazivali su zabrinutost čak i prije krize. Ta su područja još izloženija daljnjem pogoršanju zbog proglašenja stanja opasnosti jer su kontrolni mehanizmi postali slabiji. Istrage i kazneni progon čine se manje djelotvornima u Mađarskoj nego u drugim državama članicama. Nema odlučnih sustavnih mjera za kazneni progon korupcije na visokoj razini. Odgovornost za odluke o obustavi istraga i dalje izaziva zabrinutost jer ne postoje učinkoviti pravni lijekovi protiv odluka tužiteljstva o odustajanju od kaznenog progona navodnih kaznenih djela. Ograničavanje pristupa informacijama i dalje ometa borbu protiv korupcije. Prakse koje otežavaju pristup javnim informacijama mogu građane i nevladine organizacije odvratiti od ostvarivanja svojih ustavnih prava. |
| --- | --- |

(32)

Korupcija, pristup javnim informacijama i sloboda medija izazivali su zabrinutost čak i prije krize. Ta su područja još izloženija daljnjem pogoršanju zbog proglašenja stanja opasnosti jer su kontrolni mehanizmi postali slabiji. Istrage i kazneni progon čine se manje djelotvornima u Mađarskoj nego u drugim državama članicama. Nema odlučnih sustavnih mjera za kazneni progon korupcije na visokoj razini. Odgovornost za odluke o obustavi istraga i dalje izaziva zabrinutost jer ne postoje učinkoviti pravni lijekovi protiv odluka tužiteljstva o odustajanju od kaznenog progona navodnih kaznenih djela. Ograničavanje pristupa informacijama i dalje ometa borbu protiv korupcije. Prakse koje otežavaju pristup javnim informacijama mogu građane i nevladine organizacije odvratiti od ostvarivanja svojih ustavnih prava.

| (33) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Mađarska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(33)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Mađarska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (34) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Mađarske i objavila je u izvješću za Mađarsku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Mađarskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Mađarskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Mađarske i objavila je u izvješću za Mađarsku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Mađarskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Mađarskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (35) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (11) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku, |
| --- | --- |

(35)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (11) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

PREPORUČUJE da Mađarska u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati otpornost zdravstvenog sustava rješavanjem problema nedostatka zdravstvenih radnika i osiguranjem infrastrukture i primjerene opskrbe ključnim proizvodima iz područja medicine. Poboljšati pristup kvalitetnoj preventivnoj i primarnoj zdravstvenoj zaštiti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zaštititi radna mjesta poboljšanjem programa skraćenog radnog vremena i učinkovitim politikama tržišta rada te produljiti razdoblje ispate naknada za nezaposlenost. Poboljšati primjerenost socijalne pomoći i osigurati pristup osnovnim uslugama i kvalitetnom obrazovanju za sve. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Osigurati potporu likvidnosti MSP-ova. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, održiv promet, upravljanje vodama i gospodarenje otpadom, istraživanje i inovacije te digitalnu infrastrukturu za škole. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Osigurati da sve izvanredne mjere budu strogo proporcionalne, vremenski ograničene i u skladu s europskim i međunarodnim standardima te da ne ometaju poslovne aktivnosti i stabilnost regulatornog okružja. Osigurati učinkovito sudjelovanje socijalnih partnera i dionika u procesu oblikovanja politika. Poboljšati tržišno natjecanje u javnoj nabavi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ojačati porezni sustav radi smanjenja rizika od agresivnog poreznog planiranja. |
| --- | --- |

5.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 101.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  Neto primarni državni rashodi uključuju ukupne državne rashode bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade u slučaju nezaposlenosti. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

7

(8)  Preporuka Vijeća od 14. lipnja 2019. s ciljem ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj (SL C 210, 21.6.2019., str. 4.).

8

(9)  SL L 329, 19.12.2019., str. 91.

9

(10)  Preporuka Vijeća od 5. prosinca 2019. s ciljem ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj (SL C 420, 13.12.2019., str. 1.).

10

(11)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

11

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/116 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/116

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20 srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Malte za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2020.

(2020/C 282/18)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Malta jedna od država članica za koje nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Malta jedna od država članica za koje nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

| (2) | Izvješće za Maltu za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Malte u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Malte u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Maltu za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Malte u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Malte u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i racionalizirani postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Malta se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i racionalizirani postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Malta se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Malta je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 2. svibnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(9)

Malta je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 2. svibnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (10) | Malta je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(10)

Malta je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu.

| (11) | Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 0,5 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 7,5 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit smanjiti na 3,6 % BDP-a u 2021. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 43,1 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 54,5 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(11)

Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 0,5 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 7,5 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit smanjiti na 3,6 % BDP-a u 2021. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 43,1 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 54,5 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

| (12) | Malta je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 4,1 % BDP-a. Mjere uključuju dodatke na plaću za ugrožene sektore, povećanje kapaciteta zdravstvene skrbi i socijalne mjere povezane s pandemijom bolesti COVID-19. Osim toga, Malta je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Programom stabilnosti za 2020. procjenjuje se da će državna jamstva omogućiti bankama da povećaju portfelj novih poslovnih kredita i do 6,1 % BDP-a. Te mjere uključuju kreditna jamstva. Programom stabilnosti za 2020. potvrđuju se i ranije najave odgoda plaćanja poreza na dohodak i poreza na dobit, poreza na dodanu vrijednost i socijalnih doprinosa. Općenito gledano, mjere koje je Malta poduzela u skladu su sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(12)

Malta je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 4,1 % BDP-a. Mjere uključuju dodatke na plaću za ugrožene sektore, povećanje kapaciteta zdravstvene skrbi i socijalne mjere povezane s pandemijom bolesti COVID-19. Osim toga, Malta je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Programom stabilnosti za 2020. procjenjuje se da će državna jamstva omogućiti bankama da povećaju portfelj novih poslovnih kredita i do 6,1 % BDP-a. Te mjere uključuju kreditna jamstva. Programom stabilnosti za 2020. potvrđuju se i ranije najave odgoda plaćanja poreza na dohodak i poreza na dobit, poreza na dodanu vrijednost i socijalnih doprinosa. Općenito gledano, mjere koje je Malta poduzela u skladu su sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (13) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Malti saldo opće države iznositi -6,7 % BDP-a u 2020. te -2,5 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u ostati ispod 60 % BDP-a u 2020. i 2021. |
| --- | --- |

(13)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Malti saldo opće države iznositi -6,7 % BDP-a u 2020. te -2,5 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u ostati ispod 60 % BDP-a u 2020. i 2021.

| (14) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Malta u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Malta u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

| (15) | Radi sprečavanja širenja pandemije bolesti COVID-19 Malta je organizirala učinkovitu komunikacijsku kampanju o zdravlju, uspostavila mjere fizičke izolacije, karantene i nadzora te provela opsežno testiranje i praćenje kontakata. Malteške vlasti nastoje i povećati bolničke kapacitete, kao i kapacitete jedinica za intenzivno liječenje. Izravna nabava osobne zaštitne opreme provodi se na nacionalnoj razini. Malta se pridružila i Unijinu postupku zajedničke nabave osobne zaštitne opreme, laboratorijskih reagensa te testova i ventilatora pluća. Kad je riječ o lijekovima i aktivnim sastojcima, Malta aktivno prati situaciju kako bi utvrdila i predvidjela moguće nestašice i poduzela hitne korektivne mjere, posebno za slučaj da zemlje iz kojih obično dolaze lijekovi ili aktivni sastojci zatvore granice. Komisija je 12. svibnja 2020. odobrila 11,5 milijuna eura vrijedan program poticanja ulaganja u proizvodnju proizvoda koji su relevantni u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, među ostalima i medicinskih proizvoda kao što su cjepiva, bolnička i medicinska oprema, što se odnosi i na ventilatore pluća, te zaštitne odjeće i opreme. Provedeno je i djelotvorno premještanje i dodatno osposobljavanje medicinskog osoblja. Stručnjaci za javno zdravstvo koji su obnašali razne funkcije u regulatornim tijelima i ministarstvima preraspoređeni su i angažirani kao ispomoć u odgovoru na pandemiju. |
| --- | --- |

(15)

Radi sprečavanja širenja pandemije bolesti COVID-19 Malta je organizirala učinkovitu komunikacijsku kampanju o zdravlju, uspostavila mjere fizičke izolacije, karantene i nadzora te provela opsežno testiranje i praćenje kontakata. Malteške vlasti nastoje i povećati bolničke kapacitete, kao i kapacitete jedinica za intenzivno liječenje. Izravna nabava osobne zaštitne opreme provodi se na nacionalnoj razini. Malta se pridružila i Unijinu postupku zajedničke nabave osobne zaštitne opreme, laboratorijskih reagensa te testova i ventilatora pluća. Kad je riječ o lijekovima i aktivnim sastojcima, Malta aktivno prati situaciju kako bi utvrdila i predvidjela moguće nestašice i poduzela hitne korektivne mjere, posebno za slučaj da zemlje iz kojih obično dolaze lijekovi ili aktivni sastojci zatvore granice. Komisija je 12. svibnja 2020. odobrila 11,5 milijuna eura vrijedan program poticanja ulaganja u proizvodnju proizvoda koji su relevantni u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, među ostalima i medicinskih proizvoda kao što su cjepiva, bolnička i medicinska oprema, što se odnosi i na ventilatore pluća, te zaštitne odjeće i opreme. Provedeno je i djelotvorno premještanje i dodatno osposobljavanje medicinskog osoblja. Stručnjaci za javno zdravstvo koji su obnašali razne funkcije u regulatornim tijelima i ministarstvima preraspoređeni su i angažirani kao ispomoć u odgovoru na pandemiju.

| (16) | Malteška vlada dala je poduzećima financijsku pomoć za informatičku opremu za rad od kuće te subvencije za radnike u obveznoj karanteni. Poduzećima i samozaposlenim osobama vlada je dala i jamstva i omogućila odgodu plaćanja poreza. Zaposleni u punom radnom vremenu u poduzećima u sektorima kao što su maloprodaja, veleprodaja, turizam i ugostiteljstvo, koji su veoma pogođeni pandemijom bolesti COVID-19, ili u sektorima koji su odlukom javnozdravstvenog nadzornika morali privremeno prekinuti poslovanje imat će pravo na plaću najviše pet dana u tjednu, na temelju plaće od 800 EUR mjesečno. Zaposlenici u manje pogođenim sektorima imaju pravo na plaću jedan do dva dana u tjednu, na temelju plaće od 800 EUR mjesečno. Vlada je najavila i potporu osobama s invaliditetom, obiteljima s djecom u kojima su oba roditelja zaposlena, a ne mogu raditi, radnicima koji su ostali bez posla zbog trenutačne krize te nezaposlenima koji žive u unajmljenom smještaju. Naposljetku, vlada će financirati do 2,5 postotnih bodova kamatnih stopa na bankovne kredite poduzeća pogođenih pandemijom bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(16)

Malteška vlada dala je poduzećima financijsku pomoć za informatičku opremu za rad od kuće te subvencije za radnike u obveznoj karanteni. Poduzećima i samozaposlenim osobama vlada je dala i jamstva i omogućila odgodu plaćanja poreza. Zaposleni u punom radnom vremenu u poduzećima u sektorima kao što su maloprodaja, veleprodaja, turizam i ugostiteljstvo, koji su veoma pogođeni pandemijom bolesti COVID-19, ili u sektorima koji su odlukom javnozdravstvenog nadzornika morali privremeno prekinuti poslovanje imat će pravo na plaću najviše pet dana u tjednu, na temelju plaće od 800 EUR mjesečno. Zaposlenici u manje pogođenim sektorima imaju pravo na plaću jedan do dva dana u tjednu, na temelju plaće od 800 EUR mjesečno. Vlada je najavila i potporu osobama s invaliditetom, obiteljima s djecom u kojima su oba roditelja zaposlena, a ne mogu raditi, radnicima koji su ostali bez posla zbog trenutačne krize te nezaposlenima koji žive u unajmljenom smještaju. Naposljetku, vlada će financirati do 2,5 postotnih bodova kamatnih stopa na bankovne kredite poduzeća pogođenih pandemijom bolesti COVID-19.

| (17) | Zdravstveni ishodi u malteškom zdravstvenom sustavu dobri su. Međutim, zbog pandemije bolesti COVID-19 malteški javnozdravstveni sustav izložen je dosad nezabilježenom pritisku. Jačanje kapaciteta zdravstvenog sustava da učinkovito odgovori na pandemijske krize kao što je COVID-19 poboljšalo bi njegovu otpornost. Sljedeća je područja potrebno posebno pratiti: (a) sve veće oslanjanje na medicinske sestre migrantice u području akutne i dugotrajne skrbi te sve stariji privatni liječnici opće prakse; (b) poteškoće u nabavi novih i inovativnih lijekova; (c) visoka cijena koju pacijenti moraju platiti za primarnu i ambulantnu skrb te neke lijekove; i (d) liste čekanja za ambulantne specijalističke preglede koje su stalno duge, a odnedavno se i produljuju. I dalje je prioritet preusmjeravanje usluga s bolnica na primarnu zdravstvenu zaštitu. |
| --- | --- |

(17)

Zdravstveni ishodi u malteškom zdravstvenom sustavu dobri su. Međutim, zbog pandemije bolesti COVID-19 malteški javnozdravstveni sustav izložen je dosad nezabilježenom pritisku. Jačanje kapaciteta zdravstvenog sustava da učinkovito odgovori na pandemijske krize kao što je COVID-19 poboljšalo bi njegovu otpornost. Sljedeća je područja potrebno posebno pratiti: (a) sve veće oslanjanje na medicinske sestre migrantice u području akutne i dugotrajne skrbi te sve stariji privatni liječnici opće prakse; (b) poteškoće u nabavi novih i inovativnih lijekova; (c) visoka cijena koju pacijenti moraju platiti za primarnu i ambulantnu skrb te neke lijekove; i (d) liste čekanja za ambulantne specijalističke preglede koje su stalno duge, a odnedavno se i produljuju. I dalje je prioritet preusmjeravanje usluga s bolnica na primarnu zdravstvenu zaštitu.

| (18) | Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi iz 2020. očekuje se porast nezaposlenosti na 5,9 % u 2020. i oporavak na 4,4 % u 2021. Kako bi ublažila ozbiljne posljedice krize na zaposlenost, Malta je uz savjetovanje sa socijalnim partnerima poduzela hitne mjere kojima nastoji spriječiti otpuštanja i potiče skraćeno radno vrijeme. Trajnijim prihvaćanjem programa skraćenog radnog vremena zaštitila bi se radna mjesta na putu prema gospodarskom oporavku. Najvažnije je osigurati primjerenu potporu i dostupnost socijalne zaštite za sve radnike, uključujući samozaposlene, te uzeti u obzir mogućnost duljeg trajanja nezaposlenosti. Malteškim sustavom socijalne zaštite mora se na primjeren način pomoći i stranim radnicima u traženju alternativnog zaposlenja, u produljenju radnih dozvola kada je to moguće te u pristupu drugim socijalnim uslugama. Uz relativno velik broj niskokvalificiranih odraslih osoba, stanje pogoršava i velik broj učenika koji prekidaju školovanje. Zbog aktualne krize u nekim sektorima može biti izraženiji nedostatak radnika odgovarajućih znanja i vještina, a u drugima se mogu redefinirati tražene vještine. Zbog toga je još važnije definirati tražene vještine i prekvalificirati radnike, posebno u području digitalnih i zelenih vještina. Malta je nedavno ostvarila napredak u području obrazovanja i osposobljavanja, ali veliki izazovi i dalje postoje, među ostalima to je i velik broj učenika kojima nedostaju osnovne vještine. |
| --- | --- |

(18)

Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi iz 2020. očekuje se porast nezaposlenosti na 5,9 % u 2020. i oporavak na 4,4 % u 2021. Kako bi ublažila ozbiljne posljedice krize na zaposlenost, Malta je uz savjetovanje sa socijalnim partnerima poduzela hitne mjere kojima nastoji spriječiti otpuštanja i potiče skraćeno radno vrijeme. Trajnijim prihvaćanjem programa skraćenog radnog vremena zaštitila bi se radna mjesta na putu prema gospodarskom oporavku. Najvažnije je osigurati primjerenu potporu i dostupnost socijalne zaštite za sve radnike, uključujući samozaposlene, te uzeti u obzir mogućnost duljeg trajanja nezaposlenosti. Malteškim sustavom socijalne zaštite mora se na primjeren način pomoći i stranim radnicima u traženju alternativnog zaposlenja, u produljenju radnih dozvola kada je to moguće te u pristupu drugim socijalnim uslugama. Uz relativno velik broj niskokvalificiranih odraslih osoba, stanje pogoršava i velik broj učenika koji prekidaju školovanje. Zbog aktualne krize u nekim sektorima može biti izraženiji nedostatak radnika odgovarajućih znanja i vještina, a u drugima se mogu redefinirati tražene vještine. Zbog toga je još važnije definirati tražene vještine i prekvalificirati radnike, posebno u području digitalnih i zelenih vještina. Malta je nedavno ostvarila napredak u području obrazovanja i osposobljavanja, ali veliki izazovi i dalje postoje, među ostalima to je i velik broj učenika kojima nedostaju osnovne vještine.

| (19) | Zbog krize izazvane bolešću COVID-19 hitna provedba mjera potpore likvidnosti poduzeća postala je malteški prioritet. Nužno je osigurati stalan dotok kredita i pristup financiranju, osobito malim i srednjim poduzećima u najpogođenijim sektorima. Bankarski sustav ima važnu ulogu u učinkovitoj provedbi mjera likvidnosti jer osigurava kredite i usmjerava javna jamstva, čime se prevladava konzervativni pristup kreditiranju koji je postojao prije ove krize. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. |
| --- | --- |

(19)

Zbog krize izazvane bolešću COVID-19 hitna provedba mjera potpore likvidnosti poduzeća postala je malteški prioritet. Nužno je osigurati stalan dotok kredita i pristup financiranju, osobito malim i srednjim poduzećima u najpogođenijim sektorima. Bankarski sustav ima važnu ulogu u učinkovitoj provedbi mjera likvidnosti jer osigurava kredite i usmjerava javna jamstva, čime se prevladava konzervativni pristup kreditiranju koji je postojao prije ove krize. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora.

| (20) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ulaganja radi bržeg oporavka prilika su za uspostavu održivijeg gospodarstva Malte. Za preobrazbu Malte u klimatski neutralno gospodarstvo bit će potrebna znatna privatna i javna ulaganja tijekom duljeg razdoblja. Ulaganja radi smanjenja emisija stakleničkih plinova, opisana u Nacionalnom energetskom i klimatskom planu Malte, te radi rješavanja drugih negativnih vanjskih učinaka na okoliš, posebno u sektorima graditeljstva i prometa, mogu pomoći da se postigne dvostruki cilj gospodarskog oporavka i održivosti. Potpora obnovi postojećeg fonda zgrada i ciljani programi osposobljavanja pomoći će u poboljšanju energetske učinkovitosti zgrada. Daljnjim ulaganjem u održivi prijevoz može se osigurati dobra alternativa upotrebi osobnih automobila. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Malti pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, kako je navedeno u Prilogu D izvješću za 2020. To bi Malti omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(20)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ulaganja radi bržeg oporavka prilika su za uspostavu održivijeg gospodarstva Malte. Za preobrazbu Malte u klimatski neutralno gospodarstvo bit će potrebna znatna privatna i javna ulaganja tijekom duljeg razdoblja. Ulaganja radi smanjenja emisija stakleničkih plinova, opisana u Nacionalnom energetskom i klimatskom planu Malte, te radi rješavanja drugih negativnih vanjskih učinaka na okoliš, posebno u sektorima graditeljstva i prometa, mogu pomoći da se postigne dvostruki cilj gospodarskog oporavka i održivosti. Potpora obnovi postojećeg fonda zgrada i ciljani programi osposobljavanja pomoći će u poboljšanju energetske učinkovitosti zgrada. Daljnjim ulaganjem u održivi prijevoz može se osigurati dobra alternativa upotrebi osobnih automobila. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Malti pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, kako je navedeno u Prilogu D izvješću za 2020. To bi Malti omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (21) | Naglašavanjem važnosti istraživanja i inovacija te boljim uključivanjem istraživanja i inovacija u poslovno okruženje poduprijet će se održivost na znanju utemeljenog gospodarskog modela Malte. Malta je razvila usluge e-uprave za građane i poduzeća, uključujući niz mobilnih aplikacija. Međutim, te su usluge i dalje slabo prihvaćene u javnosti. Za lakšu digitalnu tranziciju gospodarstva presudno je potaknuti građane i poduzeća da se služe digitalnim javnim uslugama. |
| --- | --- |

(21)

Naglašavanjem važnosti istraživanja i inovacija te boljim uključivanjem istraživanja i inovacija u poslovno okruženje poduprijet će se održivost na znanju utemeljenog gospodarskog modela Malte. Malta je razvila usluge e-uprave za građane i poduzeća, uključujući niz mobilnih aplikacija. Međutim, te su usluge i dalje slabo prihvaćene u javnosti. Za lakšu digitalnu tranziciju gospodarstva presudno je potaknuti građane i poduzeća da se služe digitalnim javnim uslugama.

| (22) | Malta se preusmjerila na uslužni sektor orijentiran na međunarodna tržišta, osobito na igre na sreću na daljinu, virtualnu imovinu i programe dodjele državljanstva i prava boravka i to doprinosi njezinu gospodarskom rastu, ali čini je i podložnom riziku od pranja novca, koji tek treba ublažiti. Kako bi se taj rizik spriječio i suzbio, poduzimaju se koraci za jačanje uloge nadzornika za sprečavanje pranja novca. Popravila se i suradnja s drugim nadležnim tijelima. Međutim, zabrinjava običaj malteškog tijela za nadzor financijskih usluga da za nadzorne zadaće angažira privatne konzultante. I dalje su prisutni nedostaci u istrazi i kaznenom progonu pranja novca. Jačanjem nacionalnog nadzora financijskih poduzeća usmjerenih na međunarodno tržište, a licenciranih na Malti, ojačao bi se opći okvir upravljanja. U sektoru osiguranja ključna je suradnja domaćih i vanjskih nadzornih tijela. Također ima prostora za poboljšanje u nadzoru podružnica banaka iz trećih zemalja te pristupu koji uzima u obzir rizike te vrednovanju prikladnosti mjera kojima bankarske institucije upravljaju rizicima. |
| --- | --- |

(22)

Malta se preusmjerila na uslužni sektor orijentiran na međunarodna tržišta, osobito na igre na sreću na daljinu, virtualnu imovinu i programe dodjele državljanstva i prava boravka i to doprinosi njezinu gospodarskom rastu, ali čini je i podložnom riziku od pranja novca, koji tek treba ublažiti. Kako bi se taj rizik spriječio i suzbio, poduzimaju se koraci za jačanje uloge nadzornika za sprečavanje pranja novca. Popravila se i suradnja s drugim nadležnim tijelima. Međutim, zabrinjava običaj malteškog tijela za nadzor financijskih usluga da za nadzorne zadaće angažira privatne konzultante. I dalje su prisutni nedostaci u istrazi i kaznenom progonu pranja novca. Jačanjem nacionalnog nadzora financijskih poduzeća usmjerenih na međunarodno tržište, a licenciranih na Malti, ojačao bi se opći okvir upravljanja. U sektoru osiguranja ključna je suradnja domaćih i vanjskih nadzornih tijela. Također ima prostora za poboljšanje u nadzoru podružnica banaka iz trećih zemalja te pristupu koji uzima u obzir rizike te vrednovanju prikladnosti mjera kojima bankarske institucije upravljaju rizicima.

| (23) | Rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja i dalje je ključno za poboljšanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika, zakonodavstvo Unije potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Malta poduzima korake da provedbom prethodno dogovorenih međunarodnih i europskih inicijativa riješi problem agresivnog poreznog planiranja, ali zbog tretmana rezidentnih trgovačkih društava koja nemaju domicil na Malti, kao i programa dodjele državljanstva i prava boravka ulagačima koji čak i ne moraju biti rezidenti Malte u porezne svrhe, postoji rizik od dvostrukog neoporezivanja i poduzeća i pojedinaca. |
| --- | --- |

(23)

Rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja i dalje je ključno za poboljšanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika, zakonodavstvo Unije potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Malta poduzima korake da provedbom prethodno dogovorenih međunarodnih i europskih inicijativa riješi problem agresivnog poreznog planiranja, ali zbog tretmana rezidentnih trgovačkih društava koja nemaju domicil na Malti, kao i programa dodjele državljanstva i prava boravka ulagačima koji čak i ne moraju biti rezidenti Malte u porezne svrhe, postoji rizik od dvostrukog neoporezivanja i poduzeća i pojedinaca.

| (24) | Malta je suočena i s problemom jačanja institucionalnih kapaciteta za borbu protiv korupcije. Najavljene su reforme radi jačanja istražnog postupka i kaznenog progona djela korupcije, a u tijeku su i konzultacije s relevantnim dionicima, posebno s Venecijanskom komisijom, o pravosudnoj reformi. Potrebno je donijeti konkretne mjere kako bi se dovršile sve te reforme i kako bi one počele djelovati. |
| --- | --- |

(24)

Malta je suočena i s problemom jačanja institucionalnih kapaciteta za borbu protiv korupcije. Najavljene su reforme radi jačanja istražnog postupka i kaznenog progona djela korupcije, a u tijeku su i konzultacije s relevantnim dionicima, posebno s Venecijanskom komisijom, o pravosudnoj reformi. Potrebno je donijeti konkretne mjere kako bi se dovršile sve te reforme i kako bi one počele djelovati.

| (25) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(25)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (26) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Malta će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(26)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Malta će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (27) | Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Malta bi, kao država članica čija je valuta euro, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro, uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine. |
| --- | --- |

(27)

Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Malta bi, kao država članica čija je valuta euro, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro, uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine.

| (28) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Malte i objavila je u izvješću za Maltu za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Malti prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Malti nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Malte i objavila je u izvješću za Maltu za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Malti prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Malti nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (29) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku, |
| --- | --- |

(29)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

PREPORUČUJE da Malta u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Učiniti zdravstveni sustav otpornijim kad je riječ o zdravstvenim radnicima, ključnim proizvodima iz područja medicine i primarnoj skrbi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Konsolidirati programe skraćenog radnog vremena i svim radnicima osigurati adekvatnu zaštitu u slučaju nezaposlenosti. Unaprijediti kvalitetu i uključivost obrazovanja i razvoja vještina. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Osigurati učinkovitu provedbu mjera potpore likvidnosti pogođenih poduzeća i samozaposlenih osoba. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, prije svega u čistu i učinkovitu proizvodnju i upotrebu energije, održivi promet, gospodarenje otpadom, istraživanje i inovacije. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dovršiti reforme kojima se rješavaju postojeći nedostaci u institucionalnim kapacitetima i upravljanju radi jačanja neovisnosti pravosuđa. Nastaviti rad na adekvatnoj procjeni i ublažavanju rizika od pranja novca te osigurati učinkovitu provedbu okvira za sprečavanje pranja novca. Pojačati odlučnije mjere i ukloniti one karakteristike poreznog sustava koje pojedincima i multinacionalnim poduzećima mogu olakšati agresivno porezno planiranje. |
| --- | --- |

4.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 107.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/122 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/122

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2020.

(2020/C 282/19)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je započeo europski semestar 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Nizozemska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je započeo europski semestar 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Nizozemska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

| (2) | Izvješće za Nizozemsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Nizozemske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Nizozemske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Nizozemskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Osobito, visoka razina privatnog duga i velik suficit tekućeg računa izvori su neravnoteža koje imaju prekogranični učinak. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Nizozemsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Nizozemske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Nizozemske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Nizozemskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Osobito, visoka razina privatnog duga i velik suficit tekućeg računa izvori su neravnoteža koje imaju prekogranični učinak.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Općom klauzulom o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Općom klauzulom o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Nizozemska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Nizozemska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Nizozemska je 28. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 29. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa procijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(9)

Nizozemska je 28. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 29. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa procijenjena istodobno.

| (10) | Nizozemska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. |
| --- | --- |

(10)

Nizozemska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu.

| (11) | Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 1,7 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na suficit od 0,1 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se suficit u 2023. smanjiti na 0,0 % BDP-a. Nakon smanjenja na 48,6 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u dodatno smanjiti na 46,3 %. Međutim, više se ne čini da je makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije realističan, a u Programu stabilnosti za 2020. ne uzimaju se u obzir ni brojne mjere koje je Nizozemska najavila kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19. Proljetni memorandum o proračunu (7) sadržava ažurirane proračunske projekcije. Na temelju tog Proljetnog memoranduma o proračunu planira se da će se ukupni saldo opće države pogoršati na deficit od 11,8 % BDP-a u 2020. te se očekuje da će udio duga opće države u BDP-u porasti na 65,2 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(11)

Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 1,7 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na suficit od 0,1 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se suficit u 2023. smanjiti na 0,0 % BDP-a. Nakon smanjenja na 48,6 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u dodatno smanjiti na 46,3 %. Međutim, više se ne čini da je makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije realističan, a u Programu stabilnosti za 2020. ne uzimaju se u obzir ni brojne mjere koje je Nizozemska najavila kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19. Proljetni memorandum o proračunu (7) sadržava ažurirane proračunske projekcije. Na temelju tog Proljetnog memoranduma o proračunu planira se da će se ukupni saldo opće države pogoršati na deficit od 11,8 % BDP-a u 2020. te se očekuje da će udio duga opće države u BDP-u porasti na 65,2 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

| (12) | Nizozemska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020. i Proljetnom memorandumu o proračunu vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 2,7 % BDP-a. Mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene skrbi, pomoć u hitnim slučajevima za sektore u poteškoćama te potporu dohotku za samozaposlene osobe i zaposlenike. Osim toga, Nizozemska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza na dobit (od 4,6 % do 5,9 % BDP-a) i kreditna jamstva (1,8 % BDP-a). Općenito, mjere koje je Nizozemska poduzela u skladu su sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Potpuna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(12)

Nizozemska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020. i Proljetnom memorandumu o proračunu vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 2,7 % BDP-a. Mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene skrbi, pomoć u hitnim slučajevima za sektore u poteškoćama te potporu dohotku za samozaposlene osobe i zaposlenike. Osim toga, Nizozemska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza na dobit (od 4,6 % do 5,9 % BDP-a) i kreditna jamstva (1,8 % BDP-a). Općenito, mjere koje je Nizozemska poduzela u skladu su sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Potpuna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (13) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Nizozemskoj ukupni saldo opće države iznositi –6,3 % BDP-a u 2020. te –3,5 % BDP-a u 2021. Razlika od 5,5 postotnih bodova između prognoze iz Proljetnog memoranduma o proračunu i Komisijine prognoze temelji se na različitom izračunu odgoda plaćanja poreza (od 4,6 % do 5,9 % BDP-a), koje u proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. nisu uknjižene kao odgode kojima se u 2020. smanjuju prihodi. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 62,1 % u 2020. i 57,6 % u 2021. |
| --- | --- |

(13)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Nizozemskoj ukupni saldo opće države iznositi –6,3 % BDP-a u 2020. te –3,5 % BDP-a u 2021. Razlika od 5,5 postotnih bodova između prognoze iz Proljetnog memoranduma o proračunu i Komisijine prognoze temelji se na različitom izračunu odgoda plaćanja poreza (od 4,6 % do 5,9 % BDP-a), koje u proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. nisu uknjižene kao odgode kojima se u 2020. smanjuju prihodi. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 62,1 % u 2020. i 57,6 % u 2021.

| (14) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Nizozemska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Nizozemska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

| (15) | Nakon snažnog rasta posljednjih godina naglo se zbog pandemije bolesti COVID-19 prekinuo niz od šest uzastopnih godina gospodarskog rasta u Nizozemskoj. Ove godine nizozemsko gospodarstvo trebalo bi se suočiti s najvećim padom od Drugog svjetskog rata. Očekuje se da će se ove godine sve komponente potražnje, uz iznimku javne potrošnje, naglo smanjiti te se predviđa da će se najniža razina gospodarske aktivnosti doseći u drugom tromjesečju. Gospodarstvo će se u 2021. vjerojatno oporavljati znatno brže od trenda rasta, što će biti rezultat postupne normalizacije gospodarske aktivnosti te oporavka domaće potražnje i globalne trgovine od naglog pada. Međutim, očekuje se da će razine aktivnosti biti ispod razina iz 2019. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se da će se nezaposlenost u 2020. povećati na 5,9 %, prije svega zbog obveze prekida poslovanja i naglog ukupnog pada gospodarske aktivnosti, ali će se potom smanjiti na 5,3 % u 2021. Mjere zaštite radnih mjesta, osobito privremena hitna prijelazna mjera za održivo zapošljavanje i dodatna potpora dohotku za samozaposlene osobe, trebale bi pomoći u smanjenju gubitka radnih mjesta. Međutim, očekuje se da će se stanje na tržištu rada sljedećih mjeseci još više pogoršati jer su poduzeća u snažno pogođenim sektorima morala otpuštati radnu snagu, osobito radnike s fleksibilnim ugovorima o radu i ugovorima o radu na određeno vrijeme. |
| --- | --- |

(15)

Nakon snažnog rasta posljednjih godina naglo se zbog pandemije bolesti COVID-19 prekinuo niz od šest uzastopnih godina gospodarskog rasta u Nizozemskoj. Ove godine nizozemsko gospodarstvo trebalo bi se suočiti s najvećim padom od Drugog svjetskog rata. Očekuje se da će se ove godine sve komponente potražnje, uz iznimku javne potrošnje, naglo smanjiti te se predviđa da će se najniža razina gospodarske aktivnosti doseći u drugom tromjesečju. Gospodarstvo će se u 2021. vjerojatno oporavljati znatno brže od trenda rasta, što će biti rezultat postupne normalizacije gospodarske aktivnosti te oporavka domaće potražnje i globalne trgovine od naglog pada. Međutim, očekuje se da će razine aktivnosti biti ispod razina iz 2019. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se da će se nezaposlenost u 2020. povećati na 5,9 %, prije svega zbog obveze prekida poslovanja i naglog ukupnog pada gospodarske aktivnosti, ali će se potom smanjiti na 5,3 % u 2021. Mjere zaštite radnih mjesta, osobito privremena hitna prijelazna mjera za održivo zapošljavanje i dodatna potpora dohotku za samozaposlene osobe, trebale bi pomoći u smanjenju gubitka radnih mjesta. Međutim, očekuje se da će se stanje na tržištu rada sljedećih mjeseci još više pogoršati jer su poduzeća u snažno pogođenim sektorima morala otpuštati radnu snagu, osobito radnike s fleksibilnim ugovorima o radu i ugovorima o radu na određeno vrijeme.

| (16) | Kao odgovor na nagli gospodarski pad i smanjenje potražnje u određenim sektorima vlada je donijela sveobuhvatan paket izvanrednih mjera kako bi se izbjegla strukturna šteta za gospodarstvo. Taj snažan odgovor politika usmjeren je na područja koja su najviše pogođena krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, a usredotočen je na zaštitu radnih mjesta i kupovnu moć kućanstava, izravnu financijsku kompenzaciju za teško pogođene industrije te odgodu plaćanja poreza i kreditna jamstva za potporu dotoka kredita u privatni sektor. Time bi se trebalo spriječiti da privremeni problemi s likvidnošću prijeđu u nesolventnost. Isto tako, automatski stabilizatori trebali bi pomoći u ublažavanju jačine pada. Središnja banka smanjila je i sustavne zaštitne slojeve kapitala za najveće banke te odgađa mjeru uvođenja donje granice pondera rizika za hipoteke, čime se oslobađa kapital banaka i bankama omogućuje da znatno prošire kreditiranje kućanstava i poduzeća. |
| --- | --- |

(16)

Kao odgovor na nagli gospodarski pad i smanjenje potražnje u određenim sektorima vlada je donijela sveobuhvatan paket izvanrednih mjera kako bi se izbjegla strukturna šteta za gospodarstvo. Taj snažan odgovor politika usmjeren je na područja koja su najviše pogođena krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, a usredotočen je na zaštitu radnih mjesta i kupovnu moć kućanstava, izravnu financijsku kompenzaciju za teško pogođene industrije te odgodu plaćanja poreza i kreditna jamstva za potporu dotoka kredita u privatni sektor. Time bi se trebalo spriječiti da privremeni problemi s likvidnošću prijeđu u nesolventnost. Isto tako, automatski stabilizatori trebali bi pomoći u ublažavanju jačine pada. Središnja banka smanjila je i sustavne zaštitne slojeve kapitala za najveće banke te odgađa mjeru uvođenja donje granice pondera rizika za hipoteke, čime se oslobađa kapital banaka i bankama omogućuje da znatno prošire kreditiranje kućanstava i poduzeća.

| (17) | Zdravstveni sustav ostvaruje relativno dobre rezultate u smislu doprinosa općem zdravlju stanovništva i osiguravanja dostupnosti zdravstvenih usluga. Kao dio neposrednog odgovora na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 Nizozemska je uspostavila strategiju kontrole koja uključuje opće javnozdravstvene mjere te je donijela prilagođene mjere za financiranje zdravstva. Unatoč tome, početak pandemije bolesti COVID-19 stavio je na kušnju otpornost zdravstvenog sustava. U tom su smislu u prvi plan izbili postojeći razlozi za zabrinutost. Rješavanjem aktualnog manjka radne snage, posebice medicinskih sestara i osoblja u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, doprinijelo bi se povećanju kapaciteta radne snage. Opće upravljanje zdravstvenim sustavima i njihovim kapacitetom za pružanje integriranih usluga u cijelom sustavu skrbi moglo bi se poboljšati daljnjim jačanjem upravljanja podacima i povećanjem primjene alata e-zdravstva. Pandemija bolesti COVID-19 pokazala je da je potrebno riješiti takve strukturne izazove kako bi se dodatno ojačala otpornost zdravstvenog sustava i njegova pripravnost za krizne situacije. |
| --- | --- |

(17)

Zdravstveni sustav ostvaruje relativno dobre rezultate u smislu doprinosa općem zdravlju stanovništva i osiguravanja dostupnosti zdravstvenih usluga. Kao dio neposrednog odgovora na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 Nizozemska je uspostavila strategiju kontrole koja uključuje opće javnozdravstvene mjere te je donijela prilagođene mjere za financiranje zdravstva. Unatoč tome, početak pandemije bolesti COVID-19 stavio je na kušnju otpornost zdravstvenog sustava. U tom su smislu u prvi plan izbili postojeći razlozi za zabrinutost. Rješavanjem aktualnog manjka radne snage, posebice medicinskih sestara i osoblja u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, doprinijelo bi se povećanju kapaciteta radne snage. Opće upravljanje zdravstvenim sustavima i njihovim kapacitetom za pružanje integriranih usluga u cijelom sustavu skrbi moglo bi se poboljšati daljnjim jačanjem upravljanja podacima i povećanjem primjene alata e-zdravstva. Pandemija bolesti COVID-19 pokazala je da je potrebno riješiti takve strukturne izazove kako bi se dodatno ojačala otpornost zdravstvenog sustava i njegova pripravnost za krizne situacije.

| (18) | Iako se u 2019. i početkom 2020. stanje na tržištu rada nastavilo se poboljšavati te je to tržište općenito dobro funkcioniralo, uslijed krize uzrokovane bolešću COVID-19 gospodarski se rast smanjio te se očekuje znatno povećanje nezaposlenosti. Poduzet je niz nezabilježenih gospodarskih mjera radi zaštite radnih mjesta i sredstava za život ljudi te minimiziranja negativnog utjecaja na samozaposlene osobe, mala i srednja poduzeća (MSP-ove) te velika poduzeća. Kako bi sačuvali radna mjesta, poslodavci koji očekuju da će zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 izgubiti najmanje 20 % prihoda mogu zatražiti doplatu (do 90 % rashoda poduzeća za plaće, ovisno o gubitku prometa), s pomoću koje svojim zaposlenicima mogu isplaćivati plaće tijekom tromjesečnog razdoblja, a koje je produljeno za dodatna četiri mjeseca. Samozaposlene osobe imat će pravo na ubrzani postupak u okviru kojeg mogu zatražiti dodatnu potporu dohotku do iznosa socijalnog minimuma, čime će im se pomoći da podmiruju životne troškove tijekom tromjesečnog razdoblja, a koje je jednako tako produljeno za četiri mjeseca. |
| --- | --- |

(18)

Iako se u 2019. i početkom 2020. stanje na tržištu rada nastavilo se poboljšavati te je to tržište općenito dobro funkcioniralo, uslijed krize uzrokovane bolešću COVID-19 gospodarski se rast smanjio te se očekuje znatno povećanje nezaposlenosti. Poduzet je niz nezabilježenih gospodarskih mjera radi zaštite radnih mjesta i sredstava za život ljudi te minimiziranja negativnog utjecaja na samozaposlene osobe, mala i srednja poduzeća (MSP-ove) te velika poduzeća. Kako bi sačuvali radna mjesta, poslodavci koji očekuju da će zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 izgubiti najmanje 20 % prihoda mogu zatražiti doplatu (do 90 % rashoda poduzeća za plaće, ovisno o gubitku prometa), s pomoću koje svojim zaposlenicima mogu isplaćivati plaće tijekom tromjesečnog razdoblja, a koje je produljeno za dodatna četiri mjeseca. Samozaposlene osobe imat će pravo na ubrzani postupak u okviru kojeg mogu zatražiti dodatnu potporu dohotku do iznosa socijalnog minimuma, čime će im se pomoći da podmiruju životne troškove tijekom tromjesečnog razdoblja, a koje je jednako tako produljeno za četiri mjeseca.

| (19) | Ublažavanje učinka krize uzrokovane bolešću COVID-19 na zaposlenost i socijalne okolnosti najpogođenijih osoba trebalo bi biti dio strategije oporavka. Unatoč paketu mjera poduzetih za očuvanje radnih mjesta, osobe u nepovoljnijem položaju na tržištu rada i/ili u ranjivoj socijalnoj situaciji teže su pogođene. Povećala se nezaposlenost, posebice osoba s fleksibilnim ugovorima o radu, kao što su mladi, radnici zaposleni preko agencija za privremeno zapošljavanje i osobe migrantskog podrijetla. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 iznijela je na vidjelo i znatne izazove u smislu pristupa odgovarajućoj socijalnoj zaštiti za samozaposlene osobe koje su često nedovoljno osigurane (ili uopće nisu osigurane) za slučaj bolesti, invaliditeta, nezaposlenosti i starosti. |
| --- | --- |

(19)

Ublažavanje učinka krize uzrokovane bolešću COVID-19 na zaposlenost i socijalne okolnosti najpogođenijih osoba trebalo bi biti dio strategije oporavka. Unatoč paketu mjera poduzetih za očuvanje radnih mjesta, osobe u nepovoljnijem položaju na tržištu rada i/ili u ranjivoj socijalnoj situaciji teže su pogođene. Povećala se nezaposlenost, posebice osoba s fleksibilnim ugovorima o radu, kao što su mladi, radnici zaposleni preko agencija za privremeno zapošljavanje i osobe migrantskog podrijetla. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 iznijela je na vidjelo i znatne izazove u smislu pristupa odgovarajućoj socijalnoj zaštiti za samozaposlene osobe koje su često nedovoljno osigurane (ili uopće nisu osigurane) za slučaj bolesti, invaliditeta, nezaposlenosti i starosti.

| (20) | Potpora likvidnosti poduzećima putem zajmova i jamstava, s naglaskom na MSP-ove, od krajnje je važnosti. Posrednici tu potporu likvidnosti moraju učinkovito i brzo raspodijeliti poduzećima i pritom održati njihovu otpornost. Omogućivanjem odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa te ubrzanjem ugovornih plaćanja javnih tijela može se dodatno doprinijeti poboljšanju novčanog toka MSP-ova. Novoosnovanim i rastućim poduzećima mogla bi biti potrebna posebna potpora, primjerice u obliku vlasničkih udjela javnih institucija i poticaja za fondove rizičnoga kapitala kako bi povećala ulaganja u ta poduzeća. To bi moglo pomoći da se izbjegne hitna prodaja strateški važnih europskih poduzeća. U mjeri u kojoj je to dopušteno te u skladu s uvjetima utvrđenima u privremenom okviru za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji bolesti COVID-19 (8), potrebno je osigurati vlasničku ili kvazivlasničku potporu za sva poduzeća (9), a ne samo za ona koja odgovaraju Komisijinoj definiciji MSP-ova. Trebalo bi i dalje poduzimati napore kako bi se osigurale učinkovite digitalne javne usluge i pristup njima za pojedince i poduzeća. |
| --- | --- |

(20)

Potpora likvidnosti poduzećima putem zajmova i jamstava, s naglaskom na MSP-ove, od krajnje je važnosti. Posrednici tu potporu likvidnosti moraju učinkovito i brzo raspodijeliti poduzećima i pritom održati njihovu otpornost. Omogućivanjem odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa te ubrzanjem ugovornih plaćanja javnih tijela može se dodatno doprinijeti poboljšanju novčanog toka MSP-ova. Novoosnovanim i rastućim poduzećima mogla bi biti potrebna posebna potpora, primjerice u obliku vlasničkih udjela javnih institucija i poticaja za fondove rizičnoga kapitala kako bi povećala ulaganja u ta poduzeća. To bi moglo pomoći da se izbjegne hitna prodaja strateški važnih europskih poduzeća. U mjeri u kojoj je to dopušteno te u skladu s uvjetima utvrđenima u privremenom okviru za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji bolesti COVID-19 (8), potrebno je osigurati vlasničku ili kvazivlasničku potporu za sva poduzeća (9), a ne samo za ona koja odgovaraju Komisijinoj definiciji MSP-ova. Trebalo bi i dalje poduzimati napore kako bi se osigurale učinkovite digitalne javne usluge i pristup njima za pojedince i poduzeća.

| (21) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ciljanim mjerama politike, uključujući ulaganja u sektore s najvećim izgledima za povećanje potencijalnog rasta šireg gospodarstva, može se pomoći u rješavanju izazova pojačanih novom krizom uzrokovanom bolešću COVID-19. Osobito, ulaganjima u istraživanje i razvoj koja su uključena u ciljane politike prema glavnim sektorima i inovacijama (10) te ljudskim kapitalom može se doprinijeti dugoročnom rastu produktivnosti i očuvanju snažnog kapaciteta za inovacije. To se posebice odnosi na novoosnovana i rastuća poduzeća te inovativne MSP-ove, koji su ključni za povećanje konkurentnosti i otvaranje radnih mjesta. Ulaganje u inicijative iz nizozemskog klimatskog sporazuma i nacionalnog energetskog i klimatskog plana kako bi se suočilo s klimatskim promjenama i promicalo energetsku tranziciju može biti ključan doprinos širim društvenim ciljevima, među ostalim potrebi za osiguravanjem održiva i resursno učinkovitog gospodarskog rasta. Naposljetku, potrebno je ulagati u nove stambene nekretnine kako bi se ublažio njihov trenutačni manjak. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Nizozemskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Nizozemsku za 2020. To bi Nizozemskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ciljanim mjerama politike, uključujući ulaganja u sektore s najvećim izgledima za povećanje potencijalnog rasta šireg gospodarstva, može se pomoći u rješavanju izazova pojačanih novom krizom uzrokovanom bolešću COVID-19. Osobito, ulaganjima u istraživanje i razvoj koja su uključena u ciljane politike prema glavnim sektorima i inovacijama (10) te ljudskim kapitalom može se doprinijeti dugoročnom rastu produktivnosti i očuvanju snažnog kapaciteta za inovacije. To se posebice odnosi na novoosnovana i rastuća poduzeća te inovativne MSP-ove, koji su ključni za povećanje konkurentnosti i otvaranje radnih mjesta. Ulaganje u inicijative iz nizozemskog klimatskog sporazuma i nacionalnog energetskog i klimatskog plana kako bi se suočilo s klimatskim promjenama i promicalo energetsku tranziciju može biti ključan doprinos širim društvenim ciljevima, među ostalim potrebi za osiguravanjem održiva i resursno učinkovitog gospodarskog rasta. Naposljetku, potrebno je ulagati u nove stambene nekretnine kako bi se ublažio njihov trenutačni manjak. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Nizozemskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Nizozemsku za 2020. To bi Nizozemskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (22) | Tehničke i digitalne vještine i kvalificirani stručnjaci ključni su za kapacitet nizozemskoga gospodarstva za inovacije te održiv i uključiv rast produktivnosti. Ulaganje u osnovne i/ili digitalne vještine, obrazovanje i osposobljavanje, uključujući mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije za sve, također je ključno za poboljšanje pristupa tržištu rada, posebno radi jačanja zapošljivosti osoba na marginama tržišta rada (uključujući osobe migrantskog podrijetla i osobe s invaliditetom), uz istodobno poticanje jednakih mogućnosti i aktivne uključenosti. |
| --- | --- |

(22)

Tehničke i digitalne vještine i kvalificirani stručnjaci ključni su za kapacitet nizozemskoga gospodarstva za inovacije te održiv i uključiv rast produktivnosti. Ulaganje u osnovne i/ili digitalne vještine, obrazovanje i osposobljavanje, uključujući mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije za sve, također je ključno za poboljšanje pristupa tržištu rada, posebno radi jačanja zapošljivosti osoba na marginama tržišta rada (uključujući osobe migrantskog podrijetla i osobe s invaliditetom), uz istodobno poticanje jednakih mogućnosti i aktivne uključenosti.

| (23) | Iako je Nizozemska poduzela mjere za rješavanje pitanja agresivnog poreznog planiranja provedbom prethodno dogovorenih međunarodnih i europskih inicijativa, visoki iznosi plaćanja dividendi, naknada za licenciju i kamata koja se izvršavaju preko Nizozemske upućuju na zaključak da poduzeća iskorištavaju nizozemske porezne propise kako bi provodila agresivno porezno planiranje. Velik udio izravnih stranih ulaganja drže subjekti posebne namjene. Zbog nepostojanja poreza po odbitku na izlazna plaćanja naknada za licencije i kamata (tj. plaćanja rezidenata Unije rezidentima trećih zemalja) može doći do toga da ta plaćanja uopće ne budu oporezovana ako ne podliježu ni porezu u državi primatelja plaćanja. Nedavno donesena reforma o uvjetovanom porezu po odbitku na plaćanja naknada za licencije, i kamata u slučaju zlouporabe ili u slučaju plaćanja u jurisdikcije s niskim poreznim stopama ili jurisdikcije navedene na Unijinu popisu nekooperativnih jurisdikcija, a koja će se provoditi od 1. siječnja 2021., pozitivan je korak prema smanjenju agresivnog poreznog planiranja. Učinkovitost te reforme treba pomno pratiti. |
| --- | --- |

(23)

Iako je Nizozemska poduzela mjere za rješavanje pitanja agresivnog poreznog planiranja provedbom prethodno dogovorenih međunarodnih i europskih inicijativa, visoki iznosi plaćanja dividendi, naknada za licenciju i kamata koja se izvršavaju preko Nizozemske upućuju na zaključak da poduzeća iskorištavaju nizozemske porezne propise kako bi provodila agresivno porezno planiranje. Velik udio izravnih stranih ulaganja drže subjekti posebne namjene. Zbog nepostojanja poreza po odbitku na izlazna plaćanja naknada za licencije i kamata (tj. plaćanja rezidenata Unije rezidentima trećih zemalja) može doći do toga da ta plaćanja uopće ne budu oporezovana ako ne podliježu ni porezu u državi primatelja plaćanja. Nedavno donesena reforma o uvjetovanom porezu po odbitku na plaćanja naknada za licencije, i kamata u slučaju zlouporabe ili u slučaju plaćanja u jurisdikcije s niskim poreznim stopama ili jurisdikcije navedene na Unijinu popisu nekooperativnih jurisdikcija, a koja će se provoditi od 1. siječnja 2021., pozitivan je korak prema smanjenju agresivnog poreznog planiranja. Učinkovitost te reforme treba pomno pratiti.

| (24) | Niz nizozemskih financijskih institucija nedavno je sudjelovalo u aferama pranja novca. Ti slučajevi naglašavaju potrebu da se, unatoč nedavnim naporima, dodatno pojača nadzor financijskih institucija te da se slučajevi pranja novca istraže i kazneno gone. Osim financijskog sektora, otvorenost nizozemskoga gospodarstva izravnim stranim ulaganjima i složene pravne strukture u zemlji također predstavljaju znatne rizike od pranja novca. Zbog neusklađenosti između niske razine prijavljivanja neuobičajenih transakcija od strane pružatelja usluga za trustove i trgovačka društva te poreznih savjetnika i njihove visoke izloženosti riziku potrebno je provoditi odgovarajući nadzor. S obzirom na veliku prisutnost složenih pravnih struktura, dobro funkcioniranje registra stvarnog vlasništva ključno je za izbjegavanje zlouporabe takvih subjekata, ali registar još nije uspostavljen. |
| --- | --- |

(24)

Niz nizozemskih financijskih institucija nedavno je sudjelovalo u aferama pranja novca. Ti slučajevi naglašavaju potrebu da se, unatoč nedavnim naporima, dodatno pojača nadzor financijskih institucija te da se slučajevi pranja novca istraže i kazneno gone. Osim financijskog sektora, otvorenost nizozemskoga gospodarstva izravnim stranim ulaganjima i složene pravne strukture u zemlji također predstavljaju znatne rizike od pranja novca. Zbog neusklađenosti između niske razine prijavljivanja neuobičajenih transakcija od strane pružatelja usluga za trustove i trgovačka društva te poreznih savjetnika i njihove visoke izloženosti riziku potrebno je provoditi odgovarajući nadzor. S obzirom na veliku prisutnost složenih pravnih struktura, dobro funkcioniranje registra stvarnog vlasništva ključno je za izbjegavanje zlouporabe takvih subjekata, ali registar još nije uspostavljen.

| (25) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(25)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (26) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Nizozemska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(26)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Nizozemska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (27) | Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Nizozemska bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(27)

Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Nizozemska bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

| (28) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Nizozemske i objavila je u izvješću za Nizozemsku za 2020. Procijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Nizozemskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu relevantnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Nizozemskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Nizozemske i objavila je u izvješću za Nizozemsku za 2020. Procijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Nizozemskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu relevantnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Nizozemskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (29) | Uzimajući u obzir tu procjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (11) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(29)

Uzimajući u obzir tu procjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (11) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (30) | Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu procjenu, Vijeće je ocijenilo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 3., |
| --- | --- |

(30)

Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu procjenu, Vijeće je ocijenilo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 3.,

PREPORUČUJE da Nizozemska u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Ojačati otpornost zdravstvenog sustava, među ostalim rješavanjem trenutačnog manjka zdravstvenih radnika i povećanjem primjene odgovarajućih alata e-zdravstva. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ublažiti učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19 na zapošljavanje i društvo te promicati odgovarajuću socijalnu zaštitu samozaposlenih. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u razvoj digitalnih vještina, održivu infrastrukturu, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije te u istraživanja i inovacije temeljene na ciljevima. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Poduzeti korake za potpuno uklanjanje značajki poreznog sustava kojima se olakšava agresivno porezno planiranje, osobito u pogledu izlaznih plaćanja, i to osobito provedbom donesenih mjera i osiguravanjem njegove učinkovitosti. Osigurati učinkovit nadzor i provedbu okvira za sprečavanje pranja novca. |
| --- | --- |

4.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 112.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  Memorandum o proračunu 2020. (Voorjaarsnota 2020), koji je ministar financija W. Hoekstra 25. travnja 2020. predao na preispitivanje Drugom domu.

7

(8)  SL C 91I, 20.3.2020., str. 1.

8

(9)  Uključujući novoosnovana i rastuća poduzeća s konkurentnim poslovnim modelima, ali na čije novčane tokove negativno utječe pandemija bolesti COVID-19.

9

(10)  Cilj je tog novog pristupa politike dodatno potaknuti ulaganja u istraživanje i razvoj kako bi se postigli dugoročni ciljevi u smislu ključnih društvenih izazova podijeljenih u četiri „cilja”: i. energetsku tranziciju i održivost; ii. poljoprivredu, vodu i hranu; iii. zdravstvo i skrb te iv. sigurnost. Ta se politika smatra ključnim prioritetom za jačanje konkurentnosti i rješavanje društvenih izazova (Ministarstvo gospodarstva (EZK) (2018.), Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact, Rijksoverheid, Haag.).

10

Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact

(11)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

11

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/129 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/129

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2020.

(2020/C 282/20)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Austrija nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Austrija nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

| (2) | Izvješće za Austriju za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Austrije u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Austrije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Austriju za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Austrije u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Austrije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna kriza ukazala je na potrebu za iscrpnim planovima pripravnosti za krizne situacije, posebice u zdravstvenom sektoru. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna kriza ukazala je na potrebu za iscrpnim planovima pripravnosti za krizne situacije, posebice u zdravstvenom sektoru. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Austrija se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Austrija se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih uzoraka specijalizacije nejednako osjetiti u regijama, posebno u onima koje se znatno oslanjaju na turizam. To uključuje rizik od povećanja regionalnih nejednakosti unutar Austrije. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih uzoraka specijalizacije nejednako osjetiti u regijama, posebno u onima koje se znatno oslanjaju na turizam. To uključuje rizik od povećanja regionalnih nejednakosti unutar Austrije. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

| (10) | Austrija je 14. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Austrija je 14. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (11) | Austrija je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. |
| --- | --- |

(11)

Austrija je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu.

| (12) | Vlada u tehnički ažuriranom Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 0,7 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 8,0 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 1,9 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 70,4 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 81,4 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vlada u tehnički ažuriranom Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 0,7 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 8,0 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 1,9 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 70,4 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 81,4 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

| (13) | Austrija je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 5,0 % BDP-a. Mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene skrbi, pomoć u hitnim slučajevima za poduzeća u poteškoćama i organizaciju rada u skraćenom radnom vremenu. Osim toga, Austrija je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 5,0 % BDP-a. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza na dohodak i poreza na dobit (2,6 % BDP-a) te kreditna jamstva (2,4 % BDP-a). Mjere koje je Austrija poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(13)

Austrija je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 5,0 % BDP-a. Mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene skrbi, pomoć u hitnim slučajevima za poduzeća u poteškoćama i organizaciju rada u skraćenom radnom vremenu. Osim toga, Austrija je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 5,0 % BDP-a. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza na dohodak i poreza na dobit (2,6 % BDP-a) te kreditna jamstva (2,4 % BDP-a). Mjere koje je Austrija poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (14) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Austriji saldo opće države iznositi -6,1 % BDP-a u 2020. te -1,9 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 78,8 % u 2020. i 75,8 % u 2021. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Austriji saldo opće države iznositi -6,1 % BDP-a u 2020. te -1,9 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 78,8 % u 2020. i 75,8 % u 2021.

| (15) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Austrija u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Austrija u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

| (16) | Austrijska vlada poduzela je dosad nezabilježene mjere radi nadzora širenja bolesti COVID-19. Uvela je strogu karantenu i pravila o ograničavanju socijalnih kontakata, a zdravstvenom sustavu na raspolaganje je stavila znatna sredstva za nabavu opreme i zaliha te jačanje laboratorijskih i kadrovskih kapaciteta. Primarna zdravstvena zaštita izložena je iznimnom pritisku zbog drastičnog povećanja potrebe za konzultacijama na daljinu i odlascima na liječnički pregled te zahtjeva za kućnim posjetima. Brzo širenje bolesti COVID-19 snažno je utjecalo na austrijsko gospodarstvo. Nacionalne i međunarodne mjere za sprečavanje širenja virusa pogodile su i potražnju i ponudu, što je dovelo do općeg gospodarskog pada. Stoga se predviđa smanjenje BDP-a za 5,5 % u 2020., veće nego tijekom gospodarske i financijske krize u razdoblju 2008. – 2009. S obzirom na razmjerno brz pad broja novozaraženih osoba, Austrija je jedna od prvih država članica koje su najavile ublažavanje mjera za suzbijanje širenja pandemije od sredine travnja. Kako bi se izbjegla dugotrajna gospodarska šteta i ublažili učinci krize na zaposlenost i društvo, Vlada je donijela sveobuhvatan paket mjera potpore austrijskom gospodarstvu (približno 10 % BDP-a). Paket uključuje program skraćenog radnog vremena (Kurzarbeit), u kojem se radno vrijeme tijekom određenog razdoblja u prosjeku može smanjiti za do 90 %, a poslodavcima se nadoknađuje iznos od 80 % do 90 % posljednjeg neto dohotka zaposlenika, ovisno o posljednjem bruto dohotku. Sveobuhvatnim skupom mjera za poduzeća i samozaposlene osobe nastoji se privremeno spriječiti probleme s likvidnošću i pružiti izravnu potporu teško pogođenim poduzećima i industrijama s posebnim naglaskom na mala i srednja poduzeća. Mjere obuhvaćaju transfere i potporu likvidnosti putem zajmova, jamstava, dokapitalizacije i odgode plaćanja poreza. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. |
| --- | --- |

(16)

Austrijska vlada poduzela je dosad nezabilježene mjere radi nadzora širenja bolesti COVID-19. Uvela je strogu karantenu i pravila o ograničavanju socijalnih kontakata, a zdravstvenom sustavu na raspolaganje je stavila znatna sredstva za nabavu opreme i zaliha te jačanje laboratorijskih i kadrovskih kapaciteta. Primarna zdravstvena zaštita izložena je iznimnom pritisku zbog drastičnog povećanja potrebe za konzultacijama na daljinu i odlascima na liječnički pregled te zahtjeva za kućnim posjetima. Brzo širenje bolesti COVID-19 snažno je utjecalo na austrijsko gospodarstvo. Nacionalne i međunarodne mjere za sprečavanje širenja virusa pogodile su i potražnju i ponudu, što je dovelo do općeg gospodarskog pada. Stoga se predviđa smanjenje BDP-a za 5,5 % u 2020., veće nego tijekom gospodarske i financijske krize u razdoblju 2008. – 2009. S obzirom na razmjerno brz pad broja novozaraženih osoba, Austrija je jedna od prvih država članica koje su najavile ublažavanje mjera za suzbijanje širenja pandemije od sredine travnja. Kako bi se izbjegla dugotrajna gospodarska šteta i ublažili učinci krize na zaposlenost i društvo, Vlada je donijela sveobuhvatan paket mjera potpore austrijskom gospodarstvu (približno 10 % BDP-a). Paket uključuje program skraćenog radnog vremena (Kurzarbeit), u kojem se radno vrijeme tijekom određenog razdoblja u prosjeku može smanjiti za do 90 %, a poslodavcima se nadoknađuje iznos od 80 % do 90 % posljednjeg neto dohotka zaposlenika, ovisno o posljednjem bruto dohotku. Sveobuhvatnim skupom mjera za poduzeća i samozaposlene osobe nastoji se privremeno spriječiti probleme s likvidnošću i pružiti izravnu potporu teško pogođenim poduzećima i industrijama s posebnim naglaskom na mala i srednja poduzeća. Mjere obuhvaćaju transfere i potporu likvidnosti putem zajmova, jamstava, dokapitalizacije i odgode plaćanja poreza. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora.

| (17) | Austrijski zdravstveni sustav zasad se uspješno nosi s pandemijom bolesti COVID-19. Proširenje opsega primarne zdravstvene zaštite i ambulantnog liječenja s naglaskom na promicanju zdravlja i prevenciji bolesti pridonijelo bi daljnjem poboljšanju zdravlja stanovništva. Troškovna učinkovitost mogla bi se povećati djelotvornijom javnom nabavom i generičkim lijekovima, uz istodobno održavanje visokih standarda kvalitete. Osim toga, austrijski sustav dugotrajne skrbi suočen je sa strukturnim i fiskalnim izazovima za koje još nisu pronađena odgovarajuća rješenja. U okviru tog sustava pružaju se usluge razmjerno visoke kvalitete, ali u njemu postoje kadrovski problemi koji su u aktualnoj krizi postali još očitiji. Sektor dugotrajne skrbi snažno se oslanja na skrb koju pružaju djelatnici iz drugih država članica, što ukazuje na potrebu da se osigura slobodan protok prekograničnih radnika. Privlačnosti posla sestrinskog kadra mogla bi pridonijeti i odgovarajuća naknada. |
| --- | --- |

(17)

Austrijski zdravstveni sustav zasad se uspješno nosi s pandemijom bolesti COVID-19. Proširenje opsega primarne zdravstvene zaštite i ambulantnog liječenja s naglaskom na promicanju zdravlja i prevenciji bolesti pridonijelo bi daljnjem poboljšanju zdravlja stanovništva. Troškovna učinkovitost mogla bi se povećati djelotvornijom javnom nabavom i generičkim lijekovima, uz istodobno održavanje visokih standarda kvalitete. Osim toga, austrijski sustav dugotrajne skrbi suočen je sa strukturnim i fiskalnim izazovima za koje još nisu pronađena odgovarajuća rješenja. U okviru tog sustava pružaju se usluge razmjerno visoke kvalitete, ali u njemu postoje kadrovski problemi koji su u aktualnoj krizi postali još očitiji. Sektor dugotrajne skrbi snažno se oslanja na skrb koju pružaju djelatnici iz drugih država članica, što ukazuje na potrebu da se osigura slobodan protok prekograničnih radnika. Privlačnosti posla sestrinskog kadra mogla bi pridonijeti i odgovarajuća naknada.

| (18) | Važnu ulogu u pružanju potpore kućanstvima i poduzećima tijekom provedbe mjera za sprečavanje širenja bolesti COVID-19 ima porezna politika, koja će biti ključna za poticanje gospodarskog oporavka nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Obilježje je poreznih kombinacija u Austriji veliko opterećenje rada, dok je potencijal prihoda od poreza na bogatstvo i poreza povezanih s okolišem u velikoj mjeri neiskorišten, a porezi na potrošnju mogli bi biti učinkovitiji. Porezne reforme mogle bi pomoći u preusmjeravanju poreznih kombinacija prema izvorima koji su manje štetni za uključiv i održiv rast te pružiti čvrstu osnovu za oporavak. Konkretno, nedovoljno iskorišteni porezi na alkohol i duhan, onečišćenje i potrošnju resursa pokazuju da upravljački učinci i potencijal prihoda od poreza nisu iskorišteni. Neujednačena, ali općenito niska razina oporezivanja energije potkopava učinkovitost i djelotvornost tog poreza kao instrumenta politike za poticanje potrošnje korisne za okoliš. Konkretno, dosljednim oporezivanjem emisija CO2 klimatski prihvatljivi izvori energije postali bi konkurentniji i stvorio bi se fiskalni prostor za smanjenje štetnijih poreza. Višim porezima na energiju povezanima s CO2 doprinijelo bi se internalizaciji troškova onečišćenja za društvo, potaknulo potrošače da se više oslanjaju na obnovljive izvore i potaknulo ulagače da ulažu u klimatski prihvatljive tehnologije. Naposljetku, veća upotreba poreza na bogatstvo mogla bi porezni sustav učiniti pravednijim, posebno s obzirom na trajno izraženu nejednakost u raspodjeli bogatstva u Austriji. Konkretno, pokazalo se da su periodični porezi na nekretnine i nasljedstvo razmjerno poticajni za rast i progresivni, pa ne bi trebalo zanemariti kao izvor poreznih prihoda za obnovu javnih financija. |
| --- | --- |

(18)

Važnu ulogu u pružanju potpore kućanstvima i poduzećima tijekom provedbe mjera za sprečavanje širenja bolesti COVID-19 ima porezna politika, koja će biti ključna za poticanje gospodarskog oporavka nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Obilježje je poreznih kombinacija u Austriji veliko opterećenje rada, dok je potencijal prihoda od poreza na bogatstvo i poreza povezanih s okolišem u velikoj mjeri neiskorišten, a porezi na potrošnju mogli bi biti učinkovitiji. Porezne reforme mogle bi pomoći u preusmjeravanju poreznih kombinacija prema izvorima koji su manje štetni za uključiv i održiv rast te pružiti čvrstu osnovu za oporavak. Konkretno, nedovoljno iskorišteni porezi na alkohol i duhan, onečišćenje i potrošnju resursa pokazuju da upravljački učinci i potencijal prihoda od poreza nisu iskorišteni. Neujednačena, ali općenito niska razina oporezivanja energije potkopava učinkovitost i djelotvornost tog poreza kao instrumenta politike za poticanje potrošnje korisne za okoliš. Konkretno, dosljednim oporezivanjem emisija CO2 klimatski prihvatljivi izvori energije postali bi konkurentniji i stvorio bi se fiskalni prostor za smanjenje štetnijih poreza. Višim porezima na energiju povezanima s CO2 doprinijelo bi se internalizaciji troškova onečišćenja za društvo, potaknulo potrošače da se više oslanjaju na obnovljive izvore i potaknulo ulagače da ulažu u klimatski prihvatljive tehnologije. Naposljetku, veća upotreba poreza na bogatstvo mogla bi porezni sustav učiniti pravednijim, posebno s obzirom na trajno izraženu nejednakost u raspodjeli bogatstva u Austriji. Konkretno, pokazalo se da su periodični porezi na nekretnine i nasljedstvo razmjerno poticajni za rast i progresivni, pa ne bi trebalo zanemariti kao izvor poreznih prihoda za obnovu javnih financija.

| (19) | Iako je Austrija ostvarila dobre rezultate u pregledu socijalnih pokazatelja iz europskog stupa socijalnih prava, nedostatna pokrivenost mogla bi značiti nedostatnu zaštitu prihoda ranjivih skupina tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, zbog čega će možda biti potrebne dodatne mjere. Dok raste nezaposlenost mladih, riziku od siromaštva posebno su izloženi nezaposleni, dugotrajno nezaposleni, radnici s nestandardnim ugovorima i osobe rođene u inozemstvu. I dalje će ključne biti aktivne politike tržišta rada kojima se pružaju prilike za cjeloživotno učenje i usavršavanje. Okolnosti u kojima je potrebno učenje na daljinu posebno pogađaju učenike u nepovoljnom položaju, uključujući učenike s invaliditetom. Iako oko 10 % učenika mlađih od 15 godina nema pristup virtualnom okružju za učenje, austrijska vlada je u odgovoru na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 situaciju pokušala ublažiti tako što je učenicima u nepovoljnom položaju osigurala računala. Već postojeće nejednakosti u razinama ostvarenog obrazovanja, povezane sa socioekonomskim i migrantskim podrijetlom, mogle bi se još pogoršati. Strategija oporavka kojom se poboljšava pristup uključivom i kvalitetnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, za koje se pokazalo da ublažava socijalne nejednakosti, srednjoročno i dugoročno donijele bi socioekonomske koristi, a ženama omogućile potpuni pristup tržištu rada. Ukupna stopa zaposlenosti žena prije krize bila je visoka, ali je gotovo polovica žena radila u nepunom radnom vremenu (zbog kratkog radnog vremena škola i ustanova za skrb o djeci), što je uzrokovalo znatnu neprilagođenu razliku u plaći između spolova. |
| --- | --- |

(19)

Iako je Austrija ostvarila dobre rezultate u pregledu socijalnih pokazatelja iz europskog stupa socijalnih prava, nedostatna pokrivenost mogla bi značiti nedostatnu zaštitu prihoda ranjivih skupina tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, zbog čega će možda biti potrebne dodatne mjere. Dok raste nezaposlenost mladih, riziku od siromaštva posebno su izloženi nezaposleni, dugotrajno nezaposleni, radnici s nestandardnim ugovorima i osobe rođene u inozemstvu. I dalje će ključne biti aktivne politike tržišta rada kojima se pružaju prilike za cjeloživotno učenje i usavršavanje. Okolnosti u kojima je potrebno učenje na daljinu posebno pogađaju učenike u nepovoljnom položaju, uključujući učenike s invaliditetom. Iako oko 10 % učenika mlađih od 15 godina nema pristup virtualnom okružju za učenje, austrijska vlada je u odgovoru na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 situaciju pokušala ublažiti tako što je učenicima u nepovoljnom položaju osigurala računala. Već postojeće nejednakosti u razinama ostvarenog obrazovanja, povezane sa socioekonomskim i migrantskim podrijetlom, mogle bi se još pogoršati. Strategija oporavka kojom se poboljšava pristup uključivom i kvalitetnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, za koje se pokazalo da ublažava socijalne nejednakosti, srednjoročno i dugoročno donijele bi socioekonomske koristi, a ženama omogućile potpuni pristup tržištu rada. Ukupna stopa zaposlenosti žena prije krize bila je visoka, ali je gotovo polovica žena radila u nepunom radnom vremenu (zbog kratkog radnog vremena škola i ustanova za skrb o djeci), što je uzrokovalo znatnu neprilagođenu razliku u plaći između spolova.

| (20) | Djelotvornost mjera poduzetih zbog pandemije bolesti COVID-19, kojima se jako pogođenim poduzećima olakšava poslovanje, čuva poslovno okružje i izbjegava nesolventnost, ovisi o tome da ih javna tijela i posrednici provedu brzo i bez nepotrebnih birokratskih prepreka. Novoosnovanim i rastućim poduzećima možda će biti potrebna posebna potpora, npr. na način da javne institucije kupuju udjele u vlasničkom kapitalu, a fondovima poduzetničkog kapitala poticaj da više ulažu u takva poduzeća. Time bi se ojačalo poduzeća koja su ključna za oporavak, ali i izbjegla rasprodaja strateški važnih europskih poduzeća. Osim financijske potpore, jako pogođenim poduzećima, posebno manjima, potrebno je poticajno poslovno okružje. Administrativno i zakonodavno opterećenje podrazumijeva troškove koje je poduzećima sada teže podmirivati nego ikad prije. Mjere za smanjenje nepotrebnih opterećenja i pružanje učinkovitih digitalnih javnih usluga djelotvoran su način da se poslovnom sektoru pruži neposredna i opipljiva pomoć bez opterećivanja poreznih obveznika. Okvir za nesolventnost trebao bi biti usmjeren ne samo na prevenciju već i na brzo restrukturiranje kako bi se poduzećima omogućila druga prilika. Mreže za rješavanje sporova, kao što je SOLVIT, pomažu poduzećima u vrijeme poremećaja na unutarnjem tržištu i potrebna su im odgovarajuća sredstva. |
| --- | --- |

(20)

Djelotvornost mjera poduzetih zbog pandemije bolesti COVID-19, kojima se jako pogođenim poduzećima olakšava poslovanje, čuva poslovno okružje i izbjegava nesolventnost, ovisi o tome da ih javna tijela i posrednici provedu brzo i bez nepotrebnih birokratskih prepreka. Novoosnovanim i rastućim poduzećima možda će biti potrebna posebna potpora, npr. na način da javne institucije kupuju udjele u vlasničkom kapitalu, a fondovima poduzetničkog kapitala poticaj da više ulažu u takva poduzeća. Time bi se ojačalo poduzeća koja su ključna za oporavak, ali i izbjegla rasprodaja strateški važnih europskih poduzeća. Osim financijske potpore, jako pogođenim poduzećima, posebno manjima, potrebno je poticajno poslovno okružje. Administrativno i zakonodavno opterećenje podrazumijeva troškove koje je poduzećima sada teže podmirivati nego ikad prije. Mjere za smanjenje nepotrebnih opterećenja i pružanje učinkovitih digitalnih javnih usluga djelotvoran su način da se poslovnom sektoru pruži neposredna i opipljiva pomoć bez opterećivanja poreznih obveznika. Okvir za nesolventnost trebao bi biti usmjeren ne samo na prevenciju već i na brzo restrukturiranje kako bi se poduzećima omogućila druga prilika. Mreže za rješavanje sporova, kao što je SOLVIT, pomažu poduzećima u vrijeme poremećaja na unutarnjem tržištu i potrebna su im odgovarajuća sredstva.

| (21) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ta će ulaganja biti najdjelotvornija ako budu usmjerena na inovacije, digitalizaciju i zelenu tranziciju kako bi se povećala produktivnost i osigurala održiva konkurentnost. Intenzitet istraživanja i razvoja u Austriji jedan je od najvećih u Uniji, ali u pogledu rezultata inovacija ta zemlja zaostaje za predvodnicima u području inovacija. S obzirom na to da su u ovom trenutku proračuni za istraživanje brojnih poslovnih subjekata pod pritiskom, još je važnije napore koje Austrija ulaže u istraživanja i razvoj pretočiti u izvrsnu znanost i najnaprednije inovacije, zadržati javna ulaganja u temeljna i primijenjena istraživanja te osigurati financiranje inovativnih rastućih poduzeća vlasničkim kapitalom. Digitalizacija je i dalje od ključne važnosti za otvaranje gospodarstva i pripremu za „novo normalno stanje” nakon prestanka mjera ograničenja kretanja zbog pandemije bolesti COVID-19. Slabo širenje digitalnih tehnologija i poslovnih modela među manjim poduzećima prepreka je rastu proizvodnje. Iako su digitalne vještine Austrijanaca općenito iznad prosjeka EU-a, nedovoljan broj osoba stječe diplomu u području računarstva da bi se popunila sva raspoloživa radna mjesta. Zbog povećanja, primjerice, obujma e-trgovine, rada od kuće i usluga e-uprave bit će potrebna veća ulaganja u infrastrukturu (uključujući 5G i širokopojasni pristup internetu u ruralnim područjima), opremu i vještine. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ta će ulaganja biti najdjelotvornija ako budu usmjerena na inovacije, digitalizaciju i zelenu tranziciju kako bi se povećala produktivnost i osigurala održiva konkurentnost. Intenzitet istraživanja i razvoja u Austriji jedan je od najvećih u Uniji, ali u pogledu rezultata inovacija ta zemlja zaostaje za predvodnicima u području inovacija. S obzirom na to da su u ovom trenutku proračuni za istraživanje brojnih poslovnih subjekata pod pritiskom, još je važnije napore koje Austrija ulaže u istraživanja i razvoj pretočiti u izvrsnu znanost i najnaprednije inovacije, zadržati javna ulaganja u temeljna i primijenjena istraživanja te osigurati financiranje inovativnih rastućih poduzeća vlasničkim kapitalom. Digitalizacija je i dalje od ključne važnosti za otvaranje gospodarstva i pripremu za „novo normalno stanje” nakon prestanka mjera ograničenja kretanja zbog pandemije bolesti COVID-19. Slabo širenje digitalnih tehnologija i poslovnih modela među manjim poduzećima prepreka je rastu proizvodnje. Iako su digitalne vještine Austrijanaca općenito iznad prosjeka EU-a, nedovoljan broj osoba stječe diplomu u području računarstva da bi se popunila sva raspoloživa radna mjesta. Zbog povećanja, primjerice, obujma e-trgovine, rada od kuće i usluga e-uprave bit će potrebna veća ulaganja u infrastrukturu (uključujući 5G i širokopojasni pristup internetu u ruralnim područjima), opremu i vještine.

| (22) | Za prelazak Austrije na klimatski neutralno gospodarstvo bit će potrebna znatna privatna i javna ulaganja tijekom duljeg razdoblja. U nacionalnom energetskom i klimatskom planu Austrije utvrđeni su veliki izazovi u ostvarivanju nacionalnog cilja za 2030. u pogledu emisija stakleničkih plinova koje nisu obuhvaćene sustavom Unije za trgovanje emisijama. Poboljšanje produktivnosti resursa ključan je pokretač budućeg rasta, uz istodobno smanjenje utjecaja na okoliš. Smanjenje emisija povezanih s prometom ključno je za ispunjavanje standarda kvalitete zraka i klimatskih ciljeva. Davanje prednosti ulaganjima kojima se podupire zelena tranzicija i novim ulaganjima u tom području doprinijet će se otvaranju novih zelenih radnih mjesta i pokretanju gospodarstva pri izlasku iz kriznog načina upravljanja zbog pandemije bolesti COVID-19. Ulaganjima u ekološke inovacije u Austriji bi se potaknuo rast produktivnosti i istodobno smanjio ekološki otisak. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Austriji pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Austriju za 2020. To bi Austriji omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(22)

Za prelazak Austrije na klimatski neutralno gospodarstvo bit će potrebna znatna privatna i javna ulaganja tijekom duljeg razdoblja. U nacionalnom energetskom i klimatskom planu Austrije utvrđeni su veliki izazovi u ostvarivanju nacionalnog cilja za 2030. u pogledu emisija stakleničkih plinova koje nisu obuhvaćene sustavom Unije za trgovanje emisijama. Poboljšanje produktivnosti resursa ključan je pokretač budućeg rasta, uz istodobno smanjenje utjecaja na okoliš. Smanjenje emisija povezanih s prometom ključno je za ispunjavanje standarda kvalitete zraka i klimatskih ciljeva. Davanje prednosti ulaganjima kojima se podupire zelena tranzicija i novim ulaganjima u tom području doprinijet će se otvaranju novih zelenih radnih mjesta i pokretanju gospodarstva pri izlasku iz kriznog načina upravljanja zbog pandemije bolesti COVID-19. Ulaganjima u ekološke inovacije u Austriji bi se potaknuo rast produktivnosti i istodobno smanjio ekološki otisak. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Austriji pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Austriju za 2020. To bi Austriji omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (23) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(23)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (24) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Austrija će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(24)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Austrija će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (25) | Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Austrija bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(25)

Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Austrija bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

| (26) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Austrije i objavila je u izvješću za Austriju za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Austriji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Austriji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Austrije i objavila je u izvješću za Austriju za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Austriji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Austriji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (27) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(27)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

PREPORUČUJE da Austrija u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Poboljšati otpornost zdravstvenog sustava jačanjem javnog zdravlja i primarne skrbi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Osigurati jednake mogućnosti u obrazovanju i povećan opseg digitalnog učenja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Osigurati djelotvornu provedbu mjera usmjerenih na likvidnost i mjera potpore, posebno za mala i srednja poduzeća, te smanjiti administrativno i regulatorno opterećenje. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, konkretno u temeljna i primijenjena istraživanja te inovacije, održivi promet, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pobrinuti se da porezne kombinacije budu učinkovitije i da se njima više potiče uključiv i održiv rast. |
| --- | --- |

4.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 117.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/135 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/135

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20 srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2020.

(2020/C 282/21)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Poljska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Poljska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (2) | Izvješće za Poljsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Poljske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Poljske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Poljsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Poljske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Poljske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna kriza pokazala je da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna kriza pokazala je da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i racionalizirani postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Poljska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i racionalizirani postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Poljska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u regijama. To uključuje rizik od povećanja teritorijalnih nejednakosti unutar Poljske. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u regijama. To uključuje rizik od povećanja teritorijalnih nejednakosti unutar Poljske. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

| (10) | Poljska je 29. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Poljska je 29. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (11) | Poljska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(11)

Poljska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu.

| (12) | Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Poljskoj da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) u 2019. ne premaši 4,2 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). U ukupnoj ocjeni Komisije potvrđeno je značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. te u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. Međutim, budući da je aktivirana opća klauzula o odstupanju, poduzimanje daljnjih koraka za Poljsku u okviru postupka zbog značajnog odstupanja nije opravdano. |
| --- | --- |

(12)

Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Poljskoj da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) u 2019. ne premaši 4,2 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). U ukupnoj ocjeni Komisije potvrđeno je značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. te u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. Međutim, budući da je aktivirana opća klauzula o odstupanju, poduzimanje daljnjih koraka za Poljsku u okviru postupka zbog značajnog odstupanja nije opravdano.

| (13) | Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo s deficita od 0,7 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 8,4 % BDP-a u 2020. Nakon smanjenja na 46,0 % BDP-a u 2019. očekuje se da će udio duga opće države u BDP-u porasti na 55,2 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo s deficita od 0,7 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 8,4 % BDP-a u 2020. Nakon smanjenja na 46,0 % BDP-a u 2019. očekuje se da će udio duga opće države u BDP-u porasti na 55,2 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

| (14) | Poljska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020. vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 3,2 % BDP-a, a one uključuju naknade za samozaposlene osobe i za osobe zaposlene na temelju nestandardnih ugovora o radu, izuzimanje poduzeća od plaćanja socijalnih doprinosa (koje će platiti država) i subvencije za plaće za određena poduzeća. Osim toga, Poljska je najavila mjere kao što su kreditna jamstva poduzećima koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzećâ bez izravnog proračunskog učinka. Fiskalni učinak proračunskih mjera predviđenih u Programu konvergencije razlikuje se ponajprije zbog tretmana kredita poduzećima. U skladu s najavama nadležnih tijela, proljetna prognoza Komisije iz 2020. temelji se na pretpostavci da će se krediti u iznosu od oko 2,75 postotnih bodova BDP-a pretvoriti u subvencije i stoga bilježiti kao rashodi u 2020. Općenito gledajući, mjere koje je Poljska poduzela u skladu su sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(14)

Poljska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020. vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 3,2 % BDP-a, a one uključuju naknade za samozaposlene osobe i za osobe zaposlene na temelju nestandardnih ugovora o radu, izuzimanje poduzeća od plaćanja socijalnih doprinosa (koje će platiti država) i subvencije za plaće za određena poduzeća. Osim toga, Poljska je najavila mjere kao što su kreditna jamstva poduzećima koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzećâ bez izravnog proračunskog učinka. Fiskalni učinak proračunskih mjera predviđenih u Programu konvergencije razlikuje se ponajprije zbog tretmana kredita poduzećima. U skladu s najavama nadležnih tijela, proljetna prognoza Komisije iz 2020. temelji se na pretpostavci da će se krediti u iznosu od oko 2,75 postotnih bodova BDP-a pretvoriti u subvencije i stoga bilježiti kao rashodi u 2020. Općenito gledajući, mjere koje je Poljska poduzela u skladu su sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (15) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Poljskoj saldo opće države iznositi -9,5 % BDP-a u 2020. te -3,8 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %. |
| --- | --- |

(15)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Poljskoj saldo opće države iznositi -9,5 % BDP-a u 2020. te -3,8 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %.

| (16) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Poljska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Poljska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

| (17) | Pandemija bolesti COVID-19 gurnula je Poljsku u novu društvenu i gospodarsku situaciju. U 2020. se predviđa recesija, prvi put u gotovo tri desetljeća. Prema podacima koje je dostavila vlada, utjecaj pandemije na zdravlje stanovništva bio je relativno slab, među ostalim zbog ranog donošenja dosad nezabilježenih mjera poput stroge karantene i ograničenja socijalnih kontakata. Dosad su najnegativnije posljedice uočene u uslužnom sektoru (uključujući promet, maloprodaju, veleprodaju i slobodne aktivnosti) i proizvodnji zbog zastojâ u lancima opskrbe. Kako bi ublažila učinak uvedenih mjera na gospodarstvo, vlada je pokrenula niz mjera u vrijednosti od oko 9 % poljskog BDP-a (mjere kojima se povećava deficit kombinirane s mjerama za likvidnost), uključujući financijska sredstva iz Unije. Potpora tome su i mjere Poljske narodne banke za osiguravanje likvidnosti. Potpora vlade usmjerena je na stabilizaciju gospodarstva u kratkom roku putem pružanja potpore dohotku zaposlenika, osiguravanja financiranja za poduzeća kojima su pali prihodi, jačanja otpornosti zdravstvenog sektora i njegove sposobnosti reagiranja te jačanja financijskog sustava. Uključuje i program ulaganja za potporu gospodarskom oporavku u srednjoročnom razdoblju. Javnost u velikoj mjeri zahtijeva politički odgovor, među ostalim u obliku izuzeća od plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje, naknada za zaposlenike u poduzećima koja su prekinula poslovanje i pristupa kreditima za mikropoduzeća. Očekuje se da će pandemija bolesti COVID-19 doprinijeti padu BDP-a za 4,3 % u 2020., nakon čega će u 2021. uslijediti oporavak od 4,1 %. |
| --- | --- |

(17)

Pandemija bolesti COVID-19 gurnula je Poljsku u novu društvenu i gospodarsku situaciju. U 2020. se predviđa recesija, prvi put u gotovo tri desetljeća. Prema podacima koje je dostavila vlada, utjecaj pandemije na zdravlje stanovništva bio je relativno slab, među ostalim zbog ranog donošenja dosad nezabilježenih mjera poput stroge karantene i ograničenja socijalnih kontakata. Dosad su najnegativnije posljedice uočene u uslužnom sektoru (uključujući promet, maloprodaju, veleprodaju i slobodne aktivnosti) i proizvodnji zbog zastojâ u lancima opskrbe. Kako bi ublažila učinak uvedenih mjera na gospodarstvo, vlada je pokrenula niz mjera u vrijednosti od oko 9 % poljskog BDP-a (mjere kojima se povećava deficit kombinirane s mjerama za likvidnost), uključujući financijska sredstva iz Unije. Potpora tome su i mjere Poljske narodne banke za osiguravanje likvidnosti. Potpora vlade usmjerena je na stabilizaciju gospodarstva u kratkom roku putem pružanja potpore dohotku zaposlenika, osiguravanja financiranja za poduzeća kojima su pali prihodi, jačanja otpornosti zdravstvenog sektora i njegove sposobnosti reagiranja te jačanja financijskog sustava. Uključuje i program ulaganja za potporu gospodarskom oporavku u srednjoročnom razdoblju. Javnost u velikoj mjeri zahtijeva politički odgovor, među ostalim u obliku izuzeća od plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje, naknada za zaposlenike u poduzećima koja su prekinula poslovanje i pristupa kreditima za mikropoduzeća. Očekuje se da će pandemija bolesti COVID-19 doprinijeti padu BDP-a za 4,3 % u 2020., nakon čega će u 2021. uslijediti oporavak od 4,1 %.

| (18) | Zbog pandemije bolesti COVID-19 bilo je potrebno uvesti dosad nezabilježene mjere u zdravstvenom sustavu. Nastali su znatni izdaci zbog kupnje zdravstvene opreme i zaliha, povećanih bolničkih i laboratorijskih kapaciteta te povećanog broja osoblja. Dodjela dodatnih sredstava potrebna je i kako bi se nadoknadile druge zdravstvene usluge i ulaganja koja su odgođena ili preusmjerena. Prije izbijanja bolesti COVID-19 javni rashodi u zdravstvenom sustavu iznosili su 4,8 % BDP-a, što je niže od prosjeka Unije od 7 % BDP-a u 2018. Uz raspodjelu sredstava koja nije optimalna, to otežava funkcioniranje zdravstvenog sustava i dostupnost njegovih usluga. U 2018. ukupno 4,2 % poljskog stanovništva prijavilo je nezadovoljene potrebe za liječničkim pregledom, što je znatno više od 2 % na razini Unije. Broj djelatnih liječnika i medicinskih sestara u odnosu na broj stanovnika i dalje je među najnižima u Uniji, a raspodjela zdravstvenih djelatnika neujednačena je diljem zemlje. Javno zdravstvo, e-zdravstvo i primarna zaštita, koji su ključni za poboljšanje prevencije bolesti i dostupnosti usluga te postizanje otpornosti sustava na buduće izazove, i dalje su nedovoljno razvijeni. Pandemija je utjecala na ustanove za dugotrajnu skrb u kojima mnogi korisnici pripadaju visokorizičnoj skupini stanovništva. |
| --- | --- |

(18)

Zbog pandemije bolesti COVID-19 bilo je potrebno uvesti dosad nezabilježene mjere u zdravstvenom sustavu. Nastali su znatni izdaci zbog kupnje zdravstvene opreme i zaliha, povećanih bolničkih i laboratorijskih kapaciteta te povećanog broja osoblja. Dodjela dodatnih sredstava potrebna je i kako bi se nadoknadile druge zdravstvene usluge i ulaganja koja su odgođena ili preusmjerena. Prije izbijanja bolesti COVID-19 javni rashodi u zdravstvenom sustavu iznosili su 4,8 % BDP-a, što je niže od prosjeka Unije od 7 % BDP-a u 2018. Uz raspodjelu sredstava koja nije optimalna, to otežava funkcioniranje zdravstvenog sustava i dostupnost njegovih usluga. U 2018. ukupno 4,2 % poljskog stanovništva prijavilo je nezadovoljene potrebe za liječničkim pregledom, što je znatno više od 2 % na razini Unije. Broj djelatnih liječnika i medicinskih sestara u odnosu na broj stanovnika i dalje je među najnižima u Uniji, a raspodjela zdravstvenih djelatnika neujednačena je diljem zemlje. Javno zdravstvo, e-zdravstvo i primarna zaštita, koji su ključni za poboljšanje prevencije bolesti i dostupnosti usluga te postizanje otpornosti sustava na buduće izazove, i dalje su nedovoljno razvijeni. Pandemija je utjecala na ustanove za dugotrajnu skrb u kojima mnogi korisnici pripadaju visokorizičnoj skupini stanovništva.

| (19) | Pandemija bolesti COVID-19 imat će znatan učinak na tržište rada te će preokrenuti trend pada nezaposlenosti posljednjih godina. Predviđa se povratak stope nezaposlenosti s 3,3 % u 2019. na oko 7,5 % u 2020. te blagi oporavak na 5,3 % u 2021. Postoji rizik da se taj kratkoročni učinak u srednjem roku pretvori više u strukturni, posebno za osjetljive skupine. Privremeni program rada u skraćenom radnom vremenu mogao bi biti djelotvoran instrument za očuvanje radnih mjesta, uz dostatne poticaje poduzećima kako bi ga prihvatile. Istodobno, unatoč povoljnim kretanjima prije krize uzrokovane bolešću COVID-19, određene skupine, a posebno žene, niskokvalificirane osobe, starije osobe te osobe s invaliditetom i njihovi njegovatelji, i dalje slabo sudjeluju na tržištu rada. Migracije iz zemalja koje nisu članice Unije doprinijele su smanjenju nedostatka radne snage, no kontinuirani priljev radnika migranata moglo bi biti teško ostvariti zbog ograničenja pri graničnim kontrolama. Stoga jačanje fleksibilnih radnih uvjeta, uključujući rad na daljinu i fleksibilno radno vrijeme, posebno za osobe u stalnom radnom odnosu, može pomoći u odgovoru na krizu, ali i doprinijeti potpori skupinama s nižim stopama aktivnosti da pronađu trajno zaposlenje. Time bi se također poboljšala otpornost tržišta rada tijekom budućih recesija. |
| --- | --- |

(19)

Pandemija bolesti COVID-19 imat će znatan učinak na tržište rada te će preokrenuti trend pada nezaposlenosti posljednjih godina. Predviđa se povratak stope nezaposlenosti s 3,3 % u 2019. na oko 7,5 % u 2020. te blagi oporavak na 5,3 % u 2021. Postoji rizik da se taj kratkoročni učinak u srednjem roku pretvori više u strukturni, posebno za osjetljive skupine. Privremeni program rada u skraćenom radnom vremenu mogao bi biti djelotvoran instrument za očuvanje radnih mjesta, uz dostatne poticaje poduzećima kako bi ga prihvatile. Istodobno, unatoč povoljnim kretanjima prije krize uzrokovane bolešću COVID-19, određene skupine, a posebno žene, niskokvalificirane osobe, starije osobe te osobe s invaliditetom i njihovi njegovatelji, i dalje slabo sudjeluju na tržištu rada. Migracije iz zemalja koje nisu članice Unije doprinijele su smanjenju nedostatka radne snage, no kontinuirani priljev radnika migranata moglo bi biti teško ostvariti zbog ograničenja pri graničnim kontrolama. Stoga jačanje fleksibilnih radnih uvjeta, uključujući rad na daljinu i fleksibilno radno vrijeme, posebno za osobe u stalnom radnom odnosu, može pomoći u odgovoru na krizu, ali i doprinijeti potpori skupinama s nižim stopama aktivnosti da pronađu trajno zaposlenje. Time bi se također poboljšala otpornost tržišta rada tijekom budućih recesija.

| (20) | Kako bi se ublažili društveni učinci pandemije bolesti COVID-19, održala socijalna kohezija i pružila potpora gospodarskom oporavku potrebno je uvesti značajne sigurnosne mreže. Poljska je posljednjih godina pokrenula opsežan program socijalnih transfera u vrijednosti od gotovo 2,5 % BDP-a godišnje, uključujući univerzalni doplatak za djecu i dodatnu jednokratnu naknadu koja se svake godine treba isplaćivati umirovljenicima. Te mjere mogle bi se poboljšati boljim usmjeravanjem socijalne zaštite. S druge strane, osobe s najnižim dohotkom slabo su pokrivene socijalnim naknadama. U anketi o proračunu kućanstava iz 2019. najveći porast krajnjeg siromaštva zabilježen je kod osoba ili obitelji koje žive od naknada (koje nisu mirovine i invalidske mirovine), što upućuje na slabosti u sustavu socijalne sigurnosti. Nadalje, ne omogućuju sve vrste ugovora o radu pristup socijalnoj zaštiti, kao što su odgovarajuće naknade za nezaposlenost, rodiljne naknade te naknade za bolovanje i invalidnost. Zbog toga su neki radnici pogođeni izvanrednim mjerama u osjetljivijem položaju i izloženi riziku od siromaštva. Osim toga, razina minimalnog dohotka niža je od prosjeka Unije. |
| --- | --- |

(20)

Kako bi se ublažili društveni učinci pandemije bolesti COVID-19, održala socijalna kohezija i pružila potpora gospodarskom oporavku potrebno je uvesti značajne sigurnosne mreže. Poljska je posljednjih godina pokrenula opsežan program socijalnih transfera u vrijednosti od gotovo 2,5 % BDP-a godišnje, uključujući univerzalni doplatak za djecu i dodatnu jednokratnu naknadu koja se svake godine treba isplaćivati umirovljenicima. Te mjere mogle bi se poboljšati boljim usmjeravanjem socijalne zaštite. S druge strane, osobe s najnižim dohotkom slabo su pokrivene socijalnim naknadama. U anketi o proračunu kućanstava iz 2019. najveći porast krajnjeg siromaštva zabilježen je kod osoba ili obitelji koje žive od naknada (koje nisu mirovine i invalidske mirovine), što upućuje na slabosti u sustavu socijalne sigurnosti. Nadalje, ne omogućuju sve vrste ugovora o radu pristup socijalnoj zaštiti, kao što su odgovarajuće naknade za nezaposlenost, rodiljne naknade te naknade za bolovanje i invalidnost. Zbog toga su neki radnici pogođeni izvanrednim mjerama u osjetljivijem položaju i izloženi riziku od siromaštva. Osim toga, razina minimalnog dohotka niža je od prosjeka Unije.

| (21) | Zbog iznenadne obustave nastave na svim razinama obrazovanja obrazovni sustav morao se suočiti s izazovima omogućavanja učenja na daljinu. Kako bi se spriječilo povećanje nejednakosti, ključno je osigurati da svi učenici, posebno oni u nepovoljnom položaju, imaju pristup učenju na daljinu. Međutim, u 2018. kućanstva gotovo 330 000 učenika nisu bila opremljena računalom s pristupom internetu. Znatan udio nastavnika nema vještine potrebne za digitalno poučavanje. Istodobno, digitalno učenje i školovanje od kuće uzrokuju teškoće mnogim roditeljima. Kako bi se riješili neki od tih problema i osigurala kvaliteta nastave potrebno je nastaviti provoditi mjere opremanja škola i nastavnika digitalnom infrastrukturom i nastavnim materijalima potrebnima za nastavu putem interneta. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 na vidjelo je iznijela opći strukturni izazov u pogledu stjecanja digitalnih vještina jer gotovo polovica odraslog stanovništva nema ni osnovne digitalne vještine, a ukupan udio odraslih u učenju znatno je niži od prosjeka Unije. Nedavne reforme strukovnog obrazovanja nisu potaknule dovoljan broj poslodavaca na sudjelovanje u njemu, a osposobljavanje na radnom mjestu i dalje je nedovoljno iskorišteno. Vidljiv je manjak nastavnika, što upućuje na potrebu za povećanjem privlačnosti nastavničkog zanimanja. |
| --- | --- |

(21)

Zbog iznenadne obustave nastave na svim razinama obrazovanja obrazovni sustav morao se suočiti s izazovima omogućavanja učenja na daljinu. Kako bi se spriječilo povećanje nejednakosti, ključno je osigurati da svi učenici, posebno oni u nepovoljnom položaju, imaju pristup učenju na daljinu. Međutim, u 2018. kućanstva gotovo 330 000 učenika nisu bila opremljena računalom s pristupom internetu. Znatan udio nastavnika nema vještine potrebne za digitalno poučavanje. Istodobno, digitalno učenje i školovanje od kuće uzrokuju teškoće mnogim roditeljima. Kako bi se riješili neki od tih problema i osigurala kvaliteta nastave potrebno je nastaviti provoditi mjere opremanja škola i nastavnika digitalnom infrastrukturom i nastavnim materijalima potrebnima za nastavu putem interneta. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 na vidjelo je iznijela opći strukturni izazov u pogledu stjecanja digitalnih vještina jer gotovo polovica odraslog stanovništva nema ni osnovne digitalne vještine, a ukupan udio odraslih u učenju znatno je niži od prosjeka Unije. Nedavne reforme strukovnog obrazovanja nisu potaknule dovoljan broj poslodavaca na sudjelovanje u njemu, a osposobljavanje na radnom mjestu i dalje je nedovoljno iskorišteno. Vidljiv je manjak nastavnika, što upućuje na potrebu za povećanjem privlačnosti nastavničkog zanimanja.

| (22) | Izbijanje bolesti COVID-19 znatno je utjecalo na radne uvjete u poduzećima, posebno malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi) i mikropoduzećima. Organiziranje rada na daljinu predstavlja izazov, a tek svako deseto poljsko poduzeće dovoljno je digitalizirano za brzu prilagodbu novim uvjetima. Jedna od glavnih prepreka digitalizaciji MSP-ova jest niska razina digitalne pismenosti vlasnika, voditelja poslovanja i zaposlenika. Ključno je da se javna uprava služi digitalnim tehnologijama kako bi se osiguralo pružanje administrativnih usluga i usmjerile mjere potrebne za praćenje krize i upravljanje njome. Osim toga, učinkovite digitalne javne usluge dovode do smanjenja nepotrebnog regulatornog i administrativnog opterećenja, što bi moglo biti ključno u fazi oporavka. |
| --- | --- |

(22)

Izbijanje bolesti COVID-19 znatno je utjecalo na radne uvjete u poduzećima, posebno malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi) i mikropoduzećima. Organiziranje rada na daljinu predstavlja izazov, a tek svako deseto poljsko poduzeće dovoljno je digitalizirano za brzu prilagodbu novim uvjetima. Jedna od glavnih prepreka digitalizaciji MSP-ova jest niska razina digitalne pismenosti vlasnika, voditelja poslovanja i zaposlenika. Ključno je da se javna uprava služi digitalnim tehnologijama kako bi se osiguralo pružanje administrativnih usluga i usmjerile mjere potrebne za praćenje krize i upravljanje njome. Osim toga, učinkovite digitalne javne usluge dovode do smanjenja nepotrebnog regulatornog i administrativnog opterećenja, što bi moglo biti ključno u fazi oporavka.

| (23) | Kako bi se ublažile posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19, poljska vlada ponudila je ugroženim poduzećima, prije svega MSP-ovima i mikropoduzećima, znatnu potporu za likvidnost u obliku jamstava, kredita i uvjetovanih bespovratnih sredstava. Vladine mjere podupire Poljska narodna banka, među ostalim programom kupnje državnih obveznica na sekundarnom tržištu i znatnim smanjenjem kamatnih stopa. Da bi se poslovnom sektoru pomoglo u obavljanju djelatnosti i olakšao njegov oporavak ključni su djelotvorna i brza provedba tih mjera te njihov djelotvoran prijenos od strane posrednika. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora i pratiti stabilnost financijskog sustava. Mogućnost odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa te ubrzavanje ugovornih plaćanja od strane javnih tijela također pomaže u poboljšanju novčanog toka pogođenih poduzeća. |
| --- | --- |

(23)

Kako bi se ublažile posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19, poljska vlada ponudila je ugroženim poduzećima, prije svega MSP-ovima i mikropoduzećima, znatnu potporu za likvidnost u obliku jamstava, kredita i uvjetovanih bespovratnih sredstava. Vladine mjere podupire Poljska narodna banka, među ostalim programom kupnje državnih obveznica na sekundarnom tržištu i znatnim smanjenjem kamatnih stopa. Da bi se poslovnom sektoru pomoglo u obavljanju djelatnosti i olakšao njegov oporavak ključni su djelotvorna i brza provedba tih mjera te njihov djelotvoran prijenos od strane posrednika. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora i pratiti stabilnost financijskog sustava. Mogućnost odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa te ubrzavanje ugovornih plaćanja od strane javnih tijela također pomaže u poboljšanju novčanog toka pogođenih poduzeća.

| (24) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Poljsko gospodarstvo temelji se na industrijama s velikim emisijama ugljika, zbog čega je kvaliteta zraka u toj zemlji među najnižima u Uniji i uzrok je velike zabrinutosti za okoliš i zdravlje. Stoga je ključno pravodobno isplanirati i donijeti ambiciozne mjere usmjerene na prelazak na čistu energiju u skladu s europskim zelenim planom te nacionalnim energetskim i klimatskim planom. Iako je razina uvođenja svjetlovodne mreže u Poljskoj iznad prosjeka Unije te je posljednjih godina ostvaren značajan napredak u uvođenju ultrabrzog i mobilnog širokopojasnog interneta, Poljska je još daleko od ostvarenja ciljeva u pogledu povezivosti na koje se obvezala. Oporavak bi se mogao dodatno poduprijeti znatnim ulaganjima u održivu prometnu infrastrukturu radi bolje povezanosti perifernih područja sa središtima gospodarske aktivnosti. Kako bi osigurala dugoročno održiv gospodarski rast i konkurentnost Poljska će se sve više oslanjati na znanost i inovacije. Ukupna potrošnja u vezi s istraživanjima i razvojem u odnosu na BDP i dalje je ispod prosjeka Unije te je, unatoč vidljivom napretku u mnogim sastavnicama kombinacije politika inovacijskog ekosustava te zemlje, suradnja između znanosti i poslovnog sektora i dalje glavna prepreka jačanju inovacija u Poljskoj. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Poljskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito na područjima iz Priloga D izvješću za Poljsku za 2020. To bi Poljskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(24)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Poljsko gospodarstvo temelji se na industrijama s velikim emisijama ugljika, zbog čega je kvaliteta zraka u toj zemlji među najnižima u Uniji i uzrok je velike zabrinutosti za okoliš i zdravlje. Stoga je ključno pravodobno isplanirati i donijeti ambiciozne mjere usmjerene na prelazak na čistu energiju u skladu s europskim zelenim planom te nacionalnim energetskim i klimatskim planom. Iako je razina uvođenja svjetlovodne mreže u Poljskoj iznad prosjeka Unije te je posljednjih godina ostvaren značajan napredak u uvođenju ultrabrzog i mobilnog širokopojasnog interneta, Poljska je još daleko od ostvarenja ciljeva u pogledu povezivosti na koje se obvezala. Oporavak bi se mogao dodatno poduprijeti znatnim ulaganjima u održivu prometnu infrastrukturu radi bolje povezanosti perifernih područja sa središtima gospodarske aktivnosti. Kako bi osigurala dugoročno održiv gospodarski rast i konkurentnost Poljska će se sve više oslanjati na znanost i inovacije. Ukupna potrošnja u vezi s istraživanjima i razvojem u odnosu na BDP i dalje je ispod prosjeka Unije te je, unatoč vidljivom napretku u mnogim sastavnicama kombinacije politika inovacijskog ekosustava te zemlje, suradnja između znanosti i poslovnog sektora i dalje glavna prepreka jačanju inovacija u Poljskoj. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Poljskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito na područjima iz Priloga D izvješću za Poljsku za 2020. To bi Poljskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (25) | Stabilno i predvidljivo poslovno okružje i povoljna ulagačka klima imaju važnu ulogu u gospodarskom oporavku nakon pandemije. Neovisnost, učinkovitost i kvaliteta pravosudnog sustava u tom su pogledu ključne sastavnice. Pravna sigurnost, uključujući pristup neovisnim sudovima, i povjerenje u kvalitetu i predvidljivost regulatornih politika i institucija također su ključni čimbenici za funkcioniranje unutarnjeg tržišta i očuvanje položaja Poljske u europskim lancima opskrbe nakon pandemije. Uz dugotrajnu zabrinutost koju Komisija iskazuje u vezi s vladavinom prava u Poljskoj, pri čemu je niz prijepora već obuhvaćen presudama Suda Europske unije, nedavni događaji izazivaju daljnju zabrinutost u vezi s funkcioniranjem poljskog pravnog poretka i pravnog poretka Unije. |
| --- | --- |

(25)

Stabilno i predvidljivo poslovno okružje i povoljna ulagačka klima imaju važnu ulogu u gospodarskom oporavku nakon pandemije. Neovisnost, učinkovitost i kvaliteta pravosudnog sustava u tom su pogledu ključne sastavnice. Pravna sigurnost, uključujući pristup neovisnim sudovima, i povjerenje u kvalitetu i predvidljivost regulatornih politika i institucija također su ključni čimbenici za funkcioniranje unutarnjeg tržišta i očuvanje položaja Poljske u europskim lancima opskrbe nakon pandemije. Uz dugotrajnu zabrinutost koju Komisija iskazuje u vezi s vladavinom prava u Poljskoj, pri čemu je niz prijepora već obuhvaćen presudama Suda Europske unije, nedavni događaji izazivaju daljnju zabrinutost u vezi s funkcioniranjem poljskog pravnog poretka i pravnog poretka Unije.

| (26) | Zdravo i stabilno regulatorno okružje temelj je za održavanje gospodarskog rasta i privatnih ulaganja. Nedostatak odgovarajućih javnih savjetovanja i savjetovanja sa socijalnim partnerima ima štetan učinak na stabilnost i pouzdanost poslovnog okružja, ali i na kvalitetu zakonodavstva. Javna savjetovanja postala su obvezna za nacrte zakona koje predlaže Vijeće ministara, ali se ne provode ili nisu obvezna za prijedloge koji se podnose na druge načine, kao što su prijedlozi zastupnika u parlamentu. Ta nedosljednost dodatno utječe na kvalitetu zakonodavstva. Osim toga, pogoršala se kvaliteta socijalnog dijaloga, posebno zbog toga što u procesu oblikovanja politika nema savjetovanja ili je ono vrlo kratko. Kad bi se osiguralo dovoljno vremena za savjetovanja, u većoj mjeri prihvaćalo mišljenja dionika o zakonima i političkim dokumentima te na najmanju mjeru smanjio broj zakona izuzetih od obveze provođenja savjetovanja, povećalo bi se sudjelovanje socijalnih partnera i doprinijelo poboljšanju kvalitete izrade zakonodavstva. Institucionalni okvir za trostrani socijalni dijalog jest Vijeće za socijalni dijalog. Međutim, zakonske odredbe donesene u travnju 2020. oslabile su autonomiju socijalnih partnera u Vijeću za socijalni dijalog te postoji opasnost od daljnjeg pogoršanja djelotvornosti socijalnog dijaloga u toj zemlji. |
| --- | --- |

(26)

Zdravo i stabilno regulatorno okružje temelj je za održavanje gospodarskog rasta i privatnih ulaganja. Nedostatak odgovarajućih javnih savjetovanja i savjetovanja sa socijalnim partnerima ima štetan učinak na stabilnost i pouzdanost poslovnog okružja, ali i na kvalitetu zakonodavstva. Javna savjetovanja postala su obvezna za nacrte zakona koje predlaže Vijeće ministara, ali se ne provode ili nisu obvezna za prijedloge koji se podnose na druge načine, kao što su prijedlozi zastupnika u parlamentu. Ta nedosljednost dodatno utječe na kvalitetu zakonodavstva. Osim toga, pogoršala se kvaliteta socijalnog dijaloga, posebno zbog toga što u procesu oblikovanja politika nema savjetovanja ili je ono vrlo kratko. Kad bi se osiguralo dovoljno vremena za savjetovanja, u većoj mjeri prihvaćalo mišljenja dionika o zakonima i političkim dokumentima te na najmanju mjeru smanjio broj zakona izuzetih od obveze provođenja savjetovanja, povećalo bi se sudjelovanje socijalnih partnera i doprinijelo poboljšanju kvalitete izrade zakonodavstva. Institucionalni okvir za trostrani socijalni dijalog jest Vijeće za socijalni dijalog. Međutim, zakonske odredbe donesene u travnju 2020. oslabile su autonomiju socijalnih partnera u Vijeću za socijalni dijalog te postoji opasnost od daljnjeg pogoršanja djelotvornosti socijalnog dijaloga u toj zemlji.

| (27) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(27)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (28) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Poljska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(28)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Poljska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (29) | Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Poljske i objavila je u Izvješću za Poljsku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Poljskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Poljskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Poljske i objavila je u Izvješću za Poljsku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Poljskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Poljskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (30) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (8) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku, |
| --- | --- |

(30)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (8) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

PREPORUČUJE da Poljska u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Poboljšati otpornost, dostupnost i djelotvornost zdravstvenog sustava, među ostalim osiguravanjem dostatnih sredstava i ubrzanjem uvođenja usluga e-zdravstva. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ublažiti učinak krize na zaposlenost, posebno jačanjem fleksibilnih uvjeta rada i rada u skraćenom radnom vremenu. Bolje usmjeriti socijalne naknade i osigurati njihovu dostupnost svima kojima je potrebna. Poboljšati digitalne vještine. Dodatno promicati digitalnu transformaciju poduzeća i javne uprave. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nastaviti ulagati napore u osiguravanje pristupa financiranju i likvidnosti za poduzeća. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, prije svega u digitalnu infrastrukturu, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije te održivi promet kako bi se doprinijelo postupnoj dekarbonizaciji gospodarstva, među ostalim u rudarskim područjima. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Poboljšati ulagačku klimu, prije svega zaštitom neovisnosti pravosuđa. Osigurati djelotvorna javna savjetovanja i uključenost socijalnih partnera u procesu oblikovanja politika. |
| --- | --- |

4.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 123.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  Neto primarni državni rashodi uključuju ukupne državne rashode bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade u slučaju nezaposlenosti. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

7

(8)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/142 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/142

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2020.

(2020/C 282/22)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Portugal jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Portugal jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

| (2) | Izvješće za Portugal za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Portugala u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Portugala u ostvarenju njegovih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Portugalu postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, u kontekstu niskog rasta produktivnosti slabe su točke velike neto vanjske obveze, privatni i javni dug te visok udio neprihodonosnih kredita. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Portugal za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Portugala u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Portugala u ostvarenju njegovih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Portugalu postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, u kontekstu niskog rasta produktivnosti slabe su točke velike neto vanjske obveze, privatni i javni dug te visok udio neprihodonosnih kredita.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Općom klauzulom o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Općom klauzulom o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Portugal se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Portugal se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene po portugalskim regijama zbog različitih modela specijalizacije, a najviše će se osjetiti u regijama koje se uvelike oslanjaju na turizam, kao što su Algarve te najudaljenije regije Madeira i Azori. Zbog toga je velik i rizik od povećanja regionalnih i teritorijalnih nejednakosti unutar Portugala. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene po portugalskim regijama zbog različitih modela specijalizacije, a najviše će se osjetiti u regijama koje se uvelike oslanjaju na turizam, kao što su Algarve te najudaljenije regije Madeira i Azori. Zbog toga je velik i rizik od povećanja regionalnih i teritorijalnih nejednakosti unutar Portugala. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

| (10) | Portugal je 16. svibnja 2020. dostavio Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, programi su ocijenjeni istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Portugal je 16. svibnja 2020. dostavio Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, programi su ocijenjeni istodobno.

| (11) | Na Portugal se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Portugalu da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) u 2019. ne prijeđe 0,7 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Ukupna Komisijina ocjena potvrđuje veliko odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. te u 2018. i 2019. kad se te dvije godine zajedno uzmu u obzir. Međutim, budući da je aktivirana opća klauzula o odstupanju, daljnji koraci za Portugal u okviru postupka zbog značajnog odstupanja nisu opravdani. |
| --- | --- |

(11)

Na Portugal se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Portugalu da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) u 2019. ne prijeđe 0,7 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Ukupna Komisijina ocjena potvrđuje veliko odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. te u 2018. i 2019. kad se te dvije godine zajedno uzmu u obzir. Međutim, budući da je aktivirana opća klauzula o odstupanju, daljnji koraci za Portugal u okviru postupka zbog značajnog odstupanja nisu opravdani.

| (12) | Vlada u Program stabilnosti za 2020. nije uključila makroekonomski scenarij i planove za saldo opće države i udio duga u BDP-u barem za 2020. Ali u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuje se da svakih 30 radnih dana, odnosno oko mjesec i pol ograničenja kretanja, u prosjeku može izazvati negativan učinak na godišnji BDP od 6,5 postotnih bodova. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. Neke rizike treba uzeti u obzir pri proračunskim projekcijama, a povezani su s naglim povećanjem nepredviđenih javnih obveza koje su povezane s javnim poduzećima i s mjerama koje se odnose na pandemiju bolesti COVID-19, a usmjerene su na privatni sektor. To je povrh prethodno ugovorenih nepredviđenih obveza. |
| --- | --- |

(12)

Vlada u Program stabilnosti za 2020. nije uključila makroekonomski scenarij i planove za saldo opće države i udio duga u BDP-u barem za 2020. Ali u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuje se da svakih 30 radnih dana, odnosno oko mjesec i pol ograničenja kretanja, u prosjeku može izazvati negativan učinak na godišnji BDP od 6,5 postotnih bodova. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. Neke rizike treba uzeti u obzir pri proračunskim projekcijama, a povezani su s naglim povećanjem nepredviđenih javnih obveza koje su povezane s javnim poduzećima i s mjerama koje se odnose na pandemiju bolesti COVID-19, a usmjerene su na privatni sektor. To je povrh prethodno ugovorenih nepredviđenih obveza.

| (13) | Portugal je u okviru koordiniranog Unijina pristupa pandemiji bolesti COVID-19 odgovorio donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. U Programu stabilnosti za 2020. navode se procjene utjecaja tih mjera na proračun na mjesečnoj ili godišnjoj osnovi, a ne navodi se predviđeni ukupni godišnji iznos za 2020. Mjere uključuju, među ostalim, jednokratnu posebnu potporu poduzećima za nastavak poslovanja (508,0 milijuna EUR ili 0,3 % BDP-a), pojednostavnjeni program privremenog prekida rada ili skraćivanja redovnog radnog vremena („privremena nezaposlenost”, 373,3 milijuna EUR ili 0,2 % BDP-a po mjesecu primjene) te kupnju osobne zaštitne opreme u zdravstvenom sustavu (0,1 % BDP-a po mjesecu primjene) (8). Komisija procjenjuje da iz tih mjera u 2020. može proizaći ukupni izravni proračunski trošak od oko 2,5 % BDP-a. Osim toga, Portugal je najavio mjere koje će u pravilu doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća i kućanstava bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na otprilike 25,1 milijardu EUR odnosno 12,5 % BDP-a. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza na dodanu vrijednost, poreza na osobni dohodak i poreza na dobit, socijalnih doprinosa (7,9 milijardi EUR ili 3,9 % BDP-a) te kreditne linije za koje jamči država i druge slične inicijative (4,0 milijardi EUR ili 2,0 % BDP-a). Općenito gledajući, mjere koje je Portugal poduzeo u skladu su sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Potpuna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(13)

Portugal je u okviru koordiniranog Unijina pristupa pandemiji bolesti COVID-19 odgovorio donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. U Programu stabilnosti za 2020. navode se procjene utjecaja tih mjera na proračun na mjesečnoj ili godišnjoj osnovi, a ne navodi se predviđeni ukupni godišnji iznos za 2020. Mjere uključuju, među ostalim, jednokratnu posebnu potporu poduzećima za nastavak poslovanja (508,0 milijuna EUR ili 0,3 % BDP-a), pojednostavnjeni program privremenog prekida rada ili skraćivanja redovnog radnog vremena („privremena nezaposlenost”, 373,3 milijuna EUR ili 0,2 % BDP-a po mjesecu primjene) te kupnju osobne zaštitne opreme u zdravstvenom sustavu (0,1 % BDP-a po mjesecu primjene) (8). Komisija procjenjuje da iz tih mjera u 2020. može proizaći ukupni izravni proračunski trošak od oko 2,5 % BDP-a. Osim toga, Portugal je najavio mjere koje će u pravilu doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća i kućanstava bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na otprilike 25,1 milijardu EUR odnosno 12,5 % BDP-a. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza na dodanu vrijednost, poreza na osobni dohodak i poreza na dobit, socijalnih doprinosa (7,9 milijardi EUR ili 3,9 % BDP-a) te kreditne linije za koje jamči država i druge slične inicijative (4,0 milijardi EUR ili 2,0 % BDP-a). Općenito gledajući, mjere koje je Portugal poduzeo u skladu su sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Potpuna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (14) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Portugalu deficit opće države iznositi 6,5 % BDP-a u 2020. te 1,8 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 131,6 % u 2020. te da će se u 2021. smanjiti na 124,4 %. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Portugalu deficit opće države iznositi 6,5 % BDP-a u 2020. te 1,8 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 131,6 % u 2020. te da će se u 2021. smanjiti na 124,4 %.

| (15) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Portugal u 2020. planirao premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Portugal u 2020. planirao premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

| (16) | Pandemija bolesti COVID-19 pogodila je Portugal početkom ožujka 2020. te je njegov zdravstveni sustav izložila velikom pritisku. Vlada je od 18. ožujka 2020. do 2. svibnja 2020. uvela izvanredno stanje u skladu s ustavom i brzo provela stroge i opsežne mjere protiv širenja zaraze kako bi što bolje smanjila mogućnost širenja bolesti i gubitka života. Portugal je poduzeo mjere kako bi omogućio zdravstvenom sustavu da bolje reagira i da se krivulja broja zaraženih izravna, kako bolnice ne bi bile preopterećene. Nacionalnim i globalnim mjerama sprečavanja širenja zaraze ozbiljno su ograničene gospodarske aktivnosti u većini sektora, što je posebice teško pogodilo turizam i povezane aktivnosti te pokvarilo socijalne i gospodarske izglede Portugala, a posebno njegovih mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (MSP). U 2020. predviđa se pad gospodarstva za 6,8 % te oporavak od 5,8 % u 2021. |
| --- | --- |

(16)

Pandemija bolesti COVID-19 pogodila je Portugal početkom ožujka 2020. te je njegov zdravstveni sustav izložila velikom pritisku. Vlada je od 18. ožujka 2020. do 2. svibnja 2020. uvela izvanredno stanje u skladu s ustavom i brzo provela stroge i opsežne mjere protiv širenja zaraze kako bi što bolje smanjila mogućnost širenja bolesti i gubitka života. Portugal je poduzeo mjere kako bi omogućio zdravstvenom sustavu da bolje reagira i da se krivulja broja zaraženih izravna, kako bolnice ne bi bile preopterećene. Nacionalnim i globalnim mjerama sprečavanja širenja zaraze ozbiljno su ograničene gospodarske aktivnosti u većini sektora, što je posebice teško pogodilo turizam i povezane aktivnosti te pokvarilo socijalne i gospodarske izglede Portugala, a posebno njegovih mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (MSP). U 2020. predviđa se pad gospodarstva za 6,8 % te oporavak od 5,8 % u 2021.

| (17) | Kako bi se ublažile izravne posljedice pandemije bolesti COVID-19 za zdravlje ljudi, u zdravstvu su nastali veliki rashodi. Bit će potrebna ulaganja kako bi se poboljšala otpornost zdravstvenog sustava, osigurala oprema, proizvodi i infrastruktura potrebni za jačanje kapaciteta za odgovor na krizne situacije, što se odnosi na intenzivnu njegu, testiranje, tehnološka i primijenjena medicinska istraživanja te dostupnost svima, i izvan urbanih područja, i u najudaljenijim regijama Madeiri i Azorima. Na početku pandemije bolesti COVID-19 postupno se provodio plan uvođenja novog modela upravljanja javnim bolnicama, uz znatna povećanja godišnjih proračuna. Nastavak njegove provedbe u ovom bi trenutku mogao pridonijeti jačanju otpornosti zdravstvenog sustava. COVID-19 pokazao je slabost portugalskih ustanova za dugotrajnu skrb, u kojima su zabilježene veće stope zaraze. Iako se u zadnjih desetak godina poboljšala teritorijalna pokrivenost ustanovama za dugotrajnu skrb, u svim je portugalskim regijama stopa pristupa i dalje niska. Istodobno, prije izbijanja pandemije bolesti COVID-19 predviđalo se da će se rashodi za zdravstvenu skrb dugoročno znatno povećati, izraženo kao postotak BDP-a. Za rješavanje trenutačne krize i izazova povezanih sa starenjem potreban je stalan trud da se poprave učinkovitost i kapaciteti zdravstvene i dugotrajne skrbi. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se ublažile izravne posljedice pandemije bolesti COVID-19 za zdravlje ljudi, u zdravstvu su nastali veliki rashodi. Bit će potrebna ulaganja kako bi se poboljšala otpornost zdravstvenog sustava, osigurala oprema, proizvodi i infrastruktura potrebni za jačanje kapaciteta za odgovor na krizne situacije, što se odnosi na intenzivnu njegu, testiranje, tehnološka i primijenjena medicinska istraživanja te dostupnost svima, i izvan urbanih područja, i u najudaljenijim regijama Madeiri i Azorima. Na početku pandemije bolesti COVID-19 postupno se provodio plan uvođenja novog modela upravljanja javnim bolnicama, uz znatna povećanja godišnjih proračuna. Nastavak njegove provedbe u ovom bi trenutku mogao pridonijeti jačanju otpornosti zdravstvenog sustava. COVID-19 pokazao je slabost portugalskih ustanova za dugotrajnu skrb, u kojima su zabilježene veće stope zaraze. Iako se u zadnjih desetak godina poboljšala teritorijalna pokrivenost ustanovama za dugotrajnu skrb, u svim je portugalskim regijama stopa pristupa i dalje niska. Istodobno, prije izbijanja pandemije bolesti COVID-19 predviđalo se da će se rashodi za zdravstvenu skrb dugoročno znatno povećati, izraženo kao postotak BDP-a. Za rješavanje trenutačne krize i izazova povezanih sa starenjem potreban je stalan trud da se poprave učinkovitost i kapaciteti zdravstvene i dugotrajne skrbi.

| (18) | Nakon stalnih pozitivnih kretanja na tržištu rada od 2014. Portugal će se sada zbog pandemije suočiti s izvanrednim izazovima u području zapošljavanja. Prema Komisijinoj prognozi u 2020. očekuje se porast nezaposlenosti na 9,7 % aktivnog stanovništva, zatim spuštanje na 7,4 % u 2021., a u 2019. nezaposlenost je bila 6,5 %. Kako bi potaknuo zapošljavanje i ublažio rizik od gubitka radnih mjesta, Portugal je pojednostavnio i prilagodio upotrebu postojećeg programa privremenog prekida rada, odnosno skraćivanja redovnog radnog vremena. Ciljanom uporabom Unijinih i nacionalnih programa mogla bi se očuvati radna mjesta i gospodarska aktivnost, posebno u odnosu na MSP-ove. U fazi oporavka personalizirane i ciljane aktivne politike tržišta rada, osobito usavršavanje i prekvalifikacije, imat će odlučujuću ulogu u održavanju zapošljivosti radne snage na tržištu rada. Suradnja među poslodavcima, ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje te javnim službama za zapošljavanje bit će ključna za rast zapošljavanja. |
| --- | --- |

(18)

Nakon stalnih pozitivnih kretanja na tržištu rada od 2014. Portugal će se sada zbog pandemije suočiti s izvanrednim izazovima u području zapošljavanja. Prema Komisijinoj prognozi u 2020. očekuje se porast nezaposlenosti na 9,7 % aktivnog stanovništva, zatim spuštanje na 7,4 % u 2021., a u 2019. nezaposlenost je bila 6,5 %. Kako bi potaknuo zapošljavanje i ublažio rizik od gubitka radnih mjesta, Portugal je pojednostavnio i prilagodio upotrebu postojećeg programa privremenog prekida rada, odnosno skraćivanja redovnog radnog vremena. Ciljanom uporabom Unijinih i nacionalnih programa mogla bi se očuvati radna mjesta i gospodarska aktivnost, posebno u odnosu na MSP-ove. U fazi oporavka personalizirane i ciljane aktivne politike tržišta rada, osobito usavršavanje i prekvalifikacije, imat će odlučujuću ulogu u održavanju zapošljivosti radne snage na tržištu rada. Suradnja među poslodavcima, ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje te javnim službama za zapošljavanje bit će ključna za rast zapošljavanja.

| (19) | Kako se zbog pandemije bolesti COVID-19 nejednakosti ne bi pogoršale, potrebne su mjere za ublažavanje socijalnih učinaka i zaštitu ugroženih osoba. Među njima su programi naknada za nezaposlenost i potpora dohotku za najpogođenije radnike, uključujući samozaposlene osobe i radnike s nestandardnim ugovorima, te pristup uslugama i mjerama za poticanje ponovnog uključivanja na tržište rada. Provedba nacionalnog socijalnog kriznog plana u suradnji sa socijalnim partnerima i civilnim društvom mogla bi pridonijeti neposrednom i koordiniranom odgovoru i ublažavanju socijalnih posljedica krize. Pozitivan učinak na raspodjelu dohotka posljednjih godina imale su promjene politike kojima je zaustavljen pad učinkovitosti socijalnih transfera, npr. povećanje minimalnog dohotka, dodatak solidarnosti na naknade za starije osobe, na mirovine i obiteljske naknade. Međutim, udio stanovništva izloženog riziku od siromaštva u Portugalu socijalnim transferima (ne računajući mirovine) smanjen je za samo 23,8 % u 2018., što je znatno ispod prosjeka Unije od 34 %. Usto, primjerenost programa zajamčenog minimalnog dohotka među najnižima je u Uniji jer se njime osigurava dohodak koji čini samo 40 % iznosa nacionalnog praga siromaštva. |
| --- | --- |

(19)

Kako se zbog pandemije bolesti COVID-19 nejednakosti ne bi pogoršale, potrebne su mjere za ublažavanje socijalnih učinaka i zaštitu ugroženih osoba. Među njima su programi naknada za nezaposlenost i potpora dohotku za najpogođenije radnike, uključujući samozaposlene osobe i radnike s nestandardnim ugovorima, te pristup uslugama i mjerama za poticanje ponovnog uključivanja na tržište rada. Provedba nacionalnog socijalnog kriznog plana u suradnji sa socijalnim partnerima i civilnim društvom mogla bi pridonijeti neposrednom i koordiniranom odgovoru i ublažavanju socijalnih posljedica krize. Pozitivan učinak na raspodjelu dohotka posljednjih godina imale su promjene politike kojima je zaustavljen pad učinkovitosti socijalnih transfera, npr. povećanje minimalnog dohotka, dodatak solidarnosti na naknade za starije osobe, na mirovine i obiteljske naknade. Međutim, udio stanovništva izloženog riziku od siromaštva u Portugalu socijalnim transferima (ne računajući mirovine) smanjen je za samo 23,8 % u 2018., što je znatno ispod prosjeka Unije od 34 %. Usto, primjerenost programa zajamčenog minimalnog dohotka među najnižima je u Uniji jer se njime osigurava dohodak koji čini samo 40 % iznosa nacionalnog praga siromaštva.

| (20) | Zbog pandemije bolesti COVID-19 znatno su povećani zahtjevi za upotrebu digitalnih tehnologija kako bi se u kontekstu potrebnog donošenja mjera ograničavanja socijalnih kontakata osigurao kontinuirani pristup obrazovanju, osposobljavanju i poslovnoj aktivnosti. Portugalske škole i centri za osposobljavanje zatvoreni su i prekinuto je tradicionalno obrazovanje koje zahtijeva fizičku prisutnost te zamijenjeno ponudom učenja na daljinu. Oko 6 % kućanstava još nema pristup internetu, odnosno oko 50 000 učenika, a urbana i ruralna područja znatno se razlikuju po pristupu internetu i pokrivenosti telekomunikacijskom mrežom. Učenici boljeg socioekonomskog položaja imaju veće izglede za prevladavanje problema koje donosi učenje na daljinu. Portugal usto ima i izražen manjak digitalnih vještina. U 2019. 48 % stanovništva nije imalo osnovne digitalne vještine, što uključuje oko 26 % bez ikakvih digitalnih vještina, a udio onih koji se nikada nisu koristili internetom bio je dvostruko veći od prosjeka Unije. Trenutačne okolnosti zahtijevaju intenzivnu provedbu e-osposobljavanja, a onima koji su „digitalno isključeni” treba pomoći da svladaju prepreke koje im otežavaju učenje na daljinu. Usvajanjem digitalnih tehnologija u poduzećima kako bi se ponudili alternativni načini rada i digitalne usluge omogućio bi se kontinuitet poslovanja poduzećima čije se usluge mogu pružati na internetu i tako bi se ublažio učinak ograničenja u nekim sektorima. To je posebno važno u Portugalu čije gospodarstvo uglavnom karakteriziraju mikropoduzeća koncentrirana u tradicionalnim sektorima. Nedovoljna digitalna znanja među glavnim su čimbenicima koji ometaju digitalizaciju MSP-ova, a rezultat su općenito niske razine digitalne pismenosti među rukovoditeljima i zaposlenicima. |
| --- | --- |

(20)

Zbog pandemije bolesti COVID-19 znatno su povećani zahtjevi za upotrebu digitalnih tehnologija kako bi se u kontekstu potrebnog donošenja mjera ograničavanja socijalnih kontakata osigurao kontinuirani pristup obrazovanju, osposobljavanju i poslovnoj aktivnosti. Portugalske škole i centri za osposobljavanje zatvoreni su i prekinuto je tradicionalno obrazovanje koje zahtijeva fizičku prisutnost te zamijenjeno ponudom učenja na daljinu. Oko 6 % kućanstava još nema pristup internetu, odnosno oko 50 000 učenika, a urbana i ruralna područja znatno se razlikuju po pristupu internetu i pokrivenosti telekomunikacijskom mrežom. Učenici boljeg socioekonomskog položaja imaju veće izglede za prevladavanje problema koje donosi učenje na daljinu. Portugal usto ima i izražen manjak digitalnih vještina. U 2019. 48 % stanovništva nije imalo osnovne digitalne vještine, što uključuje oko 26 % bez ikakvih digitalnih vještina, a udio onih koji se nikada nisu koristili internetom bio je dvostruko veći od prosjeka Unije. Trenutačne okolnosti zahtijevaju intenzivnu provedbu e-osposobljavanja, a onima koji su „digitalno isključeni” treba pomoći da svladaju prepreke koje im otežavaju učenje na daljinu. Usvajanjem digitalnih tehnologija u poduzećima kako bi se ponudili alternativni načini rada i digitalne usluge omogućio bi se kontinuitet poslovanja poduzećima čije se usluge mogu pružati na internetu i tako bi se ublažio učinak ograničenja u nekim sektorima. To je posebno važno u Portugalu čije gospodarstvo uglavnom karakteriziraju mikropoduzeća koncentrirana u tradicionalnim sektorima. Nedovoljna digitalna znanja među glavnim su čimbenicima koji ometaju digitalizaciju MSP-ova, a rezultat su općenito niske razine digitalne pismenosti među rukovoditeljima i zaposlenicima.

| (21) | Kako bi se spriječili stečajevi koji se mogu izbjeći te kako bi poduzeća preživjela ovaj šok i ostala konkurentna, Portugal je donio niz mjera za pomoć održivim poduzećima, osobito MSP-ovima, kojima su naštetile mjere ograničavanja socijalnih kontakata, jer im je zbog tih mjera ograničeno poslovanje i pala je domaća i globalna potražnja. Tim je mjerama cilj pružanje potpore likvidnosti, a riječ je, među ostalim, o jamstvima koja financiraju država i javne financijske institucije, izravnim subvencijama, odgodama plaćanja poreza, smanjenju i odgodama plaćanja socijalnih doprinosa, kao i odgodama plaćanja stanarina te javnom moratoriju na bankovne kredite za kućanstva i poduzeća. Usmjerene su na najteže pogođene sektore, kao što su turizam, ugostiteljstvo i srodne gospodarske djelatnosti te na proizvodna i izvozna poduzeća. Važno je da javne institucije i privatni posrednici pravodobno i učinkovito provedu te mjere. U tom je kontekstu portugalska vlada pojednostavnila postupak za pristup kreditnim linijama, konkretno dokumentaciju koju poduzeća moraju dostaviti. U izradi i provedbi tih mjera potrebno je uzeti u obzir otpornost bankovnog sektora, zajedno s uvjetima financiranja gospodarstva. Dodatnim mjerama politike nastoji se pomoći poduzetništvu i samozaposlenima. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se spriječili stečajevi koji se mogu izbjeći te kako bi poduzeća preživjela ovaj šok i ostala konkurentna, Portugal je donio niz mjera za pomoć održivim poduzećima, osobito MSP-ovima, kojima su naštetile mjere ograničavanja socijalnih kontakata, jer im je zbog tih mjera ograničeno poslovanje i pala je domaća i globalna potražnja. Tim je mjerama cilj pružanje potpore likvidnosti, a riječ je, među ostalim, o jamstvima koja financiraju država i javne financijske institucije, izravnim subvencijama, odgodama plaćanja poreza, smanjenju i odgodama plaćanja socijalnih doprinosa, kao i odgodama plaćanja stanarina te javnom moratoriju na bankovne kredite za kućanstva i poduzeća. Usmjerene su na najteže pogođene sektore, kao što su turizam, ugostiteljstvo i srodne gospodarske djelatnosti te na proizvodna i izvozna poduzeća. Važno je da javne institucije i privatni posrednici pravodobno i učinkovito provedu te mjere. U tom je kontekstu portugalska vlada pojednostavnila postupak za pristup kreditnim linijama, konkretno dokumentaciju koju poduzeća moraju dostaviti. U izradi i provedbi tih mjera potrebno je uzeti u obzir otpornost bankovnog sektora, zajedno s uvjetima financiranja gospodarstva. Dodatnim mjerama politike nastoji se pomoći poduzetništvu i samozaposlenima.

| (22) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ulaganja u istraživanje i inovacije, digitalizaciju, povezivost i zelenu tranziciju potiču rast i doprinijet će oporavku portugalskog gospodarstva i preusmjeriti ga prema dugoročnom održivom rastu. Ulaganjima u prometnu infrastrukturu, ponajviše zatvaranjem praznina u pogledu željezničkih veza sa Španjolskom i iskorištavanjem nedovoljno iskorištenog potencijala portugalskih luka, mogli bi se ublažiti nedostaci povezani s perifernim položajem Portugala. U Nacionalnom energetskom i klimatskom planu Portugala navode se velike potrebe za ulaganjima u energetsku i klimatsku tranziciju. I dalje postoji velik prostor za poboljšanje energetske učinkovitosti u zgradama i smanjenje potrošnje energije u poslovnom sektoru. Boljom energetskom povezanošću unutar Pirenejskog poluotoka moglo bi se omogućiti veće tržišno natjecanje i olakšati uporabu obnovljive energije. Ulaganja mogu pomoći i da se preduhitre negativni učinci klimatskih promjena, kao što su poplave i šumski požari, poboljša gospodarenje vodom i otpadom te da se razvije potencijal kružnoga gospodarstva. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmet prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Portugalu pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito na područjima iz Priloga D izvješću za Portugal za 2020. To bi mu omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(22)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ulaganja u istraživanje i inovacije, digitalizaciju, povezivost i zelenu tranziciju potiču rast i doprinijet će oporavku portugalskog gospodarstva i preusmjeriti ga prema dugoročnom održivom rastu. Ulaganjima u prometnu infrastrukturu, ponajviše zatvaranjem praznina u pogledu željezničkih veza sa Španjolskom i iskorištavanjem nedovoljno iskorištenog potencijala portugalskih luka, mogli bi se ublažiti nedostaci povezani s perifernim položajem Portugala. U Nacionalnom energetskom i klimatskom planu Portugala navode se velike potrebe za ulaganjima u energetsku i klimatsku tranziciju. I dalje postoji velik prostor za poboljšanje energetske učinkovitosti u zgradama i smanjenje potrošnje energije u poslovnom sektoru. Boljom energetskom povezanošću unutar Pirenejskog poluotoka moglo bi se omogućiti veće tržišno natjecanje i olakšati uporabu obnovljive energije. Ulaganja mogu pomoći i da se preduhitre negativni učinci klimatskih promjena, kao što su poplave i šumski požari, poboljša gospodarenje vodom i otpadom te da se razvije potencijal kružnoga gospodarstva. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmet prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Portugalu pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito na područjima iz Priloga D izvješću za Portugal za 2020. To bi mu omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (23) | Zbog niza mjera koje se i dalje provode portugalski pravosudni sustav posljednjih je godina postao učinkovitiji. Međutim, pandemija i posljedična recesija mogu dovesti do povećanja broja sporova, što bi moglo pogoršati preostala uska grla, a to se posebno odnosi na dugotrajne postupke i velik broj neriješenih predmeta na upravnim i poreznim sudovima. Veća učinkovitost i otpornost pravosudnog sustava poboljšala bi poslovnu klimu, najviše u korist domaćih MSP-ova i ulagača. |
| --- | --- |

(23)

Zbog niza mjera koje se i dalje provode portugalski pravosudni sustav posljednjih je godina postao učinkovitiji. Međutim, pandemija i posljedična recesija mogu dovesti do povećanja broja sporova, što bi moglo pogoršati preostala uska grla, a to se posebno odnosi na dugotrajne postupke i velik broj neriješenih predmeta na upravnim i poreznim sudovima. Veća učinkovitost i otpornost pravosudnog sustava poboljšala bi poslovnu klimu, najviše u korist domaćih MSP-ova i ulagača.

| (24) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za rješavanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih izazova. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(24)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za rješavanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih izazova. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (25) | Proteklih je godina zabilježeno nekoliko ukupnih poboljšanja u portugalskom bankovnom sustavu. Parametri profitabilnosti popravili su se zahvaljujući naporima da se poveća učinkovitost tog sektora te smanje rezervacije i umanjenja vrijednosti. Zahvaljujući povećanoj profitabilnosti bankovni je sustav nastavio jačati stope kapitala. No razina vlastitih sredstava i dalje je ispod prosjeka Unije. Udio neprihodonosnih kredita nastavio je s višegodišnjim trendom smanjenja, ali je i dalje dvostruko veći nego u Uniji. Kapacitet generiranja dohotka i dalje je problematičan jer su kamatne stope niske, a portugalsko gospodarstvo još karakterizira velika zaduženost. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19, niske kamatne stope i određena izloženost zemljama koje ovise o nafti stvorit će izazove za bankovni sektor i odrazit će se na kreditnu kvalitetu odobrenih zajmova. |
| --- | --- |

(25)

Proteklih je godina zabilježeno nekoliko ukupnih poboljšanja u portugalskom bankovnom sustavu. Parametri profitabilnosti popravili su se zahvaljujući naporima da se poveća učinkovitost tog sektora te smanje rezervacije i umanjenja vrijednosti. Zahvaljujući povećanoj profitabilnosti bankovni je sustav nastavio jačati stope kapitala. No razina vlastitih sredstava i dalje je ispod prosjeka Unije. Udio neprihodonosnih kredita nastavio je s višegodišnjim trendom smanjenja, ali je i dalje dvostruko veći nego u Uniji. Kapacitet generiranja dohotka i dalje je problematičan jer su kamatne stope niske, a portugalsko gospodarstvo još karakterizira velika zaduženost. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19, niske kamatne stope i određena izloženost zemljama koje ovise o nafti stvorit će izazove za bankovni sektor i odrazit će se na kreditnu kvalitetu odobrenih zajmova.

| (26) | Kao jedan od ključnih čimbenika zbog kojih banke ne mogu brzo rješavati problem neprihodonosnih kredita utvrđeni su dugotrajni postupci u slučaju nesolventnosti. Oni uvelike utječu i na određivanje cijena takve imovine na sekundarnom tržištu jer su rezultati, s aspekta isplata vjerovnicima, nezadovoljavajući. Raščlambom neprihodonosnih kredita pokazuje se da je i dalje visok udio korporativnih kredita (oko dvije trećine), a oni su najmanje prikladni za brzi i standardizirani pristup. Posljednjih je godina uvedeno više izmjena i u postupku u slučaju nesolventnosti i u građanskom ovršnom postupku. Daljnje prilagodbe, posebno radi sprečavanja neopravdanih odgoda, pomogle bi i vjerovnicima i zajmoprimcima, a zajmoprimcima bi omogućile nov početak. |
| --- | --- |

(26)

Kao jedan od ključnih čimbenika zbog kojih banke ne mogu brzo rješavati problem neprihodonosnih kredita utvrđeni su dugotrajni postupci u slučaju nesolventnosti. Oni uvelike utječu i na određivanje cijena takve imovine na sekundarnom tržištu jer su rezultati, s aspekta isplata vjerovnicima, nezadovoljavajući. Raščlambom neprihodonosnih kredita pokazuje se da je i dalje visok udio korporativnih kredita (oko dvije trećine), a oni su najmanje prikladni za brzi i standardizirani pristup. Posljednjih je godina uvedeno više izmjena i u postupku u slučaju nesolventnosti i u građanskom ovršnom postupku. Daljnje prilagodbe, posebno radi sprečavanja neopravdanih odgoda, pomogle bi i vjerovnicima i zajmoprimcima, a zajmoprimcima bi omogućile nov početak.

| (27) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Portugal će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(27)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Portugal će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (28) | Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Portugal bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebao osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(28)

Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Portugal bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebao osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

| (29) | Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Portugala i objavila je u Izvješću za Portugal za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Portugalu prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Portugalu nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Portugala i objavila je u Izvješću za Portugal za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Portugalu prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Portugalu nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (30) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (9) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(30)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (9) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (31) | Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2., 3. i 4., |
| --- | --- |

(31)

Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2., 3. i 4.,

PREPORUČUJE da Portugal u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Ojačati otpornost zdravstvenog sustava i omogućiti jednak pristup kvalitetnoj zdravstvenoj i dugotrajnoj skrbi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Potaknuti zapošljavanje i naglasiti važnost mjera za očuvanje radnih mjesta. Osigurati dovoljnu i učinkovitu socijalnu zaštitu i potporu dohotku. Potaknuti upotrebu digitalnih tehnologija radi jednakog pristupa kvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju te povećanja konkurentnosti poduzeća. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Provesti privremene mjere kojima će poduzećima omogućiti pristup likvidnosti, posebno MSP-ovima. Dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, posebno u čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, željezničku infrastrukturu i inovacije. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Povećati učinkovitost upravnih i poreznih sudova. |
| --- | --- |

4.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 129.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  Neto primarni državni rashodi uključuju ukupne državne rashode bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade u slučaju nezaposlenosti. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

7

(8)  Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi iz 2020. učinci na proračun izraženi su kao postotak BDP-a u 2020 (200,4 milijarde EUR).

8

(9)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/149 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/149

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2020.

(2020/C 282/23)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Rumunjska jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Rumunjska jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (2) | Izvješće za Rumunjsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Rumunjske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Rumunjske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Rumunjskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Slabe točke posebice su povezane s troškovnom konkurentnošću i povećanjem deficita tekućeg računa u kontekstu ekspanzivne fiskalne politike i nepredvidljivog poslovnog okružja. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Rumunjsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Rumunjske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Rumunjske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Rumunjskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Slabe točke posebice su povezane s troškovnom konkurentnošću i povećanjem deficita tekućeg računa u kontekstu ekspanzivne fiskalne politike i nepredvidljivog poslovnog okružja.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju državama članicama može se dopustiti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Općom klauzulom o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju državama članicama može se dopustiti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Općom klauzulom o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Rumunjska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Rumunjska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog znatnih razlika u ulaganjima i produktivnosti rada te različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u rumunjskim regijama. To uključuje znatan rizik od povećanja regionalnih nejednakosti unutar Rumunjske jer bi se mogao preokrenuti već uočeni trend laganog smanjenja nejednakosti između glavnog grada i ostalih regija ili između urbanih i ruralnih područja. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog znatnih razlika u ulaganjima i produktivnosti rada te različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u rumunjskim regijama. To uključuje znatan rizik od povećanja regionalnih nejednakosti unutar Rumunjske jer bi se mogao preokrenuti već uočeni trend laganog smanjenja nejednakosti između glavnog grada i ostalih regija ili između urbanih i ruralnih područja. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

| (10) | Rumunjska je 8. svibnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 14. svibnja 2020. svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa procijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Rumunjska je 8. svibnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 14. svibnja 2020. svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa procijenjena istodobno.

| (11) | Rumunjska je trenutačno obuhvaćena korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(11)

Rumunjska je trenutačno obuhvaćena korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu.

| (12) | Vijeće je 3. travnja 2020. donijelo Odluku (EU) 2020/509 (7) u kojoj je utvrdilo da u Rumunjskoj postoji prekomjerni deficit zbog neusklađenosti s kriterijem deficita u 2019. Taj se zaključak temeljio na ažuriranim fiskalnim ciljevima vlade, koji su odražavali podatke o dotadašnjem izvršenju proračuna za tu godinu. Ostvareni deficit opće države u iznosu od 4,3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. potvrdio je to kršenje. Kršenje je bilo posljedica stalnog gomilanja fiskalnih neravnoteža zbog ekspanzivne fiskalne politike koja se provodila od 2016. u razdoblju snažnog gospodarskog rasta. Zbog sustavnih i opetovanih odstupanja od nacionalnih fiskalnih pravila tijekom tog razdoblja ta su pravila postala uglavnom nedjelotvorna. Štoviše, Rumunjska je višekratno propustila poduzeti djelotvorne mjere kao odgovor na preporuke Vijeća koje su joj upućene u kontekstu postupka zbog značajnog odstupanja. Vijeće je 3. travnja 2020. izdalo i Preporuku (8) s ciljem okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Rumunjskoj najkasnije do 2022. |
| --- | --- |

(12)

Vijeće je 3. travnja 2020. donijelo Odluku (EU) 2020/509 (7) u kojoj je utvrdilo da u Rumunjskoj postoji prekomjerni deficit zbog neusklađenosti s kriterijem deficita u 2019. Taj se zaključak temeljio na ažuriranim fiskalnim ciljevima vlade, koji su odražavali podatke o dotadašnjem izvršenju proračuna za tu godinu. Ostvareni deficit opće države u iznosu od 4,3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. potvrdio je to kršenje. Kršenje je bilo posljedica stalnog gomilanja fiskalnih neravnoteža zbog ekspanzivne fiskalne politike koja se provodila od 2016. u razdoblju snažnog gospodarskog rasta. Zbog sustavnih i opetovanih odstupanja od nacionalnih fiskalnih pravila tijekom tog razdoblja ta su pravila postala uglavnom nedjelotvorna. Štoviše, Rumunjska je višekratno propustila poduzeti djelotvorne mjere kao odgovor na preporuke Vijeća koje su joj upućene u kontekstu postupka zbog značajnog odstupanja. Vijeće je 3. travnja 2020. izdalo i Preporuku (8) s ciljem okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Rumunjskoj najkasnije do 2022.

| (13) | Dugoročna održivost javnih financija Rumunjske bila je ugrožena i prije izbijanja bolesti COVID-19 zbog velikih proračunskih deficita i predviđenog znatnog povećanja troškova zbog starenja stanovništva, posebno mirovina. Starosne mirovine povećane su za 15 % u rujnu 2019., a zakonom o mirovinskom osiguranju donesenom u ljeto 2019. predviđeno je povećanje za 40 % u rujnu 2020. i ponovni izračun povoljnije mirovine u rujnu 2021. Stoga bi se rashodi za mirovine znatno povećali u razdoblju od 2020. do 2022. Rizici za fiskalnu održivost dodatno su porasli zbog učinaka pandemije bolesti COVID-19 na gospodarsku aktivnost i fiskalnog napora koji je potrebno uložiti u njihovo ublažavanje. Zbog prethodnih odluka o fiskalnoj politici Rumunjska raspolaže malim fiskalnim rezervama za ublažavanje posljedica pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

Dugoročna održivost javnih financija Rumunjske bila je ugrožena i prije izbijanja bolesti COVID-19 zbog velikih proračunskih deficita i predviđenog znatnog povećanja troškova zbog starenja stanovništva, posebno mirovina. Starosne mirovine povećane su za 15 % u rujnu 2019., a zakonom o mirovinskom osiguranju donesenom u ljeto 2019. predviđeno je povećanje za 40 % u rujnu 2020. i ponovni izračun povoljnije mirovine u rujnu 2021. Stoga bi se rashodi za mirovine znatno povećali u razdoblju od 2020. do 2022. Rizici za fiskalnu održivost dodatno su porasli zbog učinaka pandemije bolesti COVID-19 na gospodarsku aktivnost i fiskalnog napora koji je potrebno uložiti u njihovo ublažavanje. Zbog prethodnih odluka o fiskalnoj politici Rumunjska raspolaže malim fiskalnim rezervama za ublažavanje posljedica pandemije bolesti COVID-19.

| (14) | Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo od deficita od 4,3 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 6,7 % BDP-a u 2020. te da će se udio duga opće države u BDP-u s 35,2 % u 2019. povećati na 40,9 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. Osim toga, postoje rizici koje treba uzeti u obzir pri proračunskim projekcijama, odnosno čini se da neke stavke prihoda nisu procijenjene u skladu s temeljnim makroekonomskim predviđanjima, dok se čini da se umjerenost nekih stavki tekućih rashoda temelji na mjerama fiskalne konsolidacije koje nisu navedene u Programu. |
| --- | --- |

(14)

Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo od deficita od 4,3 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 6,7 % BDP-a u 2020. te da će se udio duga opće države u BDP-u s 35,2 % u 2019. povećati na 40,9 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. Osim toga, postoje rizici koje treba uzeti u obzir pri proračunskim projekcijama, odnosno čini se da neke stavke prihoda nisu procijenjene u skladu s temeljnim makroekonomskim predviđanjima, dok se čini da se umjerenost nekih stavki tekućih rashoda temelji na mjerama fiskalne konsolidacije koje nisu navedene u Programu.

| (15) | Rumunjska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 1,2 % BDP-a. Među tim su mjerama naknada zaposlenicima za očuvanje radnih mjesta i slične naknade za druge kategorije radnika, rashodi za medicinsku opremu i drugi rashodi za pomoć u suzbijanju bolesti COVID-19 te bonusi zdravstvenim djelatnicima koji rade s pacijentima zaraženima bolešću COVID-19. Osim toga, vlada je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza, ubrzavanje povrata poreza na dodanu vrijednost (PDV), kreditna jamstva za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), privremeni moratorij na plaćanje obroka bankovnih zajmova za kućanstva i MSP-ove te odgodu plaćanja najamnina i režija za MSP-ove. Mjere koje je rumunjska vlada poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. |
| --- | --- |

(15)

Rumunjska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 1,2 % BDP-a. Među tim su mjerama naknada zaposlenicima za očuvanje radnih mjesta i slične naknade za druge kategorije radnika, rashodi za medicinsku opremu i drugi rashodi za pomoć u suzbijanju bolesti COVID-19 te bonusi zdravstvenim djelatnicima koji rade s pacijentima zaraženima bolešću COVID-19. Osim toga, vlada je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza, ubrzavanje povrata poreza na dodanu vrijednost (PDV), kreditna jamstva za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), privremeni moratorij na plaćanje obroka bankovnih zajmova za kućanstva i MSP-ove te odgodu plaćanja najamnina i režija za MSP-ove. Mjere koje je rumunjska vlada poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020.

| (16) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, saldo opće države u Rumunjskoj iznositi -9,2 % BDP-a u 2020. te -11,4 % BDP-a u 2021. Komisija predviđa da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. dosegnuti 46,2 %. |
| --- | --- |

(16)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, saldo opće države u Rumunjskoj iznositi -9,2 % BDP-a u 2020. te -11,4 % BDP-a u 2021. Komisija predviđa da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. dosegnuti 46,2 %.

| (17) | Rumunjska je 16. ožujka 2020. proglasila izvanredno stanje. Od 25. ožujka 2020. zatvorene su sve škole i trgovine, osim onih koje prodaju proizvode za osnovne potrebe, i uvedena su ograničenja prelaska granice. Kretanje u javnim prostorima dopušteno je samo u ograničenim slučajevima, uz strože mjere za osobe starije od 65 godina. Rumunjska je uvela i zabranu putovanja u određene zemlje i stavila više gradova u strogu karantenu. Posljedice te situacije osjetile su se u proizvodnom sektoru gospodarstva jer su mjere ograničenja kretanja jako negativno utjecale na gospodarsku aktivnost. U industrijskom sektoru više je proizvođača u drugoj polovini ožujka obustavilo proizvodnju, uz snažne učinke prelijevanja u ključnim sektorima, kao što je automobilska industrija. Slično se događa i u sektorima maloprodaje i ugostiteljstva. Ukupni učinak gurnut će 2020. gospodarstvo u recesiju. Izvanredno stanje okončano je 14. svibnja 2020., a Rumunjska je najavila da će postupno ukidati mjere ograničenja kretanja. Od 15. svibnja 2020. uvedene su mjere za olakšavanje kretanja unutar gradova, djelomično ponovno otvaranje maloprodaje i obveznu uporabu zaštitnih maski u zatvorenim javnim i komercijalnim prostorima, javnom prijevozu i na radnim mjestima. Neki proizvođači iz automobilske industrije postupno su nastavili poslovanje krajem travnja i početkom svibnja 2020. Vlada priprema dodatne mjere usmjerene na ponovno pokretanje gospodarstva. |
| --- | --- |

(17)

Rumunjska je 16. ožujka 2020. proglasila izvanredno stanje. Od 25. ožujka 2020. zatvorene su sve škole i trgovine, osim onih koje prodaju proizvode za osnovne potrebe, i uvedena su ograničenja prelaska granice. Kretanje u javnim prostorima dopušteno je samo u ograničenim slučajevima, uz strože mjere za osobe starije od 65 godina. Rumunjska je uvela i zabranu putovanja u određene zemlje i stavila više gradova u strogu karantenu. Posljedice te situacije osjetile su se u proizvodnom sektoru gospodarstva jer su mjere ograničenja kretanja jako negativno utjecale na gospodarsku aktivnost. U industrijskom sektoru više je proizvođača u drugoj polovini ožujka obustavilo proizvodnju, uz snažne učinke prelijevanja u ključnim sektorima, kao što je automobilska industrija. Slično se događa i u sektorima maloprodaje i ugostiteljstva. Ukupni učinak gurnut će 2020. gospodarstvo u recesiju. Izvanredno stanje okončano je 14. svibnja 2020., a Rumunjska je najavila da će postupno ukidati mjere ograničenja kretanja. Od 15. svibnja 2020. uvedene su mjere za olakšavanje kretanja unutar gradova, djelomično ponovno otvaranje maloprodaje i obveznu uporabu zaštitnih maski u zatvorenim javnim i komercijalnim prostorima, javnom prijevozu i na radnim mjestima. Neki proizvođači iz automobilske industrije postupno su nastavili poslovanje krajem travnja i početkom svibnja 2020. Vlada priprema dodatne mjere usmjerene na ponovno pokretanje gospodarstva.

| (18) | Zbog pandemije zdravstveni sustav izložen je dosad nezabilježenom pritisku. U tom su sustavu i prije krize postojali strukturni nedostaci, kao što su niski javni rashodi za zdravstvo i nejednak pristup zdravstvenoj skrbi. U tom je kontekstu ključan izazov poboljšati otpornost zdravstvenog sustava i njegovu sposobnost odgovora na iznenadne šokove. Rumunjska je u okviru neposrednog odgovora kupila ključne proizvode iz područja medicine i uključila zdravstvene troškove povezane s bolešću COVID-19 u minimalni paket naknada za osobe koje nemaju zdravstveno osiguranje. Otpornost zdravstvenog sustava slabija je zbog znatnog nedostatka zdravstvenih djelatnika, uključujući liječnike obiteljske medicine, zastarjelih zdravstvenih objekata, manjka proizvoda iz područja medicine, nedovoljne osposobljenosti zdravstvenih djelatnika te ograničene povezanosti i integracije različitih razina zdravstvene zaštite. Broj osoba s nezadovoljenim potrebama za zdravstvenom skrbi bio je u porastu i prije krize uzrokovane bolešću COVID-19 te se dostupnost zdravstvene skrbi vjerojatno pogoršala. Pandemija je dodatno istaknula nejednakosti među regijama i razlike u pokrivenosti zdravstvenom skrbi za skupine s niskim primanjima i starije osobe. Dugoročno gledano, starenje stanovništva i migracije izazovi su zbog kojih je održivost zdravstvenog sustava pod sve većim pritiskom. U kontekstu bolesti COVID-19 jednako je važno dobro usmjerenim mjerama javne politike rješavati strukturna pitanja, uključujući razvoj preventivne i izvanbolničke skrbi te skrbi u zajednici. Za jačanje rumunjskog zdravstvenog sustava bit će potrebna dugoročna ulaganja kako bi se osiguralo dovoljno zdravstvenih djelatnika i opreme, poboljšala tehnološka i primijenjena istraživanja te pokrivenost zdravstvenim uslugama i njihova dostupnost svim građanima, i onima u izvangradskim područjima, među ostalim korištenjem uslugama e-zdravstva. |
| --- | --- |

(18)

Zbog pandemije zdravstveni sustav izložen je dosad nezabilježenom pritisku. U tom su sustavu i prije krize postojali strukturni nedostaci, kao što su niski javni rashodi za zdravstvo i nejednak pristup zdravstvenoj skrbi. U tom je kontekstu ključan izazov poboljšati otpornost zdravstvenog sustava i njegovu sposobnost odgovora na iznenadne šokove. Rumunjska je u okviru neposrednog odgovora kupila ključne proizvode iz područja medicine i uključila zdravstvene troškove povezane s bolešću COVID-19 u minimalni paket naknada za osobe koje nemaju zdravstveno osiguranje. Otpornost zdravstvenog sustava slabija je zbog znatnog nedostatka zdravstvenih djelatnika, uključujući liječnike obiteljske medicine, zastarjelih zdravstvenih objekata, manjka proizvoda iz područja medicine, nedovoljne osposobljenosti zdravstvenih djelatnika te ograničene povezanosti i integracije različitih razina zdravstvene zaštite. Broj osoba s nezadovoljenim potrebama za zdravstvenom skrbi bio je u porastu i prije krize uzrokovane bolešću COVID-19 te se dostupnost zdravstvene skrbi vjerojatno pogoršala. Pandemija je dodatno istaknula nejednakosti među regijama i razlike u pokrivenosti zdravstvenom skrbi za skupine s niskim primanjima i starije osobe. Dugoročno gledano, starenje stanovništva i migracije izazovi su zbog kojih je održivost zdravstvenog sustava pod sve većim pritiskom. U kontekstu bolesti COVID-19 jednako je važno dobro usmjerenim mjerama javne politike rješavati strukturna pitanja, uključujući razvoj preventivne i izvanbolničke skrbi te skrbi u zajednici. Za jačanje rumunjskog zdravstvenog sustava bit će potrebna dugoročna ulaganja kako bi se osiguralo dovoljno zdravstvenih djelatnika i opreme, poboljšala tehnološka i primijenjena istraživanja te pokrivenost zdravstvenim uslugama i njihova dostupnost svim građanima, i onima u izvangradskim područjima, među ostalim korištenjem uslugama e-zdravstva.

| (19) | Brz gospodarski rast posljednjih godina doveo je do poboljšanja socijalnih uvjeta. Bruto raspoloživi dohodak kućanstava u 2019. povećao se za 5,7 %. Rizik od siromaštva i socijalne isključenosti bio je 2019. među najvišima u Uniji (31,2 %), iako je u stalnom padu. Međutim, zbog učinka pandemije na gospodarstvo socijalni uvjeti mogli bi se pogoršati. Očekuje se da će se siromaštvo i socijalna isključenost, uključujući siromaštvo djece, siromaštvo unatoč zaposlenju i dohodovne nejednakosti povećavati, pri čemu su među najizloženijima ranjive skupine kao što su radnici s nestandardnim ugovorima, neprijavljeni radnici, samozaposlene osobe, Romi, osobe s invaliditetom, starije osobe i beskućnici. Opseg i primjerenost mjera socijalne zaštite te djelotvornost poreznog sustava i sustava naknada u preraspodjeli dohotka i dalje su ograničeni. Djeca u ruralnim područjima i ilegalnim naseljima imaju ograničen pristup kvalitetnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, odgovarajućoj prehrani, zdravstvenoj skrbi i stanovanju. Socijalni transferi imaju vrlo ograničen učinak na smanjenje siromaštva, a pokazatelj socijalne referentnosti na kojem se temelji većina socijalnih naknada nije ažuriran od 2008. Primjerenost potpore minimalnom dohotku i dalje je među najnižima u Uniji. Iako je odluka o reformi minimalnog dohotka za uključivanje donesena 2016., njezina je provedba ponovno odgođena za 2021. Socijalne i osnovne usluge i dalje su uglavnom nedostatne, među ostalim u područjima kao što su vodoopskrba i sanitarni uvjeti, energija i stanovanje. Nadalje, raspodjela po regijama neujednačena je i obilježena velikim nejednakostima između ruralnih i urbanih područja. To može ograničiti sposobnost ublažavanja učinaka pandemije. I dalje je neiskorišten potencijal socijalne ekonomije za poboljšanje socijalnih uvjeta. |
| --- | --- |

(19)

Brz gospodarski rast posljednjih godina doveo je do poboljšanja socijalnih uvjeta. Bruto raspoloživi dohodak kućanstava u 2019. povećao se za 5,7 %. Rizik od siromaštva i socijalne isključenosti bio je 2019. među najvišima u Uniji (31,2 %), iako je u stalnom padu. Međutim, zbog učinka pandemije na gospodarstvo socijalni uvjeti mogli bi se pogoršati. Očekuje se da će se siromaštvo i socijalna isključenost, uključujući siromaštvo djece, siromaštvo unatoč zaposlenju i dohodovne nejednakosti povećavati, pri čemu su među najizloženijima ranjive skupine kao što su radnici s nestandardnim ugovorima, neprijavljeni radnici, samozaposlene osobe, Romi, osobe s invaliditetom, starije osobe i beskućnici. Opseg i primjerenost mjera socijalne zaštite te djelotvornost poreznog sustava i sustava naknada u preraspodjeli dohotka i dalje su ograničeni. Djeca u ruralnim područjima i ilegalnim naseljima imaju ograničen pristup kvalitetnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, odgovarajućoj prehrani, zdravstvenoj skrbi i stanovanju. Socijalni transferi imaju vrlo ograničen učinak na smanjenje siromaštva, a pokazatelj socijalne referentnosti na kojem se temelji većina socijalnih naknada nije ažuriran od 2008. Primjerenost potpore minimalnom dohotku i dalje je među najnižima u Uniji. Iako je odluka o reformi minimalnog dohotka za uključivanje donesena 2016., njezina je provedba ponovno odgođena za 2021. Socijalne i osnovne usluge i dalje su uglavnom nedostatne, među ostalim u područjima kao što su vodoopskrba i sanitarni uvjeti, energija i stanovanje. Nadalje, raspodjela po regijama neujednačena je i obilježena velikim nejednakostima između ruralnih i urbanih područja. To može ograničiti sposobnost ublažavanja učinaka pandemije. I dalje je neiskorišten potencijal socijalne ekonomije za poboljšanje socijalnih uvjeta.

| (20) | U 2019. nastavila su se pozitivna kretanja na tržištu rada, ali i dalje su prisutne nejednakosti među regijama, ruralnim i urbanim područjima te socioekonomskim skupinama. Zabilježene su visoke razine neaktivnosti, posebno među ženama, mladima, niskokvalificiranim osobama, osobama s invaliditetom i starijim osobama. U kontekstu izbijanja bolesti COVID-19 postojeći problemi, uključujući brz rast nezaposlenosti i neaktivnost, vjerojatno će se produbiti. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se porast nezaposlenosti na 6,5 % u 2020. i oporavak na 5,4 % u 2021. Neprijavljeni rad i dalje predstavlja izazov, a njegov negativan učinak u sadašnjem bi se kontekstu mogao pojačati, zbog čega je važno promicati prelazak na prijavljeni rad. Stoga je ključno pravodobno uvesti prilagođene usluge usmjerene na potrebe osjetljivih skupina i radnika pogođenih krizom. Uz nedavno pokrenuti program za očuvanje radnih mjesta, omogućivanje pristupa programima skraćenog radnog vremena, promicanje mjera dohodovne potpore te omogućivanje fleksibilnih radnih uvjeta i rada na daljinu za ugrožene radnike, uz sudjelovanje socijalnih partnera, ključni su za jačanje kratkoročne i dugoročne otpornosti tržišta rada. |
| --- | --- |

(20)

U 2019. nastavila su se pozitivna kretanja na tržištu rada, ali i dalje su prisutne nejednakosti među regijama, ruralnim i urbanim područjima te socioekonomskim skupinama. Zabilježene su visoke razine neaktivnosti, posebno među ženama, mladima, niskokvalificiranim osobama, osobama s invaliditetom i starijim osobama. U kontekstu izbijanja bolesti COVID-19 postojeći problemi, uključujući brz rast nezaposlenosti i neaktivnost, vjerojatno će se produbiti. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se porast nezaposlenosti na 6,5 % u 2020. i oporavak na 5,4 % u 2021. Neprijavljeni rad i dalje predstavlja izazov, a njegov negativan učinak u sadašnjem bi se kontekstu mogao pojačati, zbog čega je važno promicati prelazak na prijavljeni rad. Stoga je ključno pravodobno uvesti prilagođene usluge usmjerene na potrebe osjetljivih skupina i radnika pogođenih krizom. Uz nedavno pokrenuti program za očuvanje radnih mjesta, omogućivanje pristupa programima skraćenog radnog vremena, promicanje mjera dohodovne potpore te omogućivanje fleksibilnih radnih uvjeta i rada na daljinu za ugrožene radnike, uz sudjelovanje socijalnih partnera, ključni su za jačanje kratkoročne i dugoročne otpornosti tržišta rada.

| (21) | Kontinuirana neusklađenost vještina s tržištem rada i nedostatak vještina, što dodatno pogoršavaju demografska kretanja i ograničena relevantnost obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada, bili su prepreka potencijalu gospodarskog rasta Rumunjske i prije pandemije. Udio od 1,3 % odraslih osoba koje su 2019. sudjelovale u aktivnostima učenja jedan je od najnižih u Uniji. Niska razina sudjelovanja u programima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja povećava nejednakost u pogledu mogućnosti koje se pružaju učenicima. Jednakost, uključivost i kvaliteta obrazovanja i dalje su ozbiljan izazov te su u tom području potrebne strateške reforme. Usprkos određenom napretku posljednjih godina, u Rumunjskoj je velik broj osoba koje rano napuštaju školovanje i osposobljavanje (15,3 % u 2019.) te mladih koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih (14,7 %, što je blago povećanje u odnosu na 2018.). I dalje nema jedinstvenog nacionalnog mehanizma za rješavanje pitanja ranog napuštanja školovanja. Obrazovni ishodi, osobito u ruralnim i gospodarski zapostavljenim područjima, ne poboljšavaju se. Razina sudjelovanja u visokom obrazovanju niska je i nedovoljno usklađena s potrebama tržišta rada. I dalje je mali broj studenata s diplomom u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM). Rumunjska ima loše rezultate u mnogim sastavnicama Indeksa digitalnog gospodarstva i društva, uključujući digitalne javne usluge, digitalne vještine ukupnog stanovništva i digitalizaciju poduzeća. Osnovne digitalne vještine i osnovne vještine korištenja različitim računalnim softverskim programima među najnižima su u Uniji. Zbog neujednačene digitalne infrastrukture i nedovoljnih digitalnih vještina, prelazak na učenje na daljinu uzrokovan izbijanjem bolesti COVID-19 izazov je za obrazovne ustanove i ustanove za osposobljavanje, nastavnike i učenike, a posebno za učenike u nepovoljnom položaju i Rome. |
| --- | --- |

(21)

Kontinuirana neusklađenost vještina s tržištem rada i nedostatak vještina, što dodatno pogoršavaju demografska kretanja i ograničena relevantnost obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada, bili su prepreka potencijalu gospodarskog rasta Rumunjske i prije pandemije. Udio od 1,3 % odraslih osoba koje su 2019. sudjelovale u aktivnostima učenja jedan je od najnižih u Uniji. Niska razina sudjelovanja u programima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja povećava nejednakost u pogledu mogućnosti koje se pružaju učenicima. Jednakost, uključivost i kvaliteta obrazovanja i dalje su ozbiljan izazov te su u tom području potrebne strateške reforme. Usprkos određenom napretku posljednjih godina, u Rumunjskoj je velik broj osoba koje rano napuštaju školovanje i osposobljavanje (15,3 % u 2019.) te mladih koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih (14,7 %, što je blago povećanje u odnosu na 2018.). I dalje nema jedinstvenog nacionalnog mehanizma za rješavanje pitanja ranog napuštanja školovanja. Obrazovni ishodi, osobito u ruralnim i gospodarski zapostavljenim područjima, ne poboljšavaju se. Razina sudjelovanja u visokom obrazovanju niska je i nedovoljno usklađena s potrebama tržišta rada. I dalje je mali broj studenata s diplomom u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM). Rumunjska ima loše rezultate u mnogim sastavnicama Indeksa digitalnog gospodarstva i društva, uključujući digitalne javne usluge, digitalne vještine ukupnog stanovništva i digitalizaciju poduzeća. Osnovne digitalne vještine i osnovne vještine korištenja različitim računalnim softverskim programima među najnižima su u Uniji. Zbog neujednačene digitalne infrastrukture i nedovoljnih digitalnih vještina, prelazak na učenje na daljinu uzrokovan izbijanjem bolesti COVID-19 izazov je za obrazovne ustanove i ustanove za osposobljavanje, nastavnike i učenike, a posebno za učenike u nepovoljnom položaju i Rome.

| (22) | Zbog pandemije bolesti COVID-19 i povezanih mjera ograničavanja kretanja diljem zemlje prekinuti su opskrbni lanci, poduzeća su morala smanjiti aktivnosti ili čak prekinuti poslovanje, a ljudi nisu mogli raditi. Poduzeća svih veličina, a posebno MSP-ove, snažno su pogodili poremećaji u trgovini i uvedene mjere ograničenja kretanja te su suočeni sa smanjenom likvidnošću i rizicima od stečaja. Vlada je donijela niz mjera u kojima se kombiniraju pomoć prilagođena poduzećima i zaštita prihoda za sve pogođene radnike. Da bi se zemlja oporavila od krize, bit će potrebna dodatna sredstva za nastavak potpore poduzećima i kućanstvima. Posebnu pozornost trebat će posvetiti uslužnom sektoru jer je najteže pogođen, a očekuje se da će neki podsektori smanjiti proizvodnju na duže razdoblje. Mjere kojima je vlada odgovorila uključuju uspostavu sustava javnih jamstava (IMM Invest) s omotnicom u vrijednosti od 15 milijardi leja za državna jamstva MSP-ovima koji sklapaju ugovore o beskamatnim zajmovima za financiranje ulaganja i osiguravanje obrtnog kapitala. Od tih će jamstava korist imati i banke koje moraju ostati dobro kapitalizirane i likvidne kako bi se osigurao potreban dotok kredita kućanstvima i poduzećima. Isto tako, zbog dosadašnje ograničene uloge banaka u odobravanju kredita poduzećima, posebno inovativnim MSP-ovima, kreditna jamstva sama za sebe možda neće biti dovoljna. |
| --- | --- |

(22)

Zbog pandemije bolesti COVID-19 i povezanih mjera ograničavanja kretanja diljem zemlje prekinuti su opskrbni lanci, poduzeća su morala smanjiti aktivnosti ili čak prekinuti poslovanje, a ljudi nisu mogli raditi. Poduzeća svih veličina, a posebno MSP-ove, snažno su pogodili poremećaji u trgovini i uvedene mjere ograničenja kretanja te su suočeni sa smanjenom likvidnošću i rizicima od stečaja. Vlada je donijela niz mjera u kojima se kombiniraju pomoć prilagođena poduzećima i zaštita prihoda za sve pogođene radnike. Da bi se zemlja oporavila od krize, bit će potrebna dodatna sredstva za nastavak potpore poduzećima i kućanstvima. Posebnu pozornost trebat će posvetiti uslužnom sektoru jer je najteže pogođen, a očekuje se da će neki podsektori smanjiti proizvodnju na duže razdoblje. Mjere kojima je vlada odgovorila uključuju uspostavu sustava javnih jamstava (IMM Invest) s omotnicom u vrijednosti od 15 milijardi leja za državna jamstva MSP-ovima koji sklapaju ugovore o beskamatnim zajmovima za financiranje ulaganja i osiguravanje obrtnog kapitala. Od tih će jamstava korist imati i banke koje moraju ostati dobro kapitalizirane i likvidne kako bi se osigurao potreban dotok kredita kućanstvima i poduzećima. Isto tako, zbog dosadašnje ograničene uloge banaka u odobravanju kredita poduzećima, posebno inovativnim MSP-ovima, kreditna jamstva sama za sebe možda neće biti dovoljna.

| (23) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Kriza je još jasnije istaknula apsolutnu nužnost da se u Rumunjskoj ponovno pokrenu radovi na javnoj infrastrukturi u područjima kao što su održivi promet, čista energija te okolišna infrastruktura i infrastruktura digitalnih usluga. Sektor gradskog prijevoza slabo je organiziran, a administrativni kapaciteti lokalnih pružatelja usluga mali su. Sustav gospodarenja otpadom i dalje karakteriziraju vrlo niske stope recikliranja komunalnog otpada i vrlo visoke stope odlaganja otpada na odlagališta. Provedba Nacionalnog energetskog i klimatskog plana zahtijevat će ulaganja u čistu proizvodnju i uporabu energije, kao i preobrazbu regija sa samo jednom industrijom i regija s visokim emisijama ugljika. Potrebno je pojačati napore za proširenje i modernizaciju infrastrukture vode za piće i otpadnih voda. Zbog ozbiljnih strukturnih nedostataka neophodna su i ulaganja u mrežu za praćenje zraka. Također je potrebno modernizirati sve digitalne javne usluge kojima se razmjenjuju informacije te osigurati njihovu interoperabilnost, uključujući područja socijalnih usluga, obrazovanja i zdravstva. Za dugoročni održivi rast štetne su velike nejednakosti među regijama i niska produktivnost nekih sektora. Jednako su važna ulaganja u promicanje konkurentnosti gospodarstva podupiranjem aktivnosti u području istraživanja i razvoja, inovativnih MSP-ova i integracije u strateške vrijednosne lance Unije. Ulaganja poslovnih subjekata u istraživanje i razvoj i dalje su razmjerno slaba i ograničena na mali broj podsektora koji u velikoj mjeri ovise o izravnim stranim ulaganjima. Posljedica smanjenja javnih ulaganja u istraživanje i razvoj jesu niska znanstvena i tehnološka kvaliteta i slaba povezanost akademske i poslovne zajednice. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmet prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Rumunjskoj pomoći da odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u području iz Priloga D izvješću za Rumunjsku za 2020. To bi Rumunjskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(23)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Kriza je još jasnije istaknula apsolutnu nužnost da se u Rumunjskoj ponovno pokrenu radovi na javnoj infrastrukturi u područjima kao što su održivi promet, čista energija te okolišna infrastruktura i infrastruktura digitalnih usluga. Sektor gradskog prijevoza slabo je organiziran, a administrativni kapaciteti lokalnih pružatelja usluga mali su. Sustav gospodarenja otpadom i dalje karakteriziraju vrlo niske stope recikliranja komunalnog otpada i vrlo visoke stope odlaganja otpada na odlagališta. Provedba Nacionalnog energetskog i klimatskog plana zahtijevat će ulaganja u čistu proizvodnju i uporabu energije, kao i preobrazbu regija sa samo jednom industrijom i regija s visokim emisijama ugljika. Potrebno je pojačati napore za proširenje i modernizaciju infrastrukture vode za piće i otpadnih voda. Zbog ozbiljnih strukturnih nedostataka neophodna su i ulaganja u mrežu za praćenje zraka. Također je potrebno modernizirati sve digitalne javne usluge kojima se razmjenjuju informacije te osigurati njihovu interoperabilnost, uključujući područja socijalnih usluga, obrazovanja i zdravstva. Za dugoročni održivi rast štetne su velike nejednakosti među regijama i niska produktivnost nekih sektora. Jednako su važna ulaganja u promicanje konkurentnosti gospodarstva podupiranjem aktivnosti u području istraživanja i razvoja, inovativnih MSP-ova i integracije u strateške vrijednosne lance Unije. Ulaganja poslovnih subjekata u istraživanje i razvoj i dalje su razmjerno slaba i ograničena na mali broj podsektora koji u velikoj mjeri ovise o izravnim stranim ulaganjima. Posljedica smanjenja javnih ulaganja u istraživanje i razvoj jesu niska znanstvena i tehnološka kvaliteta i slaba povezanost akademske i poslovne zajednice. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmet prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Rumunjskoj pomoći da odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u području iz Priloga D izvješću za Rumunjsku za 2020. To bi Rumunjskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (24) | Reforma javne uprave ne napreduje. Ne postoji djelotvoran okvir za strateško i proračunsko planiranje, što utječe na stratešku viziju dugoročnog razvoja zemlje, određivanje prioritetnih djelovanja i koordinaciju politika na državnoj i lokalnoj razini. Strateški okvir po sektorima rascjepkan je i ponekad se preklapa, a mjere koje treba poduzeti u sektorima nisu utvrđene po važnosti. Uloga Glavnog tajništva vlade kao strateškog upravitelja još nije u potpunosti definirana. Na dostupnost javnih usluga i dalje negativno utječe velika rascjepkanost nadležnosti i resursa, osobito na lokalnoj razini i u siromašnim zajednicama. Na građane i poduzeća, posebno tijekom ove krize, negativno utječu birokracija i nedovoljan kapacitet za pružanje kvalitetnih usluga, među ostalim digitalnih. Složeni administrativni postupci za osnivanje poduzeća i regulatorni zahtjevi koji se primjenjuju na pružatelje usluga, uključujući regulirane profesije, dodatno ometaju razvoj tržišta. Pojačana suradnja rumunjskih tijela za nadzor tržišta i carinskih tijela može pomoći u smanjenju količine nesukladnih proizvoda uvezenih iz zemalja izvan Unije. Česte reorganizacije i prekomjerna imenovanja privremenih uprava narušavaju neovisnost uprave. I dalje je problematično uvođenje korporativnog upravljanja u poduzećima u državnom vlasništvu. |
| --- | --- |

(24)

Reforma javne uprave ne napreduje. Ne postoji djelotvoran okvir za strateško i proračunsko planiranje, što utječe na stratešku viziju dugoročnog razvoja zemlje, određivanje prioritetnih djelovanja i koordinaciju politika na državnoj i lokalnoj razini. Strateški okvir po sektorima rascjepkan je i ponekad se preklapa, a mjere koje treba poduzeti u sektorima nisu utvrđene po važnosti. Uloga Glavnog tajništva vlade kao strateškog upravitelja još nije u potpunosti definirana. Na dostupnost javnih usluga i dalje negativno utječe velika rascjepkanost nadležnosti i resursa, osobito na lokalnoj razini i u siromašnim zajednicama. Na građane i poduzeća, posebno tijekom ove krize, negativno utječu birokracija i nedovoljan kapacitet za pružanje kvalitetnih usluga, među ostalim digitalnih. Složeni administrativni postupci za osnivanje poduzeća i regulatorni zahtjevi koji se primjenjuju na pružatelje usluga, uključujući regulirane profesije, dodatno ometaju razvoj tržišta. Pojačana suradnja rumunjskih tijela za nadzor tržišta i carinskih tijela može pomoći u smanjenju količine nesukladnih proizvoda uvezenih iz zemalja izvan Unije. Česte reorganizacije i prekomjerna imenovanja privremenih uprava narušavaju neovisnost uprave. I dalje je problematično uvođenje korporativnog upravljanja u poduzećima u državnom vlasništvu.

| (25) | Predvidljivost postupaka donošenja odluka i dalje je veliki problem. Prije krize poštovala se samo otprilike trećina godišnjeg vladinog plana. Broj donesenih izvanrednih odluka i dalje je vrlo visok, što stvara nesigurnost i vjerojatno ometa ulaganja. Primjerice, izvanredna odluka vlade 114/2018 imala je velike socioekonomske učinke na nekoliko sektora, uključujući financijski. Iako su odredbe koje su imale negativan učinak na bankarski sektor poništene, neke od mjera koje bi mogle utjecati na dugoročnu održivost mirovinskih fondova u drugom stupu osiguranja i dalje su na snazi. I dalje su važna pitanja predvidljivosti i stabilnosti zakonodavstva o javnoj nabavi. Učinkovitost javne nabave i dalje je upitna, kao i postojana provedba određenih mjera, prije svega pojednostavnjenje ex ante kontrola. Nedovoljan je napredak u područjima boljeg upravljanja, kvalitete i djelotvorne uporabe procjena regulatornog učinka. Na državnoj razini ne postoji institucijski okvir za kontrolu kvalitete, a još se razmatraju mogućnosti za osnivanje odbora za procjenu regulatornog učinka. Funkcionalni socijalni dijalog i dalje je ograničen, posebno na sektorskoj razini, iako je smislena i trajna uključenost socijalnih partnera ključna za uspjeh bilo koje strategije izlaska iz i oporavka od trenutačne krize. Uspostavljeni institucijski okvir za savjetovanje ne upotrebljava se na odgovarajući način u postupku donošenja odluka i ne omogućava socijalnim partnerima da u dovoljnoj mjeri budu uključeni u osmišljavanje i provedbu reformi. Rasprave o izmjenama zakona o socijalnom dijalogu i reviziji gospodarskih sektora u zastoju su. Daljnje postupanje po preporukama Međunarodne organizacije rada izdanima u travnju 2018. i dalje je neizvjesno. Nepostojanje trajnog objektivnog mehanizma za određivanje minimalne plaće može opteretiti poslovno okružje. |
| --- | --- |

(25)

Predvidljivost postupaka donošenja odluka i dalje je veliki problem. Prije krize poštovala se samo otprilike trećina godišnjeg vladinog plana. Broj donesenih izvanrednih odluka i dalje je vrlo visok, što stvara nesigurnost i vjerojatno ometa ulaganja. Primjerice, izvanredna odluka vlade 114/2018 imala je velike socioekonomske učinke na nekoliko sektora, uključujući financijski. Iako su odredbe koje su imale negativan učinak na bankarski sektor poništene, neke od mjera koje bi mogle utjecati na dugoročnu održivost mirovinskih fondova u drugom stupu osiguranja i dalje su na snazi. I dalje su važna pitanja predvidljivosti i stabilnosti zakonodavstva o javnoj nabavi. Učinkovitost javne nabave i dalje je upitna, kao i postojana provedba određenih mjera, prije svega pojednostavnjenje ex ante kontrola. Nedovoljan je napredak u područjima boljeg upravljanja, kvalitete i djelotvorne uporabe procjena regulatornog učinka. Na državnoj razini ne postoji institucijski okvir za kontrolu kvalitete, a još se razmatraju mogućnosti za osnivanje odbora za procjenu regulatornog učinka. Funkcionalni socijalni dijalog i dalje je ograničen, posebno na sektorskoj razini, iako je smislena i trajna uključenost socijalnih partnera ključna za uspjeh bilo koje strategije izlaska iz i oporavka od trenutačne krize. Uspostavljeni institucijski okvir za savjetovanje ne upotrebljava se na odgovarajući način u postupku donošenja odluka i ne omogućava socijalnim partnerima da u dovoljnoj mjeri budu uključeni u osmišljavanje i provedbu reformi. Rasprave o izmjenama zakona o socijalnom dijalogu i reviziji gospodarskih sektora u zastoju su. Daljnje postupanje po preporukama Međunarodne organizacije rada izdanima u travnju 2018. i dalje je neizvjesno. Nepostojanje trajnog objektivnog mehanizma za određivanje minimalne plaće može opteretiti poslovno okružje.

| (26) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(26)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (27) | Nakon određenih poteškoća posljednjih godina pritisci na bankarski sektor smanjili su se jer je početkom 2020. obustavljeno nekoliko mjera koje su u prošlosti uzrokovale zabrinutost, uključujući porez na imovinu banaka. Bankarski sektor ušao je u trenutačnu krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 dobro kapitaliziran i likvidan, a udio neprihodonosnih kredita smanjio se ispod 5 %. Mjere koje je vlada donijela za potporu kućanstvima i poslovnim subjektima, posebno MSP-ovima, važne su i za održavanje otpornosti bankarskog sektora i kapaciteta banaka da apsorbiraju udare. I komercijalne banke poduzele su korake za potporu klijentima kao što su odgoda plaćanja glavnice i kamata, produljenje otplate kredita, osiguravanje gotovog novca u bankomatima i smanjenje naknada za internetske usluge. Rumunjska narodna banka snizila je 20. ožujka 2020. stopu u okviru monetarne politike i otad je na sekundarnom tržištu počela kupovati državne obveznice u rumunjskim lejima kako bi osigurala nesmetano financiranje realnog i javnog sektora gospodarstva. Unatoč donesenim mjerama, uključujući bonitetnu fleksibilnost koju odobravaju nadzorna tijela, kvaliteta imovine vjerojatno će se pogoršati u nadolazećim mjesecima. U tom će se pogledu održavanjem razboritih standarda kreditiranja i davanjem prednosti potpori održivim dužnicima doprinijeti zaštiti kvalitete imovine bankarskog sektora. Nadalje, osiguravanje stabilnog i predvidljivog regulatornog okruženja za banke važan je preduvjet za očuvanje njihove aktivne uloge u kreditiranju gospodarstva i u podupiranju gospodarskog oporavka. |
| --- | --- |

(27)

Nakon određenih poteškoća posljednjih godina pritisci na bankarski sektor smanjili su se jer je početkom 2020. obustavljeno nekoliko mjera koje su u prošlosti uzrokovale zabrinutost, uključujući porez na imovinu banaka. Bankarski sektor ušao je u trenutačnu krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 dobro kapitaliziran i likvidan, a udio neprihodonosnih kredita smanjio se ispod 5 %. Mjere koje je vlada donijela za potporu kućanstvima i poslovnim subjektima, posebno MSP-ovima, važne su i za održavanje otpornosti bankarskog sektora i kapaciteta banaka da apsorbiraju udare. I komercijalne banke poduzele su korake za potporu klijentima kao što su odgoda plaćanja glavnice i kamata, produljenje otplate kredita, osiguravanje gotovog novca u bankomatima i smanjenje naknada za internetske usluge. Rumunjska narodna banka snizila je 20. ožujka 2020. stopu u okviru monetarne politike i otad je na sekundarnom tržištu počela kupovati državne obveznice u rumunjskim lejima kako bi osigurala nesmetano financiranje realnog i javnog sektora gospodarstva. Unatoč donesenim mjerama, uključujući bonitetnu fleksibilnost koju odobravaju nadzorna tijela, kvaliteta imovine vjerojatno će se pogoršati u nadolazećim mjesecima. U tom će se pogledu održavanjem razboritih standarda kreditiranja i davanjem prednosti potpori održivim dužnicima doprinijeti zaštiti kvalitete imovine bankarskog sektora. Nadalje, osiguravanje stabilnog i predvidljivog regulatornog okruženja za banke važan je preduvjet za očuvanje njihove aktivne uloge u kreditiranju gospodarstva i u podupiranju gospodarskog oporavka.

| (28) | Znatne zakonske promjene i politički pritisak na pravosuđe 2017., 2018. i najvećim dijelom 2019. utjecali su na učinkovitost, kvalitetu i neovisnost pravosudnog sustava i njegovu sposobnost otkrivanja i kažnjavanja korupcije na visokoj razini. Iako vlada trenutačno podupire mjere za sprečavanje i kažnjavanje korupcije te je pokazala spremnost poništiti neke od najspornijih mjera, Rumunjska još nije provela potrebne zakonodavne promjene. Ta se pitanja prate u okviru mehanizma suradnje i provjere. Komisija u okviru tog mehanizma nastavlja pratiti reformu pravosuđa i borbu protiv korupcije u Rumunjskoj. Ta područja stoga nisu obuhvaćena preporukama za Rumunjsku iz 2020., ali su važna za razvoj pozitivnog socioekonomskog okružja u toj zemlji. |
| --- | --- |

(28)

Znatne zakonske promjene i politički pritisak na pravosuđe 2017., 2018. i najvećim dijelom 2019. utjecali su na učinkovitost, kvalitetu i neovisnost pravosudnog sustava i njegovu sposobnost otkrivanja i kažnjavanja korupcije na visokoj razini. Iako vlada trenutačno podupire mjere za sprečavanje i kažnjavanje korupcije te je pokazala spremnost poništiti neke od najspornijih mjera, Rumunjska još nije provela potrebne zakonodavne promjene. Ta se pitanja prate u okviru mehanizma suradnje i provjere. Komisija u okviru tog mehanizma nastavlja pratiti reformu pravosuđa i borbu protiv korupcije u Rumunjskoj. Ta područja stoga nisu obuhvaćena preporukama za Rumunjsku iz 2020., ali su važna za razvoj pozitivnog socioekonomskog okružja u toj zemlji.

| (29) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Rumunjska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(29)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Rumunjska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (30) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Rumunjske i objavila je u izvješću za Rumunjsku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Rumunjskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Rumunjskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Rumunjske i objavila je u izvješću za Rumunjsku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Rumunjskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Rumunjskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (31) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (9) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(31)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (9) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (32) | Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2020. i Program konvergencije za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 4., |
| --- | --- |

(32)

Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2020. i Program konvergencije za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 4.,

PREPORUČUJE da Rumunjska u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Provoditi fiskalne politike u skladu s Preporukom Vijeća od 3. travnja 2020. i istodobno poduzimati sve potrebne mjere kako bi djelotvorno odgovorila na pandemiju, održala gospodarstvo i pružila potporu oporavku koji će uslijediti. Izbjeći provedbu trajnih mjera kojima bi se ugrozila fiskalna održivost. Povećati otpornost zdravstvenog sustava, posebno kad je riječ o zdravstvenim djelatnicima i proizvodima iz područja medicine te poboljšati dostupnost zdravstvene skrbi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Svim građanima osigurati odgovarajuću nadoknadu dohotka te proširiti mjere socijalne zaštite i dostupnost osnovnih usluga. Ublažiti posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 na zapošljavanje stvaranjem fleksibilnih radnih uvjeta i mjerama aktivacije. Poboljšati vještine i digitalno učenje te osigurati jednak pristup obrazovanju. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Osigurati potporu likvidnosti gospodarstva u korist poduzeća i kućanstava, posebno MSP-ova i samozaposlenih osoba. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u područja održivog prometa, infrastrukture digitalnih usluga, čiste i učinkovite proizvodnje i uporabe energije te okolišne infrastrukture, među ostalim u regijama bogatim ugljenom. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Poboljšati kvalitetu i djelotvornost javne uprave te predvidljivost postupaka donošenja odluka, među ostalim odgovarajućim uključivanjem socijalnih partnera. |
| --- | --- |

4.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 135.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  Odluka Vijeća (EU) 2020/509 od 3. travnja 2020. o postojanju prekomjernog deficita u Rumunjskoj (SL L 110, 8.4.2020., str. 58.).

7

(8)  Preporuka Vijeća od 3. travnja 2020. s ciljem okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Rumunjskoj (SL C 116, 8.4.2020., str. 1).

8

(9)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/157 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/157

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2020.

(2020/C 282/24)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Slovenija nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Slovenija nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

| (2) | Izvješće za Sloveniju za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Slovenije u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Slovenije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Sloveniju za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Slovenije u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Slovenije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i racionalizirani postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Slovenija se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i racionalizirani postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Slovenija se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se nejednako osjetiti u slovenskim regijama zbog različitih obrazaca specijalizacije i koncentracije gospodarskih djelatnosti. To podrazumijeva znatan rizik od pogoršanja već uočenog trenda povećanja nejednakosti između glavnog grada i ostatka zemlje. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se nejednako osjetiti u slovenskim regijama zbog različitih obrazaca specijalizacije i koncentracije gospodarskih djelatnosti. To podrazumijeva znatan rizik od pogoršanja već uočenog trenda povećanja nejednakosti između glavnog grada i ostatka zemlje. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

| (10) | Slovenija je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Slovenija je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (11) | Slovenija je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. |
| --- | --- |

(11)

Slovenija je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu.

| (12) | U okviru preporuka za pojedinu zemlju koje je donijelo 13. srpnja 2018. (7) Vijeće je preporučilo Sloveniji da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (8) u 2019. ne premaši 3,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,65 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Ukupna ocjena Komisije potvrđuje da postoji značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. te u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. Međutim, budući da je aktivirana opća klauzula o odstupanju, daljnji koraci u okviru postupka zbog značajnog odstupanja nisu opravdani. |
| --- | --- |

(12)

U okviru preporuka za pojedinu zemlju koje je donijelo 13. srpnja 2018. (7) Vijeće je preporučilo Sloveniji da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (8) u 2019. ne premaši 3,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,65 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Ukupna ocjena Komisije potvrđuje da postoji značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. te u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. Međutim, budući da je aktivirana opća klauzula o odstupanju, daljnji koraci u okviru postupka zbog značajnog odstupanja nisu opravdani.

| (13) | Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od suficita od 0,5 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 8,1 % BDP-a u 2020. Nakon što se 2019. smanjio na 66,1 % BDP-a, prema Programu stabilnosti za 2020. predviđa se da će se udio duga opće države u BDP-u u 2020. povećati na 82,4 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od suficita od 0,5 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 8,1 % BDP-a u 2020. Nakon što se 2019. smanjio na 66,1 % BDP-a, prema Programu stabilnosti za 2020. predviđa se da će se udio duga opće države u BDP-u u 2020. povećati na 82,4 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

| (14) | Slovenija je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosila je 4,4 % BDP-a. Mjere uključuju programe skraćenog radnog vremena za privremeno otpuštene radnike i za samozaposlene osobe (2,3 % BDP-a), veću potrošnju na zdravstvo (0,5 % BDP-a), naknade za radnike koji zadržavaju radno mjesto (0,4 % BDP-a), krizni bonus za zaposlenike u javnom sektoru (0,4 % BDP-a), odgode plaćanja poreza (0,4 % BDP-a) i financijsku pomoć ranjivim skupinama (0,2 % BDP-a). Osim toga, Slovenija je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 5,1 % BDP-a. Te mjere uključuju kreditna jamstva (4,8 % BDP-a), odgodu plaćanja poreza (0,2 % BDP-a) i izuzeće od plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje za samozaposlene (0,1 % BDP-a). Međutim, u proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. sve odgode plaćanja poreza smatraju se i mjerama likvidnosti bez negativnog proračunskog učinka u 2020. Mjere koje je Slovenija poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Potpuna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(14)

Slovenija je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosila je 4,4 % BDP-a. Mjere uključuju programe skraćenog radnog vremena za privremeno otpuštene radnike i za samozaposlene osobe (2,3 % BDP-a), veću potrošnju na zdravstvo (0,5 % BDP-a), naknade za radnike koji zadržavaju radno mjesto (0,4 % BDP-a), krizni bonus za zaposlenike u javnom sektoru (0,4 % BDP-a), odgode plaćanja poreza (0,4 % BDP-a) i financijsku pomoć ranjivim skupinama (0,2 % BDP-a). Osim toga, Slovenija je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 5,1 % BDP-a. Te mjere uključuju kreditna jamstva (4,8 % BDP-a), odgodu plaćanja poreza (0,2 % BDP-a) i izuzeće od plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje za samozaposlene (0,1 % BDP-a). Međutim, u proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. sve odgode plaćanja poreza smatraju se i mjerama likvidnosti bez negativnog proračunskog učinka u 2020. Mjere koje je Slovenija poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Potpuna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (15) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Sloveniji saldo opće države iznositi -7,2 % BDP-a u 2020. te -2,1 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 83,7 % u 2020. i 79,9 % u 2021. |
| --- | --- |

(15)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Sloveniji saldo opće države iznositi -7,2 % BDP-a u 2020. te -2,1 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 83,7 % u 2020. i 79,9 % u 2021.

| (16) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Slovenija u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Slovenija u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

| (17) | Slovenija je 12. ožujka 2020. proglasila epidemiju bolesti COVID-19 na temelju svojeg Zakona o zaraznim bolestima te je poduzela javnozdravstvene mjere za suzbijanje širenja virusa. To je uključivalo koordinaciju uloga javnog zdravstva, primarne i sekundarne zdravstvene zaštite i drugih službi, kao i uvođenje odgovarajućeg protokola za testiranje. Slovenija je usporedo uvela stroge mjere ograničenja kretanja, ostavljajući pritom otvorene trgovine hranom, ljekarne, banke, benzinske postaje i poštanske urede. Javnozdravstvene mjere i mjere ograničenja kretanja Sloveniji su u prvom valu (od ožujka do svibnja) pomogle spriječiti da broj teško bolesnih osoba premaši kapacitete njezina zdravstvenog sustava. Zbog mjera ograničenja kretanja, mnoga su poduzeća privremeno zatvorena ili su smanjila svoje aktivnosti. U otvorenom gospodarstvu usmjerenom na izvoz, kao što je slovensko, poremećaji u lancu opskrbe i smanjena globalna potražnja za proizvodima posebno su snažno utjecali na rast. S obzirom na nesigurnost u pogledu gospodarskog razvoja, odgađaju se mnoge odluke o ulaganjima u privatnom sektoru. S obzirom na to da se očekuje da će promet i turizam, koji su među najvažnijim slovenskim gospodarskim sektorima, biti najviše pogođeni, uz pad prometa od 70 % u 2020., za 2020. se predviđa strmoglavi pad BDP-a. |
| --- | --- |

(17)

Slovenija je 12. ožujka 2020. proglasila epidemiju bolesti COVID-19 na temelju svojeg Zakona o zaraznim bolestima te je poduzela javnozdravstvene mjere za suzbijanje širenja virusa. To je uključivalo koordinaciju uloga javnog zdravstva, primarne i sekundarne zdravstvene zaštite i drugih službi, kao i uvođenje odgovarajućeg protokola za testiranje. Slovenija je usporedo uvela stroge mjere ograničenja kretanja, ostavljajući pritom otvorene trgovine hranom, ljekarne, banke, benzinske postaje i poštanske urede. Javnozdravstvene mjere i mjere ograničenja kretanja Sloveniji su u prvom valu (od ožujka do svibnja) pomogle spriječiti da broj teško bolesnih osoba premaši kapacitete njezina zdravstvenog sustava. Zbog mjera ograničenja kretanja, mnoga su poduzeća privremeno zatvorena ili su smanjila svoje aktivnosti. U otvorenom gospodarstvu usmjerenom na izvoz, kao što je slovensko, poremećaji u lancu opskrbe i smanjena globalna potražnja za proizvodima posebno su snažno utjecali na rast. S obzirom na nesigurnost u pogledu gospodarskog razvoja, odgađaju se mnoge odluke o ulaganjima u privatnom sektoru. S obzirom na to da se očekuje da će promet i turizam, koji su među najvažnijim slovenskim gospodarskim sektorima, biti najviše pogođeni, uz pad prometa od 70 % u 2020., za 2020. se predviđa strmoglavi pad BDP-a.

| (18) | Do kraja travnja 2020. slovenska tijela donijela su dva paketa mjera kako bi se ublažio šok izazvan izbijanjem bolesti COVID-19 u skladu s privremenim okvirom za mjere državne potpore koji je Komisija donijela u Komunikaciji od 19. ožujka 2020. Prvi paket mjera ublažavanja, u vrijednosti od oko 3,1 milijarde EUR, odnosno oko 6,4 % BDP-a, prvenstveno je usmjeren na zaštitu radnih mjesta i ranjivih društvenih skupina. Država pokriva plaće, bolovanja i doprinose za socijalno osiguranje privremeno otpuštenih radnika, kao i doprinose za mirovinsko osiguranje zaposlenika koji zadržavaju radna mjesta. Kako bi se ublažila ograničena likvidnost poduzeća i kućanstava, servisiranje kredita može se odgoditi za najviše 12 mjeseci. Drugim paketom, vrijednim oko 2 milijarde EUR, odnosno oko 4,2 % BDP-a, uglavnom se pruža potpora likvidnosti poduzeća. Paket uključuje sustav državnih jamstava putem banaka kojim se omogućuje odobravanje kredita velikim poduzećima za koje jamči država u iznosu do najviše 70 % glavnice te kredita koji će se odobriti malim i srednjim poduzećima (MSP) uz jamstvo do najviše 80 %. Odgoda plaćanja poreza i izuzeće od plaćanja socijalnih doprinosa te ubrzanje isplata po ugovorima javnih tijela služe smanjenju problema s likvidnošću i pristupom financiranju poduzeća. |
| --- | --- |

(18)

Do kraja travnja 2020. slovenska tijela donijela su dva paketa mjera kako bi se ublažio šok izazvan izbijanjem bolesti COVID-19 u skladu s privremenim okvirom za mjere državne potpore koji je Komisija donijela u Komunikaciji od 19. ožujka 2020. Prvi paket mjera ublažavanja, u vrijednosti od oko 3,1 milijarde EUR, odnosno oko 6,4 % BDP-a, prvenstveno je usmjeren na zaštitu radnih mjesta i ranjivih društvenih skupina. Država pokriva plaće, bolovanja i doprinose za socijalno osiguranje privremeno otpuštenih radnika, kao i doprinose za mirovinsko osiguranje zaposlenika koji zadržavaju radna mjesta. Kako bi se ublažila ograničena likvidnost poduzeća i kućanstava, servisiranje kredita može se odgoditi za najviše 12 mjeseci. Drugim paketom, vrijednim oko 2 milijarde EUR, odnosno oko 4,2 % BDP-a, uglavnom se pruža potpora likvidnosti poduzeća. Paket uključuje sustav državnih jamstava putem banaka kojim se omogućuje odobravanje kredita velikim poduzećima za koje jamči država u iznosu do najviše 70 % glavnice te kredita koji će se odobriti malim i srednjim poduzećima (MSP) uz jamstvo do najviše 80 %. Odgoda plaćanja poreza i izuzeće od plaćanja socijalnih doprinosa te ubrzanje isplata po ugovorima javnih tijela služe smanjenju problema s likvidnošću i pristupom financiranju poduzeća.

| (19) | S obzirom na veću potražnju za zdravstvenim uslugama na početku krize uzrokovane bolešću COVID-19, Slovenija se suočila s izazovima osiguranja dostatnih kapaciteta zdravstvenog sustava. Izbijanje virusa otkrilo je strukturne probleme u zdravstvenom sustavu. Na primjer, relativno nizak broj liječnika dodatni je izazov u borbi protiv epidemije. Stoga je važno zaposliti više osposobljenih zdravstvenih radnika, zaštititi njihove radne uvjete i rasporediti ih tamo gdje su potrebe najveće. Uvođenje dijagnostike, testiranja i alata za e-zdravstvo koji omogućuju praćenje i telemedicinu izuzetno je bitno. Ciljano istraživanje i inovativna rješenja važni su i kako bi se javnozdravstvenim službama pomoglo u prikupljanju i korištenju anonimiziranih podataka za donošenje informiranih odluka. Kriza naglašava potrebu za zaštitom financijskih kapaciteta zdravstvenog sustava i sustava dugotrajne skrbi, u kojima je u tijeku provedba strukturnih reformi. Pravodobnim donošenjem i provedbom novog Zakona o zdravstvenoj zaštiti i zdravstvenom osiguranju, proširenjem izvora financiranja zdravstvenog sustava i razvojem financijskih zaštitnih slojeva ublažit će se fluktuacija financijskih sredstava tijekom gospodarskog ciklusa. Zbog izostanka akta o dugotrajnoj skrbi Slovenija ima ograničene sposobnosti za borbu protiv pandemije bolesti COVID-19 u najpogođenijim ustanovama za skrb. Budući da starije osobe, osobe s invaliditetom i osobe s kroničnim bolestima imaju povećan rizik od teške bolesti izazvane ovim virusom, potrebni su dodatni znatni napori kako bi se osigurale kvalitetne usluge dugotrajne skrbi koje su dobro integrirane sa uslugama zdravstvene zaštite. |
| --- | --- |

(19)

S obzirom na veću potražnju za zdravstvenim uslugama na početku krize uzrokovane bolešću COVID-19, Slovenija se suočila s izazovima osiguranja dostatnih kapaciteta zdravstvenog sustava. Izbijanje virusa otkrilo je strukturne probleme u zdravstvenom sustavu. Na primjer, relativno nizak broj liječnika dodatni je izazov u borbi protiv epidemije. Stoga je važno zaposliti više osposobljenih zdravstvenih radnika, zaštititi njihove radne uvjete i rasporediti ih tamo gdje su potrebe najveće. Uvođenje dijagnostike, testiranja i alata za e-zdravstvo koji omogućuju praćenje i telemedicinu izuzetno je bitno. Ciljano istraživanje i inovativna rješenja važni su i kako bi se javnozdravstvenim službama pomoglo u prikupljanju i korištenju anonimiziranih podataka za donošenje informiranih odluka. Kriza naglašava potrebu za zaštitom financijskih kapaciteta zdravstvenog sustava i sustava dugotrajne skrbi, u kojima je u tijeku provedba strukturnih reformi. Pravodobnim donošenjem i provedbom novog Zakona o zdravstvenoj zaštiti i zdravstvenom osiguranju, proširenjem izvora financiranja zdravstvenog sustava i razvojem financijskih zaštitnih slojeva ublažit će se fluktuacija financijskih sredstava tijekom gospodarskog ciklusa. Zbog izostanka akta o dugotrajnoj skrbi Slovenija ima ograničene sposobnosti za borbu protiv pandemije bolesti COVID-19 u najpogođenijim ustanovama za skrb. Budući da starije osobe, osobe s invaliditetom i osobe s kroničnim bolestima imaju povećan rizik od teške bolesti izazvane ovim virusom, potrebni su dodatni znatni napori kako bi se osigurale kvalitetne usluge dugotrajne skrbi koje su dobro integrirane sa uslugama zdravstvene zaštite.

| (20) | Zdravstvena i gospodarska kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 rezultirala je dosad nezabilježenim pritiskom na slovensko tržište rada i sustav socijalne sigurnosti. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020 očekuje se porast nezaposlenosti na 7 % u 2020. i oporavak na 5,1 % u 2021. Kako bi se zaustavio nagli rast nezaposlenosti u najpogođenijim sektorima, Slovenija je donijela sveobuhvatan odgovor politika u kojem se preventivne mjere kombiniraju s mjerama za olakšavanje brzog povratka radnika na tržište rada. Ključni odgovori politika, doneseni na temelju savjetovanja sa socijalnim partnerima, trebali bi se usredotočiti na postizanje održivog i pravednog oporavka jačanjem postojećih aktivnih politika tržišta rada i programa za zadržavanje radnih mjesta, uključujući programe skraćenog radnog vremena, i uvođenjem drugih vremenski ograničenih mjera potpore za poduzeća kao što su subvencije za plaće zaposlenika i izuzeća od plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje. Te bi mjere trebale pridonijeti smanjenju gubitaka prihoda svih radnika, uključujući radnike u nestandardnim oblicima zaposlenja, i samozaposlenih osoba. Fleksibilni radni uvjeti, uključujući fleksibilnost u pogledu mjesta rada (npr. aranžmani za rad na daljinu), radnog vremena (npr. odredbe o fleksibilnom radnom vremenu) i organizacije rada (npr. interne usluge poduzeća) mogu pomoći u održavanju zaposlenosti za vrijeme trajanja mjera ograničenja kretanja te jednom kada se gospodarska aktivnost nastavi. Njegovanje poduzetničkog duha bit će presudno za ponovno pokretanje gospodarstva i provedbu potrebnih prilagodbi nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Stoga je posebno važno pružiti potporu samozaposlenim osobama smanjenjem administrativnog opterećenja i njihova financijski nepovoljnijeg položaja u usporedbi sa zaposlenicima. |
| --- | --- |

(20)

Zdravstvena i gospodarska kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 rezultirala je dosad nezabilježenim pritiskom na slovensko tržište rada i sustav socijalne sigurnosti. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020 očekuje se porast nezaposlenosti na 7 % u 2020. i oporavak na 5,1 % u 2021. Kako bi se zaustavio nagli rast nezaposlenosti u najpogođenijim sektorima, Slovenija je donijela sveobuhvatan odgovor politika u kojem se preventivne mjere kombiniraju s mjerama za olakšavanje brzog povratka radnika na tržište rada. Ključni odgovori politika, doneseni na temelju savjetovanja sa socijalnim partnerima, trebali bi se usredotočiti na postizanje održivog i pravednog oporavka jačanjem postojećih aktivnih politika tržišta rada i programa za zadržavanje radnih mjesta, uključujući programe skraćenog radnog vremena, i uvođenjem drugih vremenski ograničenih mjera potpore za poduzeća kao što su subvencije za plaće zaposlenika i izuzeća od plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje. Te bi mjere trebale pridonijeti smanjenju gubitaka prihoda svih radnika, uključujući radnike u nestandardnim oblicima zaposlenja, i samozaposlenih osoba. Fleksibilni radni uvjeti, uključujući fleksibilnost u pogledu mjesta rada (npr. aranžmani za rad na daljinu), radnog vremena (npr. odredbe o fleksibilnom radnom vremenu) i organizacije rada (npr. interne usluge poduzeća) mogu pomoći u održavanju zaposlenosti za vrijeme trajanja mjera ograničenja kretanja te jednom kada se gospodarska aktivnost nastavi. Njegovanje poduzetničkog duha bit će presudno za ponovno pokretanje gospodarstva i provedbu potrebnih prilagodbi nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Stoga je posebno važno pružiti potporu samozaposlenim osobama smanjenjem administrativnog opterećenja i njihova financijski nepovoljnijeg položaja u usporedbi sa zaposlenicima.

| (21) | Kako bi se ublažile teške socijalne posljedice ove krize uzrokovane bolešću COVID-19, nužno je da Slovenija nastavi pružati odgovarajući paket socijalnih naknada. U tu svrhu bit će potrebno redovito pratiti učinke krize na siromaštvo. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti starijim osobama, a posebno starijim ženama, za koje su stope rizika od siromaštva ili socijalne isključenosti i prije krize već bile više od prosjeka EU-a. Očekuje se da će se izmjenom zakonodavstva o mirovinskom osiguranju, koji je Državni zbor donio u studenome 2019., poboljšati primjerenost mirovina za nove umirovljenike, no sadašnji umirovljenici, uključujući one koji žive na granici siromaštva ili ispod nje, neće od toga ostvariti koristi. Dodatnom financijskom pomoći organizacijama koje djeluju na terenu osiguralo bi se da pandemija bolesti COVID-19 ne pogađa nerazmjerno osobe kojima prijeti socijalna isključenost i zadovoljile bi se njihove osnovne potrebe, kao što su dnevni obroci i zdravstvena zaštita. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se ublažile teške socijalne posljedice ove krize uzrokovane bolešću COVID-19, nužno je da Slovenija nastavi pružati odgovarajući paket socijalnih naknada. U tu svrhu bit će potrebno redovito pratiti učinke krize na siromaštvo. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti starijim osobama, a posebno starijim ženama, za koje su stope rizika od siromaštva ili socijalne isključenosti i prije krize već bile više od prosjeka EU-a. Očekuje se da će se izmjenom zakonodavstva o mirovinskom osiguranju, koji je Državni zbor donio u studenome 2019., poboljšati primjerenost mirovina za nove umirovljenike, no sadašnji umirovljenici, uključujući one koji žive na granici siromaštva ili ispod nje, neće od toga ostvariti koristi. Dodatnom financijskom pomoći organizacijama koje djeluju na terenu osiguralo bi se da pandemija bolesti COVID-19 ne pogađa nerazmjerno osobe kojima prijeti socijalna isključenost i zadovoljile bi se njihove osnovne potrebe, kao što su dnevni obroci i zdravstvena zaštita.

| (22) | Mjere za likvidnost poduzeća uvedene su u travnju 2020., ali i dalje postoje održiva poduzeća, kao što su manja inovativna i brzorastuća poduzeća, čija financijska povijest nije dostatna da bi banke mogle opravdati njihovo kreditiranje. Mogao bi biti potreban bolji pristup alternativnom financiranju, uključujući vlasničke financijske instrumente (npr. rizični kapital), posebno u zemljama kao što je Slovenija u kojima su tržišta vlasničkih instrumenata nedovoljno razvijena. Postojeći instrumenti vlasničkog kapitala Slovenije mogli bi biti sredstvo za usmjeravanje sredstava za pomoć poduzećima koja uspješno izlaze iz krize, kao što su inovativna mala i srednja poduzeća, novoosnovana i rastuća poduzeća, u skladu s onim što su planirale i druge države članice. Primjenom zaštitnih mjera predviđenih pravilima Unije osigurat će se da te dokapitalizacije negativno ne utječu na učinkovitost ili tržišno natjecanje poduzeća. |
| --- | --- |

(22)

Mjere za likvidnost poduzeća uvedene su u travnju 2020., ali i dalje postoje održiva poduzeća, kao što su manja inovativna i brzorastuća poduzeća, čija financijska povijest nije dostatna da bi banke mogle opravdati njihovo kreditiranje. Mogao bi biti potreban bolji pristup alternativnom financiranju, uključujući vlasničke financijske instrumente (npr. rizični kapital), posebno u zemljama kao što je Slovenija u kojima su tržišta vlasničkih instrumenata nedovoljno razvijena. Postojeći instrumenti vlasničkog kapitala Slovenije mogli bi biti sredstvo za usmjeravanje sredstava za pomoć poduzećima koja uspješno izlaze iz krize, kao što su inovativna mala i srednja poduzeća, novoosnovana i rastuća poduzeća, u skladu s onim što su planirale i druge države članice. Primjenom zaštitnih mjera predviđenih pravilima Unije osigurat će se da te dokapitalizacije negativno ne utječu na učinkovitost ili tržišno natjecanje poduzeća.

| (23) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 ozbiljno je utjecala na platežnu sposobnost inače održivih poduzeća i kućanstava. Ako se ne poduzmu nikakve mjere, velik dio privatnog sektora bit će suočen s nesolventnošću. U okviru svojih mjera za poboljšanje likvidnosti poduzeća slovenska vlada uvela je 12-mjesečni moratorij na otplatu prihodujućih bankovnih kredita za nefinancijska društva i kućanstva. Potrebno je pažljivo ocijeniti i pratiti učinkovitost i djelovanje tih i sličnih mjera. Usto bi sve negativne učinke mjera trebalo brzo ispraviti kako bi se u svakom trenutku osigurala financijska stabilnost. |
| --- | --- |

(23)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 ozbiljno je utjecala na platežnu sposobnost inače održivih poduzeća i kućanstava. Ako se ne poduzmu nikakve mjere, velik dio privatnog sektora bit će suočen s nesolventnošću. U okviru svojih mjera za poboljšanje likvidnosti poduzeća slovenska vlada uvela je 12-mjesečni moratorij na otplatu prihodujućih bankovnih kredita za nefinancijska društva i kućanstva. Potrebno je pažljivo ocijeniti i pratiti učinkovitost i djelovanje tih i sličnih mjera. Usto bi sve negativne učinke mjera trebalo brzo ispraviti kako bi se u svakom trenutku osigurala financijska stabilnost.

| (24) | Poduzeća u poteškoćama, posebno ona manja, trebaju ne samo likvidnost i financijska sredstva, već i poticajno poslovno okružje. To uključuje brzu i nebirokratsku provedbu mjera pomoći zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali i više od toga. Veliko regulatorno i administrativno opterećenje u zemlji stvara troškove koje si u ovim teškim trenucima poduzeća u poteškoćama jednostavno ne mogu priuštiti. Smanjenje birokracije povezane s, primjerice, dozvolama, obvezama izvješćivanja i poreznim postupcima djelotvoran je način pružanja izravnih, osjetnih olakšica poduzećima, bez opterećivanja nacionalnog proračuna, a time neizravno i poreznih obveznika. Modernizacijom pravila omogućila bi se ponuda troškovno učinkovitijih i inovativnijih stručnih usluga koje su poduzećima sada potrebne. Slovenija je uvela alate za smanjenje administrativnog opterećenja, uključujući „jedinstveni dokument” i „test za MSP-ove”. Njihova primjena sada se može maksimalno iskoristiti za pružanje izravne pomoći. Kriza će dodatno opteretiti rješavanje trgovačkih sporova i kazneni progon gospodarskog kriminala. U okviru za nesolventnost također će trebati staviti veći naglasak na izbjegavanje nesolventnosti povezanih s krizom, brzu likvidaciju neodrživih poduzeća i davanje druge prilike uključenima. |
| --- | --- |

(24)

Poduzeća u poteškoćama, posebno ona manja, trebaju ne samo likvidnost i financijska sredstva, već i poticajno poslovno okružje. To uključuje brzu i nebirokratsku provedbu mjera pomoći zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali i više od toga. Veliko regulatorno i administrativno opterećenje u zemlji stvara troškove koje si u ovim teškim trenucima poduzeća u poteškoćama jednostavno ne mogu priuštiti. Smanjenje birokracije povezane s, primjerice, dozvolama, obvezama izvješćivanja i poreznim postupcima djelotvoran je način pružanja izravnih, osjetnih olakšica poduzećima, bez opterećivanja nacionalnog proračuna, a time neizravno i poreznih obveznika. Modernizacijom pravila omogućila bi se ponuda troškovno učinkovitijih i inovativnijih stručnih usluga koje su poduzećima sada potrebne. Slovenija je uvela alate za smanjenje administrativnog opterećenja, uključujući „jedinstveni dokument” i „test za MSP-ove”. Njihova primjena sada se može maksimalno iskoristiti za pružanje izravne pomoći. Kriza će dodatno opteretiti rješavanje trgovačkih sporova i kazneni progon gospodarskog kriminala. U okviru za nesolventnost također će trebati staviti veći naglasak na izbjegavanje nesolventnosti povezanih s krizom, brzu likvidaciju neodrživih poduzeća i davanje druge prilike uključenima.

| (25) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Poticanje zelene tranzicije održivim projektima, kao što je napuštanje rudnika ugljena i proizvodnje električne energije iz ugljena, bilo bi primjer takvih ulaganja. Ulaganje u zelenu tranziciju, kako je opisano u slovenskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu, može pružiti kratkoročni poticaj oporavku i ublažavanju posljedica pandemije bolesti COVID-19 u srednjoročnom razdoblju. To može uključivati povećanje sadašnjeg niskog udjela energije iz obnovljivih izvora, jačanje energetske infrastrukture, smanjenje onečišćenja zraka, koje je u slovenskim gradovima iznad prosjeka EU-a, jačanje kružnog gospodarstva, podupiranje socijalnog poduzetništva i ubrzanje mjera za ograničavanje mogućih posljedica na regije i sektore koji su najviše pogođeni tom tranzicijom. Trenutačni pad emisija bit će kratkog vijeka ako se u paketima za oporavak ne posveti dovoljna pozornost ulaganjima u čistu energiju i zaštitu klime, zbog čega bi Slovenija mogla zaostajati u ostvarivanju klimatskih ciljeva. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Sloveniji pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito na područjima iz Priloga D izvješću za Sloveniju za 2020. To bi Sloveniji omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(25)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Poticanje zelene tranzicije održivim projektima, kao što je napuštanje rudnika ugljena i proizvodnje električne energije iz ugljena, bilo bi primjer takvih ulaganja. Ulaganje u zelenu tranziciju, kako je opisano u slovenskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu, može pružiti kratkoročni poticaj oporavku i ublažavanju posljedica pandemije bolesti COVID-19 u srednjoročnom razdoblju. To može uključivati povećanje sadašnjeg niskog udjela energije iz obnovljivih izvora, jačanje energetske infrastrukture, smanjenje onečišćenja zraka, koje je u slovenskim gradovima iznad prosjeka EU-a, jačanje kružnog gospodarstva, podupiranje socijalnog poduzetništva i ubrzanje mjera za ograničavanje mogućih posljedica na regije i sektore koji su najviše pogođeni tom tranzicijom. Trenutačni pad emisija bit će kratkog vijeka ako se u paketima za oporavak ne posveti dovoljna pozornost ulaganjima u čistu energiju i zaštitu klime, zbog čega bi Slovenija mogla zaostajati u ostvarivanju klimatskih ciljeva. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Sloveniji pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito na područjima iz Priloga D izvješću za Sloveniju za 2020. To bi Sloveniji omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (26) | Za gospodarski oporavak koji uključuje načelo održivosti bit će potrebna ulaganja u daljnji razvoj održivog prometa te potpora javnom prijevozu putnika i održivim prometnim vezama, posebno u željezničkom sektoru. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dovela je do dodatnih izazova u prijevozu i provozu tereta koji će negativno utjecati na gospodarski rast zemlje, iako je Slovenija poduzela potrebne mjere i omogućila protok robe, posebno one vitalno važne. |
| --- | --- |

(26)

Za gospodarski oporavak koji uključuje načelo održivosti bit će potrebna ulaganja u daljnji razvoj održivog prometa te potpora javnom prijevozu putnika i održivim prometnim vezama, posebno u željezničkom sektoru. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dovela je do dodatnih izazova u prijevozu i provozu tereta koji će negativno utjecati na gospodarski rast zemlje, iako je Slovenija poduzela potrebne mjere i omogućila protok robe, posebno one vitalno važne.

| (27) | U okviru strategije izlaska iz krize i oporavka bit će važna potpora ulaganjima u istraživanje i inovacije jer su oni ključan pokretač produktivnosti i gospodarskog rasta. Čak i prije krize Slovenija je ocijenjena samo kao „umjereni inovator” što usporava njezina nastojanja da nadoknadi zaostatak za predvodnicima na tom području. Poslovni sektor zaslužan je za 75 % ulaganja sredstava u istraživanje i razvoj. Gospodarski pad opet ugrožava istraživanje, razvoj i inovacije poduzeća. Relativno niske stope inovacija, posebno u MSP-ovima, usporavaju razvoj i širenje inovativnih poslovnih procesa i rješenja koji su sada potrebni kao odgovor na aktualnu krizu. Potrebna su ulaganja kako bi se inovativnim MSP-ovima, uključujući novoosnovana poduzeća, čije aktivnosti uključuju nove tehnologije i revolucionarne inovacije pomoglo da povećaju svoju proizvodnju. Suradnja između akademske zajednice i poduzeća uglavnom je ograničena na srednje i visokotehnološke sektore. Postoje znatne razlike kada je riječ o učinkovitosti ureda za prijenos znanja koje su osnovale istraživačke organizacije i ustanove visokog obrazovanja. Veze između akademske zajednice i poduzeća ključne su kako bi znanje urodilo uspješnim inovacijama, za poboljšanje rezultata istraživanja i inovacija u zemlji te za poticanje gospodarskog rasta. Javna potrošnja na istraživanje i razvoj bila je skromna i djelomično se oslanjala na strukturne fondove Unije. Oporavak od ove krize zahtijevat će davanje prioriteta javnim ulaganjima u istraživanje i inovacije, uključujući tehnološka i primijenjena istraživanja. |
| --- | --- |

(27)

U okviru strategije izlaska iz krize i oporavka bit će važna potpora ulaganjima u istraživanje i inovacije jer su oni ključan pokretač produktivnosti i gospodarskog rasta. Čak i prije krize Slovenija je ocijenjena samo kao „umjereni inovator” što usporava njezina nastojanja da nadoknadi zaostatak za predvodnicima na tom području. Poslovni sektor zaslužan je za 75 % ulaganja sredstava u istraživanje i razvoj. Gospodarski pad opet ugrožava istraživanje, razvoj i inovacije poduzeća. Relativno niske stope inovacija, posebno u MSP-ovima, usporavaju razvoj i širenje inovativnih poslovnih procesa i rješenja koji su sada potrebni kao odgovor na aktualnu krizu. Potrebna su ulaganja kako bi se inovativnim MSP-ovima, uključujući novoosnovana poduzeća, čije aktivnosti uključuju nove tehnologije i revolucionarne inovacije pomoglo da povećaju svoju proizvodnju. Suradnja između akademske zajednice i poduzeća uglavnom je ograničena na srednje i visokotehnološke sektore. Postoje znatne razlike kada je riječ o učinkovitosti ureda za prijenos znanja koje su osnovale istraživačke organizacije i ustanove visokog obrazovanja. Veze između akademske zajednice i poduzeća ključne su kako bi znanje urodilo uspješnim inovacijama, za poboljšanje rezultata istraživanja i inovacija u zemlji te za poticanje gospodarskog rasta. Javna potrošnja na istraživanje i razvoj bila je skromna i djelomično se oslanjala na strukturne fondove Unije. Oporavak od ove krize zahtijevat će davanje prioriteta javnim ulaganjima u istraživanje i inovacije, uključujući tehnološka i primijenjena istraživanja.

| (28) | Digitalna transformacija bit će od presudne važnosti za gospodarski oporavak nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Potencijal zemlje u tom pogledu dokazao se brzim uvođenjem programa rada na daljinu i rješenja za internetsku trgovinu u nekim slovenskim poduzećima na početku krize. Većom digitalizacijom poslovnih modela i proizvodnih procesa te bi se transformacije proširile na više gospodarskih sektora. Slovenija može na temelju postojećeg znanja i izvrsnih kapaciteta u području robotike, umjetne inteligencije i tehnologije lanca blokova pružiti potporu širenju digitalizacije u manje naprednim, tradicionalnim industrijama. Ponovnom upotrebom širokog raspona podataka javnog sektora koji su trenutačno dostupni mogla bi se pružiti podrška inovacijama i gospodarstvu utemeljenom na velikoj količini podataka. Unapređenjem digitalnih vještina radnika moglo bi se relativno brzo poboljšati njihovu zapošljivost i potaknuti gospodarski oporavak. Uvođenjem usluga e-uprave prilagođenih korisnicima i digitalnih javnih usluga dodatno bi se smanjilo administrativno opterećenje za poduzeća. Iako je niz internetskih javnih usluga već dostupan, kako bi ih građani i poduzeća više koristili, bit će potrebno poduzeti mjere za povećanje povjerenja u internetske transakcije i njihove sigurnosti (npr. uvođenje nacionalnog elektroničkog osobnog identifikacijskog broja, kibersigurnost i postavke privatnosti). Brze i pouzdane širokopojasne veze (nepokretne i pokretne), uključujući u ruralnim područjima, neophodne su za razvoj ključnih internetskih socijalnih i gospodarskih usluga. Uvođenje mreže 5G ovisi o pravodobnoj dodjeli spektra za 5G. |
| --- | --- |

(28)

Digitalna transformacija bit će od presudne važnosti za gospodarski oporavak nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Potencijal zemlje u tom pogledu dokazao se brzim uvođenjem programa rada na daljinu i rješenja za internetsku trgovinu u nekim slovenskim poduzećima na početku krize. Većom digitalizacijom poslovnih modela i proizvodnih procesa te bi se transformacije proširile na više gospodarskih sektora. Slovenija može na temelju postojećeg znanja i izvrsnih kapaciteta u području robotike, umjetne inteligencije i tehnologije lanca blokova pružiti potporu širenju digitalizacije u manje naprednim, tradicionalnim industrijama. Ponovnom upotrebom širokog raspona podataka javnog sektora koji su trenutačno dostupni mogla bi se pružiti podrška inovacijama i gospodarstvu utemeljenom na velikoj količini podataka. Unapređenjem digitalnih vještina radnika moglo bi se relativno brzo poboljšati njihovu zapošljivost i potaknuti gospodarski oporavak. Uvođenjem usluga e-uprave prilagođenih korisnicima i digitalnih javnih usluga dodatno bi se smanjilo administrativno opterećenje za poduzeća. Iako je niz internetskih javnih usluga već dostupan, kako bi ih građani i poduzeća više koristili, bit će potrebno poduzeti mjere za povećanje povjerenja u internetske transakcije i njihove sigurnosti (npr. uvođenje nacionalnog elektroničkog osobnog identifikacijskog broja, kibersigurnost i postavke privatnosti). Brze i pouzdane širokopojasne veze (nepokretne i pokretne), uključujući u ruralnim područjima, neophodne su za razvoj ključnih internetskih socijalnih i gospodarskih usluga. Uvođenje mreže 5G ovisi o pravodobnoj dodjeli spektra za 5G.

| (29) | Redovna nastava na svim razinama obrazovnog sustava zamijenjena je učenjem na daljinu u razdoblju mjera ograničenja kretanja zbog bolesti COVID-19. E-učenje zahtijeva odgovarajuću digitalnu infrastrukturu, obrazovne materijale i nastavnike s potrebnim vještinama i potporom za učinkovito poučavanje. Svi učenici, posebno ranjive skupine, uključujući osobe s invaliditetom i stanovnike ruralnih područja, moraju imati odgovarajući pristup učenju na daljinu i zadovoljavajuće digitalne vještine kako bi u potpunosti iskoristili prednosti učenja na daljinu. Digitalne kompetencije trebale bi imati istaknutiju ulogu u nastavnim planovima i programima, osobito za unapređenje vještina radnika. Na taj bi se način omogućilo šire korištenje usluga rada na daljinu i digitalnih usluga, bolja usklađenost digitalnih vještina sa zahtjevima tržišta rada te uključivanje ranjivih skupina kao što su starije osobe ili stanovnici ruralnih područja. |
| --- | --- |

(29)

Redovna nastava na svim razinama obrazovnog sustava zamijenjena je učenjem na daljinu u razdoblju mjera ograničenja kretanja zbog bolesti COVID-19. E-učenje zahtijeva odgovarajuću digitalnu infrastrukturu, obrazovne materijale i nastavnike s potrebnim vještinama i potporom za učinkovito poučavanje. Svi učenici, posebno ranjive skupine, uključujući osobe s invaliditetom i stanovnike ruralnih područja, moraju imati odgovarajući pristup učenju na daljinu i zadovoljavajuće digitalne vještine kako bi u potpunosti iskoristili prednosti učenja na daljinu. Digitalne kompetencije trebale bi imati istaknutiju ulogu u nastavnim planovima i programima, osobito za unapređenje vještina radnika. Na taj bi se način omogućilo šire korištenje usluga rada na daljinu i digitalnih usluga, bolja usklađenost digitalnih vještina sa zahtjevima tržišta rada te uključivanje ranjivih skupina kao što su starije osobe ili stanovnici ruralnih područja.

| (30) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(30)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (31) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Slovenija će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(31)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Slovenija će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (32) | Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Slovenija bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(32)

Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Slovenija bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

| (33) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Slovenije i objavila je u izvješću za Sloveniju za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Sloveniji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Sloveniji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Slovenije i objavila je u izvješću za Sloveniju za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Sloveniji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Sloveniji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (34) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (9) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku, |
| --- | --- |

(34)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (9) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

PREPORUČUJE da Slovenija u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Osigurati otpornost zdravstvenog sustava i sustava dugotrajne skrbi, uključujući primjerenom opskrbom ključnim proizvodima iz područja medicine i rješavanjem problema nedostatka zdravstvenih radnika. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ublažiti posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 na zapošljavanje i društvo, među ostalim osiguravanjem primjerene nadoknade dohotka i socijalne zaštite, poboljšanjem programa skraćenog radnog vremena i fleksibilnim radnim uvjetima. Osigurati da se tim mjerama pruži primjerena zaštita radnicima u nestandardnim oblicima zaposlenja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nastaviti s brzom provedbom mjera za osiguravanje likvidnosti i financiranja poduzećima i kućanstvima te smanjiti administrativno opterećenje. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, okolišnu infrastrukturu, održiv promet, istraživanje i inovacije te uvođenje 5G mreže. Promicati razvoj digitalnih kapaciteta poduzeća i jačati digitalne vještine, e-trgovinu i e-zdravstvo. |
| --- | --- |

3.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 143.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  SL C 320, 10.9.2018., str. 103.

7

(8)  Neto primarni državni rashodi uključuju ukupne državne rashode bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade u slučaju nezaposlenosti. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom. Jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju se.

8

(9)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/164 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/164

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2020.

(2020/C 282/25)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Slovačka nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Slovačka nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

| (2) | Izvješće za Slovačku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je procijenjen napredak Slovačke u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Slovačke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Slovačku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je procijenjen napredak Slovačke u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Slovačke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Slovačka se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Slovačka se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije i infrastrukturnih nedostataka nejednako osjetiti u regijama. To znači da postoji znatan rizik od povećanja regionalnih razlika u Slovačkoj, posebno između glavnog grada i zapadne Slovačke s jedne strane te istočne i jugoistočne Slovačke s druge strane. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije i infrastrukturnih nedostataka nejednako osjetiti u regijama. To znači da postoji znatan rizik od povećanja regionalnih razlika u Slovačkoj, posebno između glavnog grada i zapadne Slovačke s jedne strane te istočne i jugoistočne Slovačke s druge strane. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

| (10) | Slovačka je 18. svibnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Slovačka je 18. svibnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (11) | Slovačka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(11)

Slovačka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu.

| (12) | Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Slovačkoj da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) u 2019. ne premaši 4,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Ukupna procjena Komisije potvrđuje da postoji značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog strukturnog cilja u 2019. te u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. Međutim, budući da je aktivirana opća klauzula o odstupanju, daljnji koraci za Slovačku u okviru postupka zbog značajnog odstupanja nisu opravdani. |
| --- | --- |

(12)

Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Slovačkoj da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) u 2019. ne premaši 4,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Ukupna procjena Komisije potvrđuje da postoji značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog strukturnog cilja u 2019. te u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. Međutim, budući da je aktivirana opća klauzula o odstupanju, daljnji koraci za Slovačku u okviru postupka zbog značajnog odstupanja nisu opravdani.

| (13) | Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od deficita od 1,3 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 8,4 % BDP-a u 2020. Predviđa se smanjenje deficita na 4,9 % BDP-a u 2021., 3,7 % BDP-a u 2022. i 2,9 % BDP-a u 2023. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 48 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 61,2 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od deficita od 1,3 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 8,4 % BDP-a u 2020. Predviđa se smanjenje deficita na 4,9 % BDP-a u 2021., 3,7 % BDP-a u 2022. i 2,9 % BDP-a u 2023. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 48 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 61,2 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

| (14) | Slovačka je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 2,6 % BDP-a. Među poduzetim su mjerama naknade plaće radnicima, subvencije za samozaposlene osobe, programi potpore u slučaju bolovanja i njege te nabava proizvoda iz područja medicine povezanih s pandemijom bolesti COVID-19. Osim toga, Slovačka je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 3 % BDP-a. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza na dohodak i socijalnih doprinosa u slučaju smanjenja prihoda za više od 40 % (1,4 % BDP-a) te kreditna jamstva (1,6 % BDP-a). Mjere koje je Slovačka poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(14)

Slovačka je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 2,6 % BDP-a. Među poduzetim su mjerama naknade plaće radnicima, subvencije za samozaposlene osobe, programi potpore u slučaju bolovanja i njege te nabava proizvoda iz područja medicine povezanih s pandemijom bolesti COVID-19. Osim toga, Slovačka je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 3 % BDP-a. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza na dohodak i socijalnih doprinosa u slučaju smanjenja prihoda za više od 40 % (1,4 % BDP-a) te kreditna jamstva (1,6 % BDP-a). Mjere koje je Slovačka poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (15) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Slovačkoj saldo opće države iznositi -8,5 % BDP-a u 2020. te -4,2 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %. |
| --- | --- |

(15)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Slovačkoj saldo opće države iznositi -8,5 % BDP-a u 2020. te -4,2 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %.

| (16) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Slovačka u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Slovačka u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

| (17) | Slovačka je na izbijanje pandemije bolesti COVID-19 reagirala brzim i dosad nezabilježenim mjerama za suzbijanje i sprečavanje daljnjeg širenja virusa. Nakon što je 6. ožujka 2020. zabilježen prvi slučaj, Slovačka je proglasila izvanredno stanje od 12. ožujka 2020. i uvela mjere strogog ograničenja socijalnih kontakata, pravila o karanteni i sanitarna pravila te ograničenja putovanja. U važnim gospodarskim sektorima nekoliko su tjedana bile zatvorene trgovine i prekinuta proizvodnja, dok Vlada krajem travnja 2020. nije počela postupno ublažavati ograničenja. Stoga se očekuje da će slovačko gospodarstvo 2020. pasti u duboku recesiju zbog negativnih posljedica na privatnu potrošnju, ulaganja i trgovinu. Predviđa se naglo smanjenje gospodarstva za 6,7 % u 2020. te rast stope nezaposlenosti s 5,8 % u 2019. na 8,8 % u 2020. Slovačka je donijela nekoliko vrsta mjera za ublažavanje negativnih posljedica krize, među ostalim preraspodijelila je 1,2 milijarde EUR neiskorištenih sredstava iz fondova kohezijske politike. Te mjere uključuju programe skraćenog radnog vremena uz naknadu plaće, potporu dohotku zaposlenika u obliku naknada za bolovanje i njegu te subvencije za samozaposlene osobe kako bi im se nadoknadio gubitak prihoda. Druge mjere za potporu likvidnosti poduzeća i samozaposlenih osoba uključuju bankovne kredite, odgodu plaćanja poreza i doprinosa za socijalno osiguranje te bankovna jamstva i povoljne kamate. Program zajmova za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), kojemu je prvotno bilo dodijeljeno 38 milijuna EUR, bit će pojačan sredstvima u iznosu od 330 milijuna EUR iz neiskorištenih fondova Unije i 500 milijuna EUR iz nacionalnog programa. Poduzete su i druge mjere, primjerice obustava poreznih revizija i obvezâ plaćanja predujmova poreza te odgoda plaćanja najamnine za poduzeća i pojedince. |
| --- | --- |

(17)

Slovačka je na izbijanje pandemije bolesti COVID-19 reagirala brzim i dosad nezabilježenim mjerama za suzbijanje i sprečavanje daljnjeg širenja virusa. Nakon što je 6. ožujka 2020. zabilježen prvi slučaj, Slovačka je proglasila izvanredno stanje od 12. ožujka 2020. i uvela mjere strogog ograničenja socijalnih kontakata, pravila o karanteni i sanitarna pravila te ograničenja putovanja. U važnim gospodarskim sektorima nekoliko su tjedana bile zatvorene trgovine i prekinuta proizvodnja, dok Vlada krajem travnja 2020. nije počela postupno ublažavati ograničenja. Stoga se očekuje da će slovačko gospodarstvo 2020. pasti u duboku recesiju zbog negativnih posljedica na privatnu potrošnju, ulaganja i trgovinu. Predviđa se naglo smanjenje gospodarstva za 6,7 % u 2020. te rast stope nezaposlenosti s 5,8 % u 2019. na 8,8 % u 2020. Slovačka je donijela nekoliko vrsta mjera za ublažavanje negativnih posljedica krize, među ostalim preraspodijelila je 1,2 milijarde EUR neiskorištenih sredstava iz fondova kohezijske politike. Te mjere uključuju programe skraćenog radnog vremena uz naknadu plaće, potporu dohotku zaposlenika u obliku naknada za bolovanje i njegu te subvencije za samozaposlene osobe kako bi im se nadoknadio gubitak prihoda. Druge mjere za potporu likvidnosti poduzeća i samozaposlenih osoba uključuju bankovne kredite, odgodu plaćanja poreza i doprinosa za socijalno osiguranje te bankovna jamstva i povoljne kamate. Program zajmova za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), kojemu je prvotno bilo dodijeljeno 38 milijuna EUR, bit će pojačan sredstvima u iznosu od 330 milijuna EUR iz neiskorištenih fondova Unije i 500 milijuna EUR iz nacionalnog programa. Poduzete su i druge mjere, primjerice obustava poreznih revizija i obvezâ plaćanja predujmova poreza te odgoda plaćanja najamnine za poduzeća i pojedince.

| (18) | Zbog pandemije bolesti COVID-19 još je bitnije da Slovačka nastavi uklanjati strukturne nedostatke svojeg zdravstvenog sustava. Nužna su dodatna ulaganja kako bi se povećala njegova otpornost, smanjio manjak radne snage u zdravstvu te osigurala odgovarajuća dostupnost ključnih proizvoda iz područja medicine i infrastrukture. Usporedno s nastojanjima da se u budućnosti osigura dostatan broj zdravstvenih radnika, učinkovitim politikama mogla bi se smanjiti neravnomjerna zemljopisna raspoređenost liječnika i cjelokupnom stanovništvu osigurati pristup skrbi. Modernizacija mreže bolnica i rješavanje strukturnog problema nedovoljnog financiranja javnih bolnica ključni su za povećanje kvalitete i troškovne učinkovitosti zdravstvenih usluga. Kako bi se smanjio pritisak na bolnice i poboljšalo liječenje kroničnih bolesti, potrebno je ojačati primarnu zdravstvenu zaštitu i poboljšati koordinaciju različitih razina i vrsta skrbi. Posebno zabrinjava nedovoljan pristup kvalitetnoj i cjenovno pristupačnoj dugotrajnoj skrbi, koji je posljedica općeg nedovoljnog financiranja usluga skrbi u zajednici i kućne njege, fragmentiranog upravljanja i nedostatka sustavne koordinacije socijalnih i zdravstvenih usluga. |
| --- | --- |

(18)

Zbog pandemije bolesti COVID-19 još je bitnije da Slovačka nastavi uklanjati strukturne nedostatke svojeg zdravstvenog sustava. Nužna su dodatna ulaganja kako bi se povećala njegova otpornost, smanjio manjak radne snage u zdravstvu te osigurala odgovarajuća dostupnost ključnih proizvoda iz područja medicine i infrastrukture. Usporedno s nastojanjima da se u budućnosti osigura dostatan broj zdravstvenih radnika, učinkovitim politikama mogla bi se smanjiti neravnomjerna zemljopisna raspoređenost liječnika i cjelokupnom stanovništvu osigurati pristup skrbi. Modernizacija mreže bolnica i rješavanje strukturnog problema nedovoljnog financiranja javnih bolnica ključni su za povećanje kvalitete i troškovne učinkovitosti zdravstvenih usluga. Kako bi se smanjio pritisak na bolnice i poboljšalo liječenje kroničnih bolesti, potrebno je ojačati primarnu zdravstvenu zaštitu i poboljšati koordinaciju različitih razina i vrsta skrbi. Posebno zabrinjava nedovoljan pristup kvalitetnoj i cjenovno pristupačnoj dugotrajnoj skrbi, koji je posljedica općeg nedovoljnog financiranja usluga skrbi u zajednici i kućne njege, fragmentiranog upravljanja i nedostatka sustavne koordinacije socijalnih i zdravstvenih usluga.

| (19) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 istaknula je već postojeće socijalne probleme u Slovačkoj. Stvorila je hitnu potrebu da se radnicima na prikladan način nadoknadi gubitak prihoda, u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima. Kako bi se ublažio učinak krize na zaposlenost, uvedeni su programi skraćenog radnog vremena, uz doprinos iz fondova Unije. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se porast nezaposlenosti na 8,8 % u 2020. i oporavak na 7,1 % u 2021. Unatoč određenom povećanju fleksibilnosti u 2018., za slovački sustav naknada u slučaju nezaposlenosti karakteristični su strogi uvjeti za ostvarivanje prava na naknadu, relativno kratko razdoblje isplate naknada (u pravilu šest mjeseci, uz kraća produljenja tijekom krize) i niske stope zamjene za korisnike. Neke su skupine posebno ugrožene zbog krize i mogle bi se suočiti s ograničenim pristupom uslugama socijalne zaštite i skrbi, primjerice marginalizirane romske zajednice, koje često nemaju pristup osnovnim uslugama, te starije i niskokvalificirane osobe. |
| --- | --- |

(19)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 istaknula je već postojeće socijalne probleme u Slovačkoj. Stvorila je hitnu potrebu da se radnicima na prikladan način nadoknadi gubitak prihoda, u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima. Kako bi se ublažio učinak krize na zaposlenost, uvedeni su programi skraćenog radnog vremena, uz doprinos iz fondova Unije. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se porast nezaposlenosti na 8,8 % u 2020. i oporavak na 7,1 % u 2021. Unatoč određenom povećanju fleksibilnosti u 2018., za slovački sustav naknada u slučaju nezaposlenosti karakteristični su strogi uvjeti za ostvarivanje prava na naknadu, relativno kratko razdoblje isplate naknada (u pravilu šest mjeseci, uz kraća produljenja tijekom krize) i niske stope zamjene za korisnike. Neke su skupine posebno ugrožene zbog krize i mogle bi se suočiti s ograničenim pristupom uslugama socijalne zaštite i skrbi, primjerice marginalizirane romske zajednice, koje često nemaju pristup osnovnim uslugama, te starije i niskokvalificirane osobe.

| (20) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 povećala je potrebu za razvojem digitalnih vještina stanovništva, među ostalim nastavnika, kao i potrebu za proširenjem širokopojasne mreže jer mnogi učenici, posebno u marginaliziranim romskim zajednicama, i dalje nemaju internetsku vezu ni druge preduvjete za učenje kod kuće. Još su prisutne poteškoće u pogledu jednakog pristupa kvalitetnom i uključivom obrazovanju, što je vidljivo iz toga što na razine osnovnih vještina i opću uspješnost učenika snažno utječe njihovo socioekonomsko podrijetlo. Velike su razlike u uspješnosti među školama i regijama, što pokazuju visoke stope ranog napuštanja obrazovanja i osposobljavanja u nekima od njih, posebno u istočnoj Slovačkoj. Privlačnost učiteljske profesije i kvaliteta inicijalnog obrazovanja učitelja i nastavnika i dalje su niski. Osim toga, nacionalna stopa upisa djece u programe ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, posebno djece mlađe od tri godine, najniža je u Uniji, što dodatno negativno utječe na odgojno-obrazovne ishode, posebice za djecu u nepovoljnom položaju. |
| --- | --- |

(20)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 povećala je potrebu za razvojem digitalnih vještina stanovništva, među ostalim nastavnika, kao i potrebu za proširenjem širokopojasne mreže jer mnogi učenici, posebno u marginaliziranim romskim zajednicama, i dalje nemaju internetsku vezu ni druge preduvjete za učenje kod kuće. Još su prisutne poteškoće u pogledu jednakog pristupa kvalitetnom i uključivom obrazovanju, što je vidljivo iz toga što na razine osnovnih vještina i opću uspješnost učenika snažno utječe njihovo socioekonomsko podrijetlo. Velike su razlike u uspješnosti među školama i regijama, što pokazuju visoke stope ranog napuštanja obrazovanja i osposobljavanja u nekima od njih, posebno u istočnoj Slovačkoj. Privlačnost učiteljske profesije i kvaliteta inicijalnog obrazovanja učitelja i nastavnika i dalje su niski. Osim toga, nacionalna stopa upisa djece u programe ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, posebno djece mlađe od tri godine, najniža je u Uniji, što dodatno negativno utječe na odgojno-obrazovne ishode, posebice za djecu u nepovoljnom položaju.

| (21) | Zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 Slovačka bi dobro usmjerenim zajmovima i jamstvima trebala hitno pružiti potporu likvidnosti poduzeća, osobito MSP-ova, te pritom iskoristiti novu fleksibilnost omogućenu privremenim okvirom za državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu i preraspodijeliti sredstva iz fondova kohezijske politike. Odgovarajućim jamstvima za osiguranje od rizika, u kombinaciji s niskim kamatnim stopama i dugim rokovima dospijeća, posrednicima se može omogućiti brže odobravanje, a poduzećima brže dobivanje zajmova. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Omogućavanjem odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa mogu se dodatno ublažiti kratkoročna ograničenja likvidnosti MSP-ova i samozaposlenih osoba. Prioriteti Slovačke u srednjoročnom razdoblju i dalje su borba protiv utaje poreza i poboljšanje porezne discipline, u cilju osiguravanja održivosti javnih financija, promicanja jednakih uvjeta i olakšavanja gospodarskog oporavka. Kako bi se osigurala održivost stanja novčanih tokova MSP-ova, važno je da se javna tijela na svim razinama i poduzeća upozore na brže plaćanje računa svojim dobavljačima. |
| --- | --- |

(21)

Zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 Slovačka bi dobro usmjerenim zajmovima i jamstvima trebala hitno pružiti potporu likvidnosti poduzeća, osobito MSP-ova, te pritom iskoristiti novu fleksibilnost omogućenu privremenim okvirom za državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu i preraspodijeliti sredstva iz fondova kohezijske politike. Odgovarajućim jamstvima za osiguranje od rizika, u kombinaciji s niskim kamatnim stopama i dugim rokovima dospijeća, posrednicima se može omogućiti brže odobravanje, a poduzećima brže dobivanje zajmova. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Omogućavanjem odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa mogu se dodatno ublažiti kratkoročna ograničenja likvidnosti MSP-ova i samozaposlenih osoba. Prioriteti Slovačke u srednjoročnom razdoblju i dalje su borba protiv utaje poreza i poboljšanje porezne discipline, u cilju osiguravanja održivosti javnih financija, promicanja jednakih uvjeta i olakšavanja gospodarskog oporavka. Kako bi se osigurala održivost stanja novčanih tokova MSP-ova, važno je da se javna tijela na svim razinama i poduzeća upozore na brže plaćanje računa svojim dobavljačima.

| (22) | Poticanje razvoja povoljnog poslovnog okružja i poboljšanje kvalitete javnih usluga ključni su za oporavak i stvaranje poticajnije ulagačke klime. Kako bi mjere za oporavak bile djelotvorne, važno je smanjiti nepotrebno administrativno opterećenje i pojednostavniti postupke, primjerice učinkovitom upotrebom jedinstvenih kontaktnih točaka za poduzeća. Ukupna učinkovitost slovačkih javnih institucija i uprave i dalje je niska. Mogla bi se poboljšati daljnjom digitalizacijom, boljom koordinacijom i planiranjem digitalne infrastrukture i razvoja softvera. Daljnjim reformama mogla bi se poboljšati koordinacija donošenja politika i izrade propisa te osigurati visoka učinkovitost javne službe i upravljanja ljudskim resursima. Kako bi ojačala otpornost gospodarstva, Slovačka bi trebala povećati inovacijski kapacitet poduzeća, posebno MSP-ova rješavanjem problema fragmentiranog upravljanja istraživačkim i inovacijskim ekosustavom. Boljom suradnjom poduzeća, istraživačkog sektora, akademske zajednice i javnog sektora može se potaknuti razmjena znanja i vještina te pomoći poduzećima da budu inovativna i razviju nove radne i proizvodne kapacitete. |
| --- | --- |

(22)

Poticanje razvoja povoljnog poslovnog okružja i poboljšanje kvalitete javnih usluga ključni su za oporavak i stvaranje poticajnije ulagačke klime. Kako bi mjere za oporavak bile djelotvorne, važno je smanjiti nepotrebno administrativno opterećenje i pojednostavniti postupke, primjerice učinkovitom upotrebom jedinstvenih kontaktnih točaka za poduzeća. Ukupna učinkovitost slovačkih javnih institucija i uprave i dalje je niska. Mogla bi se poboljšati daljnjom digitalizacijom, boljom koordinacijom i planiranjem digitalne infrastrukture i razvoja softvera. Daljnjim reformama mogla bi se poboljšati koordinacija donošenja politika i izrade propisa te osigurati visoka učinkovitost javne službe i upravljanja ljudskim resursima. Kako bi ojačala otpornost gospodarstva, Slovačka bi trebala povećati inovacijski kapacitet poduzeća, posebno MSP-ova rješavanjem problema fragmentiranog upravljanja istraživačkim i inovacijskim ekosustavom. Boljom suradnjom poduzeća, istraživačkog sektora, akademske zajednice i javnog sektora može se potaknuti razmjena znanja i vještina te pomoći poduzećima da budu inovativna i razviju nove radne i proizvodne kapacitete.

| (23) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Da bi slabije razvijenim regijama omogućila da nadoknade zaostatak i postanu u većoj mjeri utemeljene na znanju, konkurentne i produktivne, Slovačka će trebati više strateški ulagati, posebno u razvoj infrastrukture (uključujući digitalne i druge ključne usluge) i poboljšanje prometnih mreža. Izbijanje bolesti COVID-19 istaknulo je postojeće nedostatke digitalne infrastrukture. Širenjem pokrivenosti i brzine širokopojasnih mreža osigurat će se ujednačen i bolji pristup internetu. Slovački obrazovni sustav i tržište rada mogli bi se poboljšati mjerama kojima bi se osiguralo da slovačko stanovništvo stječe odgovarajuće vještine potrebne u kontekstu gospodarskih i društvenih promjena, primjerice cjeloživotnim učenjem, bližom suradnjom poslovnog i obrazovnog sektora na svim razinama te boljim povezivanjem programa osposobljavanja i prekvalifikacije sa sadašnjim i budućim potrebama tržišta rada. |
| --- | --- |

(23)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Da bi slabije razvijenim regijama omogućila da nadoknade zaostatak i postanu u većoj mjeri utemeljene na znanju, konkurentne i produktivne, Slovačka će trebati više strateški ulagati, posebno u razvoj infrastrukture (uključujući digitalne i druge ključne usluge) i poboljšanje prometnih mreža. Izbijanje bolesti COVID-19 istaknulo je postojeće nedostatke digitalne infrastrukture. Širenjem pokrivenosti i brzine širokopojasnih mreža osigurat će se ujednačen i bolji pristup internetu. Slovački obrazovni sustav i tržište rada mogli bi se poboljšati mjerama kojima bi se osiguralo da slovačko stanovništvo stječe odgovarajuće vještine potrebne u kontekstu gospodarskih i društvenih promjena, primjerice cjeloživotnim učenjem, bližom suradnjom poslovnog i obrazovnog sektora na svim razinama te boljim povezivanjem programa osposobljavanja i prekvalifikacije sa sadašnjim i budućim potrebama tržišta rada.

| (24) | Radi oporavka gospodarskog rasta Slovačka će u narednim godinama trebati poduzeti mjere politika i ciljano ulagati kako bi iskoristila prilike za izgradnju održivijeg gospodarstva s većom dodanom vrijednošću. Pritom bi trebala voditi računa o regionalnim razlikama. Dodatne bi napore trebalo uložiti prvenstveno u smanjenje energetskog intenziteta industrije, potporu energetski učinkovitijim rješenjima, posebno u kućanstvima, i ulaganje u obnovljive izvore energije, kako je utvrđeno u nacionalnom energetskom i klimatskom planu Slovačke. Poticajnije regulatorno okružje moglo bi doprinijeti povećanju udjela energije iz obnovljivih izvora u opskrbi energijom. Bilo bi dobro da Slovačka ubrza provedbu akcijskog plana za transformaciju regije Horná Nitre, preusmjeri sredstva u pronalaženje rješenja za cijelu regiju i iskoristi priliku za ubrzanje procesa postupnog prestanka upotrebe ugljena. Smanjenje onečišćenja zraka uzrokovanog izgaranjem krutih goriva i povećanjem emisija iz prometa, poboljšanje sustava gospodarenja otpadom s pomoću inovativnih rješenja za prikupljanje i obradu, dovršenje vodovodne i kanalizacijske mreže radi rješavanja sanitarnih problema, podupiranje projekata pametnih mreža i prelazak industrije na klimatski neutralno i kružno gospodarstvo mogli bi Slovačku usmjeriti prema održivom gospodarskom rastu. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Slovačkoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito na područjima iz Priloga D izvješću za Slovačku za 2020. To bi Slovačkoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(24)

Radi oporavka gospodarskog rasta Slovačka će u narednim godinama trebati poduzeti mjere politika i ciljano ulagati kako bi iskoristila prilike za izgradnju održivijeg gospodarstva s većom dodanom vrijednošću. Pritom bi trebala voditi računa o regionalnim razlikama. Dodatne bi napore trebalo uložiti prvenstveno u smanjenje energetskog intenziteta industrije, potporu energetski učinkovitijim rješenjima, posebno u kućanstvima, i ulaganje u obnovljive izvore energije, kako je utvrđeno u nacionalnom energetskom i klimatskom planu Slovačke. Poticajnije regulatorno okružje moglo bi doprinijeti povećanju udjela energije iz obnovljivih izvora u opskrbi energijom. Bilo bi dobro da Slovačka ubrza provedbu akcijskog plana za transformaciju regije Horná Nitre, preusmjeri sredstva u pronalaženje rješenja za cijelu regiju i iskoristi priliku za ubrzanje procesa postupnog prestanka upotrebe ugljena. Smanjenje onečišćenja zraka uzrokovanog izgaranjem krutih goriva i povećanjem emisija iz prometa, poboljšanje sustava gospodarenja otpadom s pomoću inovativnih rješenja za prikupljanje i obradu, dovršenje vodovodne i kanalizacijske mreže radi rješavanja sanitarnih problema, podupiranje projekata pametnih mreža i prelazak industrije na klimatski neutralno i kružno gospodarstvo mogli bi Slovačku usmjeriti prema održivom gospodarskom rastu. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Slovačkoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito na područjima iz Priloga D izvješću za Slovačku za 2020. To bi Slovačkoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (25) | Zbog novih trendova u međunarodnom organiziranom kriminalu, kao što je zlouporaba pravnih subjekata u svrhu pranja novca, Slovačka bi trebala što prije poboljšati svoj okvir za sprečavanje pranja novca radi sprečavanja i borbe protiv gospodarskog kriminala. Razumijevanje izloženosti rizicima i dalje je na niskoj razini, unatoč ambicioznim Vladinim planovima za jačanje sprječavanja, istraga i kaznenog progona slučajeva pranja novca. Zbog ograničenosti ljudskih resursa i osposobljavanja otežan je učinkovit nadzor stručnjaka uključenih u osnivanje trgovačkih društava. Mjerama poduzetima u okviru Vladina akcijskog plana još nisu uspostavljeni instrumenti za učinkovito otkrivanje i kazneni progon kaznenih djela pranja novca te oduzimanje imovine stečene takvim djelima. |
| --- | --- |

(25)

Zbog novih trendova u međunarodnom organiziranom kriminalu, kao što je zlouporaba pravnih subjekata u svrhu pranja novca, Slovačka bi trebala što prije poboljšati svoj okvir za sprečavanje pranja novca radi sprečavanja i borbe protiv gospodarskog kriminala. Razumijevanje izloženosti rizicima i dalje je na niskoj razini, unatoč ambicioznim Vladinim planovima za jačanje sprječavanja, istraga i kaznenog progona slučajeva pranja novca. Zbog ograničenosti ljudskih resursa i osposobljavanja otežan je učinkovit nadzor stručnjaka uključenih u osnivanje trgovačkih društava. Mjerama poduzetima u okviru Vladina akcijskog plana još nisu uspostavljeni instrumenti za učinkovito otkrivanje i kazneni progon kaznenih djela pranja novca te oduzimanje imovine stečene takvim djelima.

| (26) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(26)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (27) | Slovačka bi trebala nastaviti raditi na ispunjenju svoje obveze u pogledu otklanjanja konkretnih bojazni u vezi s općim integritetom svojeg pravosudnog sustava, koje bi mogle narušiti povjerenje u njegovo učinkovito funkcioniranje. Ostvaren je tek ograničen napredak u provedbi reformi za borbu protiv korupcije u Slovačkoj. Još nisu pokrenute ni provedene brojne reforme kojima je cilj sprečavanje korupcije, uključujući pravila o lobiranju, primanju darova, nespojivosti dužnosti i kontaktu s trećim stranama u postupku donošenja odluka te zaštiti zviždača. Statistički podaci o kaznenim djelima variraju, ali broj istraga slučajeva korupcije na visokoj razini i dalje je nizak, premda napori uloženi u sankcioniranje pravnih osoba postižu određeni učinak. |
| --- | --- |

(27)

Slovačka bi trebala nastaviti raditi na ispunjenju svoje obveze u pogledu otklanjanja konkretnih bojazni u vezi s općim integritetom svojeg pravosudnog sustava, koje bi mogle narušiti povjerenje u njegovo učinkovito funkcioniranje. Ostvaren je tek ograničen napredak u provedbi reformi za borbu protiv korupcije u Slovačkoj. Još nisu pokrenute ni provedene brojne reforme kojima je cilj sprečavanje korupcije, uključujući pravila o lobiranju, primanju darova, nespojivosti dužnosti i kontaktu s trećim stranama u postupku donošenja odluka te zaštiti zviždača. Statistički podaci o kaznenim djelima variraju, ali broj istraga slučajeva korupcije na visokoj razini i dalje je nizak, premda napori uloženi u sankcioniranje pravnih osoba postižu određeni učinak.

| (28) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Slovačka će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(28)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Slovačka će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (29) | Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Slovačka bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(29)

Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Slovačka bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

| (30) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Slovačke i objavila je u izvješću za Slovačku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Slovačkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Slovačkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Slovačke i objavila je u izvješću za Slovačku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Slovačkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Slovačkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (31) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. (8) |
| --- | --- |

(31)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. (8)

PREPORUČUJE da Slovačka u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati otpornost zdravstvenog sustava kada je riječ o zdravstvenim djelatnicima, ključnim proizvodima iz područja medicine i ključnoj infrastrukturi. Poboljšati primarnu zdravstvenu skrb i koordinaciju različitih vrsta skrbi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Svim građanima osigurati odgovarajuću nadoknadu dohotka i pristup socijalnoj zaštiti i osnovnim uslugama. Ojačati digitalne vještine. Osigurati jednak pristup kvalitetnom obrazovanju. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Učinkovito provesti mjere za osiguravanje likvidnosti za MSP-ove i samozaposlene osobe. Riješiti problem nedostataka digitalne infrastrukture. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, posebno u čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije i resursa, održivi javni prijevoz i gospodarenje otpadom. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Osigurati učinkovit nadzor i provedbu okvira za sprečavanje pranja novca. Boljom koordinacijom i donošenjem politika stvoriti povoljno poslovno okružje i osigurati kvalitetne javne usluge. Otkloniti bojazni u pogledu integriteta pravosudnog sustava. |
| --- | --- |

4.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 148.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  Neto primarni državni rashodi uključuju ukupne državne rashode bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade u slučaju nezaposlenosti. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom. Jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju se.

7

(8)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/171 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/171

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Finske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2020.

(2020/C 282/26)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Finska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Finska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

| (2) | Izvješće za Finsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Finske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Finske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Finsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Finske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Finske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Finska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Finska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u sektorima i regijama. To uključuje rizik od povećanja nejednakosti unutar Finske. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u sektorima i regijama. To uključuje rizik od povećanja nejednakosti unutar Finske. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

| (10) | Finska je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Finska je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (11) | Finska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. |
| --- | --- |

(11)

Finska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu.

| (12) | Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo s deficita od 1,1 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 7,2 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 4,0 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 59,4 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 69,1 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo s deficita od 1,1 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 7,2 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 4,0 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 59,4 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 69,1 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

| (13) | Finska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 1,7 % BDP-a. Mjere uključuju i hitnu potrošnju za zaštitu zdravlja i javnog poretka i mjere potpore za poduzeća i zaposlenike. Osim toga, Finska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 5 % BDP-a. Te mjere uključuju kreditna jamstva za poduzeća, uglavnom mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), te posebne programe jamstava za društvo Finnair i brodarska društva koja jamče sigurnost opskrbe. Osim toga, u Finskoj su donesene druge mjere za povećanje likvidnosti koje nisu navedene u Programu stabilnosti za 2020., uključujući odgodu plaćanja poreza na dobit. Te dodatne mjere procjenjuju se na 15 % BDP-a. Mjere koje je Finska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(13)

Finska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 1,7 % BDP-a. Mjere uključuju i hitnu potrošnju za zaštitu zdravlja i javnog poretka i mjere potpore za poduzeća i zaposlenike. Osim toga, Finska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 5 % BDP-a. Te mjere uključuju kreditna jamstva za poduzeća, uglavnom mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), te posebne programe jamstava za društvo Finnair i brodarska društva koja jamče sigurnost opskrbe. Osim toga, u Finskoj su donesene druge mjere za povećanje likvidnosti koje nisu navedene u Programu stabilnosti za 2020., uključujući odgodu plaćanja poreza na dobit. Te dodatne mjere procjenjuju se na 15 % BDP-a. Mjere koje je Finska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (14) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Finskoj saldo opće države iznositi -7,4 % BDP-a u 2020. te -3,4 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 69,4 % u 2020. i 69,6 % u 2021. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Finskoj saldo opće države iznositi -7,4 % BDP-a u 2020. te -3,4 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 69,4 % u 2020. i 69,6 % u 2021.

| (15) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Finska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Finska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

| (16) | Kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 Finska je poduzela sveobuhvatne mjere za potporu svojem zdravstvenom sustavu i gospodarstvu. Na primjer, finska vlada donijela je nekoliko dopunskih proračuna i odlučila je poboljšati sigurnost radnih mjesta za zaposlenike, dok su uvjeti za primanje naknada za nezaposlenost ublaženi. Samozaposlenim osobama i poduzetnicima olakšan je pristup naknadama za nezaposlenost. Mjere socijalne sigurnosti iznose 1,6 milijardi EUR. Na raspolaganje su stavljena izravna bespovratna sredstva za poslovanje u iznosu od milijardu EUR, uz 10 milijardi EUR u zajmovima s državnim jamstvom. Država je privremeno smanjila doprinose poslodavaca za mirovinsko osiguranje za 2,6 postotnih bodova i dodijelila najmanje milijardu EUR općinskom paketu potpore. Finsko tijelo za financijski nadzor smanjilo je kapitalne zahtjeve za finske kreditne institucije uklanjanjem zaštitnog sloja za sistemski rizik i prilagodbom zahtjeva specifičnih za kreditne institucije. Vlada je imenovala radnu skupinu pod vodstvom Ministarstva financija i Ministarstva socijalne skrbi i zdravstva za pripremu strategije Finske za izlazak iz krize uzrokovane bolešću COVID-19. Vlada je početkom svibnja donijela plan postupnog izlaska na temelju prvog izvješća radne skupine. Radna skupina usto će predložiti odgovarajuće mjere za ublažavanje zdravstvenih, socijalnih i gospodarskih posljedica krize. Savjetovala se sa socijalnim partnerima, općinama, organizacijama civilnog društva i organizacijama za zaštitu okoliša. |
| --- | --- |

(16)

Kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 Finska je poduzela sveobuhvatne mjere za potporu svojem zdravstvenom sustavu i gospodarstvu. Na primjer, finska vlada donijela je nekoliko dopunskih proračuna i odlučila je poboljšati sigurnost radnih mjesta za zaposlenike, dok su uvjeti za primanje naknada za nezaposlenost ublaženi. Samozaposlenim osobama i poduzetnicima olakšan je pristup naknadama za nezaposlenost. Mjere socijalne sigurnosti iznose 1,6 milijardi EUR. Na raspolaganje su stavljena izravna bespovratna sredstva za poslovanje u iznosu od milijardu EUR, uz 10 milijardi EUR u zajmovima s državnim jamstvom. Država je privremeno smanjila doprinose poslodavaca za mirovinsko osiguranje za 2,6 postotnih bodova i dodijelila najmanje milijardu EUR općinskom paketu potpore. Finsko tijelo za financijski nadzor smanjilo je kapitalne zahtjeve za finske kreditne institucije uklanjanjem zaštitnog sloja za sistemski rizik i prilagodbom zahtjeva specifičnih za kreditne institucije. Vlada je imenovala radnu skupinu pod vodstvom Ministarstva financija i Ministarstva socijalne skrbi i zdravstva za pripremu strategije Finske za izlazak iz krize uzrokovane bolešću COVID-19. Vlada je početkom svibnja donijela plan postupnog izlaska na temelju prvog izvješća radne skupine. Radna skupina usto će predložiti odgovarajuće mjere za ublažavanje zdravstvenih, socijalnih i gospodarskih posljedica krize. Savjetovala se sa socijalnim partnerima, općinama, organizacijama civilnog društva i organizacijama za zaštitu okoliša.

| (17) | Iako je Finska pokazala opću spremnost za suočavanje s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, njezin bi zdravstveni sustav mogao biti otporniji. Bolnički okruzi morali su preraspodijeliti medicinsko osoblje za liječenje oboljelih od bolesti COVID-19, što je dovelo do nepoštovanja ranije utvrđenih zakonskih rokova za zdravstvenu zaštitu pacijenata koji nisu hitni. Postojeći sustav zdravstvenih usluga različitih pružatelja doveo je do neujednačene raspodjele zdravstvenih radnika u zemlji. Očekuje se da će nejednaka raspodjela pružanja usluga i nejednak pristup uslugama socijalne i primarne zdravstvene zaštite i dalje biti problem nakon krize, posebno za nezaposlene i umirovljene osobe, uključujući osobe s invaliditetom. S obzirom na porast nezaposlenosti zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, kratkoročna i srednjoročna djelovanja u području politika trebala bi biti usmjerena na poboljšanje jednakog pristupa primarnoj zdravstvenoj zaštiti. U srednjoročnom razdoblju i dalje je važno provoditi planove socijalnih i zdravstvenih reformi koje su planirale prethodne finske vlade, posebno zato što se njima Finska priprema na dalekosežne demografske promjene te bi joj to pomoglo da u budućnosti održi kvalitetu svojeg zdravstvenog sustava i istodobno poboljša njegovu dostupnost. Dugoročna održivost javnih financija Finske i dalje je ugrožena zbog predviđenog porasta troškova starenja, osobito socijalne skrbi i zdravstvene zaštite. |
| --- | --- |

(17)

Iako je Finska pokazala opću spremnost za suočavanje s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, njezin bi zdravstveni sustav mogao biti otporniji. Bolnički okruzi morali su preraspodijeliti medicinsko osoblje za liječenje oboljelih od bolesti COVID-19, što je dovelo do nepoštovanja ranije utvrđenih zakonskih rokova za zdravstvenu zaštitu pacijenata koji nisu hitni. Postojeći sustav zdravstvenih usluga različitih pružatelja doveo je do neujednačene raspodjele zdravstvenih radnika u zemlji. Očekuje se da će nejednaka raspodjela pružanja usluga i nejednak pristup uslugama socijalne i primarne zdravstvene zaštite i dalje biti problem nakon krize, posebno za nezaposlene i umirovljene osobe, uključujući osobe s invaliditetom. S obzirom na porast nezaposlenosti zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, kratkoročna i srednjoročna djelovanja u području politika trebala bi biti usmjerena na poboljšanje jednakog pristupa primarnoj zdravstvenoj zaštiti. U srednjoročnom razdoblju i dalje je važno provoditi planove socijalnih i zdravstvenih reformi koje su planirale prethodne finske vlade, posebno zato što se njima Finska priprema na dalekosežne demografske promjene te bi joj to pomoglo da u budućnosti održi kvalitetu svojeg zdravstvenog sustava i istodobno poboljša njegovu dostupnost. Dugoročna održivost javnih financija Finske i dalje je ugrožena zbog predviđenog porasta troškova starenja, osobito socijalne skrbi i zdravstvene zaštite.

| (18) | Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020 očekuje se porast nezaposlenosti na 8,3 % u 2020. i oporavak na 7,7 % u 2021. Kako bi se ograničilo povećanje stope nezaposlenosti i ponovno uključilo na tržište rada one koji su izgubili posao zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, potrebne su učinkovite kratkoročne i srednjoročne mjere politike osmišljene u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima. Tim bi se naporima trebalo pomoći i skupinama kojima prijete siromaštvo i socijalna isključenost, kao što su niskokvalificirane osobe, osobe s invaliditetom, osobe s djelomičnom radnom sposobnošću i osobe migrantskog podrijetla. Finska ima programe skraćenog radnog vremena zahvaljujući kojima su mnogi zaposleni na privremenom dopustu. Brz i održiv povratak na tržište rada mogao bi se osigurati aktivnim politikama tržišta rada, uključujući mjere usavršavanja i prekvalifikacije. Subvencionirane plaće mogle bi biti usmjerene i povezane s osposobljavanjem i praćenjem koje provode javne službe za zapošljavanje. Prekvalifikacija i usavršavanje ključni su za očuvanje zapošljivosti radne snage u sve digitalnijem i zelenijem gospodarstvu. Reforma kontinuiranog učenja mogla bi pomoći u unapređenju vještina odraslih, uključujući one s nedovoljnim vještinama, u sektorima relevantnima za tržište rada, kao što je sektor informacijskih i komunikacijskih tehnologija. Kako bi se tržište opskrbilo vještinama koje su potrebne u vrijeme demografskih i tehnoloških promjena, važno je da obrazovanje bude relevantno za tržište rada, među ostalim usklađivanjem broja mjesta na sveučilištima s prognozama o zapošljavanju po sektorima i regijama. Kako bi se izbjeglo pogoršanje socioekonomske situacije za najugroženije skupine zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ključno će biti smanjenje digitalnog jaza, posebno kako bi se učenicima u nepovoljnom položaju osigurao pristup kvalitetnom obrazovanju. Složeni sustav naknada prepreka je zapošljavanju. Kako bi se potaknulo zapošljavanje u skraćenom i nepunom radnom vremenu, potrebno je učinkovito staviti u pogon registar dohodaka koji sadržava informacije o plaćama i naknadama u stvarnom vremenu te ubrzati obradu naknada iz sustava socijalne skrbi. Srednjoročno će biti važno da Finska provede reformu sustava socijalnih naknada radi poticanja zapošljavanja i pripreme sustava socijalne skrbi za budućnost. |
| --- | --- |

(18)

Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020 očekuje se porast nezaposlenosti na 8,3 % u 2020. i oporavak na 7,7 % u 2021. Kako bi se ograničilo povećanje stope nezaposlenosti i ponovno uključilo na tržište rada one koji su izgubili posao zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, potrebne su učinkovite kratkoročne i srednjoročne mjere politike osmišljene u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima. Tim bi se naporima trebalo pomoći i skupinama kojima prijete siromaštvo i socijalna isključenost, kao što su niskokvalificirane osobe, osobe s invaliditetom, osobe s djelomičnom radnom sposobnošću i osobe migrantskog podrijetla. Finska ima programe skraćenog radnog vremena zahvaljujući kojima su mnogi zaposleni na privremenom dopustu. Brz i održiv povratak na tržište rada mogao bi se osigurati aktivnim politikama tržišta rada, uključujući mjere usavršavanja i prekvalifikacije. Subvencionirane plaće mogle bi biti usmjerene i povezane s osposobljavanjem i praćenjem koje provode javne službe za zapošljavanje. Prekvalifikacija i usavršavanje ključni su za očuvanje zapošljivosti radne snage u sve digitalnijem i zelenijem gospodarstvu. Reforma kontinuiranog učenja mogla bi pomoći u unapređenju vještina odraslih, uključujući one s nedovoljnim vještinama, u sektorima relevantnima za tržište rada, kao što je sektor informacijskih i komunikacijskih tehnologija. Kako bi se tržište opskrbilo vještinama koje su potrebne u vrijeme demografskih i tehnoloških promjena, važno je da obrazovanje bude relevantno za tržište rada, među ostalim usklađivanjem broja mjesta na sveučilištima s prognozama o zapošljavanju po sektorima i regijama. Kako bi se izbjeglo pogoršanje socioekonomske situacije za najugroženije skupine zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ključno će biti smanjenje digitalnog jaza, posebno kako bi se učenicima u nepovoljnom položaju osigurao pristup kvalitetnom obrazovanju. Složeni sustav naknada prepreka je zapošljavanju. Kako bi se potaknulo zapošljavanje u skraćenom i nepunom radnom vremenu, potrebno je učinkovito staviti u pogon registar dohodaka koji sadržava informacije o plaćama i naknadama u stvarnom vremenu te ubrzati obradu naknada iz sustava socijalne skrbi. Srednjoročno će biti važno da Finska provede reformu sustava socijalnih naknada radi poticanja zapošljavanja i pripreme sustava socijalne skrbi za budućnost.

| (19) | Pomoć poduzećima, posebno MSP-ovima, da nastave poslovati tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 neophodna je za poticanje gospodarstva nakon ukidanja postojećih mjera ograničavanja kretanja. Privremena potpora likvidnosti u obliku zajmova, bespovratnih sredstava i jamstava mogla bi pomoći poduzećima da prebrode to razdoblje velike nesigurnosti i znatno nižih prihoda. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. |
| --- | --- |

(19)

Pomoć poduzećima, posebno MSP-ovima, da nastave poslovati tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 neophodna je za poticanje gospodarstva nakon ukidanja postojećih mjera ograničavanja kretanja. Privremena potpora likvidnosti u obliku zajmova, bespovratnih sredstava i jamstava mogla bi pomoći poduzećima da prebrode to razdoblje velike nesigurnosti i znatno nižih prihoda. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora.

| (20) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ulaganja u Finskoj i dalje su ispod prosjeka EU-a u kategorijama koje najviše doprinose rastu produktivnosti, osobito ulaganja u opremu i intelektualno vlasništvo. To može ograničiti dugoročni potencijal rasta Finske i negativno utjecati na njezinu konkurentnost i oporavak. Povećanje ulaganja u istraživanje i razvoj ključno je za strukturne promjene u korist znanjem intenzivnih gospodarskih sektora i jačanja dugoročnog potencijala rasta. Za planirani prelazak na klimatsku neutralnost do 2035., koji se odražava i u Nacionalnom energetskom i klimatskom planu Finske, bit će potrebna znatna ulaganja, posebno u elektroenergetske mreže i održivi promet. Novi nacionalni prometni plan za razdoblje 2021. – 2032. razvija se pod vodstvom parlamentarne upravljačke skupine. Ne gubeći iz vida pitanja povezana sa zdravljem, okolišem, regijama i produktivnošću, potrebno je nastaviti ulagati napore u uvođenje širokopojasne mreže velike brzine i poboljšanje druge digitalne infrastrukture u cilju racionalizacije logistike i održavanja gospodarske aktivnosti u udaljenim područjima. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Finskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Finsku za 2020. To bi Finskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(20)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ulaganja u Finskoj i dalje su ispod prosjeka EU-a u kategorijama koje najviše doprinose rastu produktivnosti, osobito ulaganja u opremu i intelektualno vlasništvo. To može ograničiti dugoročni potencijal rasta Finske i negativno utjecati na njezinu konkurentnost i oporavak. Povećanje ulaganja u istraživanje i razvoj ključno je za strukturne promjene u korist znanjem intenzivnih gospodarskih sektora i jačanja dugoročnog potencijala rasta. Za planirani prelazak na klimatsku neutralnost do 2035., koji se odražava i u Nacionalnom energetskom i klimatskom planu Finske, bit će potrebna znatna ulaganja, posebno u elektroenergetske mreže i održivi promet. Novi nacionalni prometni plan za razdoblje 2021. – 2032. razvija se pod vodstvom parlamentarne upravljačke skupine. Ne gubeći iz vida pitanja povezana sa zdravljem, okolišem, regijama i produktivnošću, potrebno je nastaviti ulagati napore u uvođenje širokopojasne mreže velike brzine i poboljšanje druge digitalne infrastrukture u cilju racionalizacije logistike i održavanja gospodarske aktivnosti u udaljenim područjima. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Finskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Finsku za 2020. To bi Finskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (21) | Nacionalna procjena rizika Finske u području sprečavanja pranja novca zastarjela je i bit će ažurirana 2020. Finsko tijelo za financijski nadzor nedavno je povećalo svoj nadzorni kapacitet. Međutim, nema dovoljno osoblja, a pristup nadzoru utemeljen na riziku još se ne primjenjuje na odgovarajući način. Iako je već istraženo nekoliko navodnih kršenja, jedno od prioritetnih područja i dalje je odvraćajuća politika sankcioniranja. Izvješćivanje o sumnjivim transakcijama znatno se povećalo tijekom prethodnih mjeseci, ali čini se da resursi dostupni Financijsko-obavještajnoj jedinici nisu dostatni za analizu tih informacija. Financijsko-obavještajna jedinica i tijelo za financijski nadzor i dalje nedovoljno razmjenjuju informacije. |
| --- | --- |

(21)

Nacionalna procjena rizika Finske u području sprečavanja pranja novca zastarjela je i bit će ažurirana 2020. Finsko tijelo za financijski nadzor nedavno je povećalo svoj nadzorni kapacitet. Međutim, nema dovoljno osoblja, a pristup nadzoru utemeljen na riziku još se ne primjenjuje na odgovarajući način. Iako je već istraženo nekoliko navodnih kršenja, jedno od prioritetnih područja i dalje je odvraćajuća politika sankcioniranja. Izvješćivanje o sumnjivim transakcijama znatno se povećalo tijekom prethodnih mjeseci, ali čini se da resursi dostupni Financijsko-obavještajnoj jedinici nisu dostatni za analizu tih informacija. Financijsko-obavještajna jedinica i tijelo za financijski nadzor i dalje nedovoljno razmjenjuju informacije.

| (22) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(22)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (23) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Finska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(23)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Finska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (24) | Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19.Finska bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(24)

Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19.Finska bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

| (25) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Finske i objavila je u izvješću za Finsku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Finskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Finskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Finske i objavila je u izvješću za Finsku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Finskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Finskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (26) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku, |
| --- | --- |

(26)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

PREPORUČUJE da Finska u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Riješiti manjak broja zdravstvenih radnika kako bi se povećala otpornost zdravstvenog sustava i poboljšao pristup socijalnim i zdravstvenim uslugama. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ojačati mjere za potporu zapošljavanju i poticati aktivne politike tržišta rada. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Poduzeti mjere za osiguravanje likvidnosti realnom gospodarstvu, posebno za mala i srednja poduzeća. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, održivu i učinkovitu infrastrukturu te istraživanja i inovacije. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Osigurati učinkovit nadzor i provedbu okvira za sprečavanje pranja novca. |
| --- | --- |

4.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 154.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/177 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/177

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2020.

(2020/C 282/27)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Švedska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Švedska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (2) | Izvješće za Švedsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Švedske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Švedske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Švedskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Osobito, precijenjenost stambenih nekretnina u kombinaciji s kontinuiranim rastom duga kućanstava predstavlja rizik od neurednog ispravljanja neravnoteža. To bi moglo imati negativan učinak na gospodarstvo, a potencijalno i na bankarski sektor. U tom bi slučaju moglo doći i do negativnih prelijevanja na susjedne zemlje zbog sistemskih financijskih međupovezanosti. Proteklih godina poduzete su određene mjere za rješavanje tih neravnoteža. No te su mjere dosad imale ograničen učinak. I dalje postoje nedostaci u ključnim politikama, osobito u vezi s poreznim poticajima za kupnju stambene nekretnine zaduživanjem te funkcioniranjem ponude stambenih nekretnina i, posebno, tržišta najma nekretnina. |
| --- | --- |

(2)

Izvješće za Švedsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Švedske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Švedske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Švedskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Osobito, precijenjenost stambenih nekretnina u kombinaciji s kontinuiranim rastom duga kućanstava predstavlja rizik od neurednog ispravljanja neravnoteža. To bi moglo imati negativan učinak na gospodarstvo, a potencijalno i na bankarski sektor. U tom bi slučaju moglo doći i do negativnih prelijevanja na susjedne zemlje zbog sistemskih financijskih međupovezanosti. Proteklih godina poduzete su određene mjere za rješavanje tih neravnoteža. No te su mjere dosad imale ograničen učinak. I dalje postoje nedostaci u ključnim politikama, osobito u vezi s poreznim poticajima za kupnju stambene nekretnine zaduživanjem te funkcioniranjem ponude stambenih nekretnina i, posebno, tržišta najma nekretnina.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (4) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(4)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (5) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (6) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(6)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (7) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(7)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (8) | Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Švedska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Švedska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 u Švedskoj vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene po regijama zbog različitih uzoraka specijalizacije, posebno u regijama koje se znatno oslanjaju na turizam i općenito na izravno poslovanje s potrošačima. To podrazumijeva znatan rizik od povećanja regionalnih i teritorijalnih nejednakosti unutar Švedske, čime se pogoršava već uočeni trend laganog povećanja nejednakosti između regije glavnog grada i ostatka zemlje ili između urbanih i ruralnih područja. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 u Švedskoj vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene po regijama zbog različitih uzoraka specijalizacije, posebno u regijama koje se znatno oslanjaju na turizam i općenito na izravno poslovanje s potrošačima. To podrazumijeva znatan rizik od povećanja regionalnih i teritorijalnih nejednakosti unutar Švedske, čime se pogoršava već uočeni trend laganog povećanja nejednakosti između regije glavnog grada i ostatka zemlje ili između urbanih i ruralnih područja. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

| (10) | Švedska je 27. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 28. travnja 2020. svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Švedska je 27. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 28. travnja 2020. svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (11) | Švedska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(11)

Švedska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu.

| (12) | Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 0,4 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 3,8 % BDP-a u 2020. Predviđa se smanjenje deficita na 1,4 % BDP-a u 2021. te postizanje suficita od 1,5 % BDP-a do 2023. Prema Programu konvergencije za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 35 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 40 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 0,4 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 3,8 % BDP-a u 2020. Predviđa se smanjenje deficita na 1,4 % BDP-a u 2021. te postizanje suficita od 1,5 % BDP-a do 2023. Prema Programu konvergencije za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 35 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 40 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19.

| (13) | Švedska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 2,4 % BDP-a. Te mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene zaštite (0,1 % BDP-a), izvanrednu pomoć za sektore u poteškoćama (1,6 % BDP-a) te mjere tržišta rada i socijalne politike (0,2 % BDP-a). Osim toga, Švedska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzećâ bez izravnog proračunskog učinka. Prema Programu konvergencije za 2020. te mjere osobito uključuju odgodu plaćanja poreza do 6,9 % BDP-a, kao i različite vrste kreditnih jamstava i proširenih kreditnih instrumenata u iznosu od otprilike 4,7 % BDP-a. Mjere koje je Švedska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(13)

Švedska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 2,4 % BDP-a. Te mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene zaštite (0,1 % BDP-a), izvanrednu pomoć za sektore u poteškoćama (1,6 % BDP-a) te mjere tržišta rada i socijalne politike (0,2 % BDP-a). Osim toga, Švedska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzećâ bez izravnog proračunskog učinka. Prema Programu konvergencije za 2020. te mjere osobito uključuju odgodu plaćanja poreza do 6,9 % BDP-a, kao i različite vrste kreditnih jamstava i proširenih kreditnih instrumenata u iznosu od otprilike 4,7 % BDP-a. Mjere koje je Švedska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (14) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Švedskoj saldo opće države iznositi -5,6 % BDP-a u 2020. te -2,2 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Švedskoj saldo opće države iznositi -5,6 % BDP-a u 2020. te -2,2 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %.

| (15) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Švedska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Švedska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

| (16) | Gospodarstvo Švedske usporilo se na dosad nezabilježen način nakon izbijanja pandemije bolesti COVID-19. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020 očekuje se porast nezaposlenosti na 9,7 % u 2020. i oporavak na 9,3 % u 2021. Očekuje se da će se privatna potrošnja u velikoj mjeri smanjiti, posebno u najizloženijim kategorijama potrošnje, kao što su prijevoz, restorani i smještaj. Predviđa se da će se bruto investicije u fiksni kapital smanjiti još više od potrošnje, uglavnom zbog neizvjesnosti u vezi s brzinom oporavka. Švedska tijela počela su rano poduzimati mjere i postupno su ih pojačavala kako se pandemija bolesti COVID-19 širila. Mjere su obuhvaćale zdravstvenu zaštitu i bile su usmjerene na rješavanje negativnih gospodarskih posljedica. Mjere zdravstvene zaštite uključuju gospodarsku potporu središnje države za dodatne troškove povezane s pandemijom bolesti COVID-19 koje snose regije i lokalna tijela nadležna za zdravstveni sustav. Vlada je u gospodarstvu poduzela širok raspon mjera za smanjenje troškova korporativnog sektora (privremena otpuštanja, troškovi bolovanja, odricanje od socijalnih doprinosa poslodavca, kreditna jamstva i smanjenja najamnine) te za osiguravanje likvidnosti poduzeća (odgoda plaćanja poreza, uključujući plaćanja poreza na dodanu vrijednost (PDV)). Nadalje, švedska središnja banka Sveriges Riksbank odlučila je odobravati kredite poduzećima preko banaka, kupovati državne i općinske obveznice kao i pokrivene hipotekarne obveznice, obveznice i komercijalne zapise koje su izdala švedska nefinancijska društva. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Švedska središnja banka sklopila je i ugovore o valutnim zamjenama s drugim središnjim bankama kako bi se financijskom sektoru osigurala dostupnost glavnih valuta. Socijalna politika i politika tržišta rada proširene su, primjerice privremenim promjenama u vezi s davanjima za bolest, povećanjem naknada za nezaposlenost, snižavanjem zahtjeva za pristup sustavu osiguranja u slučaju nezaposlenosti te aktivnim politikama tržišta rada i obrazovanja (npr. zelena radna mjesta, proširenje „poslova za novi početak”, ljetni tečajevi, veći broj studenata u visokom obrazovanju). |
| --- | --- |

(16)

Gospodarstvo Švedske usporilo se na dosad nezabilježen način nakon izbijanja pandemije bolesti COVID-19. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020 očekuje se porast nezaposlenosti na 9,7 % u 2020. i oporavak na 9,3 % u 2021. Očekuje se da će se privatna potrošnja u velikoj mjeri smanjiti, posebno u najizloženijim kategorijama potrošnje, kao što su prijevoz, restorani i smještaj. Predviđa se da će se bruto investicije u fiksni kapital smanjiti još više od potrošnje, uglavnom zbog neizvjesnosti u vezi s brzinom oporavka. Švedska tijela počela su rano poduzimati mjere i postupno su ih pojačavala kako se pandemija bolesti COVID-19 širila. Mjere su obuhvaćale zdravstvenu zaštitu i bile su usmjerene na rješavanje negativnih gospodarskih posljedica. Mjere zdravstvene zaštite uključuju gospodarsku potporu središnje države za dodatne troškove povezane s pandemijom bolesti COVID-19 koje snose regije i lokalna tijela nadležna za zdravstveni sustav. Vlada je u gospodarstvu poduzela širok raspon mjera za smanjenje troškova korporativnog sektora (privremena otpuštanja, troškovi bolovanja, odricanje od socijalnih doprinosa poslodavca, kreditna jamstva i smanjenja najamnine) te za osiguravanje likvidnosti poduzeća (odgoda plaćanja poreza, uključujući plaćanja poreza na dodanu vrijednost (PDV)). Nadalje, švedska središnja banka Sveriges Riksbank odlučila je odobravati kredite poduzećima preko banaka, kupovati državne i općinske obveznice kao i pokrivene hipotekarne obveznice, obveznice i komercijalne zapise koje su izdala švedska nefinancijska društva. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Švedska središnja banka sklopila je i ugovore o valutnim zamjenama s drugim središnjim bankama kako bi se financijskom sektoru osigurala dostupnost glavnih valuta. Socijalna politika i politika tržišta rada proširene su, primjerice privremenim promjenama u vezi s davanjima za bolest, povećanjem naknada za nezaposlenost, snižavanjem zahtjeva za pristup sustavu osiguranja u slučaju nezaposlenosti te aktivnim politikama tržišta rada i obrazovanja (npr. zelena radna mjesta, proširenje „poslova za novi početak”, ljetni tečajevi, veći broj studenata u visokom obrazovanju).

| (17) | Kratkoročni odgovor Švedske na razini politika u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 temelji se na osiguravanju odgovarajućih resursa i rezervi kapaciteta te prilagodbi uloga i odgovornosti zdravstvenih radnika. Srednjoročno bi se time trebalo doprinijeti pravodobnoj i zemljopisno uravnoteženoj zdravstvenoj skrbi te odgovarajućem raspoređivanju zdravstvenih radnika u različitim okružjima (na primjer u izvanbolničkoj i bolničkoj skrbi), a izbjegao bi se i strukturni manjak medicinskog osoblja. Iskorištavanjem snažnog švedskog sektora istraživanja i inovacija za znanstveno utemeljene mjere moglo bi se doprinijeti napretku u razvoju cjepiva, liječenju i dijagnostici te prenošenju rezultata istraživanja u politiku javnog zdravstva. |
| --- | --- |

(17)

Kratkoročni odgovor Švedske na razini politika u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 temelji se na osiguravanju odgovarajućih resursa i rezervi kapaciteta te prilagodbi uloga i odgovornosti zdravstvenih radnika. Srednjoročno bi se time trebalo doprinijeti pravodobnoj i zemljopisno uravnoteženoj zdravstvenoj skrbi te odgovarajućem raspoređivanju zdravstvenih radnika u različitim okružjima (na primjer u izvanbolničkoj i bolničkoj skrbi), a izbjegao bi se i strukturni manjak medicinskog osoblja. Iskorištavanjem snažnog švedskog sektora istraživanja i inovacija za znanstveno utemeljene mjere moglo bi se doprinijeti napretku u razvoju cjepiva, liječenju i dijagnostici te prenošenju rezultata istraživanja u politiku javnog zdravstva.

| (18) | Osiguravanjem dostupnosti vještina, a posebno digitalnih vještina, može se održati veći rast produktivnosti s pomoću istraživanja i inovacija u visokotehnološkim sektorima te doprinijeti postizanju ambicioznih klimatskih i energetskih ciljeva Švedske koji su utvrđeni u njezinu nacionalnom energetskom i klimatskom planu. Ulaganja su potrebna i kako bi se smanjile razlike u obrazovnim ishodima između učenika migrantskog podrijetla i učenika švedskog podrijetla. Visoka kvaliteta rada znatno je doprinosila rastu produktivnosti rada, što je gotovo prestalo prije krize uzrokovane bolešću COVID-19. Bit će potrebna i integracija na tržište rada skupina čiji potencijal nije bio u potpunosti iskorišten prije krize, kao što su migranti koji nisu iz EU-a i osobe s invaliditetom. Nedostatak vještina posebno je izražen u području obrazovanja, zdravstvene skrbi, socijalnog rada, informacijskih i komunikacijskih tehnologija, industrije i građevinarstva. |
| --- | --- |

(18)

Osiguravanjem dostupnosti vještina, a posebno digitalnih vještina, može se održati veći rast produktivnosti s pomoću istraživanja i inovacija u visokotehnološkim sektorima te doprinijeti postizanju ambicioznih klimatskih i energetskih ciljeva Švedske koji su utvrđeni u njezinu nacionalnom energetskom i klimatskom planu. Ulaganja su potrebna i kako bi se smanjile razlike u obrazovnim ishodima između učenika migrantskog podrijetla i učenika švedskog podrijetla. Visoka kvaliteta rada znatno je doprinosila rastu produktivnosti rada, što je gotovo prestalo prije krize uzrokovane bolešću COVID-19. Bit će potrebna i integracija na tržište rada skupina čiji potencijal nije bio u potpunosti iskorišten prije krize, kao što su migranti koji nisu iz EU-a i osobe s invaliditetom. Nedostatak vještina posebno je izražen u području obrazovanja, zdravstvene skrbi, socijalnog rada, informacijskih i komunikacijskih tehnologija, industrije i građevinarstva.

| (19) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. U digitalnom sektoru i sektoru mikroelektronike više od 50 % poslodavaca prijavilo je da nedostatak vještina utječe na rast. Za poboljšanje produktivnosti nužno je održati visok udio javne potrošnje u istraživanju. Za oporavak rasta produktivnosti rada potrebno je i produbljivanje kapitala i veća ulaganja u visokotehnološke i inovativne sektore. Širenje novih digitalnih tehnologija među malim i srednjim poduzećima doprinijet će povećanju produktivnosti. Ova kriza pokazala je važnost digitalne infrastrukture i dostupnosti brze i stabilne povezivosti na svim mjestima gdje ljudi žive ili rade. Širenje mobilnog širokopojasnog pristupa u pojasu 700 MHz imat će važnu ulogu, kao i mogućnost financijske potpore za razvoj fiksnog širokopojasnog interneta. Predstojeća dražba za mrežu 5G bit će dodatni poticaj digitalizaciji švedskog gospodarstva. Za postizanje klimatski neutralnog društva do 2045. bit će potrebna i ulaganja u istraživanje i inovacije kako bi se omogućili razvoj i provedba novih, konkurentnih rješenja za dekarbonizaciju te koordiniranih socijalnih i drugih mjera politike. Promet je primarno područje u kojem se cilja na smanjenje emisija stakleničkih plinova u Švedskoj. Sveobuhvatna i relativno brza transformacija voznog parka u vozila s niskim emisijama dio je političkog plana. Planirana ulaganja u željezničku infrastrukturu važna su za modalnu razdiobu i ostvarivanje ambicioznog klimatskog cilja Švedske. Za elektrifikaciju prometa i industrije bit će potrebna znatna ulaganja u proizvodnju i distribuciju električne energije. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmet prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Švedskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Švedsku za 2020. To bi Švedskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda. |
| --- | --- |

(19)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. U digitalnom sektoru i sektoru mikroelektronike više od 50 % poslodavaca prijavilo je da nedostatak vještina utječe na rast. Za poboljšanje produktivnosti nužno je održati visok udio javne potrošnje u istraživanju. Za oporavak rasta produktivnosti rada potrebno je i produbljivanje kapitala i veća ulaganja u visokotehnološke i inovativne sektore. Širenje novih digitalnih tehnologija među malim i srednjim poduzećima doprinijet će povećanju produktivnosti. Ova kriza pokazala je važnost digitalne infrastrukture i dostupnosti brze i stabilne povezivosti na svim mjestima gdje ljudi žive ili rade. Širenje mobilnog širokopojasnog pristupa u pojasu 700 MHz imat će važnu ulogu, kao i mogućnost financijske potpore za razvoj fiksnog širokopojasnog interneta. Predstojeća dražba za mrežu 5G bit će dodatni poticaj digitalizaciji švedskog gospodarstva. Za postizanje klimatski neutralnog društva do 2045. bit će potrebna i ulaganja u istraživanje i inovacije kako bi se omogućili razvoj i provedba novih, konkurentnih rješenja za dekarbonizaciju te koordiniranih socijalnih i drugih mjera politike. Promet je primarno područje u kojem se cilja na smanjenje emisija stakleničkih plinova u Švedskoj. Sveobuhvatna i relativno brza transformacija voznog parka u vozila s niskim emisijama dio je političkog plana. Planirana ulaganja u željezničku infrastrukturu važna su za modalnu razdiobu i ostvarivanje ambicioznog klimatskog cilja Švedske. Za elektrifikaciju prometa i industrije bit će potrebna znatna ulaganja u proizvodnju i distribuciju električne energije. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmet prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Švedskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Švedsku za 2020. To bi Švedskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

| (20) | Opetovane optužbe o navodnom pranju novca utjecale su na ugled švedskih banaka te je sprečavanje pranja novca i dalje prioritet Švedske. Za djelotvoran nadzor potrebni su veći resursi i odgovarajući postupci za primjenu pristupa koji se temelji na rizicima. Švedska je prepoznala da joj je potrebno više resursa za provedbu odgovarajućeg nadzora i istraga te je ojačala kapacitet svojeg tijela za financijski nadzor. Međutim njegov kapacitet i dalje je nizak u usporedbi s veličinom švedskog financijskog sektora. Izazovi i dalje postoje, a pristup koji se temelji na rizicima tek treba u potpunosti provesti. |
| --- | --- |

(20)

Opetovane optužbe o navodnom pranju novca utjecale su na ugled švedskih banaka te je sprečavanje pranja novca i dalje prioritet Švedske. Za djelotvoran nadzor potrebni su veći resursi i odgovarajući postupci za primjenu pristupa koji se temelji na rizicima. Švedska je prepoznala da joj je potrebno više resursa za provedbu odgovarajućeg nadzora i istraga te je ojačala kapacitet svojeg tijela za financijski nadzor. Međutim njegov kapacitet i dalje je nizak u usporedbi s veličinom švedskog financijskog sektora. Izazovi i dalje postoje, a pristup koji se temelji na rizicima tek treba u potpunosti provesti.

| (21) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize. |
| --- | --- |

(21)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

| (22) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Švedska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost. |
| --- | --- |

(22)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Švedska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

| (23) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Švedske i objavila je u izvješću za Švedsku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Švedskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Švedskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Švedske i objavila je u izvješću za Švedsku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Švedskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Švedskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

| (24) | Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(24)

Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (25) | Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2020. i Program konvergencije za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Nakon što je težište preporuka za pojedine zemlje za 2020. preusmjereno tako da se odnosi na socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, niti jedna od njih ne odnosi se izravno na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011, |
| --- | --- |

(25)

Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2020. i Program konvergencije za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Nakon što je težište preporuka za pojedine zemlje za 2020. preusmjereno tako da se odnosi na socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, niti jedna od njih ne odnosi se izravno na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011,

PREPORUČUJE da Švedska u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Osigurati otpornost zdravstvenog sustava, među ostalim osiguravanjem odgovarajućih zaliha ključnih proizvoda iz područja medicine, infrastrukture i radne snage. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Poticati inovacije i podupirati obrazovanje i razvoj vještina. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito na čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, visokotehnološke i inovativne sektore, mreže 5G i održivi promet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Poboljšati učinkovitost nadzora nad sprečavanjem pranja novca i učinkovito provoditi okvir za sprečavanje pranja novca. |
| --- | --- |

3.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 159.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

6

(7)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 282/183 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 282/183

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 20. srpnja 2020.

o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2020.

(2020/C 282/28)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Ujedinjena Kraljevina utvrđuje kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Ujedinjena Kraljevina utvrđuje kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (2) | Nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije 31. siječnja 2020. i stupanja na snagu Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (3) („Sporazum o povlačenju”) Ujedinjena Kraljevina ušla je u prijelazno razdoblje koje traje do 31. prosinca 2020. Jedinstvenom odlukom koju Unija i Ujedinjena Kraljevina donesu do 1. srpnja 2020. u Zajedničkom odboru predviđenom u Sporazumu o povlačenju to se razdoblje može produljiti za najviše jednu ili dvije godine. Tijekom tog razdoblja pravo Unije, uključujući pravo Unije koje se odnosi na europski semestar, i dalje se primjenjuje na Ujedinjenu Kraljevinu i unutar nje. |
| --- | --- |

(2)

Nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije 31. siječnja 2020. i stupanja na snagu Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (3) („Sporazum o povlačenju”) Ujedinjena Kraljevina ušla je u prijelazno razdoblje koje traje do 31. prosinca 2020. Jedinstvenom odlukom koju Unija i Ujedinjena Kraljevina donesu do 1. srpnja 2020. u Zajedničkom odboru predviđenom u Sporazumu o povlačenju to se razdoblje može produljiti za najviše jednu ili dvije godine. Tijekom tog razdoblja pravo Unije, uključujući pravo Unije koje se odnosi na europski semestar, i dalje se primjenjuje na Ujedinjenu Kraljevinu i unutar nje.

| (3) | Izvješće za Ujedinjenu Kraljevinu za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću su ocijenjeni napredak Ujedinjene Kraljevine u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (4) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Ujedinjene Kraljevine u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

(3)

Izvješće za Ujedinjenu Kraljevinu za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću su ocijenjeni napredak Ujedinjene Kraljevine u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (4) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Ujedinjene Kraljevine u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

| (4) | Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(4)

Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (5) | Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju. |
| --- | --- |

(5)

Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

| (6) | Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (5). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Općom klauzulom o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (5). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Općom klauzulom o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

| (7) | Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize. |
| --- | --- |

(7)

Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

| (8) | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije. |
| --- | --- |

(8)

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

| (9) | Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u regijama Ujedinjene Kraljevine. To uključuje znatan rizik od daljnjeg povećanja regionalnih nejednakosti u Ujedinjenoj Kraljevini. Na postojeću situaciju nužno je odgovoriti ciljanim politikama. |
| --- | --- |

(9)

Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u regijama Ujedinjene Kraljevine. To uključuje znatan rizik od daljnjeg povećanja regionalnih nejednakosti u Ujedinjenoj Kraljevini. Na postojeću situaciju nužno je odgovoriti ciljanim politikama.

| (10) | Ujedinjena Kraljevina 30. travnja 2020. dostavila je svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 7. svibnja 2020. svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa procijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(10)

Ujedinjena Kraljevina 30. travnja 2020. dostavila je svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 7. svibnja 2020. svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa procijenjena istodobno.

| (11) | Ujedinjena Kraljevina trenutačno je obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Ujedinjenoj Kraljevini da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (6) u razdoblju 2019. – 2020. ne premaši 1,6 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Ukupna procjena Komisije potvrđuje da postoji rizik značajnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za razdoblje 2019. – 2020. te za razdoblja 2018. – 2019. i 2019. – 2020. kad se zajedno uzmu u obzir. Podaci o realizaciji za razdoblje 2019. – 2020. bit će dostupni na jesen 2020. |
| --- | --- |

(11)

Ujedinjena Kraljevina trenutačno je obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Ujedinjenoj Kraljevini da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (6) u razdoblju 2019. – 2020. ne premaši 1,6 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Ukupna procjena Komisije potvrđuje da postoji rizik značajnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za razdoblje 2019. – 2020. te za razdoblja 2018. – 2019. i 2019. – 2020. kad se zajedno uzmu u obzir. Podaci o realizaciji za razdoblje 2019. – 2020. bit će dostupni na jesen 2020.

| (12) | Vlada u svojem Programu konvergencije za razdoblje 2019. – 2020. planira da će se ukupni saldo pogoršati s deficita od 2,2 % BDP-a u razdoblju 2019. – 2020. na deficit od 2,5 % BDP-a u razdoblju 2020. – 2021. Predviđa se da će se deficit povećati na 3,1 % BDP-a u razdoblju 2021. – 2022. i smanjiti na 2,4 % BDP-a do 2024. – 2025. Nakon smanjenja na procijenjenih 83,2 % BDP-a u razdoblju 2019. – 2020., prema Programu konvergencije za razdoblje 2019. – 2020. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 82,9 % u razdoblju 2020. – 2021. Međutim, makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije više se ne čini realističnim jer se ne uzimaju u obzir gospodarske posljedice pandemije bolesti COVID-19. U projekcijama u Programu ne uzimaju se u obzir ni mjere koje je Ujedinjena Kraljevina najavila kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vlada u svojem Programu konvergencije za razdoblje 2019. – 2020. planira da će se ukupni saldo pogoršati s deficita od 2,2 % BDP-a u razdoblju 2019. – 2020. na deficit od 2,5 % BDP-a u razdoblju 2020. – 2021. Predviđa se da će se deficit povećati na 3,1 % BDP-a u razdoblju 2021. – 2022. i smanjiti na 2,4 % BDP-a do 2024. – 2025. Nakon smanjenja na procijenjenih 83,2 % BDP-a u razdoblju 2019. – 2020., prema Programu konvergencije za razdoblje 2019. – 2020. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 82,9 % u razdoblju 2020. – 2021. Međutim, makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije više se ne čini realističnim jer se ne uzimaju u obzir gospodarske posljedice pandemije bolesti COVID-19. U projekcijama u Programu ne uzimaju se u obzir ni mjere koje je Ujedinjena Kraljevina najavila kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

| (13) | Ujedinjena Kraljevina odgovorila je na pandemiju bolesti COVID-19 donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Projekcije u Programu konvergencije ne uključuju te mjere, ali se one uzimaju u obzir u proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. Proračunske mjere iznose oko 5,5 % BDP-a i uključuju potporu zaposlenicima, samozaposlenim osobama i poduzećima, kao i socijalne mjere. Osim toga, Ujedinjena Kraljevina najavila je mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere uključuju kreditna jamstva u visini od oko 16 % BDP-a. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku. |
| --- | --- |

(13)

Ujedinjena Kraljevina odgovorila je na pandemiju bolesti COVID-19 donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Projekcije u Programu konvergencije ne uključuju te mjere, ali se one uzimaju u obzir u proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. Proračunske mjere iznose oko 5,5 % BDP-a i uključuju potporu zaposlenicima, samozaposlenim osobama i poduzećima, kao i socijalne mjere. Osim toga, Ujedinjena Kraljevina najavila je mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere uključuju kreditna jamstva u visini od oko 16 % BDP-a. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

| (14) | Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene u politikama, u Ujedinjenoj Kraljevini saldo opće države iznositi -10,7 % BDP-a u razdoblju 2020. – 2021. i -6,2 % BDP-a u razdoblju 2021. – 2022. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 102,5 % u 2020. – 2021. i 100,2 % BDP-a u 2022. Budući da se makroekonomskim scenarijem na kojem se temelji Program konvergencije ne uzimaju u obzir posljedice pandemije bolesti COVID-19, predviđanja u pogledu duga i deficita znatno se razlikuju od predviđanja Komisije. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene u politikama, u Ujedinjenoj Kraljevini saldo opće države iznositi -10,7 % BDP-a u razdoblju 2020. – 2021. i -6,2 % BDP-a u razdoblju 2021. – 2022. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 102,5 % u 2020. – 2021. i 100,2 % BDP-a u 2022. Budući da se makroekonomskim scenarijem na kojem se temelji Program konvergencije ne uzimaju u obzir posljedice pandemije bolesti COVID-19, predviđanja u pogledu duga i deficita znatno se razlikuju od predviđanja Komisije.

| (15) | Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora zbog predviđanja da će Ujedinjena Kraljevina u razdoblju 2020. – 2021. prekršiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Općenito govoreći, analiza upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 nije ispunjen. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora zbog predviđanja da će Ujedinjena Kraljevina u razdoblju 2020. – 2021. prekršiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Općenito govoreći, analiza upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 nije ispunjen.

| (16) | Zbog trenutačne krize uzrokovane bolešću COVID-19 u području gospodarske i socijalne politike pojavili su se izazovi kakvi nisu zabilježeni proteklih desetljeća. Očekuje se da će nezaposlenost porasti za gotovo 3 postotna boda, s 3,8 % u 2019. na 6,7 % u 2020., i neznatno se smanjiti na 6 % u 2021. Vlada Ujedinjene Kraljevine donijela je izvanredne mjere za ublažavanje negativnih posljedica šoka. Trošak izravne fiskalne potpore ovisit će o potražnji, ali može iznositi oko 110 milijardi GBP (5,5 % BDP-a), uz 330 milijardi GBP (16 % BDP-a) kreditnih jamstava za bankovne kredite. Uvedeni su programi skraćenog radnog vremena kako bi se zaštitila radna mjesta, a uvedene su i mjere potpore samozaposlenim osobama. Privremeno su poboljšani pokrivenost i prihvatljivost za pristup predujmovima u okviru univerzalnog kredita, a osnovna prava iz univerzalnog kredita privremeno su povećana za razdoblje od dvanaest mjeseci. Osim toga, lokalne vlasti dobit će dodatna jednokratna sredstva za potporu ekonomski ranjivim osobama i kućanstvima. Vlada je najavila i tromjesečni moratorij na hipotekarna plaćanja vlasnicima nekretnina koji su u teškoćama zbog pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(16)

Zbog trenutačne krize uzrokovane bolešću COVID-19 u području gospodarske i socijalne politike pojavili su se izazovi kakvi nisu zabilježeni proteklih desetljeća. Očekuje se da će nezaposlenost porasti za gotovo 3 postotna boda, s 3,8 % u 2019. na 6,7 % u 2020., i neznatno se smanjiti na 6 % u 2021. Vlada Ujedinjene Kraljevine donijela je izvanredne mjere za ublažavanje negativnih posljedica šoka. Trošak izravne fiskalne potpore ovisit će o potražnji, ali može iznositi oko 110 milijardi GBP (5,5 % BDP-a), uz 330 milijardi GBP (16 % BDP-a) kreditnih jamstava za bankovne kredite. Uvedeni su programi skraćenog radnog vremena kako bi se zaštitila radna mjesta, a uvedene su i mjere potpore samozaposlenim osobama. Privremeno su poboljšani pokrivenost i prihvatljivost za pristup predujmovima u okviru univerzalnog kredita, a osnovna prava iz univerzalnog kredita privremeno su povećana za razdoblje od dvanaest mjeseci. Osim toga, lokalne vlasti dobit će dodatna jednokratna sredstva za potporu ekonomski ranjivim osobama i kućanstvima. Vlada je najavila i tromjesečni moratorij na hipotekarna plaćanja vlasnicima nekretnina koji su u teškoćama zbog pandemije bolesti COVID-19.

| (17) | Kako bi poduzećima pružila potporu u pogledu njihova financijskog položaja, Središnja banka Ujedinjene Kraljevine u dva je navrata smanjila eskontnu stopu, sveukupno s 0,75 % na 0,1 %, smanjila je stopu protucikličkog zaštitnog sloja kapitala u Ujedinjenoj Kraljevini na 0 % s prethodnog kretanja prema ciljnoj stopi od 2 % do prosinca 2020., povećala je iznos programa otkupa obveznica na 645 milijardi GBP i pojačala potporu komercijalnim bankama pri kreditiranju realnog sektora zajedno s državnim jamstvima za zajmove. Vlada je sektorima ponudila jednogodišnji moratorij na plaćanje poreza na upotrebu poslovnih nekretnina, odgodu plaćanja poreza na dodanu vrijednost (PDV) i novčane potpore za manja poduzeća. Potpora likvidnosti stavljena je na raspolaganje i u obliku jamstava i kombiniranih bespovratnih sredstava u okviru programa Coronavirus Business Intervention Loan za mala i srednja poduzeća čiji promet ne premašuje određeni prag te primjenom raznih proizvoda za financiranje poduzeća, kao što su revolving kreditne linije i drugi proizvodi, npr. kratkoročni zajmovi. Uz to, u svim je gospodarskim sektorima sada dostupan opći program za osiguravanje likvidnosti MSP-ova, ali i većih poduzeća koji bi mogao uključivati i potporu za ulaganja. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankovnog sektora. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi poduzećima pružila potporu u pogledu njihova financijskog položaja, Središnja banka Ujedinjene Kraljevine u dva je navrata smanjila eskontnu stopu, sveukupno s 0,75 % na 0,1 %, smanjila je stopu protucikličkog zaštitnog sloja kapitala u Ujedinjenoj Kraljevini na 0 % s prethodnog kretanja prema ciljnoj stopi od 2 % do prosinca 2020., povećala je iznos programa otkupa obveznica na 645 milijardi GBP i pojačala potporu komercijalnim bankama pri kreditiranju realnog sektora zajedno s državnim jamstvima za zajmove. Vlada je sektorima ponudila jednogodišnji moratorij na plaćanje poreza na upotrebu poslovnih nekretnina, odgodu plaćanja poreza na dodanu vrijednost (PDV) i novčane potpore za manja poduzeća. Potpora likvidnosti stavljena je na raspolaganje i u obliku jamstava i kombiniranih bespovratnih sredstava u okviru programa Coronavirus Business Intervention Loan za mala i srednja poduzeća čiji promet ne premašuje određeni prag te primjenom raznih proizvoda za financiranje poduzeća, kao što su revolving kreditne linije i drugi proizvodi, npr. kratkoročni zajmovi. Uz to, u svim je gospodarskim sektorima sada dostupan opći program za osiguravanje likvidnosti MSP-ova, ali i većih poduzeća koji bi mogao uključivati i potporu za ulaganja. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankovnog sektora.

| (18) | Pandemija bolesti COVID-19 otkrila je nedostatke zdravstvenih sustava u Ujedinjenoj Kraljevini u pogledu pripravnosti i sposobnosti da odgovore na takve pandemije, posebno kad je riječ o objektima, osoblju i zalihama. Posljedica toga je hitna izgradnja privremenih poljskih bolnica za pacijente oboljele od bolesti COVID-19 diljem Ujedinjene Kraljevine. Od nacionalne prerađivačke industrije zatraženo je da izmijeni svoje proizvodne linije radi hitne proizvodnje dodatne medicinske opreme, kao što su ventilatori pluća, kako bi se zadovoljila očekivana razina potražnje. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dodatno je istaknula manjak radne snage u zdravstvu. Za upravljanje sličnim krizama u budućnosti potrebna su ulaganja u zdravstvene sustave diljem Ujedinjene Kraljevine, uključujući djelotvorne i dobro financirane mjere javnog zdravstva. Tim bi ulaganjima trebalo osigurati potrebnu opremu, objekte i potrebnu kvalificiranu radnu snagu te, općenito, kapacitet za pružanje svih očekivanih redovitih zdravstvenih usluga uz skrb za oboljele od bolesti COVID-19 ili sličnih zaraznih bolesti. |
| --- | --- |

(18)

Pandemija bolesti COVID-19 otkrila je nedostatke zdravstvenih sustava u Ujedinjenoj Kraljevini u pogledu pripravnosti i sposobnosti da odgovore na takve pandemije, posebno kad je riječ o objektima, osoblju i zalihama. Posljedica toga je hitna izgradnja privremenih poljskih bolnica za pacijente oboljele od bolesti COVID-19 diljem Ujedinjene Kraljevine. Od nacionalne prerađivačke industrije zatraženo je da izmijeni svoje proizvodne linije radi hitne proizvodnje dodatne medicinske opreme, kao što su ventilatori pluća, kako bi se zadovoljila očekivana razina potražnje. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dodatno je istaknula manjak radne snage u zdravstvu. Za upravljanje sličnim krizama u budućnosti potrebna su ulaganja u zdravstvene sustave diljem Ujedinjene Kraljevine, uključujući djelotvorne i dobro financirane mjere javnog zdravstva. Tim bi ulaganjima trebalo osigurati potrebnu opremu, objekte i potrebnu kvalificiranu radnu snagu te, općenito, kapacitet za pružanje svih očekivanih redovitih zdravstvenih usluga uz skrb za oboljele od bolesti COVID-19 ili sličnih zaraznih bolesti.

| (19) | Aktualna kriza vjerojatno će teže pogoditi najranjivije skupine i pogoršati siromaštvo. Rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti povećavao se i prije krize, unatoč rekordno niskoj nezaposlenosti. Visoke su i stope siromaštva unatoč zaposlenju i siromaštva djece. Rezovi i reforme u području socijalne skrbi mogli bi narušiti snažan učinak sustava poreznih olakšica u Ujedinjenoj Kraljevini na smanjenje siromaštva. Ima prostora za jačanje potpore najranjivijim skupinama, uključujući siromašnu djecu, posebno zato što se očekuje da će kriza dodatno povećati nejednakost prihoda. |
| --- | --- |

(19)

Aktualna kriza vjerojatno će teže pogoditi najranjivije skupine i pogoršati siromaštvo. Rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti povećavao se i prije krize, unatoč rekordno niskoj nezaposlenosti. Visoke su i stope siromaštva unatoč zaposlenju i siromaštva djece. Rezovi i reforme u području socijalne skrbi mogli bi narušiti snažan učinak sustava poreznih olakšica u Ujedinjenoj Kraljevini na smanjenje siromaštva. Ima prostora za jačanje potpore najranjivijim skupinama, uključujući siromašnu djecu, posebno zato što se očekuje da će kriza dodatno povećati nejednakost prihoda.

| (20) | Povećanje uspješnosti u produktivnosti rada i dalje je velik izazov za Ujedinjenu Kraljevinu. Proizvodnja po satu u Ujedinjenoj Kraljevini znatno je niža nego u većini drugih razvijenih gospodarstava i tek je neznatno veća nego prije financijske krize. Rast BDP-a potaknut je rastom zaposlenosti, a u posljednje vrijeme gotovo uopće nije bilo povećanja produktivnosti. Unatoč napetom tržištu rada, produktivnost rada u Ujedinjenoj Kraljevini uglavnom je nepromijenjena od početka 2018. Rast realnih plaća i dalje je spor. Mnogi dijelovi Ujedinjene Kraljevine relativno su siromašni, s relativno niskim razinama ulaganja u vještine i infrastrukturu. Ograničeni izgledi za napredovanje u karijeri osoba na slabo plaćenim radnim mjestima negativno utječu i na produktivnost i na siromaštvo. Očekuje se da bi se takvo stanje trebalo nastaviti, a moglo bi se čak i pogoršati s obzirom na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19. Nedavna pandemija ujedno je znatan izazov sustavima obrazovanja i osposobljavanja u Ujedinjenoj Kraljevini, osobito s obzirom na učenje na daljinu i razlike u dostupnosti strukturiranog učenja. Prema tome, ima prostora za povećanje produktivnosti rješavanjem raširenih problema kao što su niska ulaganja u opremu, infrastrukturu i istraživanje i razvoj te nedostatak vještina (posebno osnovnih i tehničkih vještina). Ujedinjena Kraljevina namjerava povećati ulaganja u istraživanje i inovacije i poboljšati upotrebu postojećih tehnologija u cijelom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(20)

Povećanje uspješnosti u produktivnosti rada i dalje je velik izazov za Ujedinjenu Kraljevinu. Proizvodnja po satu u Ujedinjenoj Kraljevini znatno je niža nego u većini drugih razvijenih gospodarstava i tek je neznatno veća nego prije financijske krize. Rast BDP-a potaknut je rastom zaposlenosti, a u posljednje vrijeme gotovo uopće nije bilo povećanja produktivnosti. Unatoč napetom tržištu rada, produktivnost rada u Ujedinjenoj Kraljevini uglavnom je nepromijenjena od početka 2018. Rast realnih plaća i dalje je spor. Mnogi dijelovi Ujedinjene Kraljevine relativno su siromašni, s relativno niskim razinama ulaganja u vještine i infrastrukturu. Ograničeni izgledi za napredovanje u karijeri osoba na slabo plaćenim radnim mjestima negativno utječu i na produktivnost i na siromaštvo. Očekuje se da bi se takvo stanje trebalo nastaviti, a moglo bi se čak i pogoršati s obzirom na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19. Nedavna pandemija ujedno je znatan izazov sustavima obrazovanja i osposobljavanja u Ujedinjenoj Kraljevini, osobito s obzirom na učenje na daljinu i razlike u dostupnosti strukturiranog učenja. Prema tome, ima prostora za povećanje produktivnosti rješavanjem raširenih problema kao što su niska ulaganja u opremu, infrastrukturu i istraživanje i razvoj te nedostatak vještina (posebno osnovnih i tehničkih vještina). Ujedinjena Kraljevina namjerava povećati ulaganja u istraživanje i inovacije i poboljšati upotrebu postojećih tehnologija u cijelom gospodarstvu.

| (21) | Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ujedinjena Kraljevina ima stalni manjak stambenih nekretnina. Pojavljuje se nedostatak kapaciteta, dok je izgradnja stambenih nekretnina još ispod razine potrebne za zadovoljavanje procijenjene potražnje. Strogim propisima za tržište građevinskog zemljišta ograničava se broj i lokacija građevinskih zemljišta namijenjenih novogradnji, osobito oko velikih gradova. Građevinski sektor i dalje je ključan čimbenik kad je riječ o stanovanju, kao i za ostvarivanje budućih ciljeva energetske učinkovitosti i klimatskih ciljeva, iako je smanjenje količine energije koja se upotrebljava za grijanje kućanstava otežano zbog starosti stambenog fonda i njegove spore zamjene. Nakon desetljeća nedovoljnih javnih ulaganja vlada je počela rješavati problem infrastrukturnog manjka. Ostvaren je ohrabrujući napredak u pogledu ulaganja u obnovljive izvore energije, a u energetskom sektoru postignuto je znatno smanjenje emisija. Međutim, prijelaz na klimatsko neutralno gospodarstvo i dalje se suočava s izazovima u cijelom gospodarstvu. Upotreba cestovnih, željezničkih i zrakoplovnih mreža u Ujedinjenoj Kraljevini približava se punom kapacitetu, što doprinosi zagušenju prometa i onečišćenju zraka. Ujedinjena Kraljevina želi biti predvodnik u području vozila s nultim emisijama, ali većina željezničke mreže još nije elektrificirana. Iako je pokrivenost optičkim mrežama u Ujedinjenoj Kraljevini još skromna, jača konkurencija na tržištu optičkih mreža jer vlada znatno pojačava javnu potporu uvođenju optičke mreže. Međutim, takvo ulaganje u digitalnu infrastrukturu trebalo bi biti popraćeno jačanjem digitalnih vještina jer je Ujedinjena Kraljevina suočena sa strukturnim manjkom stručnih vještina u području IT-a. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ujedinjena Kraljevina ima stalni manjak stambenih nekretnina. Pojavljuje se nedostatak kapaciteta, dok je izgradnja stambenih nekretnina još ispod razine potrebne za zadovoljavanje procijenjene potražnje. Strogim propisima za tržište građevinskog zemljišta ograničava se broj i lokacija građevinskih zemljišta namijenjenih novogradnji, osobito oko velikih gradova. Građevinski sektor i dalje je ključan čimbenik kad je riječ o stanovanju, kao i za ostvarivanje budućih ciljeva energetske učinkovitosti i klimatskih ciljeva, iako je smanjenje količine energije koja se upotrebljava za grijanje kućanstava otežano zbog starosti stambenog fonda i njegove spore zamjene. Nakon desetljeća nedovoljnih javnih ulaganja vlada je počela rješavati problem infrastrukturnog manjka. Ostvaren je ohrabrujući napredak u pogledu ulaganja u obnovljive izvore energije, a u energetskom sektoru postignuto je znatno smanjenje emisija. Međutim, prijelaz na klimatsko neutralno gospodarstvo i dalje se suočava s izazovima u cijelom gospodarstvu. Upotreba cestovnih, željezničkih i zrakoplovnih mreža u Ujedinjenoj Kraljevini približava se punom kapacitetu, što doprinosi zagušenju prometa i onečišćenju zraka. Ujedinjena Kraljevina želi biti predvodnik u području vozila s nultim emisijama, ali većina željezničke mreže još nije elektrificirana. Iako je pokrivenost optičkim mrežama u Ujedinjenoj Kraljevini još skromna, jača konkurencija na tržištu optičkih mreža jer vlada znatno pojačava javnu potporu uvođenju optičke mreže. Međutim, takvo ulaganje u digitalnu infrastrukturu trebalo bi biti popraćeno jačanjem digitalnih vještina jer je Ujedinjena Kraljevina suočena sa strukturnim manjkom stručnih vještina u području IT-a.

| (22) | Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti u okviru europskog semestra do kraja prijelaznog razdoblja. |
| --- | --- |

(22)

Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti u okviru europskog semestra do kraja prijelaznog razdoblja.

| (23) | Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Ujedinjena Kraljevina doprinijet će napretku u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja. |
| --- | --- |

(23)

Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Ujedinjena Kraljevina doprinijet će napretku u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja.

| (24) | Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Ujedinjene Kraljevine i objavila je u izvješću za Ujedinjenu Kraljevinu za 2020. Procijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Ujedinjenoj Kraljevini prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Ujedinjenoj Kraljevini nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Ujedinjene Kraljevine i objavila je u izvješću za Ujedinjenu Kraljevinu za 2020. Procijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Ujedinjenoj Kraljevini prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Ujedinjenoj Kraljevini nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji.

| (25) | Uzimajući u obzir tu procjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku, |
| --- | --- |

(25)

Uzimajući u obzir tu procjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

PREPORUČUJE da Ujedinjena Kraljevina u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Jačati otpornost zdravstvenog sustava. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Osigurati primjerenost i opseg pokrivenosti sustavom socijalne zaštite kako bi se potpora pružila svima, a posebno onima koji su najviše pogođeni krizom. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Poticati inovacije i podupirati razvoj ljudskog kapitala. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito na stanovanje, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, održivu prometnu infrastrukturu te širokopojasne mreže velike brzine. |
| --- | --- |

3.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

Za Vijeće

Predsjednica

J. KLOECKNER

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  SL L 29, 31.1.2020., str. 7.

3

(4)  SL C 301, 5.9.2019., str. 163.

4

(5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

5

(6)  Neto primarni državni rashodi uključuju ukupne državne rashode bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade u slučaju nezaposlenosti. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

6

(7)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

7

---