# Europeiska unionens C 388/13 n

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 388 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången13 november 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 388

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången13 november 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2018–2019Sammanträdena den 10–13 december 2018
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 92, 20.3.2020 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2018–2019Sammanträdena den 10–13 december 2018
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 92, 20.3.2020 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 92, 20.3.2020 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 11 december 2018 |
| 2020/C 388/01 | Europaparlamentets resolution av den 11 december 2018 om utbildning i den digitala eran: utmaningar, möjligheter och lärdomar för utformningen av EU:s politik (2018/2090(INI)) | 2 |
| 2020/C 388/02 | Europaparlamentets resolution av den 11 december 2018 med rekommendationer till kommissionen om humanitära visum (2018/2271(INL)) | 11 |
| 2020/C 388/03 | Europaparlamentets resolution av den 11 december 2018 om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien: avskaffande av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna (2018/2092(INI)) | 18 |
| 2020/C 388/04 | Europaparlamentets resolution av den 11 december 2018 om militär rörlighet (2018/2156(INI)) | 22 |
| 2020/C 388/05 | Europaparlamentets resolution av den 11 december 2018 om den nya europeiska kulturagendan (2018/2091(INI)) | 30 |
| | Onsdagen den 12 december 2018 |
| 2020/C 388/06 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om inremarknadspaketet (2018/2903(RSP)) | 39 |
| 2020/C 388/07 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om slutsatser och rekommendationer från särskilda utskottet för terrorismfrågor (2018/2044(INI)) | 42 |
| 2020/C 388/08 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (2018/2097(INI)) | 84 |
| 2020/C 388/09 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (2018/2099(INI)) | 91 |
| 2020/C 388/10 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området (2018/2098(INI)) | 100 |
| 2020/C 388/11 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om genomförandet av EU:s associeringsavtal med Ukraina (2017/2283(INI)) | 116 |
| | Torsdagen den 13 december 2018 |
| 2020/C 388/12 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om Iran, särskilt fallet Nasrin Sotoudeh (2018/2967(RSP)) | 127 |
| 2020/C 388/13 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om Egypten, särskilt situationen för människorättsförsvarare (2018/2968(RSP)) | 131 |
| 2020/C 388/14 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om Tanzania (2018/2969(RSP)) | 137 |
| 2020/C 388/15 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om blockkedja: en framåtblickande handelspolitik (2018/2085(INI)) | 141 |
| 2020/C 388/16 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om huruvida skyddet för personuppgifter i Japan är tillräckligt (2018/2979(RSP)) | 150 |
| 2020/C 388/17 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om intressekonflikter och skydd av EU:s budget i Tjeckien (2018/2975(RSP)) | 157 |
| 2020/C 388/18 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2017 (2018/2105(INI)) | 161 |
| 2020/C 388/19 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om överläggningarna i utskottet för framställningar under 2017 (2018/2104(INI)) | 169 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 11 december 2018

2020/C 388/01

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2018 om utbildning i den digitala eran: utmaningar, möjligheter och lärdomar för utformningen av EU:s politik (2018/2090(INI))

2

2020/C 388/02

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2018 med rekommendationer till kommissionen om humanitära visum (2018/2271(INL))

11

2020/C 388/03

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2018 om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien: avskaffande av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna (2018/2092(INI))

18

2020/C 388/04

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2018 om militär rörlighet (2018/2156(INI))

22

2020/C 388/05

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2018 om den nya europeiska kulturagendan (2018/2091(INI))

30

Onsdagen den 12 december 2018

2020/C 388/06

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om inremarknadspaketet (2018/2903(RSP))

39

2020/C 388/07

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om slutsatser och rekommendationer från särskilda utskottet för terrorismfrågor (2018/2044(INI))

42

2020/C 388/08

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (2018/2097(INI))

84

2020/C 388/09

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (2018/2099(INI))

91

2020/C 388/10

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området (2018/2098(INI))

100

2020/C 388/11

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om genomförandet av EU:s associeringsavtal med Ukraina (2017/2283(INI))

116

Torsdagen den 13 december 2018

2020/C 388/12

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om Iran, särskilt fallet Nasrin Sotoudeh (2018/2967(RSP))

127

2020/C 388/13

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om Egypten, särskilt situationen för människorättsförsvarare (2018/2968(RSP))

131

2020/C 388/14

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om Tanzania (2018/2969(RSP))

137

2020/C 388/15

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om blockkedja: en framåtblickande handelspolitik (2018/2085(INI))

141

2020/C 388/16

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om huruvida skyddet för personuppgifter i Japan är tillräckligt (2018/2979(RSP))

150

2020/C 388/17

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om intressekonflikter och skydd av EU:s budget i Tjeckien (2018/2975(RSP))

157

2020/C 388/18

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2017 (2018/2105(INI))

161

2020/C 388/19

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om överläggningarna i utskottet för framställningar under 2017 (2018/2104(INI))

169

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 11 december 2018 |
| 2020/C 388/20 | P8_TA(2018)0486Asyl-, migrations- och integrationsfonden: Förnyade åtaganden avseende återstående belopp ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 vad gäller förnyade åtaganden för de återstående belopp som anslagits till stöd för genomförandet av rådets beslut (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601 eller omfördelning av dessa till andra åtgärder inom ramen för de nationella programmen (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))P8_TC1-COD(2018)0371Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av förordning (EU) nr 516/2014 vad gäller förnyade åtaganden avseende de återstående belopp som anslagits till stöd för genomförandet av rådets beslut (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601 eller omfördelning av dessa belopp till andra åtgärder inom ramen för de nationella programmen | 177 |
| 2020/C 388/21 | Europaparlamentets ändringar antagna den 11 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) samt om upphävande av förordning (EU) nr 1293/2013 (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD)) | 179 |
| 2020/C 388/22 | P8_TA(2018)0488Skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener och mutagena ämnen i arbetet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))P8_TC1-COD(2017)0004Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om ändring av direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet | 216 |
| 2020/C 388/23 | Europaparlamentets ändringar antagna den 11 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om insyn och hållbarhet i EU:s system för riskbedömning i livsmedelskedjan och ändring av förordning (EG) nr 178/2002 [om allmän livsmedelslagstiftning], direktiv 2001/18/EG [om avsiktlig utsättning av genmodifierade organismer i miljön] samt förordningarna (EG) nr 1829/2003 [om genmodifierade foder och livsmedel], (EG) nr 1831/2003 [om fodertillsatser], (EG) nr 2065/2003 [om rökaromer], (EG) nr 1935/2004 [om material i kontakt med livsmedel], (EG) nr 1331/2008 [om ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer], (EG) nr 1107/2009 [om växtskyddsmedel] och (EU) 2015/2283 [om nya livsmedel] (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD)) | 217 |
| 2020/C 388/24 | P8_TA(2018)0490Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) och om upphävande av förordning (EEG) nr 337/75 (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))P8_TC1-COD(2016)0257Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om inrättande av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 337/75 | 274 |
| 2020/C 388/25 | P8_TA(2018)0491Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2062/94 (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))P8_TC1-COD(2016)0254Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om inrättande av Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2062/94 | 275 |
| 2020/C 388/26 | P8_TA(2018)0492Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1365/75 (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))P8_TC1-COD(2016)0256Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om inrättande av Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1365/75 | 276 |
| 2020/C 388/27 | P8_TA(2018)0493Komplettering av Europeiska unionens typgodkännandelagstiftning med anledning av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2018 om Europaparlamentets och rådets förordning om komplettering av Europeiska unionens typgodkännandelagstiftning med anledning av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))P8_TC1-COD(2018)0220Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om komplettering av unionstypgodkännandelagstiftning med anledning av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen | 277 |
| 2020/C 388/28 | Europaparlamentets ändringar antagna den 11 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 810/2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex) (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD)) | 278 |
| 2020/C 388/29 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2018 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller tillfällig tillämpning av ett allmänt förfarande för omvänd betalningsskyldighet på leveranser av varor och tjänster över ett visst tröskelvärde (COM(2016)0811 – C8–0023/2017 – 2016/0406(CNS)) | 310 |
| | Onsdagen den 12 december 2018 |
| 2020/C 388/30 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2018 för budgetåret 2018: Minskning av betalningsbemyndiganden och åtagandebemyndiganden i enlighet med uppdaterade utgifts- och inkomstberäkningar (egna medel) (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD)) | 319 |
| 2020/C 388/31 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ianspråktagande av flexibilitetsmekanismen för finansiering av omedelbara budgetåtgärder för att hantera de utmaningar som migration, flyktingströmmar och säkerhetshot innebär (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD)) | 321 |
| 2020/C 388/32 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om att ta EU:s solidaritetsfond i anspråk för att möjliggöra förskottsutbetalningar från unionens allmänna budget för 2019 (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD)) | 324 |
| 2020/C 388/33 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om rådets ståndpunkt om det andra förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD)) | 326 |
| 2020/C 388/34 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska unionen och Japan (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE)) | 334 |
| 2020/C 388/35 | Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 12 december 2018 med ett förslag till resolution om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska unionen och Japan (07964/2018 – C8–0382/2018 – 2018/0091M(NLE)) | 335 |
| 2020/C 388/36 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av det strategiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Japan, å andra sidan (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE)) | 341 |
| 2020/C 388/37 | Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 12 december 2018 med ett förslag till resolution om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av det strategiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Japan, å andra sidan (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE)) | 342 |
| 2020/C 388/38 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens och dess medlemsstaters vägnar av ett protokoll om ändring av Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska Konungariket Jordanien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE)) | 347 |
| 2020/C 388/39 | Europaparlamentets ändringar antagna den 12 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, och om dess regler för deltagande och spridning (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD)) | 348 |
| 2020/C 388/40 | Europaparlamentets ändringar antagna den 12 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation (COM(2018)0436 – C8–0253/2018 – 2018/0225(COD)) | 459 |
| 2020/C 388/41 | Europaparlamentets ändringar antagna den 12 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska försvarsfonden (COM(2018)0476 – C8–0268/2018 – 2018/0254(COD))[Ändringsförslag 1, om inte annat anges] | 623 |
| 2020/C 388/42 | Europaparlamentets ändringar antagna den 12 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 (COM(2018)0438 – C8–0255/2018 – 2018/0228(COD)[Ändring 1, om inget annat anges] | 648 |
| | Torsdagen den 13 december 2018 |
| 2020/C 388/43 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 med rekommendationer till kommissionen om snabb lösning av handelstvister (2018/2079(INL)) | 692 |
| 2020/C 388/44 | Europaparlamentets ändringar antagna den 13 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av unionens rymdprogram och Europeiska unionens rymdprogrambyrå och om upphävande av förordningarna (EU) nr 912/2010, (EU) nr 1285/2013, (EU) nr 377/2014 och beslut 541/2014/EU (COM(2018)0447 – C8–0258/2018 – 2018/0236(COD)) | 698 |
| 2020/C 388/45 | Europaparlamentets ändringar antagna den 13 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för ett digitalt Europa för perioden 2021–2027 (COM(2018)0434 – C8–0256/2018 – 2018/0227(COD)) | 775 |
| 2020/C 388/46 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av en ändring av avtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska gemenskapen om regleringssamarbete på området civil luftfartssäkerhet (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE)) | 846 |
| 2020/C 388/47 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2018 om förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt system för skatt på inkomster från tillhandahållande av vissa digitala tjänster (COM(2018)0148 – C8–0137/2018 – 2018/0073(CNS)) | 847 |
| 2020/C 388/48 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2018 om förslaget till rådets direktiv om fastställande av regler med avseende på bolagsbeskattning av en betydande digital närvaro (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS)) | 868 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 11 december 2018

2020/C 388/20

P8_TA(2018)0486Asyl-, migrations- och integrationsfonden: Förnyade åtaganden avseende återstående belopp ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 vad gäller förnyade åtaganden för de återstående belopp som anslagits till stöd för genomförandet av rådets beslut (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601 eller omfördelning av dessa till andra åtgärder inom ramen för de nationella programmen (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))P8_TC1-COD(2018)0371Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av förordning (EU) nr 516/2014 vad gäller förnyade åtaganden avseende de återstående belopp som anslagits till stöd för genomförandet av rådets beslut (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601 eller omfördelning av dessa belopp till andra åtgärder inom ramen för de nationella programmen

177

2020/C 388/21

Europaparlamentets ändringar antagna den 11 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) samt om upphävande av förordning (EU) nr 1293/2013 (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD))

179

2020/C 388/22

P8_TA(2018)0488Skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener och mutagena ämnen i arbetet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))P8_TC1-COD(2017)0004Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om ändring av direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet

216

2020/C 388/23

Europaparlamentets ändringar antagna den 11 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om insyn och hållbarhet i EU:s system för riskbedömning i livsmedelskedjan och ändring av förordning (EG) nr 178/2002 [om allmän livsmedelslagstiftning], direktiv 2001/18/EG [om avsiktlig utsättning av genmodifierade organismer i miljön] samt förordningarna (EG) nr 1829/2003 [om genmodifierade foder och livsmedel], (EG) nr 1831/2003 [om fodertillsatser], (EG) nr 2065/2003 [om rökaromer], (EG) nr 1935/2004 [om material i kontakt med livsmedel], (EG) nr 1331/2008 [om ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer], (EG) nr 1107/2009 [om växtskyddsmedel] och (EU) 2015/2283 [om nya livsmedel] (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD))

217

2020/C 388/24

P8_TA(2018)0490Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) och om upphävande av förordning (EEG) nr 337/75 (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))P8_TC1-COD(2016)0257Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om inrättande av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 337/75

274

2020/C 388/25

P8_TA(2018)0491Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2062/94 (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))P8_TC1-COD(2016)0254Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om inrättande av Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2062/94

275

2020/C 388/26

P8_TA(2018)0492Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1365/75 (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))P8_TC1-COD(2016)0256Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om inrättande av Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1365/75

276

2020/C 388/27

P8_TA(2018)0493Komplettering av Europeiska unionens typgodkännandelagstiftning med anledning av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2018 om Europaparlamentets och rådets förordning om komplettering av Europeiska unionens typgodkännandelagstiftning med anledning av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))P8_TC1-COD(2018)0220Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om komplettering av unionstypgodkännandelagstiftning med anledning av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen

277

2020/C 388/28

Europaparlamentets ändringar antagna den 11 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 810/2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex) (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD))

278

2020/C 388/29

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2018 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller tillfällig tillämpning av ett allmänt förfarande för omvänd betalningsskyldighet på leveranser av varor och tjänster över ett visst tröskelvärde (COM(2016)0811 – C8–0023/2017 – 2016/0406(CNS))

310

Onsdagen den 12 december 2018

2020/C 388/30

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2018 för budgetåret 2018: Minskning av betalningsbemyndiganden och åtagandebemyndiganden i enlighet med uppdaterade utgifts- och inkomstberäkningar (egna medel) (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD))

319

2020/C 388/31

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ianspråktagande av flexibilitetsmekanismen för finansiering av omedelbara budgetåtgärder för att hantera de utmaningar som migration, flyktingströmmar och säkerhetshot innebär (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD))

321

2020/C 388/32

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om att ta EU:s solidaritetsfond i anspråk för att möjliggöra förskottsutbetalningar från unionens allmänna budget för 2019 (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD))

324

2020/C 388/33

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om rådets ståndpunkt om det andra förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD))

326

2020/C 388/34

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska unionen och Japan (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE))

334

2020/C 388/35

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 12 december 2018 med ett förslag till resolution om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska unionen och Japan (07964/2018 – C8–0382/2018 – 2018/0091M(NLE))

335

2020/C 388/36

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av det strategiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Japan, å andra sidan (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE))

341

2020/C 388/37

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 12 december 2018 med ett förslag till resolution om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av det strategiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Japan, å andra sidan (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE))

342

2020/C 388/38

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens och dess medlemsstaters vägnar av ett protokoll om ändring av Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska Konungariket Jordanien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE))

347

2020/C 388/39

Europaparlamentets ändringar antagna den 12 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, och om dess regler för deltagande och spridning (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD))

348

2020/C 388/40

Europaparlamentets ändringar antagna den 12 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation (COM(2018)0436 – C8–0253/2018 – 2018/0225(COD))

459

2020/C 388/41

Europaparlamentets ändringar antagna den 12 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska försvarsfonden (COM(2018)0476 – C8–0268/2018 – 2018/0254(COD))[Ändringsförslag 1, om inte annat anges]

623

2020/C 388/42

Europaparlamentets ändringar antagna den 12 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 (COM(2018)0438 – C8–0255/2018 – 2018/0228(COD)[Ändring 1, om inget annat anges]

648

Torsdagen den 13 december 2018

2020/C 388/43

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 med rekommendationer till kommissionen om snabb lösning av handelstvister (2018/2079(INL))

692

2020/C 388/44

Europaparlamentets ändringar antagna den 13 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av unionens rymdprogram och Europeiska unionens rymdprogrambyrå och om upphävande av förordningarna (EU) nr 912/2010, (EU) nr 1285/2013, (EU) nr 377/2014 och beslut 541/2014/EU (COM(2018)0447 – C8–0258/2018 – 2018/0236(COD))

698

2020/C 388/45

Europaparlamentets ändringar antagna den 13 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för ett digitalt Europa för perioden 2021–2027 (COM(2018)0434 – C8–0256/2018 – 2018/0227(COD))

775

2020/C 388/46

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av en ändring av avtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska gemenskapen om regleringssamarbete på området civil luftfartssäkerhet (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE))

846

2020/C 388/47

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2018 om förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt system för skatt på inkomster från tillhandahållande av vissa digitala tjänster (COM(2018)0148 – C8–0137/2018 – 2018/0073(CNS))

847

2020/C 388/48

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2018 om förslaget till rådets direktiv om fastställande av regler med avseende på bolagsbeskattning av en betydande digital närvaro (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS))

868

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

13.11.2020

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2018–2019

Sammanträdena den 10–13 december 2018

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 92, 20.3.2020.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 11 december 2018

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/2

---

P8_TA(2018)0485

Utbildning i den digitala eran: utmaningar, möjligheter och lärdomar för utformningen av EU:s politik

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2018 om utbildning i den digitala eran: utmaningar, möjligheter och lärdomar för utformningen av EU:s politik (2018/2090(INI))

(2020/C 388/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 165 och 166 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 165 och 166 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 14, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 14,

| — | med beaktande av artikel 2 i protokollet till Europarådets konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, avseende rätten till utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 i protokollet till Europarådets konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, avseende rätten till utbildning,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2018/646 av den 18 april 2018 om en gemensam ram för tillhandahållande av bättre tjänster för kompetens och kvalifikationer (Europass) och om upphävande av beslut nr 2241/2004/EG (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2018/646 av den 18 april 2018 om en gemensam ram för tillhandahållande av bättre tjänster för kompetens och kvalifikationer (Europass) och om upphävande av beslut nr 2241/2004/EG (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2018 om modernisering av utbildningen i EU (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2018 om modernisering av utbildningen i EU (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 september 2017 om en ny kompetensagenda för Europa (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 september 2017 om en ny kompetensagenda för Europa (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om kompetenshöjande åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslöshet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om kompetenshöjande åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslöshet (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om att stärka flickor genom utbildning i EU (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om att stärka flickor genom utbildning i EU (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om främjande av ungt företagande genom utbildning och yrkesutbildning (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om främjande av ungt företagande genom utbildning och yrkesutbildning (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 april 2014 om ny teknik och öppna utbildningsresurser (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 april 2014 om ny teknik och öppna utbildningsresurser (7),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (8),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 22 maj 2018 om vägen mot en vision om ett europeiskt område för utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 22 maj 2018 om vägen mot en vision om ett europeiskt område för utbildning,

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 22 maj 2017 om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande och om upphävande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 22 maj 2017 om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande och om upphävande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (9),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 30 maj 2016 om uppbyggande av mediekompetens och kritiskt tänkande genom utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 30 maj 2016 om uppbyggande av mediekompetens och kritiskt tänkande genom utbildning,

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 19 december 2016 om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 19 december 2016 om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna (10),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 27 maj 2015 om förskoleverksamhetens och den primära utbildningens roll när det gäller att främja kreativitet, innovation och digital kompetens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 27 maj 2015 om förskoleverksamhetens och den primära utbildningens roll när det gäller att främja kreativitet, innovation och digital kompetens,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 20 maj 2014 om effektiv lärarutbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 20 maj 2014 om effektiv lärarutbildning,

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (11),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 28 november 2011 om en förnyad europeisk agenda för vuxenlärande (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 28 november 2011 om en förnyad europeisk agenda för vuxenlärande (12),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 januari 2018 om handlingsplanen för digital utbildning (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 januari 2018 om handlingsplanen för digital utbildning (COM(2018)0022),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 maj 2017Utveckling av skolan och utbildning av hög kvalitet för en bra start i livet (COM(2017)0248), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 maj 2017Utveckling av skolan och utbildning av hög kvalitet för en bra start i livet (COM(2017)0248),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 maj 2012Europeisk strategi för ett bättre internet för barn (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 maj 2012Europeisk strategi för ett bättre internet för barn (COM(2012)0196),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juni 2016En ny kompetensagenda för Europa (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juni 2016En ny kompetensagenda för Europa (COM(2016)0381),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 december 2016Förbättra och modernisera utbildningen (COM(2016)0941), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 december 2016Förbättra och modernisera utbildningen (COM(2016)0941),

| — | med beaktande av Europeiska regionkommitténs yttrande av den 30 november 2017Modernisering av skolor och högre utbildning (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska regionkommitténs yttrande av den 30 november 2017Modernisering av skolor och högre utbildning (13),

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning av den 9 mars 2018Skill needs anticipation: systems and approaches. Analysis of stakeholder survey on skill needs assessment and anticipation, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning av den 9 mars 2018Skill needs anticipation: systems and approaches. Analysis of stakeholder survey on skill needs assessment and anticipation,

| — | med beaktande av kommissionens politiska rapport från 2017DigComp 2.1: ramverket för utvecklingen av digital kompetens bland medborgarna med åtta kompetensnivåer och exempel på användning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens politiska rapport från 2017DigComp 2.1: ramverket för utvecklingen av digital kompetens bland medborgarna med åtta kompetensnivåer och exempel på användning,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0400/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0400/2018), och av följande skäl:

| A. | När tekniken nu utvecklas allt snabbare är det digitala samhället och den digitala ekonomin numera ett faktum, vilket innebär att digitala färdigheter är nödvändiga för alla medborgares framgång på arbetsmarknaden och personliga utveckling. |
| --- | --- |

A.

När tekniken nu utvecklas allt snabbare är det digitala samhället och den digitala ekonomin numera ett faktum, vilket innebär att digitala färdigheter är nödvändiga för alla medborgares framgång på arbetsmarknaden och personliga utveckling.

| B. | Digital kompetens är en viktig kompetens för livslångt lärande, vilket framhålls i referensramen i bilagan till rådets rekommendation av den 22 maj 2018. |
| --- | --- |

B.

Digital kompetens är en viktig kompetens för livslångt lärande, vilket framhålls i referensramen i bilagan till rådets rekommendation av den 22 maj 2018.

| C. | Möjligheten att använda teknik för innovation är bland annat avhängig av kritiskt tänkande, nivån på människors digitala och kreativa färdigheter och kvaliteten på och omfattningen av möjligheterna till internetuppkoppling. |
| --- | --- |

C.

Möjligheten att använda teknik för innovation är bland annat avhängig av kritiskt tänkande, nivån på människors digitala och kreativa färdigheter och kvaliteten på och omfattningen av möjligheterna till internetuppkoppling.

| D. | Grundläggande kunskap om digital teknik är avgörande för att kunna genomföra nödvändiga administrativa och vardagliga uppgifter. |
| --- | --- |

D.

Grundläggande kunskap om digital teknik är avgörande för att kunna genomföra nödvändiga administrativa och vardagliga uppgifter.

| E. | Det uppskattas att omkring hälften av de arbetstillfällen som finns i världen just nu – och 30 % av de som finns i Europeiska unionen – kommer att försvinna under de närmaste 25 åren (14) och att nya yrken som kräver avancerade digitala färdigheter kommer att växa fram. |
| --- | --- |

E.

Det uppskattas att omkring hälften av de arbetstillfällen som finns i världen just nu – och 30 % av de som finns i Europeiska unionen – kommer att försvinna under de närmaste 25 åren (14) och att nya yrken som kräver avancerade digitala färdigheter kommer att växa fram.

| F. | Digitala färdigheter långt utöver arbetsmarknadens behov ger människor större möjlighet att delta i samhällslivet, både i dag och i framtiden, underlättar informations- och kulturutbyte och ger människor större möjlighet att delta i det politiska beslutsfattandet. |
| --- | --- |

F.

Digitala färdigheter långt utöver arbetsmarknadens behov ger människor större möjlighet att delta i samhällslivet, både i dag och i framtiden, underlättar informations- och kulturutbyte och ger människor större möjlighet att delta i det politiska beslutsfattandet.

| G. | Det är oerhört viktigt att åter göra internet till en gemensam nytta och att främja ett aktivt e-medborgarskap. |
| --- | --- |

G.

Det är oerhört viktigt att åter göra internet till en gemensam nytta och att främja ett aktivt e-medborgarskap.

| H. | Den tekniska förvandlingen i alla branscher innebär att digitala verktyg ofta används även i yrken som traditionellt sett inte varit tekniska, och det uppskattas att nio av tio jobb inom en nära eller omedelbar framtid kommer att kräva digitala färdigheter. |
| --- | --- |

H.

Den tekniska förvandlingen i alla branscher innebär att digitala verktyg ofta används även i yrken som traditionellt sett inte varit tekniska, och det uppskattas att nio av tio jobb inom en nära eller omedelbar framtid kommer att kräva digitala färdigheter.

| I. | För närvarande saknar 44 % av EU:s befolkning mellan 16 och 74 år grundläggande digitala färdigheter, och 19 % har inga digitala färdigheter överhuvudtaget, och skillnaderna mellan medlemsstaterna är betydande. Denna situation riskerar att skapa en ny social uppdelning. |
| --- | --- |

I.

För närvarande saknar 44 % av EU:s befolkning mellan 16 och 74 år grundläggande digitala färdigheter, och 19 % har inga digitala färdigheter överhuvudtaget, och skillnaderna mellan medlemsstaterna är betydande. Denna situation riskerar att skapa en ny social uppdelning.

| J. | Vikten av digitala färdigheter, kompetensklyftan – som är särskilt tydlig mellan kvinnor och män, olika generationer och olika sociala grupper – samt skillnaderna i digitala färdigheter i medlemsstaterna kräver ett samordnat politiskt svar. |
| --- | --- |

J.

Vikten av digitala färdigheter, kompetensklyftan – som är särskilt tydlig mellan kvinnor och män, olika generationer och olika sociala grupper – samt skillnaderna i digitala färdigheter i medlemsstaterna kräver ett samordnat politiskt svar.

| K. | Det är av yttersta vikt att utbildningsinstitutionerna förbereder elever och studerande på att bemöta de samhälleliga och ekonomiska utmaningar som uppstår på grund av den snabba tekniska och sociala utvecklingen, genom att utrusta dem med de färdigheter som krävs för att anpassa sig till den digitala världens utmaningar. |
| --- | --- |

K.

Det är av yttersta vikt att utbildningsinstitutionerna förbereder elever och studerande på att bemöta de samhälleliga och ekonomiska utmaningar som uppstår på grund av den snabba tekniska och sociala utvecklingen, genom att utrusta dem med de färdigheter som krävs för att anpassa sig till den digitala världens utmaningar.

| L. | Tillgång till och användning av internet och av teknisk och digital utrustning har omvandlat det sociala beteendet och de sociala relationerna, särskilt hos de yngre generationerna. |
| --- | --- |

L.

Tillgång till och användning av internet och av teknisk och digital utrustning har omvandlat det sociala beteendet och de sociala relationerna, särskilt hos de yngre generationerna.

| M. | Målet att se till att alla skolor i EU senast 2025 har tillgång till internetuppkoppling med en nedladdnings-/uppladdningshastighet på 1 gigabit data per sekund har ännu inte uppnåtts. |
| --- | --- |

M.

Målet att se till att alla skolor i EU senast 2025 har tillgång till internetuppkoppling med en nedladdnings-/uppladdningshastighet på 1 gigabit data per sekund har ännu inte uppnåtts.

| N. | Överdriven användning och teknisk och digital utrustning, såsom datorer och datorplattor, kan orsaka problem för hälsa och välmående, bland annat sömnbrist, en stillasittande livsstil och beroende. |
| --- | --- |

N.

Överdriven användning och teknisk och digital utrustning, såsom datorer och datorplattor, kan orsaka problem för hälsa och välmående, bland annat sömnbrist, en stillasittande livsstil och beroende.

| O. | Strategier för digital inlärning måste också beakta forskning om de negativa effekter som tidig användning av digital teknik kan ha på utvecklingen av unga barns hjärnor. |
| --- | --- |

O.

Strategier för digital inlärning måste också beakta forskning om de negativa effekter som tidig användning av digital teknik kan ha på utvecklingen av unga barns hjärnor.

| P. | Digital teknik bör vara en integrerad del av en studerandefokuserad, åldersanpassad utbildningsmetod och kan erbjuda nya och innovativa ingångar till undervisning och lärande. Det är av största vikt att behålla den personliga kontakten mellan elever och lärare och att prioritera barns och vuxna studerandes välmående och hälsosamma utveckling. |
| --- | --- |

P.

Digital teknik bör vara en integrerad del av en studerandefokuserad, åldersanpassad utbildningsmetod och kan erbjuda nya och innovativa ingångar till undervisning och lärande. Det är av största vikt att behålla den personliga kontakten mellan elever och lärare och att prioritera barns och vuxna studerandes välmående och hälsosamma utveckling.

| Q. | Tekniken bör användas bättre för att stödja ny pedagogik som är inriktad på elever som aktiva deltagare, med verktyg för frågebaserade studier och arbetsytor som bygger på samarbete. |
| --- | --- |

Q.

Tekniken bör användas bättre för att stödja ny pedagogik som är inriktad på elever som aktiva deltagare, med verktyg för frågebaserade studier och arbetsytor som bygger på samarbete.

| R. | Grundläggande utbildning i it-hygien, it-säkerhet, dataskydd och mediekompetens måste vara ålders- och utvecklingsanpassad, så att barn kan lära sig att bli kritiska studerande, aktiva medborgare, internetanvändare och skapare av ett demokratiskt digitalt samhälle, att fatta informerade beslut och att bli medvetna om och kunna motverka risker kopplade till internet, exempelvis desinformation online, trakasserier och persondataintrång. Utbildningsprogram om it-säkerhet bör införas i universitetens kursplaner och i läroplanerna för yrkesutbildningar. |
| --- | --- |

R.

Grundläggande utbildning i it-hygien, it-säkerhet, dataskydd och mediekompetens måste vara ålders- och utvecklingsanpassad, så att barn kan lära sig att bli kritiska studerande, aktiva medborgare, internetanvändare och skapare av ett demokratiskt digitalt samhälle, att fatta informerade beslut och att bli medvetna om och kunna motverka risker kopplade till internet, exempelvis desinformation online, trakasserier och persondataintrång. Utbildningsprogram om it-säkerhet bör införas i universitetens kursplaner och i läroplanerna för yrkesutbildningar.

| S. | Innovativt, digitalt lärande av god kvalitet kan vara fängslande och interaktivt och komplettera undervisning i form av föreläsningar samt skapa plattformar för samarbete och skapande av kunskap. |
| --- | --- |

S.

Innovativt, digitalt lärande av god kvalitet kan vara fängslande och interaktivt och komplettera undervisning i form av föreläsningar samt skapa plattformar för samarbete och skapande av kunskap.

| T. | Vi ser allt mer hur stora digitala företag använder utbildning på ett kommersiellt sätt. Dessa företag försöker påverka undervisningsmetoderna genom att skapa utrustning, programvara och utbildningsresurser eller genom att erbjuda utbildning för lärare. |
| --- | --- |

T.

Vi ser allt mer hur stora digitala företag använder utbildning på ett kommersiellt sätt. Dessa företag försöker påverka undervisningsmetoderna genom att skapa utrustning, programvara och utbildningsresurser eller genom att erbjuda utbildning för lärare.

| U. | För att bättre infria förväntningarna på tekniken behöver medlemsstaterna ändamålsenliga strategier för att bygga upp lärares kapacitet, och de politiska beslutsfattarna behöver göra mer för att bygga upp stödet för denna agenda. |
| --- | --- |

U.

För att bättre infria förväntningarna på tekniken behöver medlemsstaterna ändamålsenliga strategier för att bygga upp lärares kapacitet, och de politiska beslutsfattarna behöver göra mer för att bygga upp stödet för denna agenda.

| V. | Offentliga bibliotek deltar i det gemensamma arbetet för att lära ut digitala färdigheter till medborgarna, genom att erbjuda öppna tjänster för digitalt stöd i en social och hjälpsam miljö. |
| --- | --- |

V.

Offentliga bibliotek deltar i det gemensamma arbetet för att lära ut digitala färdigheter till medborgarna, genom att erbjuda öppna tjänster för digitalt stöd i en social och hjälpsam miljö.

| W. | Vuxna som är utan jobb eller har jobb som inte kräver digitala färdigheter tenderar att snabbt halka efter sina mer digitalt kunniga gelikar, något som hämmar deras utsikter att få arbete och förvärrar sociala och ekonomiska skillnader. |
| --- | --- |

W.

Vuxna som är utan jobb eller har jobb som inte kräver digitala färdigheter tenderar att snabbt halka efter sina mer digitalt kunniga gelikar, något som hämmar deras utsikter att få arbete och förvärrar sociala och ekonomiska skillnader.

| X. | Den stegvisa digitaliseringen av arbete kommer att leda till att många yrken försvinner och till större arbetslöshet. De nya yrken som kommer att växa fram genom digitaliseringen kan eventuellt kompensera för vissa av de arbetstillfällen som går förlorade. |
| --- | --- |

X.

Den stegvisa digitaliseringen av arbete kommer att leda till att många yrken försvinner och till större arbetslöshet. De nya yrken som kommer att växa fram genom digitaliseringen kan eventuellt kompensera för vissa av de arbetstillfällen som går förlorade.

| Y. | Digital teknik kan underlätta tillgången till kunskap och lärande, och användning av dessa gör det enkelt för utbildningsinstitutioner på olika nivåer att vara lättillgängliga och inkluderande. |
| --- | --- |

Y.

Digital teknik kan underlätta tillgången till kunskap och lärande, och användning av dessa gör det enkelt för utbildningsinstitutioner på olika nivåer att vara lättillgängliga och inkluderande.

| Z. | Utan lämpliga och målinriktade politiska åtgärder kommer äldre och personer med funktionsnedsättning troligtvis att bli de som tar mest skada av den digitala omvandlingen. |
| --- | --- |

Z.

Utan lämpliga och målinriktade politiska åtgärder kommer äldre och personer med funktionsnedsättning troligtvis att bli de som tar mest skada av den digitala omvandlingen.

| AA. | Kvinnor utgör bara 20 % av de yrkesverksamma i vetenskapssektorn, bara 27 % av de utexaminerade ingenjörerna (15) och bara 20 % av de utexaminerade i datavetenskap (16). Andelen män som arbetar i den digitala sektorn är 3,1 gånger större än andelen kvinnor. Så lite som 19 % av arbetstagarna inom IKT har en kvinnlig chef, jämfört med 45 % av arbetstagarna i andra sektorer. |
| --- | --- |

AA.

Kvinnor utgör bara 20 % av de yrkesverksamma i vetenskapssektorn, bara 27 % av de utexaminerade ingenjörerna (15) och bara 20 % av de utexaminerade i datavetenskap (16). Andelen män som arbetar i den digitala sektorn är 3,1 gånger större än andelen kvinnor. Så lite som 19 % av arbetstagarna inom IKT har en kvinnlig chef, jämfört med 45 % av arbetstagarna i andra sektorer.

| AB. | Möjligheter till livslångt lärande brukar vara långt mer tillgängliga för arbetstagare som redan har hög kompetens (17). |
| --- | --- |

AB.

Möjligheter till livslångt lärande brukar vara långt mer tillgängliga för arbetstagare som redan har hög kompetens (17).

| AC. | Fortgående övervakning och bedömning av digital kompetens och kunnighet både inom organisationer och bland enskilda personer är en förutsättning för att politiken ska ge effektiva resultat. |
| --- | --- |

AC.

Fortgående övervakning och bedömning av digital kompetens och kunnighet både inom organisationer och bland enskilda personer är en förutsättning för att politiken ska ge effektiva resultat.

| AD. | Att tillägna sig grundläggande övergripande färdigheter, såsom räkneförmåga, kritiskt tänkande och färdigheter i social kommunikation, är en grundförutsättning för att kunna ta till sig digitala färdigheter och kompetenser. |
| --- | --- |

AD.

Att tillägna sig grundläggande övergripande färdigheter, såsom räkneförmåga, kritiskt tänkande och färdigheter i social kommunikation, är en grundförutsättning för att kunna ta till sig digitala färdigheter och kompetenser.

| 1. | Europaparlamentet understryker att förvärvande av digitala färdigheter kräver en sammanhängande strategi för livslångt lärande, förankrad i formella, icke-formella och informella utbildningsmiljöer, med politisk respons och målinriktade insatser som är anpassade till olika åldersgruppers och studerandes behov. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att digital teknik har potential att stödja en övergång till mer elevcentrerade pedagogiska metoder om den införlivas i inlärningsprocessen på ett planerat och målinriktat sätt. Parlamentet anser att studerande måste vägledas i riktning mot innovativa, nedifrån-och-uppmetoder för skapande av kunskap om en verklig omvandling av utbildningen ska kunna äga rum. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att en omvandling av utbildningssystemen på alla nivåer är nödvändig om man fullt ut ska kunna utnyttja de möjligheter som informations- och kommunikationsteknik och medier medför och om de färdigheter och kompetenser som krävs för att behoven hos framtidens samhälle och arbetsmarknad ska kunna tillgodoses. Parlamentet upprepar att en sådan omvandling måste göras på ett sätt som även i fortsättningen garanterar rätten till självförverkligande, hittar rätt balans mellan relevanta digitala färdigheter och livskunskaper och stöder människors individuella motståndskraft, kritiska tänkande och innovationspotential. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att utbildningsinstitutionerna inte har råd att försumma att ge sina studerande en heltäckande utbildning, som omfattar främjande och utveckling av ett kritiskt och holistiskt synsätt som gör det möjligt för dem att hävda sig som aktiva medborgare. Parlamentet förstår att kritiskt tänkande inte kan stärkas enbart genom att lära ut digitala färdigheter, utan att en heltäckande utbildning också behövs. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att det visserligen är oundgängligt att öka studerandes grundläggande och avancerade digitala färdigheter, men att man även bör fortsätta att slå vakt om traditionella och humanistiska färdigheter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet erinrar om att utbildningsinstitutionernas nödvändiga anpassning till ny teknik och innovativa pedagogiska metoder aldrig bör ses som ett självändamål, utan som ett verktyg för att för att öka utbildningens kvalitet och inkluderande karaktär, vilket kommissionen konstaterade i sin handlingsplan för digital utbildning från januari 2018. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att det finns behov av mer digitala färdigheter, men betonar även att den digitala teknikens inverkan på utbildningen inte är enkel att bedöma för tillfället, vilket innebär att det är av yttersta vikt att ta hänsyn till neurologisk forskning om den digitala teknikens effekter på hjärnans utveckling. Parlamentet efterlyser därför investeringar i opartisk och ämnesöverskridande forskning om den digitala teknikens olika effekter på utbildningen, som kopplar samman utbildningsvetenskap, pedagogik, psykologi, sociologi, neurovetenskap och datavetenskap för att få en så djup förståelse som möjligt för hur barns och vuxnas hjärnor reagerar på den digitala miljön, i syfte att maximera fördelarna med användning av digital teknik i utbildningen och minimera riskerna. Parlamentet betonar att det finns ett behov av att främja ansvarsfull användning av digitala verktyg som skyddar studerandes fysiologiska, neurosensoriska och beteendemässiga utveckling, särskilt under barndomen, och skapar en god balans i den dagliga användningen av teknisk och digital utrustning, både inom utbildningsinstitutioner och i privatlivet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att samtidigt som användningen av onlineapplikationer och mobila applikationer och ny teknik, till exempel sakernas internet, är mer utbredd än någonsin är medborgarna, i synnerhet minderåriga, ofta omedvetna om riskerna med att använda internet och IKT-verktyg, till exempel persondataintrång, långtgående spårning av slutanvändare och it-brottslighet. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att ge dataskydd och grundläggande it-hygien en lämplig roll inom skolornas läroplaner. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, kommissionen och utbildningsinstitutionerna att förbättra barns säkerhet online och ta itu med problemen nätmobbning, exponering för skadligt och störande innehåll och andra it-säkerhetshot, genom att utveckla och genomföra förebyggande program och medvetandehöjande kampanjer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i högre grad sprida information om kampanjen #SafeInternet4EU. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att digitala verktyg måste anpassas till de studerandes behov för att kunna ge bättre inlärningserfarenheter och inlärningsresultat och att detta är ett sätt för de studerande att bli aktiva medborgare i stället för passiva teknikkonsumenter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att den digitala teknikens påverkan på själva utbildningen har varit begränsad, trots digitaliseringens potential att gynna och förbättra olika och individanpassade inlärningsmetoder. Parlamentet uttrycker i synnerhet sin oro över att investeringar i IKT på skolor och utbildningscentrum ännu inte har lett till den omvandling av utbildningsmetoderna som man hoppats på. Parlamentet erinrar om att skolor och andra inlärningsmiljöer måste stödja alla studerande och bemöta deras specifika behov genom att utveckla lämpliga och effektiva åtgärder för att främja digitala färdigheter, särskilt bland studerande med funktionsnedsättning, minoritetsgrupper, migrantgrupper, personer som hoppat av från skolan, långtidsarbetslösa och äldre. Parlamentet anser att sådant stöd kan underlättas genom användning av ny teknik. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar den växande klyftan mellan mäns och kvinnors deltagande i den digitala sektorn i fråga om utbildning, karriärvägar och entreprenörskap. Parlamentet betonar att det är centralt att använda sig av metoder som skapar könsbalans när man främjar IKT och digitala karriärer, och att fler kvinnliga studerande och kvinnor bör få stöd att skapa sig en karriär på det digitala området. Parlamentet understryker att det är viktigt att säkerställa digital kompetens och flickors och kvinnors deltagande i IKT-utbildning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa åldersanpassad IKT-utbildning tidigt under skolgången, med särskild tonvikt på åtgärder för att överbrygga den digitala könsklyftan och erbjuda flickor alternativa ingångar till naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, konst och matematik, eftersom könsstereotyper kring dessa ämnen och bristen på kvinnliga förebilder ofta hindrar flickors tillträde till dessa. Parlamentet anser att en finjusterad strategi för kvinnor på den digitala arenan, tillsammans med kommissionens kommande handlingsplan för att minska könsklyftan på teknikområdet, skulle kunna ge ansträngningarna på detta område en skjuts. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att bristen på digital utrustning och uppkopplingsmöjligheter i medlemsstaternas skolor har en skadlig inverkan på elevernas utbildning i digitala färdigheter och tillgången till digitala inlärningsverktyg. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra omfattande offentliga investeringar för att förse alla skolor med bredband med hög kapacitet och att utnyttja befintliga EU-program för detta ändamål, särskilt Fonden för ett sammanlänkat Europa, som kan stödja den fysiska infrastrukturen för bredbandsnät med hög kapacitet, och kupongsystemet WiFi4EU. Parlamentet betonar att insatser och finansiering för konnektivitet främst bör inriktas på landsbygdsområden och mindre gynnade områden samt på de yttersta randområdena och bergsområden. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att utbildningsinstitutionerna behöver få hjälp från unionen och medlemsstaterna och ha ett nära samarbete med alla intressenter, industrin, lokala och regionala myndigheter, samhällen och civilsamhället för att utveckla sin IKT- och medieutbildning i enlighet med sin specifika pedagogiska metod och klara av den svåra övergången till en mer digitaliserad inlärningsmiljö. Parlamentet understryker i detta sammanhang att den digitala omvandlingen av utbildningen behöver göras på ett sätt som omfattar alla skolämnen och hela skolsystemet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att lärare och utbildare bör stå i centrum för den digitala omvandlingen och att de därför behöver lämpliga inledande förberedelser och fortgående utbildning, vilket måste omfatta moduler om ålders- och utvecklingsanpassade undervisningsmetoder. Parlamentet insisterar på att denna utbildning tar tid och inte bör komma som en extrauppgift ovanpå deras vardagliga verksamhet. Parlamentet framhåller att undervisning i digitala färdigheter, i ännu större utsträckning än undervisning i andra grundläggande färdigheter såsom läs- och skrivkunnighet, kräver att lärarna kontinuerligt uppdaterar sina kunskaper och färdigheter. Parlamentet framhåller därför att lärare behöver lämplig, flexibel och högkvalitativ fortgående yrkesutveckling som motsvarar deras behov. Parlamentet ser i detta hänseende positivt på användning av europeiska onlineplattformar för att erbjuda fler möjligheter till yrkesutveckling och uppmuntra till utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar att ansvarsområdet för dem som för närvarande ansvarar för utbildning har utökats, på grund av den ökade användningen av digitala applikationer i skolarbetet. Parlamentet anser att även dessa personer måste ta del i inlärningsprocessen och teknikanvändningen, eftersom de, om de inte har de nödvändiga digitala färdigheterna, kommer att ha svårare att engagera sina studerande i inlärningsprocessen, vilket kan leda till mer social utestängning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet stöder och uppmuntrar genomförandet av åtgärder för digitalisering av administrativa processer i skolor, för att ytterligare minska den administrativa bördan på alla nivåer. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja och finansiera regionala och lokala initiativ som stöder kvalitativa undervisningsmetoder som är avsedda att öka innovationen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar värdet av skolors självständighet när det gäller att skapa innovativ undervisning. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att erbjuda lämplig vägledning om den rättsliga tillämpningen av undantag från upphovsrättslagstiftning på utbildningsområdet och enkel tillgång till licenser för offentliga institutioner utan vinstdrivande syfte inom formell och informell utbildning. Parlamentet anser att lärare och elever måste vara säkra när de använder digitalt tillgängliga resurser och när de lär ut och lär in färdigheter, Parlamentet rekommenderar i detta sammanhang att kommissionen tillhandahåller vägledning för utbildningsinstitutioner, lärare och studerande för detta syfte. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påpekar att bristen på digitala verktyg för rörliga studerande kan försämra kvaliteten på utbildningserfarenheter i Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med sina pilotinitiativ för ett europeiskt studentkort och det papperslösa Erasmus, med målet att lansera dem under nästa fleråriga programperiod. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att på ett ansvarsfullt och effektivt sätt använda unionens finansiella stöd och att informera allmänheten och utbildningsinstitutioner om möjligheter till finansiering, för att göra tillgång till innehåll, verktyg och lösningar för digital inlärning till verklighet för alla. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att regeringarna, i linje med den strategi för livslångt lärande som krävs för digitala färdigheter och i samarbete med berörda parter såsom företag och det civila samhällets organisationer och i både formella och icke-formella miljöer, bör säkerställa en hållbar digital omvandling där ingen hamnar på efterkälken. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet framhåller att inkludering och innovation bör vara de vägledande principerna för utbildning i den digitala eran. Parlamentet anser att digital teknik inte bör förstärka befintliga ojämlikheter, utan i stället användas för att överbrygga den digitala klyftan mellan studerande från olika socioekonomiska bakgrunder och regioner i EU. Parlamentet betonar att ett tillvägagångssätt som präglas av inkludering måste utnyttja hela potentialen hos de resurser som ny digital teknik innebär, inbegripet individanpassad undervisning och partnerskap mellan utbildningsinstitutioner, och att detta kan ge personer från mindre gynnade grupper och dem som har färre möjligheter tillgång till utbildning av god kvalitet och underlätta integrationen av migranter och flyktingar. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att främjande av digital tillgång till utbildning inte nödvändigtvis medför lika tillgång till lärandemöjligheter och att förvärvandet av grundläggande digitala färdigheter fortfarande utgör ett hinder och att den digitala klyftan kvarstår, trots att tekniken blir alltmer tillgänglig. Parlamentet påpekar att uppgifter från Eurostat visar att den digitala klyftan inte minskar och att 44 % av invånarna i EU inte har grundläggande digitala färdigheter (18). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet framhåller att de komplexa digitala färdigheter som behövs för en effektiv användning av IKT kräver att grundläggande färdigheter förvärvas, att alla inte har samma utgångspunkt och att det kvarstår stora klyftor på grundläggande nivåer som särskilt påverkar mindre gynnade grupper och ett stort antal vuxna, att det är tre gånger så troligt att högutbildade använder internet för att förvärva nya färdigheter och skapa nya möjligheter än lågutbildade (19) samt att det finns en risk för att tekniken kommer att bli ett utbildningsverktyg för privilegierade personer snarare än en möjlighet för alla. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar att den institutionella och pedagogiska praxisen hos skolor och andra inlärningsmiljöer, inbegripet icke-informella sådana, måste förändras för att bli mer jämlika, genom att tillhandahålla mycket diversifierade och fördjupade stödstrukturer för alla, i synnerhet personer som tillhör grupper som löper risk att utestängas, såsom arbetslösa, migranter, lågutbildade, personer med funktionsnedsättning och äldre. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna utarbetar program för digital kompetens på Europas minoritetsspråk och regionala språk samt att de inför kurser i språkteknologi och språkteknologiverktyg i läroplanerna för sina skolor, universitet och yrkeshögskolor. Parlamentet betonar återigen att läs- och skrivkunnighet är av stor betydelse och en absolut förutsättning för samhällenas digitala inkludering. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna bör tillhandahålla det stöd som utbildningsinstitutioner behöver för att förbättra digitaliseringen av språken i EU. Parlamentet rekommenderar att skolor i hela EU använder digital teknik för att öka antalet gränsöverskridande utbildningsutbyten, genom videokonferenser och virtuella klassrum. Parlamentet betonar att skolor i hela EU skulle kunna dra fördel av gränsöverskridande tillgång till digitalt innehåll. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet framhåller den viktiga roll som biblioteken spelar när det gäller att erbjuda medborgare digitala tjänster och göra undervisning och tjänster online tillgängliga i en säker miljö som är öppen för alla. Parlamentet rekommenderar därför att dessa insatser får vederbörlig finansiering från sinsemellan kompletterande europeiska, nationella, regionala och lokala program och att bibliotekens oundgängliga roll i att öka mediekompetensen erkänns i större utsträckning. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet efterlyser en övergång till fler möjligheter till icke-formellt lärande och icke-formell utbildning på arbetsplatser och betonar att det behövs högkvalitativa och inkluderande utbildningssystem med tillräckliga resurser. Parlamentet anser att möjligheter till omskolning och kompetensutveckling är nödvändiga, liksom att relevanta inslag av digital kompetens införlivas i fortbildningsprogrammen på arbetsplatserna och i särskilda utbildningslösningar för personer som arbetar för små och medelstora företag. Parlamentet framhåller vikten av att stärka sambandet mellan utbildning och arbete och den roll som livslång karriärvägledning och rådgivning spelar när det gäller att underlätta tillgången till lämpliga, flexibla och högkvalitativa utbildnings- och karriärvägar. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet understryker att praktikplatser inom den digitala sektorn kan hjälpa studerande och unga vuxna att tillägna sig praktiska digitala färdigheter direkt på arbetsplatsen. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang det nya pilotprojektet Digital Opportunity, som skapar praktikplatser inom ramen för Erasmus+ och Horisont 2020. Parlamentet vill se förnyade insatser på detta område inom de program som ingår i den nya fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att, i nära samarbete med lokalsamhällen och utbildningsaktörer, ge vuxna med begränsade digitala färdigheter tillgång till kompetensutveckling så att de kan uppnå en miniminivå av digital kompetens. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, i samarbete med företag, lokala och regionala samhällen, utbildningscentrum och berörda parter i det civila samhället, identifiera befintliga kompetensklyftor, öka de digitala kunskaperna och internetkunskaperna, förbättra mediekompetensen, särskilt bland minderåriga, och skapa en hög nivå av digital uppkoppling och inkludering. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar företagens delaktighet i att grunda och finansiera skolor. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av strategiska partnerskap mellan akademiska institutioner och forskningsinstitut och offentliga och privata partner som en del av programområde 2 inom Erasmus+-programmet, i syfte att inrätta IKT-kompetenscentrum och driva på utvecklingen av nystartade teknikföretag. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påminner om att en grundlig bedömning och övervakning av digitala färdigheter är avgörande för att uppnå framsteg. Parlamentet välkomnar utvecklingen av verktyg på EU-nivå för organisationer (t.ex. ramen för utveckling av digital kompetens och referensramen för nyckelkompetenser för livslångt lärande) och för enskilda personer (t.ex. Selfie). Parlamentet insisterar dock på att ändamålsenliga metoder för bedömning av digitala färdigheter måste vara dynamiska, flexibla, konstant uppdaterade och anpassade till de studerandes behov och att de även måste börja användas mycket mer runtom i unionen på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att arbeta med kommissionen för att se till att självbedömningsverktyget Selfie blir tillgängligt på medlemsstaternas regionala språk och minoritetsspråk. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar unionens ökade politiska fokus på digitala färdigheter och digital utbildning, vilket bevisas framför allt av handlingsplanen för digital utbildning, som bygger på ett antal framgångsrika småskaliga politiska initiativ, till exempel EU Code Week, koalitionen för digital kompetens och digitala arbetstillfällen och Sofia-uppmaningen till handling om digitala färdigheter och utbildning. Parlamentet anser att undervisning i programmering bör ingå som en del av en bredare utbildningsstrategi för informationsteknik och kritiskt och datalogiskt tänkande. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar emellertid att unionens initiativ ofta utgår från olika generaldirektorat inom kommissionen, vilket motverkar en samordnad politisk strategi för digitala färdigheter. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar den ökade finansiering som finns tillgänglig för digitala färdigheter inom nästa generations program i den fleråriga budgetramen. Parlamentet betonar att kommissionen måste främja synergier och garantera samordning mellan dessa program, inklusive Erasmus+, Horisont Europa, InvestEU och programmet för ett digitalt Europa, i syfte att göra finansieringen av utveckling av högkvalitativa digitala färdigheter så ändamålsenlig som möjligt och säkra varaktiga resultat för studerande i alla åldrar och från alla bakgrunder. Parlamentet betonar vidare att finansiering måste öronmärkas inom dessa program och inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att digitalisera bibliotek, arkiv och museer, för att öka och förbättra deras användning inom utbildning och kultur. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet understryker att unionen måste utveckla kapacitet på områden såsom artificiell intelligens, stordata, programvaruutveckling, kvantdatorteknik och webbdesign. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang delen för digitala färdigheter inom programmet för ett digitalt Europa. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet vill se starkare synergier mellan medlemsstaterna och omvärlden på området internetutbildning och aktivt e-medborgarskap, genom EU:s olika mekanismer och program för yttre åtgärder, däribland Erasmus Mundus. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet framhåller att öppna data och digitala samarbetsverktyg och samarbetsmetoder kan öppna upp för innovation inom utbildning och vidareutveckling av öppen vetenskap, och därigenom göra den europeiska ekonomin starkare och mer entreprenörsvänlig. Parlamentet påpekar också att insamling av data om digitalisering av utbildningsinstitutioner och om användning av digital teknik i undervisning är nödvändigt som underlag till det politiska beslutsfattandet. Parlamentet rekommenderar därför att kommissionen och medlemsstaterna samlar in data om utbildningsinstitutioners uppkopplingsgrad och systemen för utfärdande av digitalt certifierade kvalifikationer och validering av digitalt förvärvade färdigheter, vilket är ett av målen i handlingsplanen för digital utbildning. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet beklagar att ingen heltäckande strategi för digitala färdigheter har tagits fram på EU-nivå, samtidigt som den digitala omvandlingens följder för EU:s inre marknad är tydliga. Parlamentet anser att skillnader mellan medlemsstaterna påvisar behovet av en sådan strategi. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet framhåller att det bör upprättas rekommendationer för en miniminivå av digital kompetens som studerande bör uppnå under sina studier. Parlamentet efterlyser därför att alla medlemsstater inför en särskild IKT-modul, förslagsvis baserad på Pisas IKT-modul, och att lärare deltar i utformningen och genomförandet av denna. Parlamentet betonar att IKT-modulen bör utformas så att det kan säkerställas att utbildningsinstitutioner i medlemsstaterna strävar efter att uppnå samma nivå av digital kompetens, genom fortgående utvärderingar i stället för en testbaserad metod, och att alla problem skyndsamt identifieras. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att dela med sig av lärdomar och bästa praxis, särskilt i fråga om innovation i undervisningen. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet anser att handlingsplanen för digital utbildning bör ses som det första steget mot en fullfjädrad EU-strategi för digital utbildning och kompetens som baseras på en metod för livslångt lärande, som både kan utgöra en mer samordnad politisk ram och samtidigt gå att anpassa efter en föränderlig verklighet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att kritiskt bedöma de elva åtgärderna i planen, inklusive deras sociala inkludering, som förberedelse för halvtidsöversynen 2020. Parlamentet påminner om att en ordentlig översyn bör tyda på en vilja att bara fokusera på de bäst presterande åtgärderna, för att göra sig av med dem som inte levererar och ta fram nya åtgärder där det behövs. Parlamentet betonar att utökade digitala färdigheter genom samarbete med icke-formella utbildningsaktörer och inom den mer svårnådda vuxna befolkningen för närvarande lyser med sin frånvaro i planen. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  EUT L 112, 2.5.2018, s. 42.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2018)0247.

(3)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 135.

(4)  EUT C 11, 12.1.2018, s. 44.

(5)  EUT C 316, 22.9.2017, s. 182.

(6)  EUT C 316, 22.9.2017, s. 76.

(7)  EUT C 443, 22.12.2017, s. 31.

(8)  EUT C 189, 4.6.2018, s. 1.

(9)  EUT C 189, 15.6.2017, s. 15.

(10)  EUT C 484, 24.12.2016, s. 1.

(11)  EUT C 398, 22.12.2012, s. 1.

(12)  EUT C 372, 20.12.2011, s. 1.

(13)  EUT C 164, 8.5.2018, s. 24.

(14)  http://eskills-scale.eu/fileadmin/eskills_scale/all_final_deliverables/scale_digitalisation_report.pdf

(15)  Europeiska kommissionens utbildningsöversikt 2017.

(16)  Europeiska kommissionen, Women in the digital age, Luxemburg, 2018.

(17)  Europeiska kommissionens gemensamma sysselsättningsrapport 2018.

(18)  Eurostat, 2016.

(19)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar av den 9 oktober 2008, The use of ICT to support innovation and lifelong learning for all – A report on progress (SEC(2008)2629).

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/11

---

P8_TA(2018)0494

Humanitära visum

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2018 med rekommendationer till kommissionen om humanitära visum (2018/2271(INL))

(2020/C 388/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 4, 18 och 19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 4, 18 och 19,

| — | med beaktande av konventionen angående flyktingars rättsliga ställning, som undertecknades i Genève den 28 juli 1951, och dess tilläggsprotokoll från 1967, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen angående flyktingars rättsliga ställning, som undertecknades i Genève den 28 juli 1951, och dess tilläggsprotokoll från 1967,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 av den 13 juli 2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 av den 13 juli 2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex) (1),

| — | med beaktande av FN:s globala pakt för säker, kontrollerad och laglig migration och FN:s globala flyktingpakt, som följde på New York-deklarationen om flyktingar och migranter, enhälligt antagen av FN:s generalförsamling den 19 september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s globala pakt för säker, kontrollerad och laglig migration och FN:s globala flyktingpakt, som följde på New York-deklarationen om flyktingar och migranter, enhälligt antagen av FN:s generalförsamling den 19 september 2016,

| — | med beaktande av den bedömning av det europeiska mervärdet av humanitära visum som utarbetats av Europaparlamentets utredningstjänst, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den bedömning av det europeiska mervärdet av humanitära visum som utarbetats av Europaparlamentets utredningstjänst,

| — | med beaktande av artiklarna 46 och 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 46 och 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0423/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0423/2018), och av följande skäl:

| A. | Trots åtskilliga meddelanden och begäranden om säkra lagliga vägar som ger tillträde till EU:s territorium för personer som söker internationellt skydd finns det för närvarande ingen harmonisering på unionsnivå i fråga om förfaranden för skyddad inresa och ingen rättslig ram på unionsnivå för humanitära visum, dvs. viseringar som utfärdas för möjligheten att nå fram till medlemsstaternas territorium i syfte att söka internationellt skydd. |
| --- | --- |

A.

Trots åtskilliga meddelanden och begäranden om säkra lagliga vägar som ger tillträde till EU:s territorium för personer som söker internationellt skydd finns det för närvarande ingen harmonisering på unionsnivå i fråga om förfaranden för skyddad inresa och ingen rättslig ram på unionsnivå för humanitära visum, dvs. viseringar som utfärdas för möjligheten att nå fram till medlemsstaternas territorium i syfte att söka internationellt skydd.

| B. | Enligt Europeiska unionens domstols dom av den 7 mars 2017 i mål C-638/16 (2), X och X mot État Belge, är medlemsstaterna enligt unionsrätten inte skyldiga att bevilja humanitärt visum till personer som önskar bege sig till deras territorium för att söka asyl, men att de är fria att göra detta på grundval av sin nationella lagstiftning. I detta avgörande tolkas befintlig unionslagstiftning, som kan komma att ändras. |
| --- | --- |

B.

Enligt Europeiska unionens domstols dom av den 7 mars 2017 i mål C-638/16 (2), X och X mot État Belge, är medlemsstaterna enligt unionsrätten inte skyldiga att bevilja humanitärt visum till personer som önskar bege sig till deras territorium för att söka asyl, men att de är fria att göra detta på grundval av sin nationella lagstiftning. I detta avgörande tolkas befintlig unionslagstiftning, som kan komma att ändras.

| C. | Ett antal medlemsstater har i nuläget eller har tidigare haft nationella system för att utfärda humanitära visum eller uppehållstillstånd i syfte att garantera nationella förfaranden för skyddad inresa för behövande. |
| --- | --- |

C.

Ett antal medlemsstater har i nuläget eller har tidigare haft nationella system för att utfärda humanitära visum eller uppehållstillstånd i syfte att garantera nationella förfaranden för skyddad inresa för behövande.

| D. | Antalet personer som tagits emot på grundval av nationella inreseförfaranden för humanitärt skydd eller genom vidarebosättning är fortfarande lågt i förhållande till de globala behoven, med betydande skillnader mellan olika medlemsstater. Tillämpningsområdet för nationella inreseförfaranden för humanitärt skydd och vidarebosättning har getts en snäv definition och är, när det gäller vidarebosättning, strikt kopplat till kriterierna sårbarhet och registrering som flykting vid FN:s flyktingkommissariat. |
| --- | --- |

D.

Antalet personer som tagits emot på grundval av nationella inreseförfaranden för humanitärt skydd eller genom vidarebosättning är fortfarande lågt i förhållande till de globala behoven, med betydande skillnader mellan olika medlemsstater. Tillämpningsområdet för nationella inreseförfaranden för humanitärt skydd och vidarebosättning har getts en snäv definition och är, när det gäller vidarebosättning, strikt kopplat till kriterierna sårbarhet och registrering som flykting vid FN:s flyktingkommissariat.

| E. | Som en följd av detta har uppskattningsvis 90 procent av dem som beviljats internationellt skydd rest till unionen på irreguljära sätt, vilket har lett till att de stigmatiserats redan innan de kommit fram till medlemsstaternas yttre gränser. |
| --- | --- |

E.

Som en följd av detta har uppskattningsvis 90 procent av dem som beviljats internationellt skydd rest till unionen på irreguljära sätt, vilket har lett till att de stigmatiserats redan innan de kommit fram till medlemsstaternas yttre gränser.

| F. | Bland annat är ensamstående kvinnor som reser ensamma eller med barn, kvinnliga familjeförsörjare, gravida och ammande kvinnor, personer med funktionsnedsättningar, tonårsflickor och äldre kvinnor särskilt utsatta längs migrationsvägarna till Europa och de löper en särskild och större risk för könsrelaterat våld, såsom våldtäkt, våld och risken att människosmugglare och människohandlare försöker utnyttja dem för sexuella och ekonomiska ändamål. Kvinnor och flickor tenderar dessutom att vara mer utsatta för alla former av utnyttjande – såsom arbetskraftsexploatering och sexuellt utnyttjande – längs migrationsvägarna till unionen och tvingas ofta till överlevnadssex i utbyte mot att få fortsätta sin resa. |
| --- | --- |

F.

Bland annat är ensamstående kvinnor som reser ensamma eller med barn, kvinnliga familjeförsörjare, gravida och ammande kvinnor, personer med funktionsnedsättningar, tonårsflickor och äldre kvinnor särskilt utsatta längs migrationsvägarna till Europa och de löper en särskild och större risk för könsrelaterat våld, såsom våldtäkt, våld och risken att människosmugglare och människohandlare försöker utnyttja dem för sexuella och ekonomiska ändamål. Kvinnor och flickor tenderar dessutom att vara mer utsatta för alla former av utnyttjande – såsom arbetskraftsexploatering och sexuellt utnyttjande – längs migrationsvägarna till unionen och tvingas ofta till överlevnadssex i utbyte mot att få fortsätta sin resa.

| G. | Det mänskliga priset för denna politik har beräknats till minst 30 000 dödsfall längs unionens gränser sedan år 2000. En unionsrättslig ram behövs omgående, som ett sätt att ta itu med de oacceptabla dödstalen på Medelhavet och på migrationsvägarna till EU, för att verkligen bekämpa människosmuggling och utsatthet för människohandel, arbetskraftsutnyttjande och våld, för att på ett välordnat sätt kunna hantera ankomsten och få till stånd ett värdigt mottagande och rättvis handläggning av asylansökningar och för att optimera medlemsstaternas och unionens budget för asyl, förfaranden, gränskontroller och sök- och räddningsinsatser samt för att uppnå enhetliga rutiner i unionens regelverk på asylområdet. |
| --- | --- |

G.

Det mänskliga priset för denna politik har beräknats till minst 30 000 dödsfall längs unionens gränser sedan år 2000. En unionsrättslig ram behövs omgående, som ett sätt att ta itu med de oacceptabla dödstalen på Medelhavet och på migrationsvägarna till EU, för att verkligen bekämpa människosmuggling och utsatthet för människohandel, arbetskraftsutnyttjande och våld, för att på ett välordnat sätt kunna hantera ankomsten och få till stånd ett värdigt mottagande och rättvis handläggning av asylansökningar och för att optimera medlemsstaternas och unionens budget för asyl, förfaranden, gränskontroller och sök- och räddningsinsatser samt för att uppnå enhetliga rutiner i unionens regelverk på asylområdet.

| H. | Europaparlamentet har försökt att inkludera bestämmelser i denna anda i förordning (EG) nr 810/2009. |
| --- | --- |

H.

Europaparlamentet har försökt att inkludera bestämmelser i denna anda i förordning (EG) nr 810/2009.

| I. | Både rådet och kommissionen har förkastat de ändringsförslagen, bland annat med motiveringen att sådana bestämmelser inte bör ingå i förordning (EG) nr 810/2009, eftersom dess tillämpningsområde endast omfattar viseringar för kortare vistelse. |
| --- | --- |

I.

Både rådet och kommissionen har förkastat de ändringsförslagen, bland annat med motiveringen att sådana bestämmelser inte bör ingå i förordning (EG) nr 810/2009, eftersom dess tillämpningsområde endast omfattar viseringar för kortare vistelse.

| J. | Europaparlamentet har därför, i och med kommissionens passivitet, beslutat att gå vidare genom att utarbeta denna resolution om humanitära visum. |
| --- | --- |

J.

Europaparlamentet har därför, i och med kommissionens passivitet, beslutat att gå vidare genom att utarbeta denna resolution om humanitära visum.

| K. | Det genomfördes ett omfattande arbete, även med hjälp av sakkunniga, för att utarbeta de rekommendationer som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

K.

Det genomfördes ett omfattande arbete, även med hjälp av sakkunniga, för att utarbeta de rekommendationer som bifogas denna resolution.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av artikel 77.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och före den 31 mars 2019 förelägga parlamentet ett förslag till förordning om inrättande av ett europeiskt humanitärt visum, i enlighet med de rekommendationer som bifogas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör ha möjlighet att utfärda europeiska humanitära visum till personer som söker internationellt skydd för att göra det möjligt för dessa personer att resa in på den medlemsstats territorium som utfärdar visumet, endast i syfte att göra en ansökan om internationellt skydd i den medlemsstaten, |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att europeiska humanitära visum bör komplettera och inte ersätta befintliga nationella inreseförfaranden för humanitärt skydd, vidarebosättningsförfaranden och spontana ansökningar inom ramen för internationell flyktingrätt, och att medlemsstaterna även fortsättningsvis bör ha exklusiv behörighet att besluta om att utfärda europeiska humanitära visum. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att ett initiativ om europeiska humanitära visum inte bör påverka andra migrationspolitiska initiativ, inte heller de som syftar till att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att det finns ett akut behov av säkra och lagliga vägar till unionen, och att ett europeiskt humanitärt visum bör vara en sådan väg, som också är särskilt viktig ur ett jämställdhetsperspektiv eftersom kvinnor är särskilt sårbara och därför i högre grad utsätts för sexuellt och könsbaserat våld längs migrationsvägar och på mottagningscentrum. Parlamentet betonar att sårbara ekonomiska samt andra typer av beroendeställningar ofta försätter kvinnor och flickor i tredjeländer i en situation som gör det ännu svårare för dem än för män att på ett säkert sätt söka asyl. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att en del av det begärda förslagets ekonomiska konsekvenser ska täckas av unionens allmänna budget som ett konkret uttryck för principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning, även i fråga om de ekonomiska konsekvenserna, mellan medlemsstaterna, i enlighet med artikel 80 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och de bifogade rekommendationerna till kommissionen och rådet samt till de nationella parlamenten, Europeiska unionens domstol, Europeiska utrikestjänsten, Europeiska stödkontoret för asylfrågor, Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUT L 243, 15.9.2009, s. 1.

(2)  Domstolens dom av den 7 mars 2017, X och X mot État Belge, C-638/16, ECLI:EU:C:2017:173.

---

BILAGA TILL RESOLUTIONEN:

REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör

1.   FORM OCH TITEL FÖR DET INSTRUMENT SOM SKA ANTAS

| — | vara en separat rättsakt som ska antas i form av en förordning med titeln ”Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeisk humanitärt visum”, |
| --- | --- |

—

vara en separat rättsakt som ska antas i form av en förordning med titeln ”Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeisk humanitärt visum”,

2.   RÄTTSLIG GRUND

| — | ha artikel 77.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) som rättslig grund, |
| --- | --- |

—

ha artikel 77.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) som rättslig grund,

3.   MOTIVERING

| — | motiveras av |
| --- | --- |

—

motiveras av

| — | den nuvarande luckan i unionslagstiftningen som (utöver vidarebosättningsförfaranden som gäller för sårbara flyktingar) inte innehåller några bestämmelser om förfaranden, vare sig i EU:s regelverk för viseringar eller för gränser och asylfrågor, när det gäller inresa till medlemsstaternas territorium för skyddssökande personer, och uppskattningsvis 90 procent av de personer som sedan erkänns som flyktingar och personer som åtnjuter subsidiärt skydd når medlemsstaternas territorium via irreguljära, (1) ofta livshotande vägar, |
| --- | --- |

—

den nuvarande luckan i unionslagstiftningen som (utöver vidarebosättningsförfaranden som gäller för sårbara flyktingar) inte innehåller några bestämmelser om förfaranden, vare sig i EU:s regelverk för viseringar eller för gränser och asylfrågor, när det gäller inresa till medlemsstaternas territorium för skyddssökande personer, och uppskattningsvis 90 procent av de personer som sedan erkänns som flyktingar och personer som åtnjuter subsidiärt skydd når medlemsstaternas territorium via irreguljära, (1) ofta livshotande vägar,

| — | risken för fragmentering, allteftersom medlemsstaterna i allt större utsträckning inrättar sina egna program och förfaranden för inresetillstånd av humanitära skäl, vilket strider mot det allmänna målet enligt artikel 78.1 i EUF-fördraget om att utforma en gemensam politik avseende asyl, subsidiärt skydd och tillfälligt skydd, och även leder till en risk för att dessa olika system undergräver en enhetlig tillämpning av gemensamma bestämmelser för tredjelandsmedborgares inresa till medlemsstaternas territorium, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 810/2009 (2) och (EU) 2016/399 (3), |
| --- | --- |

—

risken för fragmentering, allteftersom medlemsstaterna i allt större utsträckning inrättar sina egna program och förfaranden för inresetillstånd av humanitära skäl, vilket strider mot det allmänna målet enligt artikel 78.1 i EUF-fördraget om att utforma en gemensam politik avseende asyl, subsidiärt skydd och tillfälligt skydd, och även leder till en risk för att dessa olika system undergräver en enhetlig tillämpning av gemensamma bestämmelser för tredjelandsmedborgares inresa till medlemsstaternas territorium, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 810/2009 (2) och (EU) 2016/399 (3),

| — | de höga kostnader som hör samman med ett fortsatt status quo, i mänskligt men även i socialt, ekonomiskt och budgetmässigt hänseende, för de berörda tredjelandsmedborgarna (smugglingsavgifter, risk för människohandel och utnyttjande, risk för förföljelse, död och misshandel m.m.) och för medlemsstaterna och unionen (större budget för sök- och räddningsinsatser, även för den privata sjöfarten, gränsskydd, samarbete med tredjeländer, asylförfaranden och eventuellt återvändande vid avvisade ansökningar om internationellt skydd samt kampen mot organiserad brottslighet, människohandel och människosmuggling osv.), |
| --- | --- |

—

de höga kostnader som hör samman med ett fortsatt status quo, i mänskligt men även i socialt, ekonomiskt och budgetmässigt hänseende, för de berörda tredjelandsmedborgarna (smugglingsavgifter, risk för människohandel och utnyttjande, risk för förföljelse, död och misshandel m.m.) och för medlemsstaterna och unionen (större budget för sök- och räddningsinsatser, även för den privata sjöfarten, gränsskydd, samarbete med tredjeländer, asylförfaranden och eventuellt återvändande vid avvisade ansökningar om internationellt skydd samt kampen mot organiserad brottslighet, människohandel och människosmuggling osv.),

| — | att en åtgärd har ett mervärde för unionen, i fråga om att säkerställa överensstämmelse med unionens värden, såsom grundläggande rättigheter, ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna och de asylsökandes tillit till systemet, rättssäkerhet, förutsebarhet och enhetlig tillämpning och enhetligt genomförande av reglerna och när det gäller att uppnå stordriftsfördelar och att minska de ovannämnda kostnaderna för ett status quo; |
| --- | --- |

—

att en åtgärd har ett mervärde för unionen, i fråga om att säkerställa överensstämmelse med unionens värden, såsom grundläggande rättigheter, ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna och de asylsökandes tillit till systemet, rättssäkerhet, förutsebarhet och enhetlig tillämpning och enhetligt genomförande av reglerna och när det gäller att uppnå stordriftsfördelar och att minska de ovannämnda kostnaderna för ett status quo;

| — | Europaparlamentet påminner om att Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 (5) endast är tillämpliga på medlemsstaternas territorium, medan det för närvarande inte finns tillräckligt med lagliga vägar för asylsökande att nå detta territorium; |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet påminner om att Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 (5) endast är tillämpliga på medlemsstaternas territorium, medan det för närvarande inte finns tillräckligt med lagliga vägar för asylsökande att nå detta territorium;

| — | Europaparlamentet påminner om att unionens gemensamma europeiska asylsystem ska vara tillämpligt efter det att en asylansökan lämnats in i en medlemsstat; |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet påminner om att unionens gemensamma europeiska asylsystem ska vara tillämpligt efter det att en asylansökan lämnats in i en medlemsstat;

| — | Europaparlamentet betonar att ett avslag på en ansökan om ett europeiskt humanitärt visum på intet sätt påverkar rätten att ansöka om asyl inom unionen och inte heller hindrar den sökande från att vända sig till andra tillgängliga skyddssystem, |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet betonar att ett avslag på en ansökan om ett europeiskt humanitärt visum på intet sätt påverkar rätten att ansöka om asyl inom unionen och inte heller hindrar den sökande från att vända sig till andra tillgängliga skyddssystem,

4.   ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

| — | ha som mål att fastställa bestämmelser om de förfaranden och villkor enligt vilka en medlemsstat får utfärda ett europeiskt humanitärt visum till personer som söker internationellt skydd, att tillåta att dessa personer reser in på den medlemsstats territorium som utfärdar visumet, endast i syfte att göra en ansökan om internationellt skydd i den medlemsstaten, |
| --- | --- |

—

ha som mål att fastställa bestämmelser om de förfaranden och villkor enligt vilka en medlemsstat får utfärda ett europeiskt humanitärt visum till personer som söker internationellt skydd, att tillåta att dessa personer reser in på den medlemsstats territorium som utfärdar visumet, endast i syfte att göra en ansökan om internationellt skydd i den medlemsstaten,

| — | ha ett tillämpningsområde som omfattar tredjelandsmedborgare som är skyldiga att ha visering när de passerar medlemsstaternas yttre gränser, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 539/2001 (6), och vars påståenden om utsatthet eller risk för förföljelse enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/95/EU (7) är uppenbart välgrundade, men som inte redan omfattas av vidarebosättningsprocessen enligt definitionen i de nationella vidarebosättningssystemen eller det nya förslaget till förordning om inrättande av en unionsram för vidarebosättning och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 (8) eller rådets direktiv 2001/55/EG (9), |
| --- | --- |

—

ha ett tillämpningsområde som omfattar tredjelandsmedborgare som är skyldiga att ha visering när de passerar medlemsstaternas yttre gränser, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 539/2001 (6), och vars påståenden om utsatthet eller risk för förföljelse enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/95/EU (7) är uppenbart välgrundade, men som inte redan omfattas av vidarebosättningsprocessen enligt definitionen i de nationella vidarebosättningssystemen eller det nya förslaget till förordning om inrättande av en unionsram för vidarebosättning och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 (8) eller rådets direktiv 2001/55/EG (9),

| — | från sitt tillämpningsområde utesluta familjemedlemmar som annars skulle ha rätt att återförenas med sin familj i en medlemsstat i rimlig tid i enlighet med unionens andra rättsakter eller nationell lagstiftning, |
| --- | --- |

—

från sitt tillämpningsområde utesluta familjemedlemmar som annars skulle ha rätt att återförenas med sin familj i en medlemsstat i rimlig tid i enlighet med unionens andra rättsakter eller nationell lagstiftning,

5.   FÖRFARANDEN FÖR UTFÄRDANDE AV HUMANITÄRA VISUM

| — | föreskriva att sådana viseringsansökningar ska lämnas in direkt, på elektronisk väg eller skriftligen, vid ett konsulat eller en ambassad för någon av medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

föreskriva att sådana viseringsansökningar ska lämnas in direkt, på elektronisk väg eller skriftligen, vid ett konsulat eller en ambassad för någon av medlemsstaterna,

| — | fastställa praktiska tillvägagångssätt för sådana viseringsansökningar, som ska inbegripa ifyllande av ett ansökningsformulär, tillhandahållande av uppgifter om den sökandes identitet, inbegripet biometriska kännetecken, och angivande av skälen till rädslan för förföljelse eller allvarlig skada, som i möjligaste mån ska vara dokumenterade, |
| --- | --- |

—

fastställa praktiska tillvägagångssätt för sådana viseringsansökningar, som ska inbegripa ifyllande av ett ansökningsformulär, tillhandahållande av uppgifter om den sökandes identitet, inbegripet biometriska kännetecken, och angivande av skälen till rädslan för förföljelse eller allvarlig skada, som i möjligaste mån ska vara dokumenterade,

| — | föreskriva att den som ansöker om en sådan visering ska bjudas in till en intervju (vid behov med bistånd av en tolk), som också kan genomföras på distans med hjälp av audio- och videokommunikation, för att säkerställa en lämplig skydds-, säkerhets- och konfidentialitetsnivå, |
| --- | --- |

—

föreskriva att den som ansöker om en sådan visering ska bjudas in till en intervju (vid behov med bistånd av en tolk), som också kan genomföras på distans med hjälp av audio- och videokommunikation, för att säkerställa en lämplig skydds-, säkerhets- och konfidentialitetsnivå,

| — | föreskriva att de handlingar som lämnas in ska bedömas, även med avseende på deras äkthet, av en behörig, oberoende och opartisk myndighet med adekvat kunskap och expertis i frågor som rör internationellt skydd, |
| --- | --- |

—

föreskriva att de handlingar som lämnas in ska bedömas, även med avseende på deras äkthet, av en behörig, oberoende och opartisk myndighet med adekvat kunskap och expertis i frågor som rör internationellt skydd,

| — | föreskriva att ansökningar om en sådan visering ska bedömas på grundval av den sökandes förklaring och intervju och, i förekommande fall, styrkande handlingar, utan att en fullständig process för fastställande av status genomförs, |
| --- | --- |

—

föreskriva att ansökningar om en sådan visering ska bedömas på grundval av den sökandes förklaring och intervju och, i förekommande fall, styrkande handlingar, utan att en fullständig process för fastställande av status genomförs,

| — | föreskriva att varje sökande av sådan visering, innan viseringen i fråga utfärdas, ska bli föremål för en säkerhetskontroll genom sökning i relevanta nationella databaser och unionens databaser helt i enlighet med gällande dataskyddsbestämmelser, för att säkerställa att han eller hon inte utgör en säkerhetsrisk, |
| --- | --- |

—

föreskriva att varje sökande av sådan visering, innan viseringen i fråga utfärdas, ska bli föremål för en säkerhetskontroll genom sökning i relevanta nationella databaser och unionens databaser helt i enlighet med gällande dataskyddsbestämmelser, för att säkerställa att han eller hon inte utgör en säkerhetsrisk,

| — | föreskriva att beslut i sådana viseringsansökningar ska fattas inom 15 kalenderdagar från datumet för inlämnande av ansökan, |
| --- | --- |

—

föreskriva att beslut i sådana viseringsansökningar ska fattas inom 15 kalenderdagar från datumet för inlämnande av ansökan,

| — | föreskriva att beslutet om ansökan ska meddelas den sökande och att det ska vara individanpassat, skriftligt och motiverat, |
| --- | --- |

—

föreskriva att beslutet om ansökan ska meddelas den sökande och att det ska vara individanpassat, skriftligt och motiverat,

| — | föreskriva att en tredjelandsmedborgare som nekats ett sådant visum ska ha den möjlighet till överklagande som för närvarande föreskrivs vid avslag på ansökan om visering för kortare vistelse eller nekad inresa vid gränsen, |
| --- | --- |

—

föreskriva att en tredjelandsmedborgare som nekats ett sådant visum ska ha den möjlighet till överklagande som för närvarande föreskrivs vid avslag på ansökan om visering för kortare vistelse eller nekad inresa vid gränsen,

6.   UTFÄRDANDE AV ETT HUMANITÄRT VISUM

| — | föreskriva att en sådan visering utfärdas i form av ett gemensamt klistermärke och införs i informationssystemet för viseringar, |
| --- | --- |

—

föreskriva att en sådan visering utfärdas i form av ett gemensamt klistermärke och införs i informationssystemet för viseringar,

| — | föreskriva att ett humanitärt visum så snart det utfärdats innebär att dess innehavare tillåts att resa in på den medlemsstats territorium som utfärdar visumet, endast i syfte att lämna in en ansökan om internationellt skydd i den medlemsstaten, |
| --- | --- |

—

föreskriva att ett humanitärt visum så snart det utfärdats innebär att dess innehavare tillåts att resa in på den medlemsstats territorium som utfärdar visumet, endast i syfte att lämna in en ansökan om internationellt skydd i den medlemsstaten,

7.   FÖRVALTNING OCH ORGANISATION

| — | föreskriva att ansökningar om en sådan visering ska bedömas av ordentligt utbildad personal, |
| --- | --- |

—

föreskriva att ansökningar om en sådan visering ska bedömas av ordentligt utbildad personal,

| — | föreskriva att sådan personal kan utstationeras antingen vid ambassader eller konsulat eller i medlemsstaterna, ifall ansökningar överförs elektroniskt och intervjuer genomförs på distans, |
| --- | --- |

—

föreskriva att sådan personal kan utstationeras antingen vid ambassader eller konsulat eller i medlemsstaterna, ifall ansökningar överförs elektroniskt och intervjuer genomförs på distans,

| — | föreskriva att vissa aspekter av processen – som inte innebär något urval på förhand av ärenden, någon bedömning eller något beslutsfattande av något slag – kan skötas av externa tjänsteleverantörer, däribland tillhandahållande av information, schemaläggande av tider för intervjuer och insamling av biometriska kännetecken, |
| --- | --- |

—

föreskriva att vissa aspekter av processen – som inte innebär något urval på förhand av ärenden, någon bedömning eller något beslutsfattande av något slag – kan skötas av externa tjänsteleverantörer, däribland tillhandahållande av information, schemaläggande av tider för intervjuer och insamling av biometriska kännetecken,

| — | föreskriva att lämpliga åtgärder vidtas för att säkerställa skydd och säkerhet för uppgifter samt konfidentialitet vid kommunikation, |
| --- | --- |

—

föreskriva att lämpliga åtgärder vidtas för att säkerställa skydd och säkerhet för uppgifter samt konfidentialitet vid kommunikation,

| — | föreskriva att medlemsstaterna ska samarbeta med varandra, med unionsbyråer och unionsorgan, med internationella organisationer, med statliga och icke-statliga organisationer samt med andra relevanta berörda parter för att säkerställa harmoniserad tillämpning av rättsakten i fråga, |
| --- | --- |

—

föreskriva att medlemsstaterna ska samarbeta med varandra, med unionsbyråer och unionsorgan, med internationella organisationer, med statliga och icke-statliga organisationer samt med andra relevanta berörda parter för att säkerställa harmoniserad tillämpning av rättsakten i fråga,

| — | föreskriva att information om förfaranden och villkor för en sådan visering samt om villkor och förfaranden för att få internationellt skydd på medlemsstaternas territorium ska göras allmänt tillgänglig, däribland på webbplatserna för medlemsstaternas ambassader och konsulat och via Europeiska utrikestjänsten, |
| --- | --- |

—

föreskriva att information om förfaranden och villkor för en sådan visering samt om villkor och förfaranden för att få internationellt skydd på medlemsstaternas territorium ska göras allmänt tillgänglig, däribland på webbplatserna för medlemsstaternas ambassader och konsulat och via Europeiska utrikestjänsten,

8.   SLUTBESTÄMMELSER

| — | föreskriva att betydande ekonomiskt stöd från Fonden för integrerad gränsförvaltning görs tillgängligt för medlemsstaterna för dess genomförande, |
| --- | --- |

—

föreskriva att betydande ekonomiskt stöd från Fonden för integrerad gränsförvaltning görs tillgängligt för medlemsstaterna för dess genomförande,

| — | föreskriva att en medlemsstat som utfärdar ett sådant humanitärt visum har tillgång till samma ersättning från Asyl-, migrations- och integrationsfonden som när en medlemsstat tar emot en flykting genom den europeiska ramen för vidarebosättning, |
| --- | --- |

—

föreskriva att en medlemsstat som utfärdar ett sådant humanitärt visum har tillgång till samma ersättning från Asyl-, migrations- och integrationsfonden som när en medlemsstat tar emot en flykting genom den europeiska ramen för vidarebosättning,

9.   ÄNDRING AV ANDRA RÄTTSAKTER

| — | föreskriva ändringar av |
| --- | --- |

—

föreskriva ändringar av

| — | förordning (EG) nr 810/2009 för att tydliggöra att bestämmelserna i förordningen om inrättande av ett europeiskt humanitärt visum gäller för personer som söker internationellt skydd, |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 810/2009 för att tydliggöra att bestämmelserna i förordningen om inrättande av ett europeiskt humanitärt visum gäller för personer som söker internationellt skydd,

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 (10) så att det föreskrivs att ansökningar om europeiska humanitära visum ska föras in i informationssystemet för viseringar, |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 (10) så att det föreskrivs att ansökningar om europeiska humanitära visum ska föras in i informationssystemet för viseringar,

| — | Förordning (EU) 2016/399 för att anpassa inresevillkoren för personer som erhållit ett europeiskt humanitärt visum, |
| --- | --- |

—

Förordning (EU) 2016/399 för att anpassa inresevillkoren för personer som erhållit ett europeiskt humanitärt visum,

| — | Fonden för integrerad gränsförvaltning så att det föreskrivs finansiering till medlemsstaterna för genomförandet av förordningen om inrättande av ett europeiskt humanitärt visum, |
| --- | --- |

—

Fonden för integrerad gränsförvaltning så att det föreskrivs finansiering till medlemsstaterna för genomförandet av förordningen om inrättande av ett europeiskt humanitärt visum,

| — | artikel 26 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (11) och rådets direktiv 2001/51/EG (12), i syfte att undanta transportörer som befordrar tredjelandsmedborgare från ansvar, skyldigheter och påföljder i fall där de involverade tredjelandsmedborgarna förklarar sig ha för avsikt att ansöka om internationellt eller humanitärt skydd på medlemsstaternas territorium. |
| --- | --- |

—

artikel 26 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (11) och rådets direktiv 2001/51/EG (12), i syfte att undanta transportörer som befordrar tredjelandsmedborgare från ansvar, skyldigheter och påföljder i fall där de involverade tredjelandsmedborgarna förklarar sig ha för avsikt att ansöka om internationellt eller humanitärt skydd på medlemsstaternas territorium.

---

(1)  HEIN/DONATO (CIR) 2012: Exploring avenues for protected entry in Europe (Möjligheter till skyddad inresa till Europa), s. 17.

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 av den 13 juli 2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex) (EUT L 243, 15.9.2009, s. 1).

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT L 77, 23.3.2016, s. 1).

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU av den 26 juni 2013 om gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla internationellt skydd (EUT L 180, 29.6.2013, s. 60).

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 av den 26 juni 2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat (EUT L 180, 29.6.2013, s. 31).

(6)  Rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav(EGT L 81, 21.3.2001, s. 1).

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/95/EU av den 13 december 2011 om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd, för en enhetlig status för flyktingar eller personer som uppfyller kraven för att betecknas som subsidiärt skyddsbehövande, och för innehållet i det beviljade skyddet (EUT L 337, 20.12.2011, s. 9).

(8)  2016/0225(COD).

(9)  Rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EGT L 212, 7.8.2001, s. 12).

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av den 9 juli 2008 om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (VIS-förordningen) (EUT L 218, 13.8.2008, s. 60).

(11)  EUT L 239, 22.9.2000, s. 19.

(12)  Rådets direktiv 2001/51/EG av den 28 juni 2001 om komplettering av bestämmelserna i artikel 26 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 (EGT L 187, 10.7.2001, s. 45).

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/18

---

P8_TA(2018)0497

Fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2018 om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien: avskaffande av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna (2018/2092(INI))

(2020/C 388/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av protokollet om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar (11997D/PRO/02), |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar (11997D/PRO/02),

| — | med beaktande av artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt,

| — | med beaktande av utkasten till rådets beslut av den 29 september 2010 (14142/2010) och den 8 juli 2011 (14142/1/2010) om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Republiken Bulgarien och Rumänien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkasten till rådets beslut av den 29 september 2010 (14142/2010) och den 8 juli 2011 (14142/1/2010) om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Republiken Bulgarien och Rumänien,

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut av den 7 december 2011 (14302/3/11) om ramen för den fullständiga tillämpningen av bestämmelserna i Schengenregelverket i Republiken Bulgarien och Rumänien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut av den 7 december 2011 (14302/3/11) om ramen för den fullständiga tillämpningen av bestämmelserna i Schengenregelverket i Republiken Bulgarien och Rumänien,

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 8 juni 2011 om utkastet till rådets beslut om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i republiken Bulgarien och Rumänien (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 8 juni 2011 om utkastet till rådets beslut om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i republiken Bulgarien och Rumänien (1),

| — | med beaktande av rådets (rättsliga och inrikes frågor) slutsatser från mötena den 9–10 juni 2011, den 22–23 september 2011, den 25–26 oktober 2012, den 7–9 mars 2013 och den 5–6 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (rättsliga och inrikes frågor) slutsatser från mötena den 9–10 juni 2011, den 22–23 september 2011, den 25–26 oktober 2012, den 7–9 mars 2013 och den 5–6 december 2013,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 oktober 2011 om Bulgariens och Rumäniens anslutning till Schengenområdet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 oktober 2011 om Bulgariens och Rumäniens anslutning till Schengenområdet (2),

| — | med beaktande av kommissionens åttonde halvårsrapport av den 15 december 2015 om Schengenområdets funktion (COM(2015)0675), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens åttonde halvårsrapport av den 15 december 2015 om Schengenområdets funktion (COM(2015)0675),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om årsrapporten om Schengenområdets funktionssätt (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om årsrapporten om Schengenområdets funktionssätt (3),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU) 2017/1908 av den 12 oktober 2017 om inledande av tillämpningen av vissa bestämmelser i Schengenregelverket rörande Informationssystemet för viseringar i Republiken Bulgarien och Rumänien (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU) 2017/1908 av den 12 oktober 2017 om inledande av tillämpningen av vissa bestämmelser i Schengenregelverket rörande Informationssystemet för viseringar i Republiken Bulgarien och Rumänien (4),

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut av den 18 april 2018 om inledande av tillämpningen av återstående bestämmelser i Schengenregelverket rörande Schengens informationssystem i Republiken Bulgarien och Rumänien (15820/1/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut av den 18 april 2018 om inledande av tillämpningen av återstående bestämmelser i Schengenregelverket rörande Schengens informationssystem i Republiken Bulgarien och Rumänien (15820/1/2017),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 13 juni 2018 om utkastet till rådets beslut om inledande av genomförandet av återstående bestämmelser i Schengenregelverket rörande Schengens informationssystem i Bulgarien och Rumänien (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 13 juni 2018 om utkastet till rådets beslut om inledande av genomförandet av återstående bestämmelser i Schengenregelverket rörande Schengens informationssystem i Bulgarien och Rumänien (5),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0365/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0365/2018), och av följande skäl:

| A. | Bulgarien och Rumänien antog Schengenregelverket efter deras anslutning till Europeiska unionen 2007. Bulgarien förklarade sig 2008 redo att påbörja de utvärderingar som genomfördes av arbetsgruppen för utvärdering av Schengen (Schengen Evaluation Working Group SCH-EVAL), bestående av experter från Schengenmedlemsstaterna. 2007 och 2008 förklarade sig Rumänien redo att påbörja de utvärderingar som genomfördes av SCH-EVAL. |
| --- | --- |

A.

Bulgarien och Rumänien antog Schengenregelverket efter deras anslutning till Europeiska unionen 2007. Bulgarien förklarade sig 2008 redo att påbörja de utvärderingar som genomfördes av arbetsgruppen för utvärdering av Schengen (Schengen Evaluation Working Group SCH-EVAL), bestående av experter från Schengenmedlemsstaterna. 2007 och 2008 förklarade sig Rumänien redo att påbörja de utvärderingar som genomfördes av SCH-EVAL.

| B. | Av experterna från SCH-EVAL och i rådets slutsatser av den 9–10 juni 2011 bekräftades det att Schengenutvärderingen för Bulgarien och Rumänien hade avslutats, och det konstaterades att de två länderna var redo att tillämpa alla bestämmelser i Schengenregelverket. I sitt utkast till beslut av den 8 juli 2011 kontrollerade rådet att de nödvändiga villkoren för tillämpningen av Schengenregelverket hade uppfyllts på alla områden, nämligen uppgiftsskydd, luftgränser, landgränser, polissamarbete, Schengens informationssystem, sjögränser och viseringar. Utöver utmaningen att förvalta Europeiska unionens yttre gränser har slutförandet av Schengenutvärderingen inneburit att båda länderna i grunden omstrukturerat sina gränsövervakningssystem och gjort investeringar i utökad kapacitet för brottsbekämpning. Enligt 2005 års anslutningsakt är ett framgångsrikt slutförande av Schengenutvärderingen den enda förutsättningen för en fullständig tillämpning av Schengenregelverket, inbegripet avskaffandet av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna. Kommissionen och Europaparlamentet har – liksom stats- och regeringscheferna i rådet vid flera tillfällen – konstaterat att Bulgarien och Rumänien är redo att fullständigt tillämpa Schengenregelverket, senast i kommissionens meddelande av den 27 september 2017 och i parlamentets resolution av den 30 maj 2018. |
| --- | --- |

B.

Av experterna från SCH-EVAL och i rådets slutsatser av den 9–10 juni 2011 bekräftades det att Schengenutvärderingen för Bulgarien och Rumänien hade avslutats, och det konstaterades att de två länderna var redo att tillämpa alla bestämmelser i Schengenregelverket. I sitt utkast till beslut av den 8 juli 2011 kontrollerade rådet att de nödvändiga villkoren för tillämpningen av Schengenregelverket hade uppfyllts på alla områden, nämligen uppgiftsskydd, luftgränser, landgränser, polissamarbete, Schengens informationssystem, sjögränser och viseringar. Utöver utmaningen att förvalta Europeiska unionens yttre gränser har slutförandet av Schengenutvärderingen inneburit att båda länderna i grunden omstrukturerat sina gränsövervakningssystem och gjort investeringar i utökad kapacitet för brottsbekämpning. Enligt 2005 års anslutningsakt är ett framgångsrikt slutförande av Schengenutvärderingen den enda förutsättningen för en fullständig tillämpning av Schengenregelverket, inbegripet avskaffandet av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna. Kommissionen och Europaparlamentet har – liksom stats- och regeringscheferna i rådet vid flera tillfällen – konstaterat att Bulgarien och Rumänien är redo att fullständigt tillämpa Schengenregelverket, senast i kommissionens meddelande av den 27 september 2017 och i parlamentets resolution av den 30 maj 2018.

| C. | I utkastet till rådets beslut av den 29 september 2010 föreslog rådet en fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien samt ett avskaffande av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna. I parlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juni 2011 godkände parlamentet det beslutet och uppmanade rådet att höra parlamentet på nytt om rådet hade för avsikt att väsentligt ändra sitt utkast. |
| --- | --- |

C.

I utkastet till rådets beslut av den 29 september 2010 föreslog rådet en fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien samt ett avskaffande av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna. I parlamentets lagstiftningsresolution av den 8 juni 2011 godkände parlamentet det beslutet och uppmanade rådet att höra parlamentet på nytt om rådet hade för avsikt att väsentligt ändra sitt utkast.

| D. | I september 2011 lade rådets ordförandeskap fram ett förslag till partiell tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien, närmare bestämt avskaffande av kontroller endast vid de inre sjö- och luftgränserna, samtidigt som man avsåg att i ett senare skede anta ett separat beslut om landgränserna. |
| --- | --- |

D.

I september 2011 lade rådets ordförandeskap fram ett förslag till partiell tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien, närmare bestämt avskaffande av kontroller endast vid de inre sjö- och luftgränserna, samtidigt som man avsåg att i ett senare skede anta ett separat beslut om landgränserna.

| E. | Rådet (rättsliga och inrikes frågor) bekräftade vid flera tillfällen i sina slutsatser sitt åtagande att grunda ett framtida beslut om avskaffande av kontroller vid de inre gränserna i Bulgarien och Rumänien på en tvåstegsstrategi. Rådets (rättsliga och inrikes frågor) antagande av ett sådant beslut har flera gånger skjutits på framtiden. |
| --- | --- |

E.

Rådet (rättsliga och inrikes frågor) bekräftade vid flera tillfällen i sina slutsatser sitt åtagande att grunda ett framtida beslut om avskaffande av kontroller vid de inre gränserna i Bulgarien och Rumänien på en tvåstegsstrategi. Rådets (rättsliga och inrikes frågor) antagande av ett sådant beslut har flera gånger skjutits på framtiden.

| F. | Genom rådets beslut av den 12 oktober 2017 beviljades Bulgarien och Rumänien passiv åtkomst till Informationssystemet för viseringar. I utkastet till rådets beslut av den 18 april 2018 föreslog rådet fullständig tillämpning av återstående bestämmelser i Schengenregelverket rörande Schengens informationssystem i båda dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

F.

Genom rådets beslut av den 12 oktober 2017 beviljades Bulgarien och Rumänien passiv åtkomst till Informationssystemet för viseringar. I utkastet till rådets beslut av den 18 april 2018 föreslog rådet fullständig tillämpning av återstående bestämmelser i Schengenregelverket rörande Schengens informationssystem i båda dessa medlemsstater.

| G. | Varken i 2005 års anslutningsakt eller i Schengenutvärderingsmekanismen föreskrivs det olika tidsramar för avskaffandet av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna. Alla tidigare utvidgningar av Schengenområdet har fastställts i en enda rättsakt. |
| --- | --- |

G.

Varken i 2005 års anslutningsakt eller i Schengenutvärderingsmekanismen föreskrivs det olika tidsramar för avskaffandet av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna. Alla tidigare utvidgningar av Schengenområdet har fastställts i en enda rättsakt.

| H. | Schengenområdet är ett unikt system och ett av Europeiska unionens största framsteg såtillvida att det gör det möjligt för personer att röra sig fritt över Schengenområdets inre gränser. Detta har möjliggjorts genom en rad olika kompensationsåtgärder, t.ex. inrättandet av Schengens informationssystem (för att stärka informationsutbytet) och skapandet av en utvärderingsmekanism för att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket i medlemsstaterna och främja ömsesidigt förtroende för Schengenområdets funktion. |
| --- | --- |

H.

Schengenområdet är ett unikt system och ett av Europeiska unionens största framsteg såtillvida att det gör det möjligt för personer att röra sig fritt över Schengenområdets inre gränser. Detta har möjliggjorts genom en rad olika kompensationsåtgärder, t.ex. inrättandet av Schengens informationssystem (för att stärka informationsutbytet) och skapandet av en utvärderingsmekanism för att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket i medlemsstaterna och främja ömsesidigt förtroende för Schengenområdets funktion.

| I. | Ett bibehållande av kontrollerna vid de inre gränserna i unionen och ett återinförande av dem inom Schengenområdet får allvarliga konsekvenser för unionsmedborgarnas liv och för alla personer som drar fördel av principen om fri rörlighet inom EU och urholkar allvarligt deras förtroende för EU-institutionerna och den europeiska integrationen. Detta medför direkta drifts- och investeringskostnader för gränsarbetare, turister och dem som utför transporter på vägar samt för myndigheter, med förödande effekter på medlemsstaternas ekonomier och på hur unionens inre marknad fungerar. Bibehållandet av kontrollerna vid de inre gränserna har för Bulgarien och Rumänien en negativ inverkan på exporten och importen till och från båda dessa medlemsstater, och på transporter från och till vissa av Europas största sydliga hamnar för civila fartyg och fraktfartyg, vilket innebär uteblivna vinster och ökade utgifter. Kostnaderna för Europeiska unionen med anknytning till ett återinförande av gränskontrollerna uppskattas till mellan 0,05 miljarder och 20 miljarder EUR i engångskostnader och 2 miljarder EUR i årliga driftskostnader (6). |
| --- | --- |

I.

Ett bibehållande av kontrollerna vid de inre gränserna i unionen och ett återinförande av dem inom Schengenområdet får allvarliga konsekvenser för unionsmedborgarnas liv och för alla personer som drar fördel av principen om fri rörlighet inom EU och urholkar allvarligt deras förtroende för EU-institutionerna och den europeiska integrationen. Detta medför direkta drifts- och investeringskostnader för gränsarbetare, turister och dem som utför transporter på vägar samt för myndigheter, med förödande effekter på medlemsstaternas ekonomier och på hur unionens inre marknad fungerar. Bibehållandet av kontrollerna vid de inre gränserna har för Bulgarien och Rumänien en negativ inverkan på exporten och importen till och från båda dessa medlemsstater, och på transporter från och till vissa av Europas största sydliga hamnar för civila fartyg och fraktfartyg, vilket innebär uteblivna vinster och ökade utgifter. Kostnaderna för Europeiska unionen med anknytning till ett återinförande av gränskontrollerna uppskattas till mellan 0,05 miljarder och 20 miljarder EUR i engångskostnader och 2 miljarder EUR i årliga driftskostnader (6).

| J. | Bibehållandet av de inre gränskontrollerna i unionen och återinförandet av dem i Schengenområdet tycks vara knutet till ett upplevt hot mot den offentliga politiken och den inre säkerheten, snarare än till välgrundade bevis för att ett allvarligt hot verkligen föreligger. Avskaffandet av kontrollerna vid de inre gränserna som en följd av den fullständiga tillämpningen av Schengenregelverket i medlemsstater som redan har anslutit sig har inte lett till ökad kriminalitet. Schengenutvidgningen 2007 är förknippad med lägre nivåer av tillgreppsbrott i både nya Schengenmedlemsstater och befintliga Schengenmedlemsstater och har inte ökat känslan av otrygghet bland unionsmedborgarna (7). |
| --- | --- |

J.

Bibehållandet av de inre gränskontrollerna i unionen och återinförandet av dem i Schengenområdet tycks vara knutet till ett upplevt hot mot den offentliga politiken och den inre säkerheten, snarare än till välgrundade bevis för att ett allvarligt hot verkligen föreligger. Avskaffandet av kontrollerna vid de inre gränserna som en följd av den fullständiga tillämpningen av Schengenregelverket i medlemsstater som redan har anslutit sig har inte lett till ökad kriminalitet. Schengenutvidgningen 2007 är förknippad med lägre nivåer av tillgreppsbrott i både nya Schengenmedlemsstater och befintliga Schengenmedlemsstater och har inte ökat känslan av otrygghet bland unionsmedborgarna (7).

| 1. | Europaparlamentet påminner om att Bulgarien och Rumänien redan 2011 uppfyllde alla nödvändiga villkor för fullständig tillämpning av Schengenregelverket. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att rådet under de sju åren sedan dess inte har kunnat fatta ett beslut om fullständig tillämpning av Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien, trots att både kommissionen och parlamentet vid flera tillfällen har efterlyst ett sådant beslut. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att förslaget om att dela upp avskaffandet av kontroller vid de inre gränserna i två rättsakter i syfte att fastställa olika tidsramar för avskaffandet av kontroller vid land-, sjö- och luftgränserna väsentligt avviker från innehållet i utkastet till rådets beslut av den 29 september 2010, som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att rådet får fatta ett beslut om tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien endast efter att ha hört parlamentet – en skyldighet som följer av artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt. Parlamentet uppmanar på nytt rådet att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkände i sin lagstiftningsresolution av den 8 juni 2011. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet oroas över att införandet av en tvåstegsstrategi kan påverka den framtida utvidgningen av Schengenområdet negativt. Parlamentet betonar att rådets oförmåga att nå enighet sätter såväl en enhetlig tillämpning av bestämmelserna i EU-fördragen som EU:s trovärdighet på spel, vilket fortlöpande undergräver allmänhetens stöd för den gemensamma EU-politiken genom att påvisa att medlemsstaterna och deras medborgare behandlas olika och genom att konstgjorda gränsdragningar införs inom unionen. Parlamentet uttrycker sin oro över att sådana metoder bidrar till ökad populism och nationalism över hela kontinenten, vilket utgör ett principiellt ifrågasättande av EU:s funktionssätt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att den fria rörligheten för personer över de inre gränserna, till följd av införandet av Schengenregelverket i EU:s regelverk, är en av EU:s främsta framgångar. Parlamentet framhåller att funktionssättet för och utvidgningen av Schengenområdet inte bör påverkas negativt av brister inom annan EU-politik, såsom det gemensamma europeiska asylsystemet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av rådets beslut av den 12 oktober 2017 enligt vilket Bulgarien och Rumänien beviljas passiv åtkomst till Informationssystemet för viseringar samt rådets förslag om fullständig tillämpning av återstående bestämmelser i Schengenregelverket rörande Schengens informationssystem i båda dessa medlemsstater. Parlamentet beklagar att dessa beslut inte fattades omedelbart efter det att det hade kontrollerats att Schengenutvärderingen framgångsrikt hade avslutats 2011, utan inleddes som en tillfällig åtgärd för att säkerställa överensstämmelse med villkoren för genomförandet av det in- och utresesystem som förväntas vara i drift 2020. Parlamentet anser att dessa rättsakter utgör ett steg mot avskaffandet av informationsgapen mellan de medlemsstater som fullständigt tillämpar Schengenregelverket och de som partiellt tillämpar det. Parlamentet insisterar med bestämdhet på att antagandet av dessa akter inte bör bidra till att ytterligare försena avskaffandet av kontrollerna vid de inre land-, sjö- och luftgränserna. Parlamentet noterar att Bulgarien och Rumänien, efter att dessa beslut har antagits, kommer att ha samma ansvar och skyldigheter, men inte alla de fördelar som ett fullvärdigt medlemskap i Schengenområdet innebär. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att Schengenregelverket inte utformades för att ge medlemsstaterna olika rättslig status. Parlamentet påpekar att rådets långvariga overksamhet har skapat ett behov av att i EU:s lagstiftning göra en tydlig åtskillnad vad gäller informations- och gränsförvaltningssystem mellan de medlemsstater som fullständigt tillämpar Schengenregelverket och de som tillämpar det partiellt. Parlamentet uttrycker sin oro över att detta utgör en rättslig kodifiering av förekomsten, sida vid sida, av ett Schengenområde med fri rörlighet och ett Schengenområde utan fri rörlighet, med risk för luckor i informationsutbytet, brister i lagstiftningen och bristande konnektivitet mellan olika system för rättsliga och inrikes frågor. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att det avseende den fullständiga tillämpningen av Schengenregelverket inte bör införas några ytterligare kriterier eller göras några kopplingar till andra EU-mekanismer eller annan EU-politik, utöver de nödvändiga förutsättningar som fastställs i 2005 års anslutningsakt, inbegripet samarbets- och kontrollmekanismen, utan att denna påverkas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta ett beslut om utvidgning av Schengenområdet uteslutande på grundval av hur de relevanta villkoren för tillämpning av Schengenregelverket uppfylls efter att Schengenutvärderingen har avslutats. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen rådet att så snart som möjligt lägga fram ett nytt utkast till beslut om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien på grundval av sitt utkast till beslut av den 29 september 2010 (14142/2010), samt att genom en enda rättsakt fatta ett omedelbart beslut om avskaffande av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet att tillämpa samma tillvägagångssätt för Kroatien och bekräfta dess fullständiga anslutning till Schengenområdet så snart landet framgångsrikt har avslutat Schengenutvärderingen och de relevanta kriterierna är uppfyllda. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EUT C 380 E, 11.12.2012, s. 160.

(2)  EUT C 94 E, 3.4.2013, s. 13.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2018)0228.

(4)  EUT L 269, 19.10.2017, s. 39.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2018)0253.

(6)  van Ballegooij, W., The Cost of Non-Schengen: Civil Liberties, Justice and Home Affairs aspects, Cost of Non-Europe Report, Enheten för europeiskt mervärde, 2016, s. 32.

(7)  Samma källa, sidorna 28 och 31.

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/22

---

P8_TA(2018)0498

Militär rörlighet

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2018 om militär rörlighet (2018/2156(INI))

(2020/C 388/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (nedan kallat EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (nedan kallat EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av dokumentet Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa – En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik som lagts fram av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik den 28 juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa – En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik som lagts fram av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik den 28 juni 2016,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 20 december 2013, 26 juni 2015, 15 december 2016, 9 mars 2017, 22 juni 2017, 20 november 2017, 14 december 2017 och 28 juni 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 20 december 2013, 26 juni 2015, 15 december 2016, 9 mars 2017, 22 juni 2017, 20 november 2017, 14 december 2017 och 28 juni 2018,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 13 november 2017 och den 25 juni 2018 om säkerhet och försvar inom ramen för EU:s globala strategi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 13 november 2017 och den 25 juni 2018 om säkerhet och försvar inom ramen för EU:s globala strategi,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juni 2017Diskussionsunderlag om det europeiska försvarets framtid (COM(2017)0315), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juni 2017Diskussionsunderlag om det europeiska försvarets framtid (COM(2017)0315),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten av den 10 november 2017 om förbättrad militär rörlighet i Europeiska unionen (JOIN(2017)0041), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten av den 10 november 2017 om förbättrad militär rörlighet i Europeiska unionen (JOIN(2017)0041),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten av den 28 mars 2018 om handlingsplanen för militär rörlighet (JOIN(2018)0005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten av den 28 mars 2018 om handlingsplanen för militär rörlighet (JOIN(2018)0005),

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2017/2315 av den 11 december 2017 om upprättande av permanent strukturerat samarbete och om fastställande av förteckningen över deltagande medlemsstater (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2017/2315 av den 11 december 2017 om upprättande av permanent strukturerat samarbete och om fastställande av förteckningen över deltagande medlemsstater (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 6 mars 2018 om en färdplan för genomförandet av det permanenta strukturerade samarbetet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 6 mars 2018 om en färdplan för genomförandet av det permanenta strukturerade samarbetet (2),

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2018/340 av den 6 mars 2018 om fastställande av förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2018/340 av den 6 mars 2018 om fastställande av förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete (3),

| — | med beaktande av de gemensamma förklaringarna från ordförandena för Europeiska rådet och Europeiska kommissionen och Natos generalsekreterare av den 8 juli 2016 och den 10 juli 2018, av de gemensamma uppsättningarna förslag för genomförandet av de gemensamma förklaringarna som godkändes av Europeiska rådet och Nato-rådet den 6 december 2016 och den 5 december 2017, och av lägesrapporterna om genomförandet av dessa förslag av den 14 juni 2017, den 5 december 2017 och den 6 juni 2018, inklusive de relevanta slutsatserna från rådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma förklaringarna från ordförandena för Europeiska rådet och Europeiska kommissionen och Natos generalsekreterare av den 8 juli 2016 och den 10 juli 2018, av de gemensamma uppsättningarna förslag för genomförandet av de gemensamma förklaringarna som godkändes av Europeiska rådet och Nato-rådet den 6 december 2016 och den 5 december 2017, och av lägesrapporterna om genomförandet av dessa förslag av den 14 juni 2017, den 5 december 2017 och den 6 juni 2018, inklusive de relevanta slutsatserna från rådet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 5 december 2017 och den 25 juni 2018 om genomförandet av de gemensamma förklaringarna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 5 december 2017 och den 25 juni 2018 om genomförandet av de gemensamma förklaringarna,

| — | med beaktande av Brysselförklaringen om transatlantisk säkerhet och solidaritet och uttalandet från Natos toppmöte i Bryssel, båda av den 11 juli 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Brysselförklaringen om transatlantisk säkerhet och solidaritet och uttalandet från Natos toppmöte i Bryssel, båda av den 11 juli 2018,

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 november 2016 om en europeisk försvarsunion (4) och sin resolution av den 13 juni 2018 om förbindelserna mellan EU och Nato (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 november 2016 om en europeisk försvarsunion (4) och sin resolution av den 13 juni 2018 om förbindelserna mellan EU och Nato (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (6),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för transport och turism (A8-0372/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för transport och turism (A8-0372/2018), och av följande skäl:

| A. | De grundläggande värden som EU bygger på – demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen, liksom det regelbaserade internationella systemet och den europeiska enigheten – utmanas alltmer i en tid som präglas av geopolitisk turbulens och försämring av den strategiska miljön. |
| --- | --- |

A.

De grundläggande värden som EU bygger på – demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen, liksom det regelbaserade internationella systemet och den europeiska enigheten – utmanas alltmer i en tid som präglas av geopolitisk turbulens och försämring av den strategiska miljön.

| B. | Trovärdiga avskräckande medel, samt planering för en reaktion på kriser och för försvar av den europeiska kontinenten, är beroende av förmågan att snabbt och effektivt kunna sätta in trupper, även yttre allierades trupper. |
| --- | --- |

B.

Trovärdiga avskräckande medel, samt planering för en reaktion på kriser och för försvar av den europeiska kontinenten, är beroende av förmågan att snabbt och effektivt kunna sätta in trupper, även yttre allierades trupper.

| C. | ”Fredsåterbäringen” efter 1989 kännetecknades av den gradvisa urholkningen av försvarets behov när det gäller infrastruktur och styrkors rörlighet i hela Europa. |
| --- | --- |

C.

”Fredsåterbäringen” efter 1989 kännetecknades av den gradvisa urholkningen av försvarets behov när det gäller infrastruktur och styrkors rörlighet i hela Europa.

| D. | EU har, i fullt samarbete med Nato, för avsikt att agera globalt som säkerhetsgarant och bidra till fred och stabilitet såväl internt som externt, och garantera säkerheten för sina medborgare och sitt territorium genom en unik och vittomspännande samling politiska medel, instrument och verktyg som unionen har till sitt förfogande för att förverkliga dessa ambitioner. |
| --- | --- |

D.

EU har, i fullt samarbete med Nato, för avsikt att agera globalt som säkerhetsgarant och bidra till fred och stabilitet såväl internt som externt, och garantera säkerheten för sina medborgare och sitt territorium genom en unik och vittomspännande samling politiska medel, instrument och verktyg som unionen har till sitt förfogande för att förverkliga dessa ambitioner.

| E. | I enlighet med målen i den globala strategin tar EU ett allt större ansvar för sin egen säkerhet och sitt eget försvar samt sin roll som samarbetspartner för internationell fred och säkerhet, särskilt i sitt eget grannskap men även längre bort, och utökar sin strategiska autonomi på grundval av genomförandet av en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

E.

I enlighet med målen i den globala strategin tar EU ett allt större ansvar för sin egen säkerhet och sitt eget försvar samt sin roll som samarbetspartner för internationell fred och säkerhet, särskilt i sitt eget grannskap men även längre bort, och utökar sin strategiska autonomi på grundval av genomförandet av en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik.

| F. | EU måste utveckla sin strategiska autonomi genom en effektiv utrikes- och säkerhetspolitik, i syfte att upprätthålla fred, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten, samtidigt som man garanterar säkerheten för sina egna medborgare och de människor som berörs av uppdrag inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, för att skydda sina intressen och försvara sina grundläggande värden och bidra till en effektiv multilateralism. |
| --- | --- |

F.

EU måste utveckla sin strategiska autonomi genom en effektiv utrikes- och säkerhetspolitik, i syfte att upprätthålla fred, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten, samtidigt som man garanterar säkerheten för sina egna medborgare och de människor som berörs av uppdrag inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, för att skydda sina intressen och försvara sina grundläggande värden och bidra till en effektiv multilateralism.

| G. | För att bygga upp egen motståndskraft och befästa sin strategiska autonomi inom områdena försvar, kampen mot terrorism, och cybersäkerhet måste EU kunna besluta och agera utan att vara beroende av tredjeparters kapacitet. |
| --- | --- |

G.

För att bygga upp egen motståndskraft och befästa sin strategiska autonomi inom områdena försvar, kampen mot terrorism, och cybersäkerhet måste EU kunna besluta och agera utan att vara beroende av tredjeparters kapacitet.

| H. | Standardisering och interoperabilitet på infrastruktur- och upphandlingsnivå är viktiga förutsättningar för att åstadkomma strategisk autonomi, försvarsunionen samt effektiv militär rörlighet. |
| --- | --- |

H.

Standardisering och interoperabilitet på infrastruktur- och upphandlingsnivå är viktiga förutsättningar för att åstadkomma strategisk autonomi, försvarsunionen samt effektiv militär rörlighet.

| I. | Ändamålsenlig militär rörlighet kan enbart uppnås genom samtliga medlemsstaters fulla medverkan och engagemang, i verkligt samarbete med Nato, med hänsyn till varje medlemsstats tillgängliga resurser, behov och regionala särdrag, på ett sätt som överensstämmer med relevanta initiativ på EU-nivå i syfte att bygga upp en effektiv europeisk infrastruktur för säkerhetsbehov genom sammanhängande och kompletterande projekt. |
| --- | --- |

I.

Ändamålsenlig militär rörlighet kan enbart uppnås genom samtliga medlemsstaters fulla medverkan och engagemang, i verkligt samarbete med Nato, med hänsyn till varje medlemsstats tillgängliga resurser, behov och regionala särdrag, på ett sätt som överensstämmer med relevanta initiativ på EU-nivå i syfte att bygga upp en effektiv europeisk infrastruktur för säkerhetsbehov genom sammanhängande och kompletterande projekt.

| J. | Militär rörlighet är ett strategiskt och operativt medel för militära åtgärder, som bidrar till att öka unionens strategiska oberoende och underlättar gruppering och omgruppering av samt stöd till EU-medlemsstaternas styrkor i syfte att uppnå unionens militära ambitionsnivå. |
| --- | --- |

J.

Militär rörlighet är ett strategiskt och operativt medel för militära åtgärder, som bidrar till att öka unionens strategiska oberoende och underlättar gruppering och omgruppering av samt stöd till EU-medlemsstaternas styrkor i syfte att uppnå unionens militära ambitionsnivå.

| K. | EU står inför hybrida och mångfasetterade utmaningar som främst kommer från de nordligaste regionerna, öst, Balkan och syd/Medelhavsområdet. En snabbare och smidigare spridning av tillgångar och varor på dessa axlar (nord–syd, väst–öst) skulle kunna vara avgörande för att möjliggöra en trovärdig reaktion. |
| --- | --- |

K.

EU står inför hybrida och mångfasetterade utmaningar som främst kommer från de nordligaste regionerna, öst, Balkan och syd/Medelhavsområdet. En snabbare och smidigare spridning av tillgångar och varor på dessa axlar (nord–syd, väst–öst) skulle kunna vara avgörande för att möjliggöra en trovärdig reaktion.

| L. | Vid Nato-toppmötet i Warszawa 2016 enades ledare från de allierade länderna om att förstärka alliansens initiativ Deterrence and Defence Posture, och de har ökat beredskapen av insatsstyrkor, samtidigt som initiativen Enhanced Forward Presence och Tailored Forward Presence har lanserats för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

L.

Vid Nato-toppmötet i Warszawa 2016 enades ledare från de allierade länderna om att förstärka alliansens initiativ Deterrence and Defence Posture, och de har ökat beredskapen av insatsstyrkor, samtidigt som initiativen Enhanced Forward Presence och Tailored Forward Presence har lanserats för att uppnå dessa mål.

| M. | Militär rörlighet utgör en konkret åtgärd som fyller unionens specifika säkerhets- och försvarsbehov och ingår som en del av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. EU-medlemsstaternas kollektiva säkerhet och försvar samt deras förmåga att ingripa i kriser utomlands är i grunden beroende av att snabbt och obehindrat kunna förflytta allierade trupper och civil krishanteringspersonal, materiel och utrustning över varandras territorier och utanför unionens gränser. 22 av EU-medlemsstaterna är även Nato-allierade och har en förpliktelse att bidra till kollektivt försvar samt innehar bara en uppsättning väpnade styrkor och transportinfrastruktur. Planerade investeringar i transportinfrastruktur kräver större harmonisering med säkerhets- och försvarsbehoven. |
| --- | --- |

M.

Militär rörlighet utgör en konkret åtgärd som fyller unionens specifika säkerhets- och försvarsbehov och ingår som en del av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. EU-medlemsstaternas kollektiva säkerhet och försvar samt deras förmåga att ingripa i kriser utomlands är i grunden beroende av att snabbt och obehindrat kunna förflytta allierade trupper och civil krishanteringspersonal, materiel och utrustning över varandras territorier och utanför unionens gränser. 22 av EU-medlemsstaterna är även Nato-allierade och har en förpliktelse att bidra till kollektivt försvar samt innehar bara en uppsättning väpnade styrkor och transportinfrastruktur. Planerade investeringar i transportinfrastruktur kräver större harmonisering med säkerhets- och försvarsbehoven.

| N. | Det finns ett avsevärt antal hinder av fysisk, rättslig och lagstiftningsmässig natur som ofta försvårar sådana förflyttningar genom att orsaka betydande förseningar och därmed äventyra själva syftet med förflyttningarna, särskilt i krissituationer. Europeiska styrkors övningar under Natos ledning har under de senaste åren visat hur viktig ändamålsenlig transportinfrastruktur är för att lyckas uppnå militära mål. |
| --- | --- |

N.

Det finns ett avsevärt antal hinder av fysisk, rättslig och lagstiftningsmässig natur som ofta försvårar sådana förflyttningar genom att orsaka betydande förseningar och därmed äventyra själva syftet med förflyttningarna, särskilt i krissituationer. Europeiska styrkors övningar under Natos ledning har under de senaste åren visat hur viktig ändamålsenlig transportinfrastruktur är för att lyckas uppnå militära mål.

| O. | EU har omfattande politiska medel och verktyg till sitt förfogande för att hjälpa medlemsstater att uppfylla sina militära rörlighetsbehov och sina internationella åtaganden. |
| --- | --- |

O.

EU har omfattande politiska medel och verktyg till sitt förfogande för att hjälpa medlemsstater att uppfylla sina militära rörlighetsbehov och sina internationella åtaganden.

| P. | Den 28 mars 2018 offentliggjorde kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten en handlingsplan för militär rörlighet, som innehåller en tidsplan för åtgärder som ska vidtas av EU och dess medlemsstater. Genomförandet av denna plan har påbörjats genom identifiering av gemensamma militära krav för militär rörlighet inom och utanför EU samt framläggande av ett förslag till finansiering av militär rörlighet via Fonden för ett sammanlänkat Europa i nästa fleråriga budgetram, med hjälp av vilket finansiering av projekt avseende dubbla (civila och militära) användningsområden för transportinfrastruktur möjliggörs. |
| --- | --- |

P.

Den 28 mars 2018 offentliggjorde kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten en handlingsplan för militär rörlighet, som innehåller en tidsplan för åtgärder som ska vidtas av EU och dess medlemsstater. Genomförandet av denna plan har påbörjats genom identifiering av gemensamma militära krav för militär rörlighet inom och utanför EU samt framläggande av ett förslag till finansiering av militär rörlighet via Fonden för ett sammanlänkat Europa i nästa fleråriga budgetram, med hjälp av vilket finansiering av projekt avseende dubbla (civila och militära) användningsområden för transportinfrastruktur möjliggörs.

| Q. | Enligt rådets slutsatser av den 25 juni 2018 uppmanas medlemsstaterna att vidta åtgärder på nationell nivå för att förbättra den militära rörlighetens effektivitet samt förenkla relevanta regler och förfaranden i överensstämmelse med handlingsplanen och de militära krav som gäller för militär rörlighet inom och utanför unionen, i enlighet med medlemsstaternas nationella lagstiftning, så snart som möjligt och senast 2024. |
| --- | --- |

Q.

Enligt rådets slutsatser av den 25 juni 2018 uppmanas medlemsstaterna att vidta åtgärder på nationell nivå för att förbättra den militära rörlighetens effektivitet samt förenkla relevanta regler och förfaranden i överensstämmelse med handlingsplanen och de militära krav som gäller för militär rörlighet inom och utanför unionen, i enlighet med medlemsstaternas nationella lagstiftning, så snart som möjligt och senast 2024.

| R. | Ett projekt för militär rörlighet inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) har inletts i syfte att komplettera kommissionens och vice ordförandens/den höga representantens verksamhet. Ytterligare ett projekt inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet om ett nätverk av logistikknutpunkter i Europa och om insatsstöd bör komplettera detta arbete. Målet att möjliggöra dubbel användning av infrastruktur är av största vikt för dessa logistiska behov. Dessutom har medlemsstaterna gjort åtaganden om militär rörlighet som en del i de mer bindande åtaganden som krävs enligt protokollet för permanent strukturerat samarbete. Pesco-projekt bör utvecklas i samordning med Nato. Det finns behov av ett Pesco-projekt om utmaningen i fråga om rörlighet när det gäller militära uppdrag som anges i artikel 43.1 i EU-fördraget, särskilt luft- och sjötransportoperationer. |
| --- | --- |

R.

Ett projekt för militär rörlighet inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) har inletts i syfte att komplettera kommissionens och vice ordförandens/den höga representantens verksamhet. Ytterligare ett projekt inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet om ett nätverk av logistikknutpunkter i Europa och om insatsstöd bör komplettera detta arbete. Målet att möjliggöra dubbel användning av infrastruktur är av största vikt för dessa logistiska behov. Dessutom har medlemsstaterna gjort åtaganden om militär rörlighet som en del i de mer bindande åtaganden som krävs enligt protokollet för permanent strukturerat samarbete. Pesco-projekt bör utvecklas i samordning med Nato. Det finns behov av ett Pesco-projekt om utmaningen i fråga om rörlighet när det gäller militära uppdrag som anges i artikel 43.1 i EU-fördraget, särskilt luft- och sjötransportoperationer.

| S. | Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) är ett gemensamt, centralt förvaltat finansieringsprogram avsett att främja utvecklingen av ett högeffektivt, hållbart och sammanlänkat transeuropeiskt nät (TEN) på områdena transport, energi och digitala tjänster. FSE är inriktad på att underlätta gränsöverskridande förbindelser och undanröja flaskhalsar, och tillför ett tydligt europeiskt mervärde genom att underlätta gränsöverskridande samarbete och samordning. Den fleråriga budgetramen 2021–2027 inbegriper, genom sin FSE-budgetpost för transportsektorn, nya anslag som ska täcka behov i fråga om militär rörlighet. Det är mycket önskvärt att upprätthålla och ytterligare öka FSE:s effektivitet. |
| --- | --- |

S.

Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) är ett gemensamt, centralt förvaltat finansieringsprogram avsett att främja utvecklingen av ett högeffektivt, hållbart och sammanlänkat transeuropeiskt nät (TEN) på områdena transport, energi och digitala tjänster. FSE är inriktad på att underlätta gränsöverskridande förbindelser och undanröja flaskhalsar, och tillför ett tydligt europeiskt mervärde genom att underlätta gränsöverskridande samarbete och samordning. Den fleråriga budgetramen 2021–2027 inbegriper, genom sin FSE-budgetpost för transportsektorn, nya anslag som ska täcka behov i fråga om militär rörlighet. Det är mycket önskvärt att upprätthålla och ytterligare öka FSE:s effektivitet.

| T. | Europeiska försvarsbyrån driver flera projekt på området för militär rörlighet, om diplomatiska godkännanden och EU:s multimodala transportnav, samt de nyligen inrättade ad hoc-programmen om förfaranden för tillstånd till förflyttning över gränserna och om harmonisering av tullrelaterade militära krav. Europeiska försvarsbyråns och kommissionens arbete bör vara sammanfogat på ett tydligt och konsekvent sätt för att vara medlemsstaterna till hjälp vid slutförandet av vissa aspekter av handlingsplanen. Medlemsstaternas militära behov, prioriteringar och krav bör beaktas inom ramen för ett samrådsförfarande. |
| --- | --- |

T.

Europeiska försvarsbyrån driver flera projekt på området för militär rörlighet, om diplomatiska godkännanden och EU:s multimodala transportnav, samt de nyligen inrättade ad hoc-programmen om förfaranden för tillstånd till förflyttning över gränserna och om harmonisering av tullrelaterade militära krav. Europeiska försvarsbyråns och kommissionens arbete bör vara sammanfogat på ett tydligt och konsekvent sätt för att vara medlemsstaterna till hjälp vid slutförandet av vissa aspekter av handlingsplanen. Medlemsstaternas militära behov, prioriteringar och krav bör beaktas inom ramen för ett samrådsförfarande.

| U. | Militär rörlighet har nyligen identifierats som ett prioriterat område för samarbete mellan EU och Nato i den gemensamma uppsättningen förslag för genomförandet av den gemensamma förklaringen, och bekräftades vara en prioritering i den nya gemensamma förklaringen och i Brysselförklaringen om transatlantisk säkerhet och solidaritet. Nato har översänt sina normer för militär rörlighet till EU, däribland Natos allmänna parametrar för transportinfrastruktur. |
| --- | --- |

U.

Militär rörlighet har nyligen identifierats som ett prioriterat område för samarbete mellan EU och Nato i den gemensamma uppsättningen förslag för genomförandet av den gemensamma förklaringen, och bekräftades vara en prioritering i den nya gemensamma förklaringen och i Brysselförklaringen om transatlantisk säkerhet och solidaritet. Nato har översänt sina normer för militär rörlighet till EU, däribland Natos allmänna parametrar för transportinfrastruktur.

| V. | Nato satsar också på att förbättra sin egen logistiska kapacitet genom planen för logistiskt stöd (Enablement Plan) till ansvarsområdet för Supreme Allied Commander, Europe (SACEUR), bland annat genom att anpassa lagstiftning och förfaranden, förbättra ledningen, utöka transportkapaciteten och uppgradera infrastrukturen. Europaparlamentet noterar i detta sammanhang att två nya kommandon har inrättats, Joint Force Command i Norfolk och Joint Support and Enabling Command i Ulm. |
| --- | --- |

V.

Nato satsar också på att förbättra sin egen logistiska kapacitet genom planen för logistiskt stöd (Enablement Plan) till ansvarsområdet för Supreme Allied Commander, Europe (SACEUR), bland annat genom att anpassa lagstiftning och förfaranden, förbättra ledningen, utöka transportkapaciteten och uppgradera infrastrukturen. Europaparlamentet noterar i detta sammanhang att två nya kommandon har inrättats, Joint Force Command i Norfolk och Joint Support and Enabling Command i Ulm.

| W. | Tre av de fyra ledande nationer som från och med 2019 utplacerar styrkor i Natos Enhanced Forward Presence on the Eastern Flank, kommer att vara från utanför EU. Stadigvarande närvaro på kontinenten och transport av förstärkningar från Förenta staterna, Kanada och Förenade kungariket är avgörande för Europas säkerhet. |
| --- | --- |

W.

Tre av de fyra ledande nationer som från och med 2019 utplacerar styrkor i Natos Enhanced Forward Presence on the Eastern Flank, kommer att vara från utanför EU. Stadigvarande närvaro på kontinenten och transport av förstärkningar från Förenta staterna, Kanada och Förenade kungariket är avgörande för Europas säkerhet.

| X. | Förbättrad förhandsutplacering av militära logistiska lager, inklusive ammunition och bränsle, kommer att bidra till att delvis minska trycket i fråga om rörlighet. |
| --- | --- |

X.

Förbättrad förhandsutplacering av militära logistiska lager, inklusive ammunition och bränsle, kommer att bidra till att delvis minska trycket i fråga om rörlighet.

| Y. | Trots alla dessa åtgärder på institutionell nivå måste de huvudsakliga förbättringarna av militär rörlighet och kapacitet komma från EU:s medlemsstater, som behöver anpassa sin nationella infrastruktur och sin lagstiftning. Detta kommer att kräva ett tillvägagångssätt som inbegriper hela statsförvaltningen, på grund av det breda spektrum av frågor som behöver hanteras. Denna gemensamma insats kommer att genomföras med full respekt för nationella beslutsprocesser och konstitutionella krav i EU:s medlemsstater, samt med hänsyn till militära rörlighetskrav som identifierats genom samarbetet mellan EU och Nato. |
| --- | --- |

Y.

Trots alla dessa åtgärder på institutionell nivå måste de huvudsakliga förbättringarna av militär rörlighet och kapacitet komma från EU:s medlemsstater, som behöver anpassa sin nationella infrastruktur och sin lagstiftning. Detta kommer att kräva ett tillvägagångssätt som inbegriper hela statsförvaltningen, på grund av det breda spektrum av frågor som behöver hanteras. Denna gemensamma insats kommer att genomföras med full respekt för nationella beslutsprocesser och konstitutionella krav i EU:s medlemsstater, samt med hänsyn till militära rörlighetskrav som identifierats genom samarbetet mellan EU och Nato.

| Z. | Handlingsplanen för militär rörlighet och en pilotanalys som initierades av det estniska ordförandeskapet 2017 för länderna i korridoren Nordsjön–Östersjön i det transeuropeiska transportnätet visade att många vägbroars vikttolerans och maximala fria utrymme i höjdled inte är tillräckliga för militärfordon och att det inte finns tillräckligt med lastkapacitet för att transportera överdimensionerad militär utrustning på järnväg. |
| --- | --- |

Z.

Handlingsplanen för militär rörlighet och en pilotanalys som initierades av det estniska ordförandeskapet 2017 för länderna i korridoren Nordsjön–Östersjön i det transeuropeiska transportnätet visade att många vägbroars vikttolerans och maximala fria utrymme i höjdled inte är tillräckliga för militärfordon och att det inte finns tillräckligt med lastkapacitet för att transportera överdimensionerad militär utrustning på järnväg.

| 1. | Europaparlamentet understryker att militär rörlighet är ett centralt strategiskt verktyg som gör det möjligt för EU att tillvarata sina säkerhets- och försvarsintressen på ett effektivt sätt som är komplementärt med andra organisationer såsom Nato, och bör inte inskränkas enbart till fysiska, rättsliga och infrastrukturrelaterade hinder. Parlamentet betonar behovet av att förbättra den militära rörligheten för Natos kapacitet till snabb förstärkning, vilket skulle förbättra vår kollektiva säkerhet och möjligen öka EU:s bidrag till internationell säkerhet och stabilitet. Parlamentet välkomnar att den militära rörligheten nyligen har fått omfattande uppmärksamhet från alla relevanta aktörer. Parlamentet konstaterar att militär rörlighet förbättrar Europas beredskap och försvarsställning inför potentiella motståndare och krissituationer, samtidigt som den bidrar till att uppnå EU:s ambitionsnivå för försvars- och säkerhetspolitiken, däribland politisk, operativ och industriell strategiskt oberoende. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att upprättandet av handlingsplanen för militär rörlighet inom unionen ingår i det överordnade målet att förbättra rörligheten inom EU och att samtidigt bemöta de logistiska och rörlighetsmässiga utmaningar som fastställs i EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GFSP). I detta syfte är det viktigt att man harmoniserar gränsöverskridande och tullrelaterade standarder och regleringar, liksom administrativa och lagstiftningsmässiga förfaranden. Parlamentet understryker att gemensamma företag spelar en avgörande roll för harmoniseringen av de administrativa och lagstiftningsmässiga förfarandena, såväl för FSE som för handlingsplanen för militär rörlighet. Förhoppningen är att rörlighet med dubbla användningsområden kommer att inverka positivt på FSE:s utveckling, genom att bidra i budgetfrågor och möta nya och framtida behov. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att främjande av den europeiska försvarsunionen och utveckling av strategisk självständighet och återhämtningsförmåga inte bör leda till att öka spänningen i EU:s förbindelser med strategiskt relevanta regionala aktörer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att det först och främst behövs uttryckliga åtaganden och politisk vilja från medlemsstaternas sida för att uppnå militär rörlighet i Europa, medan EU bör bidra med vägledning genom processen genom att fastställa en ram för krav, tillhandahålla finansiering, utarbeta protokoll för att underlätta effektiv förflyttning av teknisk utrustning och personal, främja samarbete och skapa forum för utbyte av bästa praxis, information och erfarenheter mellan såväl civila som militära myndigheter. Parlamentet framhåller att ändamålsenlig militär rörlighet kommer att gynna alla medlemsstater genom att ge bättre förbindelsemöjligheter på både det militära och det civila området. Parlamentet påminner om att varje medlemsstats nationella beslutsprocesser och konstitutionella regler kommer att respekteras. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att främja ett sektorsövergripande samarbete (synergieffekter) mellan medlemsstaterna för utveckling av en effektiv, driftskompatibel, säker, multimodal, intelligent och hållbar rörlighet med dubbla användningsområden (civila och försvarsrelaterade), som bemöter de nya utmaningar som digitaliserade transporter (självkörande fordon och konnektivitet) ger upphov till samt har till syfte att EU på ett vederhäftigt sätt ska fullgöra sina skyldigheter och sitt ansvar avseende logistik med dubbla användningsområden (civila och försvarsrelaterade) i egenskap av global aktör. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet ställer sig helhjärtat bakom rådets uppmaning till medlemsstaterna att utarbeta nationella planer för militär rörlighet före slutet av 2019 och att ge hög prioritet åt att genomföra dessa planer. Parlamentet välkomnar de övriga åtgärderna som godkändes i rådets slutsatser inom ramen för EU:s globala strategi av den 25 juni 2018, och uppmanar medlemsstaterna att iaktta de tidsfrister som fastställs där. Parlamentet betonar att framgångsrika insatser för att främja militär rörlighet skulle göra det möjligt för medlemsstaterna att effektivt planera sitt försvar på både nationell och kollektiv europeisk nivå och att delta i gemensamma övningar och utbildning samt uppdrag och insatser inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar vikten av rörlighet i samband med krishantering, dvs. behovet av att snabbt och effektivt kunna sätta in resurser för uppdrag och insatser, för att säkerställa att EU bibehåller sin ställning som pålitlig global säkerhetsgarant och fredsaktör och kan hantera naturkatastrofer, humanitära kriser, de militära insatserna enligt artikel 43.1 i EU-fördraget såsom de exemplifieras i de illustrativa scenarierna, samt genomförande av ömsesidigt bistånd och solidaritetsklausuler. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att en effektiv politik för militär rörlighet kommer att stärka EU:s GSFP-uppdrag, i och med deras internationella dimension och deras fredsbevarande syfte, genom att öka synergieffekterna mellan försvarsbehoven och kommer att stärka EU:s kapacitet att reagera på nödsituationer, samt att humanitära insatser och reaktioner på naturkatastrofer i EU också bör gynnas av ökad militär rörlighet. Parlamentet konstaterar att den typ av uppdrag som skulle gynnas mest av ökad militär rörlighet inom och utanför EU är uppdrag på området för kollektivt försvar och nationella eller europeiska uppdrag och insatser inom krishantering. Parlamentet betonar i detta sammanhang att framsteg på detta område kommer att hjälpa de EU-medlemsstater som även är medlemmar i Nato att fullgöra sina åtaganden enligt artikel 5. Parlamentet betonar de neutrala medlemsstaternas särskilda roll. Parlamentet är emellertid medvetet om att EU-medlemsstater enligt artikel 42.7 i EU-fördraget även har en otvetydig skyldighet att ge stöd och bistånd med alla till buds stående medel om en medlemsstat skulle utsättas för ett väpnat angrepp på sitt territorium, i överensstämmelse med åtaganden inom ramen för Nato. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet erkänner betydelsen av en grundlig analys av vilka delar av EU eller medlemsstater som är i större behov av investeringar i militär rörlighet och som är mer utsatta för yttre säkerhetshot. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet erkänner att detta är en komplex utmaning som bland annat omfattar frågor om uppbyggnad av infrastruktur, gemensamma standarder, transportbestämmelser, tullar, skatter och tillstånd till förflyttning, och som berör alla förvaltningsnivåer från kommuner till internationella organisationer. Parlamentet efterfrågar i detta sammanhang ramar för att sammanföra såväl militära som civila aktörer på alla nivåer, även från Nato och Natopartner, för att diskutera de relevanta frågorna och därmed säkerställa mervärde och effektivitet i samordningen och genomförandet. Parlamentet påpekar även att medlemsstaterna för att uppnå det optimala resultatet måste investera i gemensam utbildning av administrativ och institutionell personal. Parlamentet välkomnar att kommissionen har åtagit sig att undersöka de alternativ som finns för att göra tullförfarandena enhetliga och enklare före utgången av 2018. Parlamentet framhåller att det är ytterst viktigt med institutionellt samarbete mellan medlemsstaterna samt berörda organ och byråer för att man ska uppnå en harmonisering av lagstiftningen inom EU. Parlamentet betonar att en särskild samordning och ett särskilt utbyte av erfarenheter bör förekomma i fall av dubbla användningsområden för infrastruktur för farligt gods, i syfte att förebygga risken för olyckor, samtidigt som man bör optimera säkerheten runt om i nätet som helhet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar den betydande minskningen av den mängd rullande materiel, i synnerhet flakvagnar, som är tillgänglig för att flytta tung utrustning och fordon med kort varsel. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet inser att verksamhet i en så komplex miljö ger upphov till många svårigheter i fråga om dubbelarbete och samordning utöver kostnadsmässiga problem, som skulle kunna hota det övergripande projektet i grunden om de inte hanteras på lämpligt sätt. Parlamentet är medvetet om att det redan finns erfarenhet av projekt inom EU:s transportsektor av detta dubbla samarbete, till exempel det gemensamma europeiska luftrummet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att säkerställa en effektiv ram för samarbete. Parlamentet betonar att det kommer att krävas bättre samarbete mellan medlemsstaterna för att genomföra projekt för militär rörlighet, och det kommer att behöva uppmuntras till samarbete mellan de civila och militära sfärerna. Parlamentet betonar behovet av samordning med de projekt om militär rörlighet som utarbetas inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet samt dem som äger rum inom ramen för den europeiska försvarsfonden. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet poängterar därför att förståelse för det gemensamma strategiska syftet och utarbetande av en gemensam plan, liksom samarbete mellan medlemsstaterna, är absolut avgörande för att arbetet ska lyckas. Parlamentet framhåller att sammanhängande militär planering är absolut nödvändig för effektiv strategisk autonomi, baserad på standardisering och driftskompatibilitet mellan olika typer av utrustning och vapen samt på strategisk doktrin och lednings- och kontrollprocesser. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang handlingsplanen för militär rörlighet, där konkreta åtgärder för olika institutionella aktörer och EU-medlemsstater beskrivs och där den strategiska roll som spelas av det transeuropeiska transportnätet erkänns. Parlamentet välkomnar i detta avseende de åtaganden som medlemsstaterna gjort. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet beklagar att handlingsplanen i grund och botten utgår från en ”nedifrån och upp”-strategi, med endast en begränsad strategisk vision för vilka konkreta försvarsmål som EU siktar på att uppnå genom de olika åtgärder som beskrivs i handlingsplanen. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att det fortfarande saknas en EU-vitbok om försvar, eftersom en sådan kunde ha bidragit med ett tydligare övergripande syfte. Parlamentet anser emellertid att det nuvarande tillvägagångssättet har flera förtjänster och kommer att tjäna alla medlemsstaters intressen, såväl de neutrala staternas som EU-medlemsstaternas i deras egenskap av Nato-medlemmar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att den ambitiösa tidsplanen i handlingsplanen bör följas, både av EU-institutionerna och av medlemsstaterna, för att säkerställa att de nuvarande bristerna i rörligheten åtgärdas så snart som möjligt och att ambitionsnivån för försvars- och säkerhetspolitiken uppnås. Parlamentet välkomnar kraven i handlingsplanen om att förbättra militär rörlighet genom att ta hänsyn till hybridhot, särskilt mot transport och kritisk infrastruktur och att förbättra transportinfrastrukturens motståndskraft mot hybrida hot. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar att framsteg har gjorts med utarbetandet av militära krav för militär rörlighet inom och utanför EU, framför allt för infrastruktur för dubbla användningsområden, och välkomnar det nära samarbetet med medlemsstaterna under alla skeden i processen, det nederländska ledarskapet med avseende på Pesco-projektet samt synpunkterna från Nato. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om användning av FSE och de betydande medel som planeras anslås till projekt för militär rörlighet med dubbel användning för att säkerställa att infrastrukturen är anpassad till dubbla användningsområden. Parlamentet anser att dubbla användningsområden för infrastruktur är en nödvändig förutsättning för att det civila transportnätet ska kunna dra nytta av handlingsplanen och anslagen för militär rörlighet. Parlamentet ser genomförandet av handlingsplanen som ett tillfälle att göra det möjligt för det civila transportnätet att dra nytta av utökad nätkapacitet, samt främja multimodala förbindelser. Parlamentet välkomnar uppmaningarna att bedöma och anpassa det transeuropeiska transportnätet för att identifiera militära krav som även kommer att tillämpas på nya civila transportprojekt, framför allt flygplatser, hamnar, motorvägar och järnvägar som intermodala knutpunkter i viktiga korridorer. Parlamentet påpekar därför nödvändigheten av att – i samverkan med medlemsstaterna – upprätta en förteckning över nationell infrastruktur och nationella korridorer med beaktande av medlemsstaternas militära särdrag. Parlamentet konstaterar att utvecklingen av projekt för dubbla användningsområden bör vara hållbar och förenlig med miljöstandarder. |
| --- | --- |

17.

| 18. | För att optimera användningen av EU-medel anser Europaparlamentet att varje transportprojekt som är av gemensamt intresse och finansieras genom FSE vid behov bör integrera kraven för militär rörlighet redan i utvecklingsfasen, för att undvika onödig uppgradering av infrastrukturen i ett senare skede och därmed även undvika oekonomisk användning av medlen i fråga. Parlamentet anser att man vid varje tilldelning från FSE-anslagen för militär rörlighet bör prioritera multimodala projekt när så är möjligt, eftersom dessa ger flest möjligheter till dubbla användningsområden, samt gränsöverskridande projekt, eftersom dessa bidrar till att åtgärda både länkar som fattas och flaskhalsar, vilka i nuläget utgör de största fysiska hindren för snabb och friktionsfri rörlighet såväl för civilpersoner som vid transport av trupper och tung militär utrustning. Parlamentet betonar att man inom ramen för processen med att fastställa de delar av det transeuropeiska transportnätet som är lämpliga för militära transporter ovillkorligen måste maximera de civila och militära synergieffekterna och respektera principen om dubbla användningsområden. Parlamentet anser att ytterligare investeringar i nätverket skulle kunna ge betydande fördelar i termer av militär rörlighet och samtidigt bidra till fullbordandet av det transeuropeiska transportnätets stomnät senast 2030 och det övergripande nätet senast 2050. Parlamentet understryker att det bör vara möjligt att använda finansiering från anslagen för militär rörlighet i syfte att anpassa transportinfrastrukturen inom både det transeuropeiska transportnätets stomnät och det övergripande nätet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet stöder beslutet om anslag för militär rörlighet inom ramen för FSE-programmets centrala förvaltning, med ett strikt mål om rörlighet med dubbla användningsområden. Parlamentet noterar de preliminära åtgärder som anges i handlingsplanen. Kommissionen uppmanas att senast den 31 december 2019 anta delegerade akter med avseende på att precisera de militära kraven, upprätta en förteckning över de delar av det transeuropeiska transportnätet som är lämpliga för militära transporter samt upprätta en förteckning över prioriterade infrastrukturprojekt med dubbla användningsområden och utarbeta bedömningsförfarandena i fråga om stödberättigande och tilldelningskriterier för åtgärder med anknytning till militär rörlighet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att flera typer av teknik som används i försvarssektorn med framgång har anpassats till den civila sektorn, och framhåller att tillämpningen av ett intelligent transportsystem som bygger på system för telematiktillämpningar såsom ERTMS och Sesar och sjösättandet av tekniker med anknytning till Galileo, Egnos eller statlig satellitkommunikation utgör en av de mest utmanande möjligheterna framöver för den civila transportsektorn. Parlamentet anser därför att man vid framtida översyner av handlingsplanen i slutändan bör utforska möjligheten för den civila transporten att utnyttja militära lösningar på dessa utmaningar, t.ex. på området för cybersäkerhet och säker kommunikation. Parlamentet kräver att ytterligare åtgärder vidtas för att öka samarbetet och förtroendet mellan aktörer inom cybersäkerhet och försvar och att stärka samarbetet inom det permanenta strukturerade samarbetet. Parlamentet understryker behovet av att fortsätta utveckla ett gemensamt nätverk för bekämpning av hybrida hot för att säkerställa motståndskraften hos den infrastruktur som är strategisk i ljuset av arbetet med att förbättra militär rörlighet inom EU. Parlamentet betonar betydelsen av EU-institutionernas pågående arbete med att uppdatera förordningen för kontroll av export med dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet framhåller värdet av potentiella förslag om reglering av transporter av farligt gods för militär användning, uppdatering av EU:s tullkodex och anpassning av momsbestämmelser. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar utbytet av information och bästa praxis mellan militära och civila aktörer i detta avseende, och framhåller behovet av att arbeta tillsammans för att bygga upp en gemensam grund för reglering av transporter av farligt gods för militär användning. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar att handlingsplanen innehåller ett avsevärt antal åtgärder som måste utföras på medlemsstatsnivå, varvid Europeiska försvarsbyrån och kommissionen ska tillhandahålla stöd och vägledning för att åtgärderna ska genomföras snabbt och effektivt. Parlamentet påminner om behovet av ett standardiserat regelverk på tull- och skatteområdet, framför allt när det gäller mervärdesskatt. Parlamentet betonar framför allt vikten av att uppnå harmoniserade bestämmelser för tillstånd till förflyttning över gränserna, vilka utgör ett stort hinder för snabb rörlighet. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör samarbeta för att få till stånd så ändamålsenlig gränsöverskridande dubbel användning som möjligt, och för att minska de administrativa kostnaderna. Parlamentet stöder i detta avseende viljan att fram till slutet av 2019 påskynda tidsfristerna för gränspassage och att, i detta syfte, utfärda diplomatiska godkännanden för mark-, havs- eller luftförflyttningar inom fem dagar och att planera för en ytterligare förkortning av denna tidsfrist för snabbinsatsenheter. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet stöder beslutet som fattats av de medlemsstater som deltar i det permanenta strukturerade samarbetet att uppföra militär rörlighet på den ursprungliga förteckningen över sjutton prioriterade projekt som ska utvecklas inom ramen för permanent strukturerat samarbete. Parlamentet betonar i detta sammanhang att projektet för militär rörlighet inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet skulle kunna utgöra ett användbart verktyg för att samordna de insatser från medlemsstaterna som beskrivs i handlingsplanen, och även annan verksamhet som ligger utanför EU:s omedelbara befogenheter. Parlamentet anser att denna arbetsfördelning, tillsammans med god samordning, är avgörande för att projektet inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet ska ge mervärde. Parlamentet välkomnar också de mer bindande åtaganden om att förenkla militära transporter över gränserna som gjordes i underrättelsen om permanent strukturerat samarbete. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt delta i projektet för militär rörlighet inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar vikten av att vederbörligen informera och involvera lokalsamhällen när det gäller planering och effekter av storskalig infrastruktur för militär rörlighet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker att EU till syvende och sist enbart kan komplettera medlemsstaternas insatser. Parlamentet betonar att det är helt avgörande att medlemsstaterna godtar och kan genomföra ett tillvägagångssätt som inbegriper hela statsförvaltningen för att hantera de relevanta frågorna om arbetet ska bli framgångsrikt. Parlamentet understryker vikten av medlemsstaternas politiska engagemang för att förverkliga effektiv militär rörlighet inom och bortom EU. Parlamentet understryker att militär rörlighet kommer att kräva samarbete och samordning med alla allierade inom Nato för att lyckas. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar den nya gemensamma förklaringen om samarbete mellan EU och Nato och Brysselförklaringen om transatlantisk säkerhet och solidaritet samt tonvikten vid frågor om militär rörlighet i båda dessa. Parlamentet välkomnar också Natos nya initiativ, framför allt planen för logistiskt stöd (Enablement Plan) för SACEUR:s ansvarsområde. Parlamentet välkomnar Natos arbete med att säkerställa militär rörlighet i detta avseende och uppmanar med kraft både EU och Nato att undvika onödigt dubbelarbete. Parlamentet betonar hamnarnas betydelse som förbindelsepunkter mellan EU och dess Natoallierade och för närsjöfartsförbindelser inom Europa. Parlamentet betonar vikten av öppenhet och kommunikation om EU:s försvarsinitiativ, inklusive permanent strukturerat samarbete till Förenta staterna och andra Nato-allierade för att undvika eventuella missförstånd och välkomnar EU:s försvarsinitiativ för att stärka den europeiska pelaren inom Natoalliansen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar därför eftertryckligen EU, dess medlemsstater och Nato att intensifiera sitt samarbete och sin samordning, bland annat genom att använda medel för gemensamma projekt, öka politisk flexibilitet, formalisera förbindelsen mellan EU och Nato genom att utvidga samarbetsområdena och utbyta information i vidare omfattning, när detta ligger i EU:s säkerhetsintressen, för att åstadkomma synergieffekter. Parlamentet uttrycker sina förhoppningar om att hindren för utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter mellan de två organisationerna ska undanröjas så snart som möjligt för att möjliggöra detta närmare samarbete. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik, EU:s organ på försvarsområdet, Natos generalsekreterare samt både EU-medlemsstaternas och Natomedlemmars regeringar och parlament. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  EUT L 331, 14.12.2017, s. 57.

(2)  EUT C 88, 8.3.2018, s. 1.

(3)  EUT L 65, 8.3.2018, s. 24.

(4)  EUT C 224, 27.6.2018, s. 18.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2018)0257.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0492.

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/30

---

P8_TA(2018)0499

Ny europeisk kulturagenda

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2018 om den nya europeiska kulturagendan (2018/2091(INI))

(2020/C 388/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt som hölls i Göteborg den 17 november 2017, av ledaragendan om utbildning och kultur från november 2017 och av Europeiska rådets slutsatser av den 14 december 2017 om unionens sociala dimension, utbildning och kultur, |
| --- | --- |

—

med beaktande av toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt som hölls i Göteborg den 17 november 2017, av ledaragendan om utbildning och kultur från november 2017 och av Europeiska rådets slutsatser av den 14 december 2017 om unionens sociala dimension, utbildning och kultur,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om att främja de europeiska kulturella och kreativa sektorerna som källor till ekonomisk tillväxt och sysselsättning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om att främja de europeiska kulturella och kreativa sektorerna som källor till ekonomisk tillväxt och sysselsättning (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2016 om en enhetlig EU-politik för den kulturella och kreativa sektorn (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2016 om en enhetlig EU-politik för den kulturella och kreativa sektorn (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 april 2008 om kulturindustrin i Europa (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 april 2008 om kulturindustrin i Europa (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2007 om konstnärers sociala ställning (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2007 om konstnärers sociala ställning (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om de kulturella aspekterna i EU:s yttre åtgärder (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om de kulturella aspekterna i EU:s yttre åtgärder (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om en integrerad kulturarvsstrategi för Europa (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om en integrerad kulturarvsstrategi för Europa (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om rollen för interkulturell dialog, kulturell mångfald och utbildning när det gäller att främja EU:s grundläggande värderingar (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om rollen för interkulturell dialog, kulturell mångfald och utbildning när det gäller att främja EU:s grundläggande värderingar (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 april 2016 om EU-kunskap i skolan (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 april 2016 om EU-kunskap i skolan (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 april 2008 om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 april 2008 om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2018 om strukturella och ekonomiska hinder för tillgången till kultur (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2018 om strukturella och ekonomiska hinder för tillgången till kultur (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 mars 2017 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 mars 2017 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG (12),

| — | med beaktande av Unescos (FN:s organisation för utbildning, vetenskap och kultur) konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar av den 20 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos (FN:s organisation för utbildning, vetenskap och kultur) konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar av den 20 oktober 2005,

| — | med beaktande av Europarådets ramkonvention av den 27 oktober 2005 om kulturarvets betydelse för samhället (Farokonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ramkonvention av den 27 oktober 2005 om kulturarvets betydelse för samhället (Farokonventionen),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG (13),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 16 november 2007 om en europeisk kulturagenda (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 16 november 2007 om en europeisk kulturagenda (14),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 23 december 2014 om en arbetsplan för kultur (2015–2018) (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 23 december 2014 om en arbetsplan för kultur (2015–2018) (15),

| — | med beaktande av EU:s arbetsplan för kultur 2015–2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s arbetsplan för kultur 2015–2018,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 27 maj 2015 om de kulturella och kreativa sektorernas samverkan med andra sektorer för att stimulera innovation, ekonomisk hållbarhet och social delaktighet (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 27 maj 2015 om de kulturella och kreativa sektorernas samverkan med andra sektorer för att stimulera innovation, ekonomisk hållbarhet och social delaktighet (16),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 8 juni 2016Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 8 juni 2016Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser (JOIN(2016)0029),

| — | med beaktande av kommissionens rapport om genomförandet av den europeiska kulturagendan (COM(2010)0390), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om genomförandet av den europeiska kulturagendan (COM(2010)0390),

| — | med beaktande av kommissions grönbok av den 27 april 2010 Att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissions grönbok av den 27 april 2010 Att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn (COM(2010)0183),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett Europaår för kulturarv (2018) (COM(2016)0543), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett Europaår för kulturarv (2018) (COM(2016)0543),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 september 2012Att främja de kulturella och kreativa sektorerna för att främja tillväxt och sysselsättning i EU (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 september 2012Att främja de kulturella och kreativa sektorerna för att främja tillväxt och sysselsättning i EU (COM(2012)0537),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 december 2012 om innehåll i den digitala inre marknaden (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 december 2012 om innehåll i den digitala inre marknaden (COM(2012)0789),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 juli 2014En integrerad kulturarvsstrategi för Europa (COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 juli 2014En integrerad kulturarvsstrategi för Europa (COM(2014)0477),

| — | med beaktande av rapporten från 2012 från arbetsgruppen med experter från medlemsstaterna om tillgång till kultur, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från 2012 från arbetsgruppen med experter från medlemsstaterna om tillgång till kultur,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 december 2010 om avskaffande av gränsöverskridande skattehinder för EU-medborgare (COM(2010)0769), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 december 2010 om avskaffande av gränsöverskridande skattehinder för EU-medborgare (COM(2010)0769),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 november 2011 om dubbelbeskattning på den inre marknaden (KOM(2011)0712), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 november 2011 om dubbelbeskattning på den inre marknaden (KOM(2011)0712),

| — | med beaktande av 2015 års rapport om sätt att hantera gränsöverskridande skattehinder som individer inom EU står inför (Ways to tackle cross-border tax obstacles facing individuals within the EU) från kommissionens expertgrupp för avskaffande av skatteproblem för personer som är verksamma över gränserna inom EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2015 års rapport om sätt att hantera gränsöverskridande skattehinder som individer inom EU står inför (Ways to tackle cross-border tax obstacles facing individuals within the EU) från kommissionens expertgrupp för avskaffande av skatteproblem för personer som är verksamma över gränserna inom EU,

| — | med beaktande av 2017 års rapport om hur kultur och konst kan främja interkulturell dialog inom ramen för migrations- och flyktingkrisen (How culture and the arts can promote intercultural dialogue in the context of the migratory and refugee crisis) från arbetsgruppen med experter från medlemsstaterna om interkulturell dialog inom ramen för den öppna samordningsmetoden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2017 års rapport om hur kultur och konst kan främja interkulturell dialog inom ramen för migrations- och flyktingkrisen (How culture and the arts can promote intercultural dialogue in the context of the migratory and refugee crisis) från arbetsgruppen med experter från medlemsstaterna om interkulturell dialog inom ramen för den öppna samordningsmetoden,

| — | med beaktande av Romförklaringen av den 25 mars 2017, där ledarna för 27 medlemsstater och EU:s institutioner uttryckte sin önskan om en ambitiös union ”där medborgarna har nya möjligheter att utvecklas kulturellt, socialt och ekonomiskt”, ”en union som bevarar vårt kulturarv och främjar kulturell mångfald”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romförklaringen av den 25 mars 2017, där ledarna för 27 medlemsstater och EU:s institutioner uttryckte sin önskan om en ambitiös union ”där medborgarna har nya möjligheter att utvecklas kulturellt, socialt och ekonomiskt”, ”en union som bevarar vårt kulturarv och främjar kulturell mångfald”,

| — | med beaktande av Davosförklaringen av den 22 januari 2018 om en byggkultur av hög kvalitet i Europa, där de europeiska kulturministrarna betonade det brådskande behovet av att man tar fram nya metoder för att skydda och främja den kulturella betydelsen av Europas bebyggda miljö och anlägger ett kulturcentrerat helhetsperspektiv på den bebyggda miljön, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Davosförklaringen av den 22 januari 2018 om en byggkultur av hög kvalitet i Europa, där de europeiska kulturministrarna betonade det brådskande behovet av att man tar fram nya metoder för att skydda och främja den kulturella betydelsen av Europas bebyggda miljö och anlägger ett kulturcentrerat helhetsperspektiv på den bebyggda miljön,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A8–0388/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A8–0388/2018), och av följande skäl:

| A. | Prioriteringarna för den nya agendan och den sektorspecifika strategin är välkomna. Alla kulturella och kreativa sektorer bör ges samma skräddarsydda stöd som riktar sig till sektorspecifika utmaningar, och kulturell mångfald och interkulturell dialog bör upprätthållas som sektorsövergripande prioriteringar. Kulturen är en kollektiv nyttighet och den nya agendan för kultur bör ha som mål att bevara, utvidga och sprida ett levande och mångsidigt kulturliv och garantera tillgång för alla och främja deltagande. |
| --- | --- |

A.

Prioriteringarna för den nya agendan och den sektorspecifika strategin är välkomna. Alla kulturella och kreativa sektorer bör ges samma skräddarsydda stöd som riktar sig till sektorspecifika utmaningar, och kulturell mångfald och interkulturell dialog bör upprätthållas som sektorsövergripande prioriteringar. Kulturen är en kollektiv nyttighet och den nya agendan för kultur bör ha som mål att bevara, utvidga och sprida ett levande och mångsidigt kulturliv och garantera tillgång för alla och främja deltagande.

| B. | Den nya agendan för kultur bör ge en flexibel ram som gör det möjligt att förändra kulturella ekosystem och främja synergier mellan olika sektorer. |
| --- | --- |

B.

Den nya agendan för kultur bör ge en flexibel ram som gör det möjligt att förändra kulturella ekosystem och främja synergier mellan olika sektorer.

| C. | Europa håller på att ta sig ur en svår finansiell kris, där nationella och regionala kulturbudgetar tyvärr ofta var bland de första att råka ut för nedskärningar. |
| --- | --- |

C.

Europa håller på att ta sig ur en svår finansiell kris, där nationella och regionala kulturbudgetar tyvärr ofta var bland de första att råka ut för nedskärningar.

| D. | Europa står inför växande sociala orättvisor och ungdomsarbetslöshet, stigande populism och radikalisering samt har en befolkning med allt större mångfald. Kulturen är därför viktigare än någonsin för att åstadkomma social sammanhållning och interkulturell dialog och garantera medborgarnas möjlighet till uttrycksfrihet och uttrycksmångfald, kommunikation och skapande samt för att bygga broar mellan enskilda människor. |
| --- | --- |

D.

Europa står inför växande sociala orättvisor och ungdomsarbetslöshet, stigande populism och radikalisering samt har en befolkning med allt större mångfald. Kulturen är därför viktigare än någonsin för att åstadkomma social sammanhållning och interkulturell dialog och garantera medborgarnas möjlighet till uttrycksfrihet och uttrycksmångfald, kommunikation och skapande samt för att bygga broar mellan enskilda människor.

| E. | Europas kreativa och kulturella sektorer utgör EU:s viktigaste tillgångar. De står för 4,2 procent av EU:s BNP, skapar 8,4 miljoner arbetstillfällen, vilket motsvarar 3,7 procent av den totala sysselsättningen i EU, och är ekonomiskt starka även i kristider. Dessa sektorer främjar kreativitet, som bidrar till alla verksamhetsområden, samtidigt som de står för en större del av sysselsättningen bland ungdomar och kvinnor än andra sektorer. |
| --- | --- |

E.

Europas kreativa och kulturella sektorer utgör EU:s viktigaste tillgångar. De står för 4,2 procent av EU:s BNP, skapar 8,4 miljoner arbetstillfällen, vilket motsvarar 3,7 procent av den totala sysselsättningen i EU, och är ekonomiskt starka även i kristider. Dessa sektorer främjar kreativitet, som bidrar till alla verksamhetsområden, samtidigt som de står för en större del av sysselsättningen bland ungdomar och kvinnor än andra sektorer.

| F. | Europas musiksektor är mycket dynamisk och står för en miljon arbetstillfällen och en omsättning på 25 miljarder euro. Den är dock fortfarande kraftigt underfinansierad, särskilt om man tar hänsyn till nya distributionsmodeller på nätet. Av den totala budgeten på 1,46 miljarder euro för Kreativa Europa har fram till juli 2018 endast 51 miljoner euro gått till musikprojekt, särskilt inom klassisk musik. Detta återspeglar inte mångfalden i Europas musiksektor eller dess ekonomiska, sociala och kulturella bidrag. |
| --- | --- |

F.

Europas musiksektor är mycket dynamisk och står för en miljon arbetstillfällen och en omsättning på 25 miljarder euro. Den är dock fortfarande kraftigt underfinansierad, särskilt om man tar hänsyn till nya distributionsmodeller på nätet. Av den totala budgeten på 1,46 miljarder euro för Kreativa Europa har fram till juli 2018 endast 51 miljoner euro gått till musikprojekt, särskilt inom klassisk musik. Detta återspeglar inte mångfalden i Europas musiksektor eller dess ekonomiska, sociala och kulturella bidrag.

| G. | Kulturen har stor betydelse för den sociala sammanhållningen och integrationen, särskilt genom att minoriteter, missgynnade grupper, marginaliserade samhällen, migranter och flyktingar deltar i det kulturella och sociala livet, och den särskilda inbjudan att lämna in förslag för migranters integration i programmet Kreativa Europa har visat sig vara effektiv men överutnyttjad och underfinansierad. |
| --- | --- |

G.

Kulturen har stor betydelse för den sociala sammanhållningen och integrationen, särskilt genom att minoriteter, missgynnade grupper, marginaliserade samhällen, migranter och flyktingar deltar i det kulturella och sociala livet, och den särskilda inbjudan att lämna in förslag för migranters integration i programmet Kreativa Europa har visat sig vara effektiv men överutnyttjad och underfinansierad.

| H. | Konstnärers och kulturarbetares anställningar är ofta otrygga och instabila med svag eller ingen social trygghet och oförutsägbara inkomster. |
| --- | --- |

H.

Konstnärers och kulturarbetares anställningar är ofta otrygga och instabila med svag eller ingen social trygghet och oförutsägbara inkomster.

| I. | Kulturell medvetenhet och kulturella uttryck har erkänts på EU-nivå i den reviderade rekommendationen om nyckelkompetenser för livslångt lärande. Konst och humaniora bör integreras helt i utbildningssystemen för att bidra till att forma ett Europa som är samverkande, kreativt och redo för att främja hållbarhet, integration och social sammanhållning. |
| --- | --- |

I.

Kulturell medvetenhet och kulturella uttryck har erkänts på EU-nivå i den reviderade rekommendationen om nyckelkompetenser för livslångt lärande. Konst och humaniora bör integreras helt i utbildningssystemen för att bidra till att forma ett Europa som är samverkande, kreativt och redo för att främja hållbarhet, integration och social sammanhållning.

| J. | Kulturella nätverk är ett kraftfullt verktyg för att skapa band mellan människor och långvariga fredliga förbindelser och en dialog över nationsgränserna och därmed för att främja internationella kulturella förbindelser, som utgör kärnan i världsomspännande regler och uppkomsten av en europeisk kultursfär. |
| --- | --- |

J.

Kulturella nätverk är ett kraftfullt verktyg för att skapa band mellan människor och långvariga fredliga förbindelser och en dialog över nationsgränserna och därmed för att främja internationella kulturella förbindelser, som utgör kärnan i världsomspännande regler och uppkomsten av en europeisk kultursfär.

Allmänna anmärkningar

| 1. | Europaparlamentet välkomnar den nya agendan för kultur och betonar att den utgör en enorm möjlighet att anta en heltäckande och enhetlig kulturpolitik på EU-nivå som erkänns av människor i och utanför EU. Parlamentet betonar dock att den endast kan bli en framgång om den stöds av en betydande budgetökning för programmet Kreativa Europa och om man skapar synergier och samverkan med andra EU-finansierade program för att åstadkomma ett holistiskt och övergripande tillvägagångssätt när det gäller kultur. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet bekräftar kulturens och de kulturella och kreativa sektorernas roll som drivkraft för att uppnå målen för sammanhållningspolitiken och social delaktighet i hela unionen och begär att hänsyn tas till detta i samband med tilldelningen av medel från struktur- och sammanhållningsfonderna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet inser att Europaåret för kulturarv 2018 utgör ett tillfälle att öka medvetenheten om den unika styrkan och mångfalden i EU:s kultur och kulturarv och dess inneboende värde, samt den avgörande roll som kulturen och kulturarvet spelar i våra samhällen och ekonomier i att skapa en känsla av samhörighet, främja ett aktivt medborgarskap och definiera vår identitet och våra grundläggande värderingar frihet, mångfald, jämlikhet, solidaritet och social rättvisa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att presentera en handlingsplan för kulturarv och betonar behovet av att fokusera på både de materiella och immateriella aspekterna av Europas kulturarv och de kopplingar det har till samtida konstnärliga och kreativa projekt och uttryck. Parlamentet betonar dessutom att man behöver åstadkomma en kontinuerlig strukturerad dialog med intressenter för att samla in kunskap, bygga kapacitet och samordna stödet för kulturarvet i Europa, som ett sätt att befästa arvet från Europaåret för kulturarv 2018 på lång sikt och hjälpa till att genomföra handlingsplanen. Parlamentet understryker att denna strukturerade dialog bör omfatta alla kulturella, kreativa och kulturarvsrelaterade sektorer. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att utarbeta kompletterande handlingsplaner på nationell nivå och anser att handlingsplanen är en möjlighet att ta itu med alla frågor som har tagits upp inom ramen för de tio europeiska initiativ som sträcker sig bortom Europaåret för kulturarv 2018 och att lägga fram de rekommendationer som getts under detta år. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att behovet av att reagera på nya oförutsedda omständigheter inte kommer att stå i vägen för uppnåendet av redan överenskomna mål på kulturområdet. Parlamentet påminner om att nya initiativ bör finansieras genom en ny budget från nya källor och inte genom en omfördelning av befintliga medel. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta en gemensam EU-portal för kulturarvet, som samlar information från alla EU-program som finansierar kulturarv och som är uppdelad i tre huvuddelar: finansieringsmöjligheter för kulturarv; en databas med exempel på bästa praxis och excellens från kulturarvsområdet och relevanta hänvisningar; nyheter och länkar om utvecklingen inom kulturarvsrelaterad politik, åtgärder och evenemang. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla nya metoder för systematisk uppgiftsinsamling för alla kulturella och kreativa sektorer och att säkerställa att effektiva statistiska koder och mer kvalitativa indikatorer används för att överbrygga klyftan mellan den alltmer datafattiga offentliga sektorn och de informationsrika digitala operatörer som använder sig av denna information för att förvärva marknadsandelar och destabilisera marknadsaktörer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa EU-resultattavlor för att mäta pluralismen i kultur och media, för att utveckla indikatorer och för att övervaka den konstnärliga yttrandefriheten på EU-nivå och mångfalden i skapandet, distributionen och utbudet av kreativa verk. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar lanseringen av ”Music Moves Europe” som ett viktigt första steg mot att stimulera kreativitet, mångfald och innovation i Europas musiksektor och i de sektorsspecifika insatserna för musik i programmet Kreativa Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen att fokusera på rörligheten för artister och repertoarer inom och utanför Europa, på distribution, på finansiering för små och medelstora företag, på digitala plattformars öppenhet och ansvarstagande gentemot artister, på ett brett utbud av strömningstjänster, på tillgänglig information på nätet och på en kartläggning av sektorn när ytterligare EU-insatser för musik utvecklas. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en onlineförteckning över europeiska filmer och lanseringen av en första EU-filmvecka och uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att i samarbete med artister och den kreativa sektorn öka synligheten för europeisk film i Europa och världen, särskilt genom att förbättra de europeiska filmernas tillgänglighet och främja utvecklingen av europeiska plattformar som ger tillgång till licensierade EU-filmer, samtidigt som man ger rättvis ersättning till skaparna och rättighetsinnehavarna och respekterar territorialitetsprincipen. Parlamentet betonar vidare de positiva erfarenheterna av Luxpriset för att främja europeiska filmer och underlätta distributionen av dem. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna betydelsen av EU-agendan för städer och främja samarbete mellan medlemsstater och städer, liksom andra intressenter, för att stimulera tillväxt, bebolighet och innovation i Europas städer och identifiera och framgångsrikt hantera samhälleliga utmaningar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa en särskild åtgärd som främjar konstverks rörlighet, eventuellt i form av ett vandringsutställningsbidrag, eftersom detta skulle ge många projekt som finansieras genom programmet Kreativa Europa en längre livslängd. |
| --- | --- |

12.

Kulturell och konstnärlig dimension

| 13. | Europaparlamentet erkänner den kulturella, konstnärliga och kreativa uttrycksfrihetens inneboende värde och värdet av att allmänheten har största möjliga tillgång till kultur, bland annat genom riktade åtgärder. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att europeiska festivaler stöds eftersom de är viktiga för att föra samman människor från hela Europa och resten av världen och stärka banden mellan dem. Parlamentet betonar att festivaler utgör en förenande kraft som påverkar samhället, medborgarskapet, ekonomin, kulturarvet och utvecklingen i andra länder. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att utse en europeisk kulturpersonlighet varje år, en händelse som skulle åtföljas av en rad aktiviteter och projekt i hela Europa för att hedra denna persons liv och arbete och betona hans eller hennes betydelse för de europeiska värderingarna och den europeiska identiteten. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet anser att man bör använda sig av yrkeskunskaperna hos konstnärer, författare, aktörer på kulturområdet, reklamskribenter och audiovisuella operatörer som ett viktigt stöd för utvecklingen av en europeisk kulturell dimension, interkulturell dialog, kulturell och konstnärlig innovation, territoriell sammanhållning och social delaktighet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna kulturen som en ”mjuk makt” som ger medborgarna möjlighet och egenmakt att leda samhället på ett ansvarsfullt sätt, med integritet, entusiasm och empati. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att Europa kan bli en plats för ansvariga medborgare som knyter kontakter utanför sina egna kulturer, utmanar invanda tankemönster och främjar innovation och bidrar till andra människors utveckling och engagemang. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för kulturell mångfald, integration av migranter och ett gott medborgarskap. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för samarbete mellan kulturarbetare, lärare, engagerade medborgare och yrkesverksamma inom företag för att allmänheten på nytt ska få upp ögonen för kulturen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att kulturella nätverk stöds som ett sätt att samla kollektiva kunskaper, erfarenheter och minnen, skapa ett informellt informationsutbyte, stimulera till diskussion och utveckling av kulturen för att skapa bättre möjligheter till rörlighet och samarbete och bidra till en integrerad europeisk kultursfär. |
| --- | --- |

21.

Den sociala dimensionen

| 22. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att införa en särskild åtgärd för rörlighet inom Kreativa Europa, men betonar att detta kräver en lämplig budget och förenklade administrativa förfaranden för att undvika hinder, exempelvis i samband med viseringar, särskilt när det gäller tredjeländer. Parlamentet betonar att särskilda åtgärder behövs för att hantera hinder som leder till överdriven eller dubbel beskattning för artister. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa en gemensam portal som innehåller information om alla tillgängliga residensprogram och möjligheter till rörlighet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att ta bort artikel 17 i OECD:s modellavtal för skatter från bilaterala skatteavtal mellan EU-medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att som en tillfällig lösning upprätta en sektorspecifik uppförandekod om källskatt som beskriver de alternativ som finns för att minska kostnaderna och förenkla förfarandena genom att visa på bästa praxis och möjliga undantag. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet efterlyser en garanti för kreativa och konstnärliga arbetstagares rätt till rättvis ersättning och rättvisa avtals- och arbetsvillkor. Parlamentet pekar på de projektbaserade, otrygga och atypiska anställningsformerna för kulturarbetare i Europa. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att vidta omfattande åtgärder för att minska gråzonen genom harmonisering och förbättra avtalsvillkoren för konstnärer och upphovsmän i hela EU och på EU-nivå med avseende på kollektiv representation, social trygghet och direkt och indirekt beskattning. Parlamentet anser att man i trygghetssystemen i hela unionen bör ta full hänsyn till atypiska anställningsformers särdrag. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker att kulturarv och kultursfärer har stor betydelse för förnyelsen av städerna och främjandet av sammanhållningen invånare emellan. Parlamentet uppmuntrar därför kommissionen och dess gemensamma forskningscentrum (JRC), som genom sitt arbete ger städernas historier en mening och riktning, att ytterligare utveckla projektet för bevakning av kulturella och kreativa städer och uppmanar städer och kommuner att utnyttja projektet på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet erkänner mervärdet av grannskapsbaserade kulturella aktiviteter som är socialt, ekonomiskt och hälsomässigt fördelaktiga för lokalsamhällen, särskilt i låginkomstområden och marginaliserade områden som förorter och landsbygdsområden. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna, städerna och kommunerna att stödja sådana aktiviteter genom konkreta åtgärder, exempelvis genom skräddarsydda detaljplanbestämmelser, finansieringsinitiativ och återanvändning av övergivna anläggningar. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att kulturen har en påvisad effekt när det gäller att främja social sammanhållning och förbättra människors tillfredsställelse med livet och deras välbefinnande och att den därför är mycket betydelsefull för att mildra det tryck som det innebär för Europa att hysa en alltmer mångkulturell befolkning. Parlamentet betonar den betydelse som kultur och interkulturell dialog kan ha för att ge migranter egenmakt och underlätta deras integration. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet beklagar att 36 procent av européerna inte deltog i någon kulturaktivitet under det föregående året enligt 2017 års Eurobarometer. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att stärka kopplingarna mellan kultur, konst, skapande, utbildning, innovation och konstnärlig forskning. Parlamentet uppmanar dem dessutom att satsa på publikengagemang, samhällsengagemang och kulturell förmåga och att genomföra de åtgärder som behövs för att garantera tillgång till och deltagande i kulturlivet, särskilt för de mest missgynnade grupperna. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar till närmare samverkan mellan kultursektorn och utbildningssektorn, exempelvis genom främjande av aktiviteter utanför skoltid eller konstnärers deltagande i skolorna. Parlamentet påminner i detta avseende om att det är nödvändigt att förse konstnärer, chefer, lärare, kontaktpersoner, socialarbetare och andra yrkesverksamma som deltar i sådan samverkan med tillräckligt offentligt ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar vikten av effektiva åtgärder för att främja barns intellektuella och kulturella utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom sina respektive kompetensområden tillhandahålla tillräcklig finansiering för stöd till kulturproduktionsprojekt som riktar sig till barn. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar det mervärde som konst, musik och humaniora tillför skolornas läroplaner eftersom de bidrar till ökad kreativitet, väcker ett intresse för kultur och främjar kritiskt tänkande. Parlamentet betonar att behovet av kulturella och kreativa färdigheter ökar alltmer i det digitala landskapet och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att övervinna den strikta uppdelningen mellan olika ämnesområden och övergå från STEM-strategin till STEAM-strategin inom både formell och icke-formell utbildning samt att anta en strategi för livslångt lärande för personer som arbetar inom den kulturella, kreativa och audiovisuella sektorn. Parlamentet erkänner betydelsen av att musik och konst ingår i skolornas läroplaner. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka möjligheten att ta fram en lärobok om Europas kulturhistoria. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar vikten av att säkerställa en trygg och tillfredsställande läromiljö för studerande och lärare för att kulturen ska blomstra. Parlamentet uppmanar i detta avseende medlemsstaterna att kraftigt investera i underhållet av offentliga anläggningar, särskilt skolor, för att förbättra jordbävningssäkerheten och avlägsna arkitektoniska hinder. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet konstaterar att den snabba tekniska utvecklingen gör det nödvändigt att anta en strategi för livslångt lärande för kulturarbetare och öka synergierna mellan kultur och utbildning på det formella och icke-formella området. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet erkänner den potential som kreativa centrum har att fungera som samarbetsplatser för yrkesverksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna. Parlamentet betonar emellertid att sektorerna i första hand behöver bygga upp sin kapacitet i fråga om digitala färdigheter och ledarskap i stället för att bara koncentrera sig på ny digital innovation. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att man till följd av en växande polarisering både inom EU och globalt står inför allt större utmaningar när det gäller de demokratiska principerna och europeiska värderingarna såsom yttrandefrihet, respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen, demokrati och solidaritet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att utveckla en strategi för att skydda de kulturella rättigheterna, den konstnärliga yttrandefriheten och pluralismen i media, samt rätten att fritt delta i kulturlivet, bland annat genom att stödja utvecklingen av indikatorer och övervakningssystem på EU-nivå. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet håller med om att kulturellt deltagande och vardaglig kreativitet bidrar betydligt till en interkulturell dialog och hälsosamma samhällen. Parlamentet betonar dock att man behöver se till att EU:s finansieringsinstrument ger tillräckligt utrymme för att hänsyn ska kunna tas till det inneboende och unika värdet av konstnärers arbete. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet pekar på behovet av att främja kvinnors tillgång till alla konstnärliga, kulturella och kreativa yrken och uppmanar medlemsstaterna att undanröja hinder som står i vägen för kvinnors tillgång till ledande positioner inom kulturella institutioner och stiftelser, akademier och universitet. |
| --- | --- |

38.

Den ekonomiska dimensionen

| 39. | Europaparlamentet betonar att kommissionen och medlemsstaterna bör bidra till utvecklingen av kulturella organisationer genom att tillhandahålla stabilt, tillförlitligt och kontinuerligt ekonomiskt stöd. Parlamentet beklagar att Kreativa Europa, trots det europeiska mervärdet av kulturinvesteringar, bara står för 0,15 procent av den totala EU-budgeten, varav endast 31 procent är öronmärkt för kultur. Parlamentet noterar att politikområdena inom Kreativa Europa kommer att öka. Parlamentet noterar förslaget till en ny flerårig budgetram och välkomnar den föreslagna ökningen av finansieringen som ett första steg i rätt riktning, men anser att budgeten bör fördubblas för det nya programmet Kreativa Europa och att det bör bli mer lättillgängligt för mindre organisationer. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar att Kreativa Europas popularitet, i kombination med dess underfinansiering och administrativa komplexitet, har lett till att endast 16,2 procent av alla projekt har varit framgångsrika och till att det har förekommit betydande regionala och geografiska obalanser i fråga om de projekt som fått stöd. Parlamentet påpekar att detta, tillsammans med den administrativa komplexiteten, fungerar avskräckande, skapar frustration kring programmet och EU:s kulturverksamhet och hindrar många aktörer inom de kulturella och kreativa sektorerna från att ansöka. Parlamentet anser därför att urvalsprocessen bör ses över på grundval av de brister som identifierats i halvtidsutvärderingen. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet framhåller att det är viktigt att underlätta och effektivisera tillgången till Kreativa Europa för små aktörer på kulturområdet och små och medelstora företag. Parlamentet betonar i detta hänseende att man behöver införa en särskild del som är reserverad för sådana aktörer och företag, särskilt aktörer och företag från områden som har drabbats av naturkatastrofer. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet beklagar att man i kommissionens förslag till flerårig budgetram i de flesta fall inte nämner kultur och konst i de politikområden som de bidrar till och uppmanar därför kommissionen att i samarbete med de kulturella och kreativa sektorerna utforma holistiska och samordnade strategier för att integrera kultur och konst i andra politikområden och särskilt fokusera på tillgången till finansiering för mindre organisationer. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet betonar kulturens övergripande inverkan och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att rapportera hur stor finansiering som anslagits till kultur i alla finansieringsprogram och se till att den uppgår till minst 1 procent av nästa fleråriga budgetram. Parlamentet uppmanar EU:s regioner att ange kultur, kulturarv och kulturella och kreativa sektorer som en prioritering i strukturfonderna och att uppmuntra medlemsstaterna att ta med en kulturell dimension i de strategiska målen för sina operativa program. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en enda kontaktpunkt där alla befintliga finansieringsinstrument för EU-medel anges på ett användarvänligt, omfattande, innovativt och effektivt sätt med tydlig ansökningsvägledning och hjälp. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera att tillräckliga resurser inom EU:s finansieringsinstrument anslås på grundval av det inneboende värdet av konstnärliga och kreativa projekt. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt kulturområden som hotas på grund av bristande finansiering eller uppmärksamhet, exempelvis poesiområdet. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta en skräddarsydd strategi för respektive sektor. Parlamentet påpekar att bidrag är avgörande om man ser till det kulturella ekosystemet i sin helhet och för att värdera immateriella tillgångar korrekt och stödja nyskapande konstnärliga och kulturella verksamheter. Parlamentet påpekar att även om finansieringsinstrument som garantier, lån och egna medel är lämpliga för vinstgenererande projekt bör bidrag förbli den främsta finansieringskällan, särskilt för mindre enheter. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om genomförandet av det finansiella garantiinstrumentet för den kulturella och den kreativa sektorn. Parlamentet beklagar instrumentets begränsade geografiska täckning och föreslår att man bör använda mikrofinansiering när det handlar om mycket små aktörer eftersom de kulturella och kreativa sektorerna till största delen består av små och medelstora företag, varav 95 procent är mikroföretag. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa att bankerna värderar upphovsrätt och immateriella tillgångar högre. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar till vidareutveckling av initiativet med europeiska kulturhuvudstäder och hållbar kulturell turism i samarbete med kultursektorerna, samhällena och medborgarna, liksom med Unesco i fråga om utnämningar till kulturarvsplatser, samt med Europarådet genom utvecklingen av kulturvägar. Parlamentet efterlyser främjandet av EU-regioner som framstående europeiska resmål (Eden). |
| --- | --- |

49.

Digital4Culture

| 50. | Europaparlamentet konstaterar att den digitala revolutionen drastiskt har förändrat det sätt på vilket konst och kultur skapas, distribueras och konsumeras, vilket innebär många möjligheter men samtidigt stora utmaningar för de redan ansträngda arbetsvillkoren för konstnärer och upphovsmän och hotar deras ekonomiska överlevnad. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att verka för rättvis ersättning, anständiga arbetsförhållanden och en modernisering av välfärdssystemen för de kulturella och kreativa sektorerna samt erkännande av artisternas ställning. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet erkänner att den digitala tekniken bidrar positivt till att underlätta och bredda möjligheterna att bevara och få tillgång till kulturellt, konstnärligt, kreativt och audiovisuellt innehåll och motsvarande tjänster, exempelvis genom förstärkt och virtuell verklighet och gränssnitt mellan människa och maskin, men också genom utvecklingen av pedagogiska och berättande datorspel och skapandet av ett kulturarvsmoln. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i detta sammanhang verka för synergier på detta område, särskilt med programmet för ett digitalt Europa och Horisont Europa. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet anser att skyddet av upphovsrätt är centralt för intäkterna i de kulturella och kreativa sektorerna och välkomnar det nya förslaget till upphovsrättsdirektiv och dess åtgärder för att skydda nyhetsutgivare, överbrygga värdegapet mellan de kreativa sektorerna och de digitala plattformarna och öka insynen och balansen i upphovsmännens och de utövande konstnärernas avtalsförbindelser och skydda mot att immateriella rättigheter beslagtas. Parlamentet betonar att det är mycket viktigt att skapa en rättvis digital marknadsplats där upphovsmän får rättvis ersättning. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att de digitala plattformar som spelar en aktiv roll vid distribution, marknadsföring och kommersialisering av upphovsrättsskyddat innehåll har en tydlig skyldighet att erhålla licenser från rättighetsinnehavarna och att ge rättvis ersättning till konstnärer, författare, nyhetsutgivare, producenter, journalister och upphovsmän för att deras verk används digitalt. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet betonar att man för att stärka de befintliga synergierna måste upprätthålla kopplingen mellan den europeiska kulturagendan och den digitala agendan. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet påminner om vikten av att särskilt bland minderåriga främja dataskydd och digital kompetens och mediekompetens, vilket är det effektivaste sättet att ta itu med problemet med bland annat manipulation och mikroinriktad reklam. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att förse kulturarbetare med tillräckliga digitala färdigheter och kompetenser för att kulturarvet ska kunna främjas och utvecklas. |
| --- | --- |

56.

Den externa dimensionen

| 57. | Europaparlamentet beklagar att skyddet och främjandet av kulturen inte togs med som ett mål i 2030-agendan för hållbar utveckling. Parlamentet betonar att kulturen driver den hållbara utvecklingen och interkulturella dialogen framåt och att synergier skulle vara möjliga med tanke på den närliggande och internationella dimensionen hos Kreativa Europa. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet om genomförandet av strategin för internationella kulturella förbindelser och att öka EU-delegationernas resurser för kulturfrämjande initiativ och projekt, även i samarbete med de europeiska nationella kulturinstituten (Eunic). |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet stöder rådets initiativ att utarbeta en omfattande strategi för internationella kulturella förbindelser och efterlyser inrättandet av kulturella kontaktpunkter i alla EU-delegationer, lämplig utbildning av tjänstemän och engagemang från lokala aktörer och gräsrotsaktörer, det civila samhället och internationella kulturnätverk, även i de förberedande åtgärderna för europeiska kulturhus. Parlamentet upprepar sin begäran om att kommissionen och Europeiska utrikestjänsten vartannat år ska rapportera om hur genomförandet av internationella kulturella förbindelser fortskrider. |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 142.

(2)  EUT C 93, 9.3.2016, s. 95.

(3)  EUT C 238, 6.7.2018, s. 28.

(4)  EUT C 247 E, 15.10.2009, s. 25.

(5)  EUT C 125 E, 22.5.2008, s. 223.

(6)  EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 135.

(7)  EUT C 316, 22.9.2017, s. 88.

(8)  EUT C 11, 12.1.2018, s. 16.

(9)  EUT C 58, 15.2.2018, s. 57.

(10)  EUT C 247 E, 15.10.2009, s. 32.

(11)  Antagna texter, P8_TA(2018)0262.

(12)  EUT C 263, 25.7.2018, s. 19.

(13)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 221.

(14)  EUT C 287, 29.11.2007, s. 1.

(15)  EUT C 463, 23.12.2014, s. 4.

(16)  EUT C 172, 27.5.2015, s. 13.

---

Onsdagen den 12 december 2018

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/39 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/39

---

P8_TA(2018)0511

Inremarknadspaketet

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om inremarknadspaketet (2018/2903(RSP))

(2020/C 388/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 oktober 2015Att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 oktober 2015Att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag (COM(2015)0550),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 28 oktober 2015Report on Single Market Integration and Competitiveness in the EU and its Member States (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 28 oktober 2015Report on Single Market Integration and Competitiveness in the EU and its Member States (SWD(2015)0203),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 maj 2015En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 maj 2015En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden: Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden: Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt (COM(2011)0206),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2012Inremarknadsakt II – Tillsammans för ny tillväxt (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2012Inremarknadsakt II – Tillsammans för ny tillväxt (COM(2012)0573),

| — | med beaktande av Mario Montis rapport av den 9 maj 2010 till kommissionens ordförande A New Strategy for the Single Market – At the Service of Europe’s Economy and Society, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Mario Montis rapport av den 9 maj 2010 till kommissionens ordförande A New Strategy for the Single Market – At the Service of Europe’s Economy and Society,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2015 om styrning av den inre marknaden inom den europeiska planeringsterminen 2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2015 om styrning av den inre marknaden inom den europeiska planeringsterminen 2015 (1),

| — | med beaktande av sin studie från september 2014, beställd av utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, The Cost of Non-Europe in the Single Market, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin studie från september 2014, beställd av utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, The Cost of Non-Europe in the Single Market,

| — | med beaktande av sin studie från januari 2016, beställd av utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, A strategy for completing the single market: the trillion euro bonus, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin studie från januari 2016, beställd av utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, A strategy for completing the single market: the trillion euro bonus,

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om icke-tariffära hinder på den inre marknaden (2), som baseras på ett betänkande från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om icke-tariffära hinder på den inre marknaden (2), som baseras på ett betänkande från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd,

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om strategin för den inre marknaden (3), som baseras på ett betänkande från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om strategin för den inre marknaden (3), som baseras på ett betänkande från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 maj 2017 om halvtidsöversynen av genomförandet av strategin för den digitala inre marknaden – En ansluten digital inre marknad för alla (COM(2017)0228), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 maj 2017 om halvtidsöversynen av genomförandet av strategin för den digitala inre marknaden – En ansluten digital inre marknad för alla (COM(2017)0228),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2018Den inre marknaden i en värld som förändras – En unik tillgång som kräver ett nytt politiskt åtagande (COM(2018)0772), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2018Den inre marknaden i en värld som förändras – En unik tillgång som kräver ett nytt politiskt åtagande (COM(2018)0772),

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den inre marknaden har varit och är fortfarande hörnstenen i den europeiska integrationen, en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft och en motor för tillväxt och sysselsättning. Detta har blivit allt tydligare under de aktuella förhandlingarna om Förenade kungarikets utträde ur EU. |
| --- | --- |

A.

Den inre marknaden har varit och är fortfarande hörnstenen i den europeiska integrationen, en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft och en motor för tillväxt och sysselsättning. Detta har blivit allt tydligare under de aktuella förhandlingarna om Förenade kungarikets utträde ur EU.

| B. | Världen genomgår just nu en snabb och betydande förändringsprocess som även påverkar EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

B.

Världen genomgår just nu en snabb och betydande förändringsprocess som även påverkar EU:s inre marknad.

| C. | Potentialen i den inre marknaden utnyttjas inte till fullo. |
| --- | --- |

C.

Potentialen i den inre marknaden utnyttjas inte till fullo.

| D. | Den inre marknaden kan inte endast betraktas ur ett rent ekonomiskt perspektiv. |
| --- | --- |

D.

Den inre marknaden kan inte endast betraktas ur ett rent ekonomiskt perspektiv.

| E. | Enligt parlamentets egna utredningar kan den förväntade vinsten vid fullbordandet av den inre marknaden uppgå till en biljon euro i ökad BNP sammanlagt i hela EU, inklusive betydande vinster i tjänstesektorn. |
| --- | --- |

E.

Enligt parlamentets egna utredningar kan den förväntade vinsten vid fullbordandet av den inre marknaden uppgå till en biljon euro i ökad BNP sammanlagt i hela EU, inklusive betydande vinster i tjänstesektorn.

| F. | Det behövs ett strategiskt och heltäckande förhållningssätt, och svarsåtgärderna på utmaningarna bör vara lika mycket politiska som tekniska. |
| --- | --- |

F.

Det behövs ett strategiskt och heltäckande förhållningssätt, och svarsåtgärderna på utmaningarna bör vara lika mycket politiska som tekniska.

| G. | De senaste beskeden om införlivande är inte uppmuntrande. Enligt kommissionens meddelande om den inre marknaden i en värld som förändras var eftersläpningen i införlivandet av 16 direktiv med datum för införlivande mellan december 2017 och maj 2018 25 % i juni 2018. |
| --- | --- |

G.

De senaste beskeden om införlivande är inte uppmuntrande. Enligt kommissionens meddelande om den inre marknaden i en värld som förändras var eftersläpningen i införlivandet av 16 direktiv med datum för införlivande mellan december 2017 och maj 2018 25 % i juni 2018.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de allmänna målen i kommissionens meddelande om den inre marknaden i en värld som förändras, bara månader före EU-valet 2019 och i samband med den inre marknadens 25-årsjubileum. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att en välfungerande inre marknad är en av de nödvändiga grunderna för Europeiska unionen, och att en fördjupad inre marknad därför åter bör sättas högst på den politiska agendan, då den bidrar till frihet, möjligheter och välstånd för Europa, fastställer specifika rättigheter och skyldigheter för medborgare, arbetstagare, konsumenter, entreprenörer och företag och ger förmåner till mer än 500 miljoner européer och mer än 21 miljoner små och medelstora företag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar det akuta behovet av att undanröja kvarstående omotiverade hinder från den inre marknaden för att uppnå påtagliga och snabba resultat i fråga om tillväxt, innovation, jobbskapande, valmöjligheter för konsumenterna och nya företagsmodeller. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att unionen måste arbeta för att säkerställa att fri rörlighet för tjänster ges samma prioritet som fri rörlighet för varor inom den inre marknaden. Parlamentet understryker att den fria rörligheten för tjänster är mycket mindre utvecklad än den fria rörligheten för varor. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att trots att de tariffära hindren på den inre marknaden avskaffats finns det fortfarande ett stort antal olika omotiverade icke-tariffära hinder kvar. Parlamentet understryker att stärkandet av den inre marknaden kräver omedelbara åtgärder på både EU-nivå och nationell nivå för att ta itu med dessa omotiverade handelshinder. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att en mer djupgående integration av den inre marknaden kräver ett större politiskt mod och åtagande än för 25 år sedan och större insatser för att minska avståndet mellan ord och handling och för att ta itu med dess brister. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet är övertygat om att nyckeln till en mer djupgående integration är lika villkor för alla aktörer i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar att endast 7 % av de små och medelstora företagen erbjuder varor och tjänster på internet till kunder i andra medlemsstater och att endast 15 % av konsumenterna använder sig av denna möjlighet, och påpekar att fullbordandet av den digitala inre marknaden skulle kunna leda till en vinst på mer än 415 miljarder euro och nya arbetstillfällen på detta område. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att dessa uppgifter tydligt visar på ett akut behov av att fortsätta arbeta för att den digitala sfären ska bli fullt tillgänglig för medborgare och företag samt för att öka konsumenternas förtroende för den digitala dimensionen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar enträget till att frångå den föråldrade åtskillnaden mellan den ”digitala” inre marknaden och den inre marknaden ”offline”, eftersom digitala lösningar är en ofrånkomlig del av den moderna ekonomin och de produkter och tjänster som den tillhandahåller, och eftersom varje aspekt av den inre marknaden bör vara digitalt anpassad. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta arbeta för att fullborda den digitala inre marknaden med ambitiösa förslag i syfte att utforma moderna och effektiva gemensamma regler som skyddar konsumenter, hjälper myndigheter, ökar konkurrenskraften för europeiska företag och små och medelstora företag och skapar rättvis konkurrens. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att man, för att försvara och fördjupa den inre marknaden, kraftfullt måste försvara de fyra friheterna, det vill säga den fria rörligheten för personer, tjänster, varor och kapital, såväl fysiskt som på internet, och betonar att alla EU-aktörer måste följa gemensamt överenskomna regler. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att den inre marknaden hamnar under allt större press från nationella regler som strider mot dess grundläggande principer, i synnerhet regler på nationell nivå som påverkar den fria rörligheten för varor och tjänster. Parlamentet är medvetet om att omotiverade och oproportionerliga nationella åtgärder, liksom ej samordnade åtgärder, skulle kunna bringa i fara den inre marknadens enhetlighet och effektivitet. Parlamentet erinrar emellertid om att vissa åtgärder kan vara legitima och nödvändiga för att skydda de mål av allmänt intresse som erkänns i fördragen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att den inre marknaden hamnar under allt större press från nationella regler som strider mot dess grundläggande principer, i synnerhet regler på nationell nivå som påverkar den fria rörligheten för varor och tjänster. Parlamentet är medvetet om att omotiverade och oproportionerliga nationella åtgärder, liksom ej samordnade åtgärder, skulle kunna bringa i fara den inre marknadens enhetlighet och effektivitet. Parlamentet erinrar emellertid om att vissa åtgärder kan vara legitima och nödvändiga för att skydda de mål av allmänt intresse som erkänns i fördragen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att säkerställa att regler åstadkommer något i praktiken: medborgare och företag kan bara få del av den inre marknadens många fördelar om de regler som överenskommits gemensamt faktiskt fungerar i praktiken och är till nytta för dessa medborgare och företag. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att bättre utnyttja befintliga instrument för att vidta åtgärder mot nationella regler som inte är i linje med lagstiftningen om den inre marknaden. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet erkänner att den inre marknadens styrningsstruktur tydligt behöver förstärkas i syfte att säkerställa ändamålsenliga övervakningsmekanismer och upptäcka otillräckligt införlivande av lagstiftningen om den inre marknaden eller otillräckligt genomförande och tillämpning, och på så sätt säkerställa att överträdelseförfaranden tillämpas där det är nödvändigt. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet står helt bakom kommissionens uppmaning till Europeiska rådet att ägna en djupgående diskussion på stats- och regeringschefsnivå åt den inre marknaden ur alla dess aspekter, i syfte att identifiera gemensamma åtgärdsprioriteringar och lämpliga mekanismer som kan åtfölja det välbehövliga förnyade politiska åtagandet för den inre marknaden. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar enträget nästa kommission att med sikte på den kommande mandatperioden 2019–2024 planera ambitiösa åtgärder för den inre marknaden. Parlamentet beklagar att kommissionen lade fram ett antal lagstiftningsförslag för sent för att medlagstiftarna skulle kunna arbeta på dem ordentligt och anta dem före mandatets slut. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att göra ett nytt åtagande för att fullborda den inre marknaden senast 2025, inklusive en ny offentlig tidsplan för åtgärder, i likhet med vad medlemsstaternas ledare gjorde 1985. Parlamentet är dock mycket bekymrat över att flera lagstiftningsförslag har blockerats helt i rådet, som inte har kunnat ta ställning till dem. Parlamentet uppmanar rådet att sätta stopp för denna situation, som är till skada för både medborgare och företag i unionen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner kommissionen och rådet om deras ansvar avseende den inre marknaden, särskilt gentemot europeiska medborgare och företag. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  EUT C 316, 30.8.2016, s. 98.

(2)  EUT C 76, 28.2.2018, s. 105.

(3)  EUT C 76, 28.2.2018, s. 112.

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/42 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/42

---

P8_TA(2018)0512

Slutsatser och rekommendationer från särskilda utskottet för terrorismfrågor

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om slutsatser och rekommendationer från särskilda utskottet för terrorismfrågor (2018/2044(INI))

(2020/C 388/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sitt beslut av den 6 juli 2017 om tillsättning av ett särskilt utskott för terrorismfrågor och fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod (1), som antogs i enlighet med artikel 197 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 6 juli 2017 om tillsättning av ett särskilt utskott för terrorismfrågor och fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod (1), som antogs i enlighet med artikel 197 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från särskilda utskottet för terrorismfrågor (A8-0374/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från särskilda utskottet för terrorismfrågor (A8-0374/2018), och av följande skäl:

Inledning

| A. | Unionen bygger på värdena mänsklig värdighet, frihet, jämlikhet och solidaritet, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, samt på de demokratiska principerna och rättsstatsprincipen. Terroristdåd utgör en av de grövsta kränkningarna av dessa universella värden och principer. |
| --- | --- |

A.

Unionen bygger på värdena mänsklig värdighet, frihet, jämlikhet och solidaritet, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, samt på de demokratiska principerna och rättsstatsprincipen. Terroristdåd utgör en av de grövsta kränkningarna av dessa universella värden och principer.

| B. | EU bör göra sitt allra yttersta för att säkerställa den fysiska och psykiska integriteten för dess medborgare som utsätts för fara av terrorister. Kampen mot terrorismen kräver att man ställer dess offer i centrum. Samhällen måste skydda, erkänna, stödja och kompensera offren för terrorismen. I artikel 6 i stadgan om de grundläggande rättigheterna är både rätten till frihet och rätten till säkerhet inskrivna, och dessa kompletterar varandra. |
| --- | --- |

B.

EU bör göra sitt allra yttersta för att säkerställa den fysiska och psykiska integriteten för dess medborgare som utsätts för fara av terrorister. Kampen mot terrorismen kräver att man ställer dess offer i centrum. Samhällen måste skydda, erkänna, stödja och kompensera offren för terrorismen. I artikel 6 i stadgan om de grundläggande rättigheterna är både rätten till frihet och rätten till säkerhet inskrivna, och dessa kompletterar varandra.

| C. | Hanteringen av terroristhotet bör alltid fullständigt överensstämma med de principer som erkänns i artikel 2 i EU-fördraget och bör beakta de grundläggande rättigheterna och friheterna samt de principer som särskilt erkänns i stadgan om de grundläggande rättigheterna, med tanke på eventuella effekter för oskyldiga människor som utgör det stora flertalet av befolkningen. |
| --- | --- |

C.

Hanteringen av terroristhotet bör alltid fullständigt överensstämma med de principer som erkänns i artikel 2 i EU-fördraget och bör beakta de grundläggande rättigheterna och friheterna samt de principer som särskilt erkänns i stadgan om de grundläggande rättigheterna, med tanke på eventuella effekter för oskyldiga människor som utgör det stora flertalet av befolkningen.

| D. | Terrorism i alla dess former och yttringar, oavsett av vem, var och för vilket ändamål den begås, måste fördömas, eftersom den utgör ett av de allvarligaste hoten mot internationell fred och säkerhet. |
| --- | --- |

D.

Terrorism i alla dess former och yttringar, oavsett av vem, var och för vilket ändamål den begås, måste fördömas, eftersom den utgör ett av de allvarligaste hoten mot internationell fred och säkerhet.

| E. | Terroristhotet har vuxit och utvecklats snabbt under de senaste åren. Terrorattentat har drabbat oss alla djupt och har kostat många oskyldiga människor livet och även skadat många. Terrorismens gränsöverskridande karaktär kräver ett kraftfullt och samordnat bemötande och samarbete såväl inom och mellan medlemsstaterna som med och mellan behöriga unionsbyråer och unionsorgan, samt med relevanta tredjeländer. |
| --- | --- |

E.

Terroristhotet har vuxit och utvecklats snabbt under de senaste åren. Terrorattentat har drabbat oss alla djupt och har kostat många oskyldiga människor livet och även skadat många. Terrorismens gränsöverskridande karaktär kräver ett kraftfullt och samordnat bemötande och samarbete såväl inom och mellan medlemsstaterna som med och mellan behöriga unionsbyråer och unionsorgan, samt med relevanta tredjeländer.

Institutionell ram

| F. | Säkerheten i en medlemsstat är säkerheten för alla i unionen. De hot som terrorismen utgör kräver en helhetssyn som kopplar samman inre och yttre säkerhet och säkerställer nationell och europeisk samordning. EU och medlemsstaterna har gjort framsteg för att motverka dessa hot, men dessa framsteg framtvingas tyvärr på grund av olika händelser snarare än genom proaktiva åtgärder, och samma framsteg uppnås inte i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

F.

Säkerheten i en medlemsstat är säkerheten för alla i unionen. De hot som terrorismen utgör kräver en helhetssyn som kopplar samman inre och yttre säkerhet och säkerställer nationell och europeisk samordning. EU och medlemsstaterna har gjort framsteg för att motverka dessa hot, men dessa framsteg framtvingas tyvärr på grund av olika händelser snarare än genom proaktiva åtgärder, och samma framsteg uppnås inte i alla medlemsstater.

| G. | Nationell säkerhet är endast medlemsstaternas ansvar enligt artikel 4.2 i EU-fördraget och artikel 73 i EUF-fördraget, medan unionen och medlemsstaterna enligt artikel 4.3 och artikel 42 i EU-fördraget ska bistå varandra genom att utföra uppgifter som följer av fördragen. Den nationella säkerheten blir allt mer beroende av sin vidare europeiska dimension. Nationell säkerhet definieras inte på EU-nivå, vilket ger medlemsstaterna stort handlingsutrymme. |
| --- | --- |

G.

Nationell säkerhet är endast medlemsstaternas ansvar enligt artikel 4.2 i EU-fördraget och artikel 73 i EUF-fördraget, medan unionen och medlemsstaterna enligt artikel 4.3 och artikel 42 i EU-fördraget ska bistå varandra genom att utföra uppgifter som följer av fördragen. Den nationella säkerheten blir allt mer beroende av sin vidare europeiska dimension. Nationell säkerhet definieras inte på EU-nivå, vilket ger medlemsstaterna stort handlingsutrymme.

| H. | Samtidigt anges i artikel 4.2 i EUF-fördraget att unionen och medlemsstaterna ska ha delade befogenheter på området frihet, säkerhet och rättvisa. EU har särskilda befogenheter när det gäller att underlätta och främja samordning och samarbete mellan medlemsstaterna och även när det gäller att harmonisera medlemsstaternas lagstiftning och praxis. Ett mandat för EU-åtgärder ges i artikel 67 i EUF-fördraget för att ”säkerställa en hög säkerhetsnivå genom förebyggande och bekämpning av brottslighet”. |
| --- | --- |

H.

Samtidigt anges i artikel 4.2 i EUF-fördraget att unionen och medlemsstaterna ska ha delade befogenheter på området frihet, säkerhet och rättvisa. EU har särskilda befogenheter när det gäller att underlätta och främja samordning och samarbete mellan medlemsstaterna och även när det gäller att harmonisera medlemsstaternas lagstiftning och praxis. Ett mandat för EU-åtgärder ges i artikel 67 i EUF-fördraget för att ”säkerställa en hög säkerhetsnivå genom förebyggande och bekämpning av brottslighet”.

| I. | De nationella säkerhets- och underrättelseorganen i EU:s medlemsstater och i vissa tredjeländer samarbetar effektivt genom gruppen för kamp mot terrorism, som är ett informellt organ som står utanför EU, och på bilateral och multilateral basis. Gruppen för kamp mot terrorism har en plattform för utbyte av operativa underrättelser vilken har gett ett snabbare och mer kvalitativt underrättelseutbyte. EU har ett etablerat komplex av strukturer som helt eller delvis arbetar med terrorism, främst genom Europols europeiska centrum mot terrorism som är ett centralt nav för utbyte av brottsbekämpningsinformation och samarbete på terrorismbekämpningsområdet i EU, och EU:s underrättelse- och lägescentral (Intcen), som är en ingång för strategiska underrättelser från underrättelse- och säkerhetstjänster till EU genom vilka information från gruppen för kamp mot terrorism når beslutsfattarna i EU, med bistånd av EU:s samordnare för kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

I.

De nationella säkerhets- och underrättelseorganen i EU:s medlemsstater och i vissa tredjeländer samarbetar effektivt genom gruppen för kamp mot terrorism, som är ett informellt organ som står utanför EU, och på bilateral och multilateral basis. Gruppen för kamp mot terrorism har en plattform för utbyte av operativa underrättelser vilken har gett ett snabbare och mer kvalitativt underrättelseutbyte. EU har ett etablerat komplex av strukturer som helt eller delvis arbetar med terrorism, främst genom Europols europeiska centrum mot terrorism som är ett centralt nav för utbyte av brottsbekämpningsinformation och samarbete på terrorismbekämpningsområdet i EU, och EU:s underrättelse- och lägescentral (Intcen), som är en ingång för strategiska underrättelser från underrättelse- och säkerhetstjänster till EU genom vilka information från gruppen för kamp mot terrorism når beslutsfattarna i EU, med bistånd av EU:s samordnare för kampen mot terrorism.

| J. | Gränslinjen mellan EU:s och medlemsstaternas behörighet är inte alltid tydlig på grund av olika egenskaper och geografiska befogenheter, vilket visar hur viktigt det är med samarbete mellan de båda förvaltningsnivåerna. Alla olika regionala, nationella, europeiska och internationella aktörer inom kampen mot terrorismen med överlappande kompetens och otillräckligt avgränsade mandat, de många formella och informella forumen för samarbete och utbyte av information samt fördelningen av behörighet mellan de olika regionala och nationella organen, mellan brottsbekämpande myndigheter och underrättelsetjänster och mellan EU och medlemsstaterna understryker komplexiteten, och kan ge upphov till svårigheter, när det gäller samordning, effektivitet och samstämmighet i hur terroristhotet ska bemötas. |
| --- | --- |

J.

Gränslinjen mellan EU:s och medlemsstaternas behörighet är inte alltid tydlig på grund av olika egenskaper och geografiska befogenheter, vilket visar hur viktigt det är med samarbete mellan de båda förvaltningsnivåerna. Alla olika regionala, nationella, europeiska och internationella aktörer inom kampen mot terrorismen med överlappande kompetens och otillräckligt avgränsade mandat, de många formella och informella forumen för samarbete och utbyte av information samt fördelningen av behörighet mellan de olika regionala och nationella organen, mellan brottsbekämpande myndigheter och underrättelsetjänster och mellan EU och medlemsstaterna understryker komplexiteten, och kan ge upphov till svårigheter, när det gäller samordning, effektivitet och samstämmighet i hur terroristhotet ska bemötas.

| K. | Kommissionären med ansvar för säkerhetsunionen är en uppskattad aktör i fråga om att förena kommissionens utvecklingspolitik, genomförande, uppföljning och utvärdering. Inrättandet av befattningen kommissionär med ansvar för säkerhetsunionen signalerar EU:s engagemang för att främja samarbete mellan medlemsstaterna i frågor som rör den inre säkerheten, såväl som att harmonisera lagstiftningen mot terrorism och säkerställa ett bättre samarbete mellan brottsbekämpande och rättsliga myndigheter, med full respekt för statusen för dessa frågor som nationella befogenheter i enlighet med fördragen. |
| --- | --- |

K.

Kommissionären med ansvar för säkerhetsunionen är en uppskattad aktör i fråga om att förena kommissionens utvecklingspolitik, genomförande, uppföljning och utvärdering. Inrättandet av befattningen kommissionär med ansvar för säkerhetsunionen signalerar EU:s engagemang för att främja samarbete mellan medlemsstaterna i frågor som rör den inre säkerheten, såväl som att harmonisera lagstiftningen mot terrorism och säkerställa ett bättre samarbete mellan brottsbekämpande och rättsliga myndigheter, med full respekt för statusen för dessa frågor som nationella befogenheter i enlighet med fördragen.

| L. | EU:s samordnare för kampen mot terrorism är en viktig aktör i uppföljningen av genomförandet av EU:s strategi för kampen mot terrorism. I enlighet med sitt mandat och enligt vad som fastställts av Europeiska rådet är EU:s samordnare för kampen mot terrorism ansvarig för verkställigheten och utvärderingen av strategin och samordningen av arbetet inom EU, och för underlättandet av kommunikationsåtgärder mellan EU och tredjeländer. EU:s samordnare för kampen mot terrorism ger värdefulla råd till, upprätthåller kontakterna med, och hjälper till med att stärka samordningen mellan EU:s institutioner, byråer och medlemsstater. Hans eller hennes mandat och status är i vilket fall som helst bristfälligt definierade. |
| --- | --- |

L.

EU:s samordnare för kampen mot terrorism är en viktig aktör i uppföljningen av genomförandet av EU:s strategi för kampen mot terrorism. I enlighet med sitt mandat och enligt vad som fastställts av Europeiska rådet är EU:s samordnare för kampen mot terrorism ansvarig för verkställigheten och utvärderingen av strategin och samordningen av arbetet inom EU, och för underlättandet av kommunikationsåtgärder mellan EU och tredjeländer. EU:s samordnare för kampen mot terrorism ger värdefulla råd till, upprätthåller kontakterna med, och hjälper till med att stärka samordningen mellan EU:s institutioner, byråer och medlemsstater. Hans eller hennes mandat och status är i vilket fall som helst bristfälligt definierade.

| M. | Den 6 juli 2017 inrättade parlamentet ett tillfälligt särskilt utskott för terrorismfrågor (TERR) i syfte att ge parlamentets syn på de praktiska och lagstiftningsmässiga luckor som finns i den nuvarande ordningen för terrorismbekämpning och som har möjliggjort den senaste tidens terroristattentat i EU samt för att ge rekommendationer som kan bidra till att hantera terrorismhotet på EU-nivå. |
| --- | --- |

M.

Den 6 juli 2017 inrättade parlamentet ett tillfälligt särskilt utskott för terrorismfrågor (TERR) i syfte att ge parlamentets syn på de praktiska och lagstiftningsmässiga luckor som finns i den nuvarande ordningen för terrorismbekämpning och som har möjliggjort den senaste tidens terroristattentat i EU samt för att ge rekommendationer som kan bidra till att hantera terrorismhotet på EU-nivå.

| N. | Europeiska åklagarmyndigheten, som ska inrättas på grundval av rådets förordning (EU) 2017/1939, ska ha den viktiga uppgiften att utreda och lagföra brott som påverkar unionens ekonomiska intressen. Dess inrättande och anslagen av ekonomiska resurser till detta nya organ bör inte negativt påverka möjligheterna för befintliga strukturer, som t.ex. Eurojust, att underlätta medlemsstaternas insatser i kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

N.

Europeiska åklagarmyndigheten, som ska inrättas på grundval av rådets förordning (EU) 2017/1939, ska ha den viktiga uppgiften att utreda och lagföra brott som påverkar unionens ekonomiska intressen. Dess inrättande och anslagen av ekonomiska resurser till detta nya organ bör inte negativt påverka möjligheterna för befintliga strukturer, som t.ex. Eurojust, att underlätta medlemsstaternas insatser i kampen mot terrorism.

| O. | Av 88 rättsligt bindande åtgärder mot terrorism som föreslogs mellan september 2001 och sommaren 2013 omfattades bara en fjärdedel av konsekvensbedömningar och bara tre av offentligt samråd (2). Detta förhållande har förbättrats under senare år och de senaste initiativen som kommissionen lade fram 2017 och 2018 åtföljdes av erforderlig motivering. Genom agendan för bättre lagstiftning, som antogs 2015, har kommissionen också stärkt sin politik för samråd med berörda parter. Åtgärder mot terrorism kan vara mer effektiva och samstämda om relevanta berörda parter hörs och konsekvensbedömningar genomförs. |
| --- | --- |

O.

Av 88 rättsligt bindande åtgärder mot terrorism som föreslogs mellan september 2001 och sommaren 2013 omfattades bara en fjärdedel av konsekvensbedömningar och bara tre av offentligt samråd (2). Detta förhållande har förbättrats under senare år och de senaste initiativen som kommissionen lade fram 2017 och 2018 åtföljdes av erforderlig motivering. Genom agendan för bättre lagstiftning, som antogs 2015, har kommissionen också stärkt sin politik för samråd med berörda parter. Åtgärder mot terrorism kan vara mer effektiva och samstämda om relevanta berörda parter hörs och konsekvensbedömningar genomförs.

| P. | I kommissionens övergripande bedömning av EU:s säkerhetspolitik nämns ofullständigt genomförande som en av utmaningarna för säkerhetsunionen. |
| --- | --- |

P.

I kommissionens övergripande bedömning av EU:s säkerhetspolitik nämns ofullständigt genomförande som en av utmaningarna för säkerhetsunionen.

| Q. | Utvärdering av åtgärder mot terrorism är avgörande för att bedöma deras effektivitet, relevans, samstämmighet, effektivitet och respekt för de grundläggande rättigheterna, och avgöra huruvida ytterligare åtgärder är nödvändiga för att ta itu med bristerna. Det finns en skillnad mellan att övervaka omfattningen av genomförandet och den faktiska effektiviteten av genomförda åtgärder. Mellan 2001 och 2016 fanns det 17 rapporter om övervakning av genomförandet och om utvärdering jämfört med tio strategier för terrorismbekämpning och 55 lagstiftande och icke-bindande åtgärder. Det är nödvändigt att medlemsstaterna skyndsamt genomför EU:s lagstiftning på säkerhetsområdet för att undanröja alla svagheter i EU:s samlade åtgärder mot terrorism. |
| --- | --- |

Q.

Utvärdering av åtgärder mot terrorism är avgörande för att bedöma deras effektivitet, relevans, samstämmighet, effektivitet och respekt för de grundläggande rättigheterna, och avgöra huruvida ytterligare åtgärder är nödvändiga för att ta itu med bristerna. Det finns en skillnad mellan att övervaka omfattningen av genomförandet och den faktiska effektiviteten av genomförda åtgärder. Mellan 2001 och 2016 fanns det 17 rapporter om övervakning av genomförandet och om utvärdering jämfört med tio strategier för terrorismbekämpning och 55 lagstiftande och icke-bindande åtgärder. Det är nödvändigt att medlemsstaterna skyndsamt genomför EU:s lagstiftning på säkerhetsområdet för att undanröja alla svagheter i EU:s samlade åtgärder mot terrorism.

Terroristhot

| R. | Under de senaste åren har EU-medlemsstater drabbats av omfattande terrorattentat. De dödligaste attentaten har begåtts eller inspirerats av jihadistgrupper såsom Islamiska staten och al-Qaida. Dessa terroristgrupper (3) och deras verksamhet underlättas ibland av vissa länder. Högerextrem, vänsterextrem och etno-nationalistisk separatistisk våldsextremism, som syftar till att störta de demokratiska värderingar och system som styrs av rättsstatsprincipen i EU genom olagligt våld, är fortfarande också oroande. |
| --- | --- |

R.

Under de senaste åren har EU-medlemsstater drabbats av omfattande terrorattentat. De dödligaste attentaten har begåtts eller inspirerats av jihadistgrupper såsom Islamiska staten och al-Qaida. Dessa terroristgrupper (3) och deras verksamhet underlättas ibland av vissa länder. Högerextrem, vänsterextrem och etno-nationalistisk separatistisk våldsextremism, som syftar till att störta de demokratiska värderingar och system som styrs av rättsstatsprincipen i EU genom olagligt våld, är fortfarande också oroande.

| S. | Medlemsstaterna hotas alltmer av våldsbejakande högerextremism och av nyfascistiskt och nynazistiskt våld som riktar sig mot politiska motståndare, flyktingar och invandrare, etniska och religiösa minoriteter, hbtqi-personer, människorättsförsvarare, aktivister och personal inom brottsbekämpande myndigheter. |
| --- | --- |

S.

Medlemsstaterna hotas alltmer av våldsbejakande högerextremism och av nyfascistiskt och nynazistiskt våld som riktar sig mot politiska motståndare, flyktingar och invandrare, etniska och religiösa minoriteter, hbtqi-personer, människorättsförsvarare, aktivister och personal inom brottsbekämpande myndigheter.

| T. | Samtidigt som de flesta terrorattentat som genomfördes i EU år 2017 angavs som separatistattentat (137 av 205), anges tydligt i Europols rapport om den rådande situationen för och tendenserna inom terrorismen i Europa (TESAT) 2018 att inga av de rapporterade aktiviteterna i någon terroristkategori har varit så dödliga och har haft en sådan inverkan på samhället som helhet som de som utförts av jihadistiska terrorister. Den växande risken för vedergällningsterrorism är en allvarlig farhåga som inte bör underskattas. |
| --- | --- |

T.

Samtidigt som de flesta terrorattentat som genomfördes i EU år 2017 angavs som separatistattentat (137 av 205), anges tydligt i Europols rapport om den rådande situationen för och tendenserna inom terrorismen i Europa (TESAT) 2018 att inga av de rapporterade aktiviteterna i någon terroristkategori har varit så dödliga och har haft en sådan inverkan på samhället som helhet som de som utförts av jihadistiska terrorister. Den växande risken för vedergällningsterrorism är en allvarlig farhåga som inte bör underskattas.

| U. | Så länge som ett terroristattentat är ett ”vidsträckt eller systematiskt angrepp riktat mot civilbefolkning”, bör terroristmord omfattas av och hanteras enligt artikel 7 i Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen av den 17 juli 1998. |
| --- | --- |

U.

Så länge som ett terroristattentat är ett ”vidsträckt eller systematiskt angrepp riktat mot civilbefolkning”, bör terroristmord omfattas av och hanteras enligt artikel 7 i Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen av den 17 juli 1998.

| V. | Utvecklingen och instabiliteten i Mellanöstern och Nordafrika (Mena) har gjort det möjligt för Islamiska staten och andra terroristgrupper att få fotfäste i länder som gränsar till EU och rekrytera stridande från EU i en aldrig tidigare skådad omfattning. Som ett resultat av detta har kopplingen mellan inre och yttre säkerhet blivit mer framträdande. |
| --- | --- |

V.

Utvecklingen och instabiliteten i Mellanöstern och Nordafrika (Mena) har gjort det möjligt för Islamiska staten och andra terroristgrupper att få fotfäste i länder som gränsar till EU och rekrytera stridande från EU i en aldrig tidigare skådad omfattning. Som ett resultat av detta har kopplingen mellan inre och yttre säkerhet blivit mer framträdande.

| W. | Tusentals europeiskfödda medborgare eller medborgare som är bosatta i EU deltog i Islamiska statens terroristaktiviteter i Syrien och Irak, men det har skett en ändring av strategin sedan Islamiska statens militära kollaps, med en nedgång i antalet personer som reser till dessa länder för terroriständamål och terroristjihadister och ”sovande celler” inom EU som uppmuntras att genomföra attentat i sina hemländer. |
| --- | --- |

W.

Tusentals europeiskfödda medborgare eller medborgare som är bosatta i EU deltog i Islamiska statens terroristaktiviteter i Syrien och Irak, men det har skett en ändring av strategin sedan Islamiska statens militära kollaps, med en nedgång i antalet personer som reser till dessa länder för terroriständamål och terroristjihadister och ”sovande celler” inom EU som uppmuntras att genomföra attentat i sina hemländer.

| X. | Nya attentat har visat att skjutvapen och sprängämnen fortfarande är traditionella metoder som används av terroristgrupper. Det finns emellertid en växande användning av individer av andra vapen och metoder som är mycket mindre sofistikerade och svårare att upptäcka, som syftar till att orsaka ett maximalt antal slumpmässiga dödsfall bland civila. |
| --- | --- |

X.

Nya attentat har visat att skjutvapen och sprängämnen fortfarande är traditionella metoder som används av terroristgrupper. Det finns emellertid en växande användning av individer av andra vapen och metoder som är mycket mindre sofistikerade och svårare att upptäcka, som syftar till att orsaka ett maximalt antal slumpmässiga dödsfall bland civila.

| Y. | Utländska terroriststridandes och deras familjers återvändande utgör särskilda utmaningar när det gäller säkerhet och radikalisering; särskilt barn som återvänder medför specifika problem eftersom de behöver skydd som offer, men samtidigt också kan vara potentiella förövare. |
| --- | --- |

Y.

Utländska terroriststridandes och deras familjers återvändande utgör särskilda utmaningar när det gäller säkerhet och radikalisering; särskilt barn som återvänder medför specifika problem eftersom de behöver skydd som offer, men samtidigt också kan vara potentiella förövare.

| Z. | Vissa av dessa återvändande har fått långvarig ideologisk indoktrinering och militär utbildning i användningen av vapen och sprängämnen samt i olika sorters taktik för skydd, angrepp och strid, och har i vissa fall etablerat kontakter med andra terrorister, möjligen tidigare utländska stridande, med vilka de bildar gränsöverskridande nätverk (4). |
| --- | --- |

Z.

Vissa av dessa återvändande har fått långvarig ideologisk indoktrinering och militär utbildning i användningen av vapen och sprängämnen samt i olika sorters taktik för skydd, angrepp och strid, och har i vissa fall etablerat kontakter med andra terrorister, möjligen tidigare utländska stridande, med vilka de bildar gränsöverskridande nätverk (4).

| AA. | Bland förövare av terroristattentat i EU finns mycket ofta EU-medborgare, ofta andra eller tredje generationens invandrare, som har vuxit upp i de medlemsstater som de har angripit, samt utlänningar som i vissa fall har bott under en avsevärd tid i den medlemsstat där attentatet äger rum. |
| --- | --- |

AA.

Bland förövare av terroristattentat i EU finns mycket ofta EU-medborgare, ofta andra eller tredje generationens invandrare, som har vuxit upp i de medlemsstater som de har angripit, samt utlänningar som i vissa fall har bott under en avsevärd tid i den medlemsstat där attentatet äger rum.

| AB. | Våra öppna samhällen och öppna gränser är sårbara för kränkningar och utnyttjas av terroristgrupper. Vissa terrorister har använt migranters och asylsökandes resvägar för att ta sig till europeiska länder och utnyttjar den fria rörligheten i Europa. |
| --- | --- |

AB.

Våra öppna samhällen och öppna gränser är sårbara för kränkningar och utnyttjas av terroristgrupper. Vissa terrorister har använt migranters och asylsökandes resvägar för att ta sig till europeiska länder och utnyttjar den fria rörligheten i Europa.

| AC. | Det finns dokumenterade fall (5) där offer för allvarliga brott som begåtts av Islamiska statens terrorister på syriskt eller irakiskt territorium har – när de trodde sig vara säkra – mött sina plågoandar igen på EU:s territorium, där båda har begärt skydd. |
| --- | --- |

AC.

Det finns dokumenterade fall (5) där offer för allvarliga brott som begåtts av Islamiska statens terrorister på syriskt eller irakiskt territorium har – när de trodde sig vara säkra – mött sina plågoandar igen på EU:s territorium, där båda har begärt skydd.

| AD. | Flödet av migranter och flyktingar utgör utmaningar för deras integration i Europas samhällen och kräver förstärkta och särskilda investeringar inriktade mot social och kulturell integration. |
| --- | --- |

AD.

Flödet av migranter och flyktingar utgör utmaningar för deras integration i Europas samhällen och kräver förstärkta och särskilda investeringar inriktade mot social och kulturell integration.

| AE. | Nya former av terrorism kan användas för ett attentat, bland dem cyberterrorism och användning av massförstörelsevapen, eventuellt i samband med ny teknisk utrustning som t.ex. drönare. Det finns en tidigare likartad händelse med ett misslyckat attentat med det mycket giftiga biologiska medlet ricin. Det finns fall där terroristgrupper har använt eller planerat att använda kemiska, biologiska, radiologiska eller nukleära (CBRN) material, och via sociala medier utbytt information om möjlig taktik och möjliga attentatsmetoder och om tänkbara mål. |
| --- | --- |

AE.

Nya former av terrorism kan användas för ett attentat, bland dem cyberterrorism och användning av massförstörelsevapen, eventuellt i samband med ny teknisk utrustning som t.ex. drönare. Det finns en tidigare likartad händelse med ett misslyckat attentat med det mycket giftiga biologiska medlet ricin. Det finns fall där terroristgrupper har använt eller planerat att använda kemiska, biologiska, radiologiska eller nukleära (CBRN) material, och via sociala medier utbytt information om möjlig taktik och möjliga attentatsmetoder och om tänkbara mål.

| AF. | Medlemsstaterna har olika strategier för att hantera hybrid- och CBRN-relaterade hot, och har därför olika beredskapsnivåer. |
| --- | --- |

AF.

Medlemsstaterna har olika strategier för att hantera hybrid- och CBRN-relaterade hot, och har därför olika beredskapsnivåer.

| AG. | Rådet välkomnade den 28 juni 2018 det gemensamma meddelandet om EU:s motståndskraft mot CBRN-relaterade hot, i syfte att identifiera områden där åtgärder bör intensifieras för att ytterligare fördjupa och stärka EU:s viktiga bidrag till att hantera dessa hot, samt uppmana medlemsstaterna och kommissionen att arbeta tillsammans för att fullt ut genomföra CBRN-handlingsplanen som ett brådskande ärende. |
| --- | --- |

AG.

Rådet välkomnade den 28 juni 2018 det gemensamma meddelandet om EU:s motståndskraft mot CBRN-relaterade hot, i syfte att identifiera områden där åtgärder bör intensifieras för att ytterligare fördjupa och stärka EU:s viktiga bidrag till att hantera dessa hot, samt uppmana medlemsstaterna och kommissionen att arbeta tillsammans för att fullt ut genomföra CBRN-handlingsplanen som ett brådskande ärende.

| AH. | Man bör vara försiktig i politiska debatter om terroristhotet som utnyttjas av agitatorer på såväl vänster- som högersidan för att undvika polarisering inom samhällen som syftar till att undergräva demokrati, social sammanhållning och mänskliga rättigheter, vilket spelar terroristorganisationerna i händerna och gynnar deras mål. |
| --- | --- |

AH.

Man bör vara försiktig i politiska debatter om terroristhotet som utnyttjas av agitatorer på såväl vänster- som högersidan för att undvika polarisering inom samhällen som syftar till att undergräva demokrati, social sammanhållning och mänskliga rättigheter, vilket spelar terroristorganisationerna i händerna och gynnar deras mål.

| AI. | I den europeiska säkerhetsagendan från april 2015 framhölls behovet av att ta itu med sambandet mellan terrorism och organiserad brottslighet, och det underströks att organiserad brottslighet bidrar till terrorism via olika kanaler, däribland tillhandahållande av vapen, finansiering genom narkotikasmuggling och infiltrering av finansiella marknader. |
| --- | --- |

AI.

I den europeiska säkerhetsagendan från april 2015 framhölls behovet av att ta itu med sambandet mellan terrorism och organiserad brottslighet, och det underströks att organiserad brottslighet bidrar till terrorism via olika kanaler, däribland tillhandahållande av vapen, finansiering genom narkotikasmuggling och infiltrering av finansiella marknader.

| AJ. | Storskaliga internationella terroristorganisationer som t.ex. Islamiska staten och al-Qaida är ekonomiskt självständiga och olaglig handel med varor, skjutvapen, olja, narkotika, cigaretter och kulturföremål, bland andra objekt, samt människohandel, slaveri, utnyttjande av barn, beskyddarverksamhet och utpressning, har visat sig vara medel för terroristgrupper att erhålla finansiering. Kopplingen mellan organiserad brottslighet och terroristgrupper utgör ett stort säkerhetshot. Dessa källor skulle kunna möjliggöra fortsatt finansiering av framtida brottslig verksamhet. |
| --- | --- |

AJ.

Storskaliga internationella terroristorganisationer som t.ex. Islamiska staten och al-Qaida är ekonomiskt självständiga och olaglig handel med varor, skjutvapen, olja, narkotika, cigaretter och kulturföremål, bland andra objekt, samt människohandel, slaveri, utnyttjande av barn, beskyddarverksamhet och utpressning, har visat sig vara medel för terroristgrupper att erhålla finansiering. Kopplingen mellan organiserad brottslighet och terroristgrupper utgör ett stort säkerhetshot. Dessa källor skulle kunna möjliggöra fortsatt finansiering av framtida brottslig verksamhet.

| AK. | Samspelet mellan terroristorganisationer och organiserade kriminella grupper, genom vilka förmågan att orsaka ett stort antal dödsoffer bland civilbefolkningen i EU:s medlemsstater är kopplad till den logistiska kapacitet som gör det möjligt, utgör betydande risker. Det finns en låg nivå av brottsbekämpning och underrättelserapportering och analys av sambandet mellan organiserad brottslighet och terrorism. Det finns ofta en brist på undersökande och rättslig kapacitet inriktad på organiserad brottslighet i många medlemsstater och på EU-nivå. |
| --- | --- |

AK.

Samspelet mellan terroristorganisationer och organiserade kriminella grupper, genom vilka förmågan att orsaka ett stort antal dödsoffer bland civilbefolkningen i EU:s medlemsstater är kopplad till den logistiska kapacitet som gör det möjligt, utgör betydande risker. Det finns en låg nivå av brottsbekämpning och underrättelserapportering och analys av sambandet mellan organiserad brottslighet och terrorism. Det finns ofta en brist på undersökande och rättslig kapacitet inriktad på organiserad brottslighet i många medlemsstater och på EU-nivå.

| AL. | Terrorism syftar till att försvaga och besegra demokratier. Politiker och regeringar är viktiga aktörer för att uppnå brett samförstånd och samhällsresiliens för att effektivt försvara våra demokratiska system. |
| --- | --- |

AL.

Terrorism syftar till att försvaga och besegra demokratier. Politiker och regeringar är viktiga aktörer för att uppnå brett samförstånd och samhällsresiliens för att effektivt försvara våra demokratiska system.

Förebygga och motverka radikalisering som leder till våldsam extremism

| AM. | Kompetenscentrumet för nätverket för kunskapsspridning om radikalisering erbjuder en viktig plattform för utbyte av bästa praxis bland yrkesverksamma och brottsbekämpande myndigheter och har bidragit till att samla in viktig kunskap om förebyggande och motverkande av radikalisering (6). |
| --- | --- |

AM.

Kompetenscentrumet för nätverket för kunskapsspridning om radikalisering erbjuder en viktig plattform för utbyte av bästa praxis bland yrkesverksamma och brottsbekämpande myndigheter och har bidragit till att samla in viktig kunskap om förebyggande och motverkande av radikalisering (6).

| AN. | Situationen i varje medlemsstat skiljer sig åt, och en nyligen reviderad europeisk strategi för kampen mot radikalisering skulle kunna stödja de nationella strategierna, som är viktiga när det gäller att tillhandahålla allmänna ramar för program på lokal nivå. Dessa strategier måste vara samstämmiga och effektiva och behöver tillräcklig finansiering för lokala myndigheter och det civila samhällets aktörer, så att dessa program kan genomföras. |
| --- | --- |

AN.

Situationen i varje medlemsstat skiljer sig åt, och en nyligen reviderad europeisk strategi för kampen mot radikalisering skulle kunna stödja de nationella strategierna, som är viktiga när det gäller att tillhandahålla allmänna ramar för program på lokal nivå. Dessa strategier måste vara samstämmiga och effektiva och behöver tillräcklig finansiering för lokala myndigheter och det civila samhällets aktörer, så att dessa program kan genomföras.

| AO. | Det är omöjligt att fastställa endast en väg mot radikalisering. Till exempel social sammanhållning, politiskt sammanhang, ekonomiska villkor, religiösa och ideologiska ideal, personliga trauman och psykologisk sårbarhet samt omgivningen och nätverk kan utgöra faktorer och utlösare. Könsdimensionen var fram till nyligen underskattad och det finns en missuppfattning om vilken roll kvinnor kan spela. Kvinnor är inte alltid passiva subjekt och de agerar också som initiativtagare, rekryterare, penninginsamlare och även som förövare av terroristhandlingar. |
| --- | --- |

AO.

Det är omöjligt att fastställa endast en väg mot radikalisering. Till exempel social sammanhållning, politiskt sammanhang, ekonomiska villkor, religiösa och ideologiska ideal, personliga trauman och psykologisk sårbarhet samt omgivningen och nätverk kan utgöra faktorer och utlösare. Könsdimensionen var fram till nyligen underskattad och det finns en missuppfattning om vilken roll kvinnor kan spela. Kvinnor är inte alltid passiva subjekt och de agerar också som initiativtagare, rekryterare, penninginsamlare och även som förövare av terroristhandlingar.

| AP. | Vissa stadsdelar med låga inkomster i europeiska städer står inför massarbetslöshet och ett systematiskt sammanbrott när det gäller rättsstatsprincipen, vilket är grogrund för religiös extremism och terrorism. Främjande av social integration och aktivt främjande av demokratiska värderingar som alla medborgare måste respektera kan bidra till att minska känslan av marginalisering och risken för radikalisering. Bekämpning av radikalisering och våldsam extremism kräver nära och samordnat samarbete mellan alla berörda aktörer, på alla myndighetsnivåer (lokal, regional och nationell) samt med civilsamhället och den privata sektorn. |
| --- | --- |

AP.

Vissa stadsdelar med låga inkomster i europeiska städer står inför massarbetslöshet och ett systematiskt sammanbrott när det gäller rättsstatsprincipen, vilket är grogrund för religiös extremism och terrorism. Främjande av social integration och aktivt främjande av demokratiska värderingar som alla medborgare måste respektera kan bidra till att minska känslan av marginalisering och risken för radikalisering. Bekämpning av radikalisering och våldsam extremism kräver nära och samordnat samarbete mellan alla berörda aktörer, på alla myndighetsnivåer (lokal, regional och nationell) samt med civilsamhället och den privata sektorn.

| AQ. | Experter belyser de positiva erfarenheterna med en strategi som inbegriper flera myndigheter och organ, som fokuserar på att skapa infrastruktur som tar hänsyn till de olika vägarna till radikalisering och demografiska risker, och som säkerställer tillhandahållande av tidigt stöd till personer som är mottagliga för radikalisering och deras familjer från olika myndigheter och organisationer på flera nivåer och som betonar polisens stödjande roll, och därmed stärker förhållandet. |
| --- | --- |

AQ.

Experter belyser de positiva erfarenheterna med en strategi som inbegriper flera myndigheter och organ, som fokuserar på att skapa infrastruktur som tar hänsyn till de olika vägarna till radikalisering och demografiska risker, och som säkerställer tillhandahållande av tidigt stöd till personer som är mottagliga för radikalisering och deras familjer från olika myndigheter och organisationer på flera nivåer och som betonar polisens stödjande roll, och därmed stärker förhållandet.

| AR. | Närpoliser har en positiv roll genom att de lär känna och upprättar förtroendefulla relationer baserade på ömsesidig respekt med sårbara personer bland de berörda grupperna, så att de kan förekomma radikalisering och förebygga misstro mot staten och dess institutioner. |
| --- | --- |

AR.

Närpoliser har en positiv roll genom att de lär känna och upprättar förtroendefulla relationer baserade på ömsesidig respekt med sårbara personer bland de berörda grupperna, så att de kan förekomma radikalisering och förebygga misstro mot staten och dess institutioner.

| AS. | Än så länge finns ingen tydlig metodik för att mäta effektiviteten av projekt för förebyggande och motverkande av radikalisering. |
| --- | --- |

AS.

Än så länge finns ingen tydlig metodik för att mäta effektiviteten av projekt för förebyggande och motverkande av radikalisering.

| AT. | Flera europeiska fonder och program kan användas för projekt för att motverka och förebygga radikalisering på europeisk, nationell, regional och lokal nivå. EU:s budget fram till 2020 fördelar 314 miljoner euro till projekt mot radikalisering (7). Det behövs en kontinuerlig utvärdering av dessa programs effektivitet. Att mäta effekten av förebyggande åtgärder mot radikalisering är i sig svårt och kräver ett nära samarbete mellan kommissionen, medlemsstaterna, enskilda berörda parter och forskare. |
| --- | --- |

AT.

Flera europeiska fonder och program kan användas för projekt för att motverka och förebygga radikalisering på europeisk, nationell, regional och lokal nivå. EU:s budget fram till 2020 fördelar 314 miljoner euro till projekt mot radikalisering (7). Det behövs en kontinuerlig utvärdering av dessa programs effektivitet. Att mäta effekten av förebyggande åtgärder mot radikalisering är i sig svårt och kräver ett nära samarbete mellan kommissionen, medlemsstaterna, enskilda berörda parter och forskare.

| AU. | Uppgifter från Europol uppskattar att det 2018 finns cirka 30 000 radikaliserade jihadister i EU. |
| --- | --- |

AU.

Uppgifter från Europol uppskattar att det 2018 finns cirka 30 000 radikaliserade jihadister i EU.

| AV. | En våldsam, radikaliserad, extremistisk debatt har förekommit allt oftare på många EU-länders territorium, ofta i tryckt form, som undervisning eller som audiovisuellt innehåll, bl.a. i sociala medier och satellit-TV-kanaler. Denna debatt går tvärt emot demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter, undergräver pluralism, främjar våld och intolerans mot alla andra religioner, är öppet antisemitisk, avvisar jämställdhet mellan män och kvinnor och förespråkar en reaktionär vision för kultur och samhälle. |
| --- | --- |

AV.

En våldsam, radikaliserad, extremistisk debatt har förekommit allt oftare på många EU-länders territorium, ofta i tryckt form, som undervisning eller som audiovisuellt innehåll, bl.a. i sociala medier och satellit-TV-kanaler. Denna debatt går tvärt emot demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter, undergräver pluralism, främjar våld och intolerans mot alla andra religioner, är öppet antisemitisk, avvisar jämställdhet mellan män och kvinnor och förespråkar en reaktionär vision för kultur och samhälle.

| AW. | Hos vissa bokhandlare och på nätet i Europa finns det en utbredd förekomst av särskilt wahhabistisk och salafistisk litteratur, som får sin näring genom hatpropaganda. Denna globaliserade och förenklade version av islam bryter med muslimska samhällens kulturella historiskt rotade vanor i Europa och bidrar till att undergräva deras bredare integration. |
| --- | --- |

AW.

Hos vissa bokhandlare och på nätet i Europa finns det en utbredd förekomst av särskilt wahhabistisk och salafistisk litteratur, som får sin näring genom hatpropaganda. Denna globaliserade och förenklade version av islam bryter med muslimska samhällens kulturella historiskt rotade vanor i Europa och bidrar till att undergräva deras bredare integration.

| AX. | Radikal islamisk fundamentalism strävar efter att religion ska dominera inom livets alla områden – individuella, politiska och sociala – vilket kan resultera i en form av kommunitarism som är sårbar för jihadistiska rekryterares agerande. |
| --- | --- |

AX.

Radikal islamisk fundamentalism strävar efter att religion ska dominera inom livets alla områden – individuella, politiska och sociala – vilket kan resultera i en form av kommunitarism som är sårbar för jihadistiska rekryterares agerande.

| AY. | Ett stort antal fall av radikala hatpredikanter har dokumenterats i hela Europa. Hatpredikanterna kommer ofta från länder utanför EU, medan vissa helgedomar får oklar finansiering från tredjeländer varav många har auktoritära eller religiösa regimer som inte regerar i överensstämmelse med demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

AY.

Ett stort antal fall av radikala hatpredikanter har dokumenterats i hela Europa. Hatpredikanterna kommer ofta från länder utanför EU, medan vissa helgedomar får oklar finansiering från tredjeländer varav många har auktoritära eller religiösa regimer som inte regerar i överensstämmelse med demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter.

| AZ. | Det finns självutnämnda religiösa utbildningscentrum som propagerar extremistiska idéer inom EU, där underåriga, däribland små barn, kan utsättas för ett undervisningsinnehåll som är oförenligt med demokrati, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna, och våldsamt innehåll. Extremistiska organisationer som lägger grunden för rekrytering av terrorister utnyttjar ofta unga människors sårbarhet genom att locka dem med sociala och kulturella erbjudanden. |
| --- | --- |

AZ.

Det finns självutnämnda religiösa utbildningscentrum som propagerar extremistiska idéer inom EU, där underåriga, däribland små barn, kan utsättas för ett undervisningsinnehåll som är oförenligt med demokrati, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna, och våldsamt innehåll. Extremistiska organisationer som lägger grunden för rekrytering av terrorister utnyttjar ofta unga människors sårbarhet genom att locka dem med sociala och kulturella erbjudanden.

| BA. | Särskilt Islamiska statens sofistikerade webbkommunikationsstrategi för marknadsföring av terrorism genom att glorifiera den, som också används av andra storskaliga internationella terroristgrupper, erbjuder en design som kopierats från den globala ungdomskulturen, såsom internetspel, och är därmed mycket lockande för barn och ungdomar. Denna modell lockar dem också med sociala och kulturella möjligheter. |
| --- | --- |

BA.

Särskilt Islamiska statens sofistikerade webbkommunikationsstrategi för marknadsföring av terrorism genom att glorifiera den, som också används av andra storskaliga internationella terroristgrupper, erbjuder en design som kopierats från den globala ungdomskulturen, såsom internetspel, och är därmed mycket lockande för barn och ungdomar. Denna modell lockar dem också med sociala och kulturella möjligheter.

| BB. | Flera nya undersökningar har visat att internet och i synnerhet sociala medier kan fungera som en drivkraft för radikalisering som leder till våldsbejakande extremism samt som ett verktyg för främlingsfientliga grupper för att sprida hatpropaganda och olagligt innehåll, särskilt bland ungdomar. |
| --- | --- |

BB.

Flera nya undersökningar har visat att internet och i synnerhet sociala medier kan fungera som en drivkraft för radikalisering som leder till våldsbejakande extremism samt som ett verktyg för främlingsfientliga grupper för att sprida hatpropaganda och olagligt innehåll, särskilt bland ungdomar.

| BC. | Efter upprepade krav på ett större deltagande i kampen mot terrorism tvingas nätjättarna att ta sitt ansvar. I EU:s internetforum som lanserades 2015 samarbetar företag för att avlägsna terroristinnehåll från sina webbplatser på frivillig basis om de anser att det bryter mot deras villkor. En uppförandekod för de stora it-företagen, som syftar till att motverka olaglig hatpropaganda på internet, genomfördes i maj 2016. Detta frivilliga samarbete är dock inte tillräckligt. |
| --- | --- |

BC.

Efter upprepade krav på ett större deltagande i kampen mot terrorism tvingas nätjättarna att ta sitt ansvar. I EU:s internetforum som lanserades 2015 samarbetar företag för att avlägsna terroristinnehåll från sina webbplatser på frivillig basis om de anser att det bryter mot deras villkor. En uppförandekod för de stora it-företagen, som syftar till att motverka olaglig hatpropaganda på internet, genomfördes i maj 2016. Detta frivilliga samarbete är dock inte tillräckligt.

| BD. | Vid slutet av det andra kvartalet 2018 hade EU-enheten för anmälan av innehåll på internet (EU IRU) redan bedömt 54 752 innehållsdelar som hade producerats på tio olika språk på 170 internetplattformar, vilket gett upphov till 52 716 beslut om anmälan som resulterade i att 89,5 % av innehållet avlägsnades på grundval av frivillig bedömning av missbrukade leverantörer av onlinetjänster (8). |
| --- | --- |

BD.

Vid slutet av det andra kvartalet 2018 hade EU-enheten för anmälan av innehåll på internet (EU IRU) redan bedömt 54 752 innehållsdelar som hade producerats på tio olika språk på 170 internetplattformar, vilket gett upphov till 52 716 beslut om anmälan som resulterade i att 89,5 % av innehållet avlägsnades på grundval av frivillig bedömning av missbrukade leverantörer av onlinetjänster (8).

| BE. | Trots att vissa framsteg har gjorts när det gäller borttagande av terroristrelaterat innehåll på nätet, finns det ett behov av att öka företagens engagemang. Borttagandet är ofta varken fullständigt, lägligt eller permanent, och man tar bort innehåll från en webbplats men lämnar kvar det på en annan som tillhör samma företag eller låter kontot vara aktivt och/eller dyka upp igen efter att det har lagt ut innehåll i strid med företagets användarvillkor. Effektiv, omfattande och transparent rapportering från företagens och de brottsbekämpande myndigheters sida måste förbättras. Företagen och användarna i fråga borde kunna söka rättslig prövning. |
| --- | --- |

BE.

Trots att vissa framsteg har gjorts när det gäller borttagande av terroristrelaterat innehåll på nätet, finns det ett behov av att öka företagens engagemang. Borttagandet är ofta varken fullständigt, lägligt eller permanent, och man tar bort innehåll från en webbplats men lämnar kvar det på en annan som tillhör samma företag eller låter kontot vara aktivt och/eller dyka upp igen efter att det har lagt ut innehåll i strid med företagets användarvillkor. Effektiv, omfattande och transparent rapportering från företagens och de brottsbekämpande myndigheters sida måste förbättras. Företagen och användarna i fråga borde kunna söka rättslig prövning.

| BF. | Som svar på att större företag tar bort mer innehåll använder terroristgrupper i allt större utsträckning nya och/eller mindre plattformar som är mindre lämpade för snabbt borttagande av terroristmaterial. Denna diversifiering till mindre plattformar gör att ytterligare teknisk support blir nödvändig för att göra det möjligt att till exempel införa plattformsagnostiska automatiserade verktyg, såsom hashingteknik, som i förväg kan identifiera terrorismrelaterat innehåll på nätet med en hög grad av noggrannhet och som kan förhindra att sådant innehåll publiceras. |
| --- | --- |

BF.

Som svar på att större företag tar bort mer innehåll använder terroristgrupper i allt större utsträckning nya och/eller mindre plattformar som är mindre lämpade för snabbt borttagande av terroristmaterial. Denna diversifiering till mindre plattformar gör att ytterligare teknisk support blir nödvändig för att göra det möjligt att till exempel införa plattformsagnostiska automatiserade verktyg, såsom hashingteknik, som i förväg kan identifiera terrorismrelaterat innehåll på nätet med en hög grad av noggrannhet och som kan förhindra att sådant innehåll publiceras.

| BG. | Utvecklingen av ny teknik och användningen av artificiell intelligens och algoritmer kan göra att det går snabbare att upptäcka och rapportera om terroristinnehåll på nätet. Användningen av automatiserade verktyg medför också höga risker för felaktiga träffar. |
| --- | --- |

BG.

Utvecklingen av ny teknik och användningen av artificiell intelligens och algoritmer kan göra att det går snabbare att upptäcka och rapportera om terroristinnehåll på nätet. Användningen av automatiserade verktyg medför också höga risker för felaktiga träffar.

| BH. | Studier och rapporter visar hur fängelser lätt kan utvecklas till mikrokosmos av knutpunkter mellan brott och terror, där rekrytering och samarbete sker. Fängelser förstorar och påskyndar hotet om radikalisering av brottslingar, och utvecklar och gör terrorismen möjlig. Många av dem som avtjänar fängelsestraff kommer snart att släppas ut till sina samhällen med särskilda återintegreringsbehov och hög risk för återfall. Övervakning av sådana högriskbrottslingar är mycket resurskrävande för medlemsstaternas säkerhetstjänster. Fängelsesystem och riskhantering kan vara avgörande för att minska dessa hot. Även om medlemsstaterna erkänner att de måste få bukt med den ökade radikaliseringen i fängelserna, krävs effektivare åtgärder. |
| --- | --- |

BH.

Studier och rapporter visar hur fängelser lätt kan utvecklas till mikrokosmos av knutpunkter mellan brott och terror, där rekrytering och samarbete sker. Fängelser förstorar och påskyndar hotet om radikalisering av brottslingar, och utvecklar och gör terrorismen möjlig. Många av dem som avtjänar fängelsestraff kommer snart att släppas ut till sina samhällen med särskilda återintegreringsbehov och hög risk för återfall. Övervakning av sådana högriskbrottslingar är mycket resurskrävande för medlemsstaternas säkerhetstjänster. Fängelsesystem och riskhantering kan vara avgörande för att minska dessa hot. Även om medlemsstaterna erkänner att de måste få bukt med den ökade radikaliseringen i fängelserna, krävs effektivare åtgärder.

Samarbete och informationsutbyte

Övergripande frågor

| BI. | Lagring av uppgifter, som tar hänsyn till Europeiska unionens domstols rättspraxis, är en väsentlig del av undersökningsprocessen. Polis, rättsliga myndigheter och underrättelsetjänster förlitar sig vanligtvis i hög grad på kommunikationsuppgifter i sitt arbete. Nödvändigheten av ett lämpligt system för lagring av uppgifter när det gäller kampen mot terrorism togs genomgående upp under arbetet i särskilda utskottet för terrorismfrågor. |
| --- | --- |

BI.

Lagring av uppgifter, som tar hänsyn till Europeiska unionens domstols rättspraxis, är en väsentlig del av undersökningsprocessen. Polis, rättsliga myndigheter och underrättelsetjänster förlitar sig vanligtvis i hög grad på kommunikationsuppgifter i sitt arbete. Nödvändigheten av ett lämpligt system för lagring av uppgifter när det gäller kampen mot terrorism togs genomgående upp under arbetet i särskilda utskottet för terrorismfrågor.

| BJ. | Användning av kryptering kommer å ena sidan att avsevärt bidra till säkerheten inom it, men kommer också å andra sidan att användas av terrorister för att skydda sin kommunikation eller sina lagrade uppgifter, vilket utgör en stor utmaning för myndigheter med ansvar för brottsbekämpning, säkerhet och underrättelsetjänster, eftersom de kan nekas åtkomst till väsentlig information och bevis. Kryptering blir särskilt avgörande när även de ansvariga leverantörerna av onlinetjänster är ovilliga eller oförmögna att dekryptera kommunikationen. |
| --- | --- |

BJ.

Användning av kryptering kommer å ena sidan att avsevärt bidra till säkerheten inom it, men kommer också å andra sidan att användas av terrorister för att skydda sin kommunikation eller sina lagrade uppgifter, vilket utgör en stor utmaning för myndigheter med ansvar för brottsbekämpning, säkerhet och underrättelsetjänster, eftersom de kan nekas åtkomst till väsentlig information och bevis. Kryptering blir särskilt avgörande när även de ansvariga leverantörerna av onlinetjänster är ovilliga eller oförmögna att dekryptera kommunikationen.

Informationssystem

| BK. | Det finns en fragmenterad ram av befintliga system, nya system som håller på att utvecklas, förslag till framtida system och förslag till reformer för att ta itu med konstaterade brister och hinder som fortfarande är under förhandling. Denna fragmenterade ram är resultatet av historiska faktorer och ett reaktivt tillvägagångssätt när ny lagstiftning föreslås och antas. |
| --- | --- |

BK.

| BL. | Det finns en betydande ökning av informationsutbyte sedan Parisattentaten 2015, men uppgifter om informationsutbyte visar att ett litet antal medlemsstater är ansvariga för en stor andel av det tillgängliga innehållet och sökningarna i EU-databaser. |
| --- | --- |

BL.

| BM. | Det finns ett antal hinder för ett väl fungerande informationssystem, såsom fullständig brist på eller ofullständigt genomförande, brist på kunskap och/eller tillräcklig utbildning om de befintliga systemen, brist på tillräckliga resurser, inbegripet mänskliga resurser, eller på en lämplig materialbas och dålig datakvalitet i informationssystemen. |
| --- | --- |

BM.

| BN. | Informationssystem kan delas in i centraliserade och decentraliserade system, varvid de förstnämnda drivs av EU och dess organ och de senare av medlemsstaterna. Centraliserade informationssystem omfattar Schengens informationssystem (SIS), informationssystemet för viseringar, Eurodac, in- och utresesystemet, det föreslagna EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och det föreslagna europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister för tredjelandsmedborgare (Ecris-TCN-systemet). |
| --- | --- |

BN.

| BO. | Decentraliserade system och mekanismer för informationsutbyte sköts av myndigheter i medlemsstaterna och inkluderar: Det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris). EU:s system för passageraruppgifter som kräver att flygbolagen utbyter passageraruppgifter med nationella myndigheter för alla flygningar mellan tredjeländer och EU, systemet med förhandsinformation om passagerare som samlar in information om passagerare före ankommande flygningar till EU, och Prümramen för utbyte av DNA-uppgifter, fingeravtryck och fordonsregistreringsuppgifter. |
| --- | --- |

BO.

| BP. | SIS är Europeiska unionens mest omfattande, mest allmänt använda och effektivaste it-system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa och det får stöd från nätverket med Sirenekontor, som ger ett betydande mervärde inom internationellt polissamarbete och gränskontroll och särskilt i kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

BP.

| BQ. | I utvärderingen av informationssystemet för viseringar från 2016 konstaterades det att tillgången till informationssystemet för viseringar i brottsbekämpningssyfte har varit begränsad och fragmenterad i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

BQ.

| BR. | Trots upprepade uppmaningar att å det snaraste genomföra det europeiska systemet för registrering av passageraruppgifter har inte alla medlemsstater visat samma engagemang och merparten av dem har inte respekterat tidsfristen för införlivandet av denna lagstiftning. De medlemsstater som har överskridit tidsfristen för införlivande bör utan ytterligare dröjsmål vidta alla åtgärder som krävs för ett fullständigt och omedelbart genomförande av detta direktiv. |
| --- | --- |

BR.

| BS. | Flera pilotprojekt håller på att genomföras i syfte att övervinna nackdelarna med ett decentraliserat EU-system med PNR-uppgifter. Det finns ett behov av ett snabbt svar på förfrågningar från enheter för passagerarinformation i andra medlemsstater, vilket kan visa sig vara krävande eftersom de behandlas manuellt. |
| --- | --- |

BS.

| BT. | Inom ramen för strategin för informationshanteringsstrategin, 6:e åtgärdslistan finns det för närvarande två pågående pilotprojekt som syftar till att säkerställa sammankoppling med decentraliserade system, nämligen Adep (Automation of data exchange processes on police records) och Quest (Querying Europol Systems). Sex medlemsstater är redan engagerade i pilotprojektet Adep, för automatiserad överföring av polisregister mellan olika länder, och detta projekt fungerar bra. Sådana projekt bidrar till att ge verkliga och fungerande lösningar på de problem som härrör från bristande sammankoppling av decentraliserade informationssystem och bidrar till att främja förtroende och samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

BT.

Driftskompatibilitet

| BU. | Kommissionen har lagt fram två förslag till en förordning gällande ett ramverk för driftskompatibilitet mellan existerande och föreslagna centraliserade informationssystem inom områdena polissamarbete och straffrättsligt samarbete, asyl och migration, gränser och visum, nämligen Informationssystemet för viseringar (VIS), Schengens informationssystem (SIS), in- och utresesystemet samt Eurodac och även Etias och Ecris-Tcn, när respektive rättsliga grunder har antagits. |
| --- | --- |

BU.

Kommissionen har lagt fram två förslag till en förordning gällande ett ramverk för driftskompatibilitet mellan existerande och föreslagna centraliserade informationssystem inom områdena polissamarbete och straffrättsligt samarbete, asyl och migration, gränser och visum, nämligen Informationssystemet för viseringar (VIS), Schengens informationssystem (SIS), in- och utresesystemet samt Eurodac och även Etias och Ecris-Tcn, när respektive rättsliga grunder har antagits.

| BV. | Brottslingar kan än i dag registreras i olika databaser som inte är sammankopplade under olika alias. EU:s nuvarande arkitektur för datahantering behöver därför förbättras genom driftskompatibilitet, för att få bort blinda fläckar och flertaliga falska identiteter och ge rätt information vid rätt tillfälle. |
| --- | --- |

BV.

Brottslingar kan än i dag registreras i olika databaser som inte är sammankopplade under olika alias. EU:s nuvarande arkitektur för datahantering behöver därför förbättras genom driftskompatibilitet, för att få bort blinda fläckar och flertaliga falska identiteter och ge rätt information vid rätt tillfälle.

| BW. | Inom området för en medlemsstat kan det existera många olika decentraliserade databaser på federal, regional och lokal nivå, med olika uppgifter i olika system och komplicerade förfaranden, eller inga alls, för att dela eller kontrollera uppgifter vid behörig myndighet på olika nivåer. |
| --- | --- |

BW.

Inom området för en medlemsstat kan det existera många olika decentraliserade databaser på federal, regional och lokal nivå, med olika uppgifter i olika system och komplicerade förfaranden, eller inga alls, för att dela eller kontrollera uppgifter vid behörig myndighet på olika nivåer.

| BX. | Tillämpningen av ett gemensamt kommunikationsformat på EU-nivå, såsom Universal Message Format (UMF), möjliggör enklare utbyte av uppgifter och information mellan parter och mellan datakompatibilitetssystem. Tillämpningen av vissa UMF-områden för vissa utbyten kan bidra till en förbättring av datakvaliteten inom alla system där meddelanden används. Användningen av detta gemensamma kommunikationsformat av Europol och Interpol bör uppmuntras. |
| --- | --- |

BX.

Tillämpningen av ett gemensamt kommunikationsformat på EU-nivå, såsom Universal Message Format (UMF), möjliggör enklare utbyte av uppgifter och information mellan parter och mellan datakompatibilitetssystem. Tillämpningen av vissa UMF-områden för vissa utbyten kan bidra till en förbättring av datakvaliteten inom alla system där meddelanden används. Användningen av detta gemensamma kommunikationsformat av Europol och Interpol bör uppmuntras.

| BY. | Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa bör införa såväl automatiska datakontrollsmekanismer och förfaranden som gemensamma indikatorer för datakvalitet och miniminivåer för datakvalitet i informationssystemen. Målet bör vara att EU-informationssystemen och interoperabilitetskomponenterna automatiskt ska kunna identifiera inmatade uppgifter som verkar vara felaktiga eller inkonsekventa, så att ursprungsmedlemsstaten kan verifiera uppgifterna och vidta de korrigerande åtgärder som krävs. |
| --- | --- |

BY.

Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa bör införa såväl automatiska datakontrollsmekanismer och förfaranden som gemensamma indikatorer för datakvalitet och miniminivåer för datakvalitet i informationssystemen. Målet bör vara att EU-informationssystemen och interoperabilitetskomponenterna automatiskt ska kunna identifiera inmatade uppgifter som verkar vara felaktiga eller inkonsekventa, så att ursprungsmedlemsstaten kan verifiera uppgifterna och vidta de korrigerande åtgärder som krävs.

Samarbete och utbyte av information inom och mellan medlemsstaterna

| BZ. | Hindren för ett smidigare samarbete uppkommer ofta till följd av organisatoriska och rättsliga problem på grund av de olika nationella, regionala och lokala strukturerna i medlemsstaterna, t.ex. överlappande kompetensområden och otillräckliga befogenheter, dröjsmål vid informationsdelning, eftersom detta kan leda till ansvarslöshet eller förlorade viktiga informationsflöden, rättsliga hinder gällande informationsdelning mellan myndigheter, tjänster som konkurrerar med varandra om resurser, och tekniska hinder för informationsutbyte. |
| --- | --- |

BZ.

Hindren för ett smidigare samarbete uppkommer ofta till följd av organisatoriska och rättsliga problem på grund av de olika nationella, regionala och lokala strukturerna i medlemsstaterna, t.ex. överlappande kompetensområden och otillräckliga befogenheter, dröjsmål vid informationsdelning, eftersom detta kan leda till ansvarslöshet eller förlorade viktiga informationsflöden, rättsliga hinder gällande informationsdelning mellan myndigheter, tjänster som konkurrerar med varandra om resurser, och tekniska hinder för informationsutbyte.

| CA. | Principen om äganderätt till uppgifter är helt avgörande för att säkerställa att terrorismbekämpningsmyndigheterna känner tilltro till systemet när de delar med sig av information via EU:s databaser mellan medlemsstater och till Europol. |
| --- | --- |

CA.

Principen om äganderätt till uppgifter är helt avgörande för att säkerställa att terrorismbekämpningsmyndigheterna känner tilltro till systemet när de delar med sig av information via EU:s databaser mellan medlemsstater och till Europol.

| CB. | Att blanda underrättelse- och brottsbekämpningsinformation medför stora rättsliga utmaningar och risker på grund av de olika ansvarighetsregler som gäller för båda typerna av information, däribland riskerna när det gäller misstänktas grundläggande rätt till en rättvis rättegång när underrättelseinformation används som bevisning i domstolsförfaranden. En rättslig ram bör inrättas för informationsutbyten mellan underrättelsetjänster och brottsbekämpande myndigheter, särskilt eftersom underrättelser ofta gäller individer som ännu inte är misstänkta i brottsutredningar men som kan höra till terroristnätverk eller är återvändande utländska terroriststridande. Detta får emellertid inte leda till någon försämring av juridiska standarder. |
| --- | --- |

CB.

Att blanda underrättelse- och brottsbekämpningsinformation medför stora rättsliga utmaningar och risker på grund av de olika ansvarighetsregler som gäller för båda typerna av information, däribland riskerna när det gäller misstänktas grundläggande rätt till en rättvis rättegång när underrättelseinformation används som bevisning i domstolsförfaranden. En rättslig ram bör inrättas för informationsutbyten mellan underrättelsetjänster och brottsbekämpande myndigheter, särskilt eftersom underrättelser ofta gäller individer som ännu inte är misstänkta i brottsutredningar men som kan höra till terroristnätverk eller är återvändande utländska terroriststridande. Detta får emellertid inte leda till någon försämring av juridiska standarder.

| CC. | Polis- och underrättelsemyndigheter tar emot, behandlar och överför säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och andra uppgifter som inte är det, vilket kräver olika system på alla etapper av användningen av dessa uppgifter. Det är också nödvändigt att skilja mellan uppgifter som används som underrättelser, dvs. uppgifter som behandlas av yrkesfolk för ett specifikt användningssyfte, och vanliga uppgifter. Det är nödvändigt att åtminstone skilja mellan kriminalunderrättelser, som är kopplade till ett förfarande hos kriminalpolisen, och säkerhetsunderrättelser, som behandlas inom en administrativ ram. |
| --- | --- |

CC.

Polis- och underrättelsemyndigheter tar emot, behandlar och överför säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och andra uppgifter som inte är det, vilket kräver olika system på alla etapper av användningen av dessa uppgifter. Det är också nödvändigt att skilja mellan uppgifter som används som underrättelser, dvs. uppgifter som behandlas av yrkesfolk för ett specifikt användningssyfte, och vanliga uppgifter. Det är nödvändigt att åtminstone skilja mellan kriminalunderrättelser, som är kopplade till ett förfarande hos kriminalpolisen, och säkerhetsunderrättelser, som behandlas inom en administrativ ram.

| CD. | Underrättelseuppgifter bör ges en särskild skyddsnivå, ännu högre än polisuppgifter på grund av de olika aktuella arbetsmetoderna, såsom insamling av konfidentiella uppgifter från källor och meddelare som måste hållas anonyma, plus annorlunda målsättningar som kräver större känslighet. |
| --- | --- |

CD.

Underrättelseuppgifter bör ges en särskild skyddsnivå, ännu högre än polisuppgifter på grund av de olika aktuella arbetsmetoderna, såsom insamling av konfidentiella uppgifter från källor och meddelare som måste hållas anonyma, plus annorlunda målsättningar som kräver större känslighet.

| CE. | En möjlig lösning kan vara centrum eller enheter för terrorismbekämpning inom ett nationellt territorium. Dessa centrum skulle ge företrädare för olika tjänster möjligheter att kommunicera med jämna intervall och diskutera bästa möjliga samarbete och utbyte av uppgifter. Detta bygger förtroende mellan tjänster och ger bättre förståelse för deras respektive arbetsmetoder och utmaningar. |
| --- | --- |

CE.

En möjlig lösning kan vara centrum eller enheter för terrorismbekämpning inom ett nationellt territorium. Dessa centrum skulle ge företrädare för olika tjänster möjligheter att kommunicera med jämna intervall och diskutera bästa möjliga samarbete och utbyte av uppgifter. Detta bygger förtroende mellan tjänster och ger bättre förståelse för deras respektive arbetsmetoder och utmaningar.

| CF. | Säkerhetstjänster samarbetar och utbyter information bilateralt eller multilateralt – främst genom gruppen för kamp mot terrorism och med EU-organen via EU Intcen – genom att utbyta strategiska underrättelser. Det är nödvändigt att finna en praktisk lösning för att fylla luckorna mellan brottsbekämpningen och underrättelsetjänsterna, t.ex. genom att fastställa särskilda samarbetsområden för att möjliggöra effektivare samarbete, samtidigt som de hålls åtskilda. |
| --- | --- |

CF.

Säkerhetstjänster samarbetar och utbyter information bilateralt eller multilateralt – främst genom gruppen för kamp mot terrorism och med EU-organen via EU Intcen – genom att utbyta strategiska underrättelser. Det är nödvändigt att finna en praktisk lösning för att fylla luckorna mellan brottsbekämpningen och underrättelsetjänsterna, t.ex. genom att fastställa särskilda samarbetsområden för att möjliggöra effektivare samarbete, samtidigt som de hålls åtskilda.

| CG. | Det är möjligt att göra användningen av strukturerna i gruppen för kamp mot terrorism och EU:s underrättelse- och lägescentral (EU Intcen) mer ändamålsenlig för informationsutbyte. |
| --- | --- |

CG.

Det är möjligt att göra användningen av strukturerna i gruppen för kamp mot terrorism och EU:s underrättelse- och lägescentral (EU Intcen) mer ändamålsenlig för informationsutbyte.

| CH. | De civila och militära säkerhets- och underrättelsetjänsterna i medlemsstaterna utbyter systematiskt sina underrättelser, däribland de som gäller terrorism, och EU:s underrättelse- och lägescentral (EU Intcen) inom Europeiska utrikestjänsten tillhandahåller underrättelseanalys, tidiga varningar och lägesbilder till EU:s olika beslutsfattande organ. |
| --- | --- |

CH.

De civila och militära säkerhets- och underrättelsetjänsterna i medlemsstaterna utbyter systematiskt sina underrättelser, däribland de som gäller terrorism, och EU:s underrättelse- och lägescentral (EU Intcen) inom Europeiska utrikestjänsten tillhandahåller underrättelseanalys, tidiga varningar och lägesbilder till EU:s olika beslutsfattande organ.

| CI. | Att förmedla uppgifter efter en träff endast till Sirenekontoret i medlemsstaten som utfärdade registreringen enligt artikel 36 och inte till andra medlemsstater är ibland inte tillräckligt för syftet att följa upp hur personer med anknytning till terrorism förflyttar sig eller komplettera den relevanta informationen om sådana personer. En tidig varning till andra medlemsstater som kan komma att beröras skulle exempelvis kunna vara nödvändig när personen inte återvände direkt till ursprungsmedlemsstaten eller när personen åtföljdes av medborgare i en annan medlemsstat/andra medlemsstater, som ingen registrering utfärdats för eftersom de förblivit okända för de sistnämndas behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

CI.

Att förmedla uppgifter efter en träff endast till Sirenekontoret i medlemsstaten som utfärdade registreringen enligt artikel 36 och inte till andra medlemsstater är ibland inte tillräckligt för syftet att följa upp hur personer med anknytning till terrorism förflyttar sig eller komplettera den relevanta informationen om sådana personer. En tidig varning till andra medlemsstater som kan komma att beröras skulle exempelvis kunna vara nödvändig när personen inte återvände direkt till ursprungsmedlemsstaten eller när personen åtföljdes av medborgare i en annan medlemsstat/andra medlemsstater, som ingen registrering utfärdats för eftersom de förblivit okända för de sistnämndas behöriga myndigheter.

| CJ. | Den brittiska regeringen har meddelat EU att den har för avsikt att lämna den 29 mars 2019. Den har dock uttryckt sin önskan att fortsätta sitt samarbete med EU på området säkerhet och terrorismbekämpning. EU och Förenade kungariket är starkt beroende av varandra på området säkerhet och terrorismbekämpning, i och med att Förenade kungariket är part i många viktiga EU-rättsakter inom området straffrättsligt samarbete och har tillgång till många EU-system och EU-databaser för utbyte av information. Man bör komma överens om tillämpliga bestämmelser med EU när det gäller alla pågående förfaranden. Framtida avtal bör innehålla bestämmelser som möjliggör för Förenade kungariket och EU att utbyta, samla in och analysera viktiga uppgifter i kampen mot allvarliga brott. I utträdesavtalet bör man säkerställa en smidig övergångsordning och i mesta möjliga mån undvika operativa luckor eller hinder som minskar EU:s förmåga att ändamålsenligt bekämpa organiserad brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

CJ.

Den brittiska regeringen har meddelat EU att den har för avsikt att lämna den 29 mars 2019. Den har dock uttryckt sin önskan att fortsätta sitt samarbete med EU på området säkerhet och terrorismbekämpning. EU och Förenade kungariket är starkt beroende av varandra på området säkerhet och terrorismbekämpning, i och med att Förenade kungariket är part i många viktiga EU-rättsakter inom området straffrättsligt samarbete och har tillgång till många EU-system och EU-databaser för utbyte av information. Man bör komma överens om tillämpliga bestämmelser med EU när det gäller alla pågående förfaranden. Framtida avtal bör innehålla bestämmelser som möjliggör för Förenade kungariket och EU att utbyta, samla in och analysera viktiga uppgifter i kampen mot allvarliga brott. I utträdesavtalet bör man säkerställa en smidig övergångsordning och i mesta möjliga mån undvika operativa luckor eller hinder som minskar EU:s förmåga att ändamålsenligt bekämpa organiserad brottslighet och terrorism.

Samarbete och utbyte av information med EU-byråerna

| CK. | Effektivt och systematiskt samarbete mellan medlemsstaterna och EU-myndigheterna, i enlighet med deras rättsliga mandat, och även myndigheter inom terrorismbekämpning, är avgörande, framför allt samarbete mellan Europol och Eurojust för att mer effektivt stödja insatserna för att upptäcka, förebygga och utreda samt åtala de skyldiga till ett terrorattentat. Eurojust har utsett en specialiserad åklagare för terrorismbekämpning som en förbindelse med det europeiska centrumet mot terrorism vid Europol, för att öka samarbetet och informationsutbytet mellan de två organen. |
| --- | --- |

CK.

Effektivt och systematiskt samarbete mellan medlemsstaterna och EU-myndigheterna, i enlighet med deras rättsliga mandat, och även myndigheter inom terrorismbekämpning, är avgörande, framför allt samarbete mellan Europol och Eurojust för att mer effektivt stödja insatserna för att upptäcka, förebygga och utreda samt åtala de skyldiga till ett terrorattentat. Eurojust har utsett en specialiserad åklagare för terrorismbekämpning som en förbindelse med det europeiska centrumet mot terrorism vid Europol, för att öka samarbetet och informationsutbytet mellan de två organen.

| CL. | Informationsutbytet mellan EU:s byråer är inte optimalt på grund av det används flera olika typer av säkra kommunikationskanaler. En interinstitutionell säker kommunikationskanal skulle kunna underlätta och förbättra informationsutbytena mellan byråer, såsom Intcen, Europol och Frontex. |
| --- | --- |

CL.

Informationsutbytet mellan EU:s byråer är inte optimalt på grund av det används flera olika typer av säkra kommunikationskanaler. En interinstitutionell säker kommunikationskanal skulle kunna underlätta och förbättra informationsutbytena mellan byråer, såsom Intcen, Europol och Frontex.

| CM. | En särskild sambandsman för terrorismbekämpning kan ge mervärde både till byråernas arbete och till deras egna medlemsstater. |
| --- | --- |

CM.

En särskild sambandsman för terrorismbekämpning kan ge mervärde både till byråernas arbete och till deras egna medlemsstater.

| CN. | Det finns skillnader i medlemsstaterna vad gäller antalet behöriga myndigheter som kan få information via Europols databaser och kontakta Europol utan att vara i kontakt med sambandsmannen. Några medlemsstater saknar begränsade och säkra nationella polisiära kommunikationsnätverk, vilket gör att behöriga myndigheter inte har decentraliserad tillgång, framför allt till den säkrade plattformen för informationsutbyte Ct-Siena. |
| --- | --- |

CN.

Det finns skillnader i medlemsstaterna vad gäller antalet behöriga myndigheter som kan få information via Europols databaser och kontakta Europol utan att vara i kontakt med sambandsmannen. Några medlemsstater saknar begränsade och säkra nationella polisiära kommunikationsnätverk, vilket gör att behöriga myndigheter inte har decentraliserad tillgång, framför allt till den säkrade plattformen för informationsutbyte Ct-Siena.

| CO. | Ett flertal EU-instrument som beslut 2005/671/RIF, direktivet för brottsbekämpning och Europols bestämmelser kräver att medlemsstater ska dela uppgifter om terrorism med behöriga byråer. Ökat informationsutbyte med Europol och Eurojust, regelbundet, systematiskt och i tid, däribland kontextinformation, i enlighet med deras rättsliga mandat, gör det lättare att länka samman fall och bidra med en översikt över utmaningar och bästa praxis gällande utredningar, åtal och domar för terroristbrott. Inom ramen för beslut 2005/671/JHA utbyter medlemsstaterna fortfarande inte spontant relevant information med andra medlemsstater när sådan information skulle kunna användas för att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra terroristbrott. Informationen som utbyts med Eurojust har ökat de senaste åren, men det finns fortfarande skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller den mängd information som delas, dess typ och omfattning, vilket kan leda till en uppsplittring av den tillgängliga informationen. |
| --- | --- |

CO.

Ett flertal EU-instrument som beslut 2005/671/RIF, direktivet för brottsbekämpning och Europols bestämmelser kräver att medlemsstater ska dela uppgifter om terrorism med behöriga byråer. Ökat informationsutbyte med Europol och Eurojust, regelbundet, systematiskt och i tid, däribland kontextinformation, i enlighet med deras rättsliga mandat, gör det lättare att länka samman fall och bidra med en översikt över utmaningar och bästa praxis gällande utredningar, åtal och domar för terroristbrott. Inom ramen för beslut 2005/671/JHA utbyter medlemsstaterna fortfarande inte spontant relevant information med andra medlemsstater när sådan information skulle kunna användas för att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra terroristbrott. Informationen som utbyts med Eurojust har ökat de senaste åren, men det finns fortfarande skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller den mängd information som delas, dess typ och omfattning, vilket kan leda till en uppsplittring av den tillgängliga informationen.

| CP. | Cepol bidrar avsevärt till utbildning i terrorismbekämpning för tjänstepersoner inom brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna och i prioriterade tredjeländer. |
| --- | --- |

CP.

Cepol bidrar avsevärt till utbildning i terrorismbekämpning för tjänstepersoner inom brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna och i prioriterade tredjeländer.

Ömsesidigt erkännande och ömsesidig rättslig hjälp

| CQ. | Mekanismerna för ömsesidig rättslig hjälp ersätts med ett instrument för ömsesidigt erkännande, då det senare förbättrar samarbetet över gränser mellan behöriga organ inom EU genom att påskynda och strama upp processen. Beslutet om europeiska arresteringsordern och direktivet för en europeisk utredningsorder är exempel på instrument för ömsesidigt erkännande som är användbara för tjänstemän. |
| --- | --- |

CQ.

Mekanismerna för ömsesidig rättslig hjälp ersätts med ett instrument för ömsesidigt erkännande, då det senare förbättrar samarbetet över gränser mellan behöriga organ inom EU genom att påskynda och strama upp processen. Beslutet om europeiska arresteringsordern och direktivet för en europeisk utredningsorder är exempel på instrument för ömsesidigt erkännande som är användbara för tjänstemän.

| CR. | Principen om ömsesidigt erkännande är å ena sidan beroende av en hög nivå av ömsesidigt förtroende medlemsstaterna emellan, och å andra sidan ökar det ömsesidiga förtroendet då organ tillhörande olika medlemsstater samarbetar effektivt i kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

CR.

Principen om ömsesidigt erkännande är å ena sidan beroende av en hög nivå av ömsesidigt förtroende medlemsstaterna emellan, och å andra sidan ökar det ömsesidiga förtroendet då organ tillhörande olika medlemsstater samarbetar effektivt i kampen mot terrorism.

| CS. | Gemensamma utredningsgrupper möjliggör samordning av utredningar och åtal i mål som går över landsgränser och utbyte av uppgifter/bevisning i realtid. Den praktiska nyttan av gemensamma utredningsgrupper är förbättrat uppgiftsutbyte, utbyte av bästa praxis, bättre insamling av bevis och ömsesidigt erkännande av parters åtgärder. Gemensamma utredningsgrupper behöver lämplig finansiering för att fungera ändamålsenligt. |
| --- | --- |

CS.

Gemensamma utredningsgrupper möjliggör samordning av utredningar och åtal i mål som går över landsgränser och utbyte av uppgifter/bevisning i realtid. Den praktiska nyttan av gemensamma utredningsgrupper är förbättrat uppgiftsutbyte, utbyte av bästa praxis, bättre insamling av bevis och ömsesidigt erkännande av parters åtgärder. Gemensamma utredningsgrupper behöver lämplig finansiering för att fungera ändamålsenligt.

| CT. | Nära samarbete genom internetleverantörer är nödvändigt för att säkra och tillvarata elektronisk bevisning, på begäran av ansvarig brottsbekämpande myndighet och baserat på lämpligt rättsligt förfarande, med tanke på dess betydelse vid utredningar av terrorbrott. |
| --- | --- |

CT.

Nära samarbete genom internetleverantörer är nödvändigt för att säkra och tillvarata elektronisk bevisning, på begäran av ansvarig brottsbekämpande myndighet och baserat på lämpligt rättsligt förfarande, med tanke på dess betydelse vid utredningar av terrorbrott.

| CU. | Schengenområdet utan inre gränser är en grundläggande prestation av EU som bara är hållbart om de yttre gränserna är effektivt övervakade och skyddade, de olagliga gränspassagerna upphör och inre säkerhetsåtgärder anpassas till risken för allvarliga brott. Ett flertal förslag har antagits för att stärka säkerhetskontrollerna vid de yttre gränserna. Vissa medlemsstater har uppmanat till mer flexibilitet när det gäller att temporärt återinföra kontroller vid de inre gränserna vid allvarliga hot för den allmänna ordningen eller den allmänna säkerheten, som kommissionen har föreslagit. |
| --- | --- |

CU.

Schengenområdet utan inre gränser är en grundläggande prestation av EU som bara är hållbart om de yttre gränserna är effektivt övervakade och skyddade, de olagliga gränspassagerna upphör och inre säkerhetsåtgärder anpassas till risken för allvarliga brott. Ett flertal förslag har antagits för att stärka säkerhetskontrollerna vid de yttre gränserna. Vissa medlemsstater har uppmanat till mer flexibilitet när det gäller att temporärt återinföra kontroller vid de inre gränserna vid allvarliga hot för den allmänna ordningen eller den allmänna säkerheten, som kommissionen har föreslagit.

| CV. | Den 7 april 2017 trädde den nya förordningen (EU) 2017/458 (9) om ändring av kodexen om Schengengränserna i kraft, som svar på i synnerhet det förvärrade terroristhotet, för att kunna tillhandahålla systematiska kontroller av alla personer som korsar de yttre gränserna, däribland personer som åtnjuter rätten till fri rörlighet, mot de relevanta databaserna. |
| --- | --- |

CV.

Den 7 april 2017 trädde den nya förordningen (EU) 2017/458 (9) om ändring av kodexen om Schengengränserna i kraft, som svar på i synnerhet det förvärrade terroristhotet, för att kunna tillhandahålla systematiska kontroller av alla personer som korsar de yttre gränserna, däribland personer som åtnjuter rätten till fri rörlighet, mot de relevanta databaserna.

| CW. | Vissa delar av förordningen som reglerar vissa områden inom gränskontrollerna, t.ex. systematiska sökningar i databaser i samband med gränskontroller och noggrann kontroll av att erfordrade inresevillkor är uppfyllda, har inte genomförts. |
| --- | --- |

CW.

Vissa delar av förordningen som reglerar vissa områden inom gränskontrollerna, t.ex. systematiska sökningar i databaser i samband med gränskontroller och noggrann kontroll av att erfordrade inresevillkor är uppfyllda, har inte genomförts.

| CX. | Det avvärjda attentatet mot ett Thalyståg den 21 augusti 2015, Parisattentaten den 13 november 2015 och Brysselattentaten den 22 mars 2016 har avslöjat att, i ett begränsat antal fall, terrorister utnyttjade brister i EU:s och flera medlemsstaters gränsförvaltningspolitik, som inte var redo för masstillströmning. Det har rapporterats av brottsbekämpande myndigheter att åtminstone åtta av förövarna av dessa attentat passerade in i EU via irreguljära flöden i juli, augusti och oktober 2015. I andra fall hade de framtida förövarna stannat kvar i medlemsstaterna trots att de skulle lämna länderna eller återvända. Detta visar på vissa brister i EU:s gränsförvaltningspolitik och genomförandet av denna på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

CX.

Det avvärjda attentatet mot ett Thalyståg den 21 augusti 2015, Parisattentaten den 13 november 2015 och Brysselattentaten den 22 mars 2016 har avslöjat att, i ett begränsat antal fall, terrorister utnyttjade brister i EU:s och flera medlemsstaters gränsförvaltningspolitik, som inte var redo för masstillströmning. Det har rapporterats av brottsbekämpande myndigheter att åtminstone åtta av förövarna av dessa attentat passerade in i EU via irreguljära flöden i juli, augusti och oktober 2015. I andra fall hade de framtida förövarna stannat kvar i medlemsstaterna trots att de skulle lämna länderna eller återvända. Detta visar på vissa brister i EU:s gränsförvaltningspolitik och genomförandet av denna på medlemsstatsnivå.

| CY. | I rådets slutsatser 10152/17 rekommenderas det att medlemsstaterna, när de möter irreguljära migranter och när det är relevant, utför kontroller på nationell nivå mot databaser som uppdateras och används av behöriga myndigheter och det nationella automatiska fingeravtrycksidentifieringssystemet (Afis), på europeisk nivå mot SIS-, Europol-, VIS-, Eurodac- och Interpoldatabaser (I-24/7 nätverk) och mer specifikt Interpols databas över stulna och förkomna resehandlingar (SLTD), utländska terroriststridande och Interpols databas för resehandlingar som är föremål för ett meddelande (TDAWN). |
| --- | --- |

CY.

I rådets slutsatser 10152/17 rekommenderas det att medlemsstaterna, när de möter irreguljära migranter och när det är relevant, utför kontroller på nationell nivå mot databaser som uppdateras och används av behöriga myndigheter och det nationella automatiska fingeravtrycksidentifieringssystemet (Afis), på europeisk nivå mot SIS-, Europol-, VIS-, Eurodac- och Interpoldatabaser (I-24/7 nätverk) och mer specifikt Interpols databas över stulna och förkomna resehandlingar (SLTD), utländska terroriststridande och Interpols databas för resehandlingar som är föremål för ett meddelande (TDAWN).

| CZ. | Baserat på artikel 11 i förordning (EU) nr 1168/2011 och det positiva yttrandet från Europeiska datatillsynsmannen får Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån behandla personuppgifter. Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån stöter på problem vid övervakningen av terrorism på grund av den korta lagringstiden för personuppgifter enligt förordning (EU) 2016/1624, endast 90 dagar. Mellan Eurojust och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån finns det bara en överenskommelse gällande utbyte av allmänna, strategiska och tekniska uppgifter, men inte utbyte av personuppgifter. Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån behöver ett rättsligt ramverk för behandling av personuppgifter. |
| --- | --- |

CZ.

Baserat på artikel 11 i förordning (EU) nr 1168/2011 och det positiva yttrandet från Europeiska datatillsynsmannen får Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån behandla personuppgifter. Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån stöter på problem vid övervakningen av terrorism på grund av den korta lagringstiden för personuppgifter enligt förordning (EU) 2016/1624, endast 90 dagar. Mellan Eurojust och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån finns det bara en överenskommelse gällande utbyte av allmänna, strategiska och tekniska uppgifter, men inte utbyte av personuppgifter. Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån behöver ett rättsligt ramverk för behandling av personuppgifter.

| DA. | Det finns ett behov av att tjänstemän inom Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån även ska ha tillgång till databaser i Schengens informationssystem, in- och utresesystemet och Informationssystemet för viseringar vid kontroller vid gränsövergångar. |
| --- | --- |

DA.

Det finns ett behov av att tjänstemän inom Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån även ska ha tillgång till databaser i Schengens informationssystem, in- och utresesystemet och Informationssystemet för viseringar vid kontroller vid gränsövergångar.

| DB. | Just nu finns inga minimistandarder eller gemensamma bestämmelser för säkerheten för unionsmedborgares ID-kort eller uppehållstillstånd som utfärdas till unionsmedborgare och deras familjemedlemmar som utövar sin rätt till fri rörlighet. |
| --- | --- |

DB.

Just nu finns inga minimistandarder eller gemensamma bestämmelser för säkerheten för unionsmedborgares ID-kort eller uppehållstillstånd som utfärdas till unionsmedborgare och deras familjemedlemmar som utövar sin rätt till fri rörlighet.

| DC. | Tre fjärdedelar av de bedrägliga handlingar som upptäcks vid de yttre gränserna och i EU efterliknar ID-handlingar utfärdade av medlemsstaterna och länder som är associerade med Schengenområdet. Nationella ID-kort med lägre säkerhetsgrad är de falska handlingar som oftast upptäcks. |
| --- | --- |

DC.

Tre fjärdedelar av de bedrägliga handlingar som upptäcks vid de yttre gränserna och i EU efterliknar ID-handlingar utfärdade av medlemsstaterna och länder som är associerade med Schengenområdet. Nationella ID-kort med lägre säkerhetsgrad är de falska handlingar som oftast upptäcks.

| DD. | Vissa medlemsstater tvingar inte flygbolag på deras territorium att utföra kontroller av överensstämmelse mellan passagerares personuppgifter på biljetten och deras ID-kort eller pass, vilket försvårar bedömningen av om den presenterade identiteten överensstämmer med den faktiska identiteten. Detta är av väsentlig betydelse för flygningar inom EU. Korrekta identitetskontroller och autentisering av resehandlingar bör dock förbli polismyndighetens uppgifter. |
| --- | --- |

DD.

Vissa medlemsstater tvingar inte flygbolag på deras territorium att utföra kontroller av överensstämmelse mellan passagerares personuppgifter på biljetten och deras ID-kort eller pass, vilket försvårar bedömningen av om den presenterade identiteten överensstämmer med den faktiska identiteten. Detta är av väsentlig betydelse för flygningar inom EU. Korrekta identitetskontroller och autentisering av resehandlingar bör dock förbli polismyndighetens uppgifter.

| DE. | Uppgifter från kriget är viktiga för identifiering av möjliga utländska terroriststridande och offer, och bör inkluderas i relevanta databaser för att nå gränspersonalen i realtid, och bör delas med utredare och åklagare för utredningar och åtal. |
| --- | --- |

DE.

Uppgifter från kriget är viktiga för identifiering av möjliga utländska terroriststridande och offer, och bör inkluderas i relevanta databaser för att nå gränspersonalen i realtid, och bör delas med utredare och åklagare för utredningar och åtal.

Finansiering av terrorism

| DF. | Flera medlemsstater har ännu inte ratificerat Europarådets konvention om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott och om finansiering av terrorism av den 16 maj 2005, som också kallas Warszawakonventionen och utgör den mest omfattande internationella konventionen om penningtvätt och finansiering av terrorism. Förverkande av de tillgångar som skapats genom brottslig verksamhet är ett mycket effektivt verktyg för att bekämpa brottslighet och terrorism, eftersom det berövar brottslingarna vinningen från deras olagliga verksamhet och terroristerna deras möjlighet att iscensätta ett attentat. Arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) sätter de globala standarderna för bekämpning av penningtvätt och åtgärder mot finansiering av terrorism och identifierar länder som har infört svaga åtgärder för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

DF.

Flera medlemsstater har ännu inte ratificerat Europarådets konvention om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott och om finansiering av terrorism av den 16 maj 2005, som också kallas Warszawakonventionen och utgör den mest omfattande internationella konventionen om penningtvätt och finansiering av terrorism. Förverkande av de tillgångar som skapats genom brottslig verksamhet är ett mycket effektivt verktyg för att bekämpa brottslighet och terrorism, eftersom det berövar brottslingarna vinningen från deras olagliga verksamhet och terroristerna deras möjlighet att iscensätta ett attentat. Arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) sätter de globala standarderna för bekämpning av penningtvätt och åtgärder mot finansiering av terrorism och identifierar länder som har infört svaga åtgärder för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism.

| DG. | EU har antagit två lagstiftningsinstrument för att genomföra FATF:s rekommendationer, dvs. de fjärde och femte penningtvättsdirektiven, för att bemöta de luckor som fastställs mot bakgrund av terrorattentat. Medlemsstaterna hade fram till den 26 juni 2017 på sig att införliva penningtvättsdirektivet i sin nationella lagstiftning, men alla medlemsstater har inte gjort detta. Flera medlemsstater fortsätter att tillåta anonymitet för de slutliga förmånstagarna till truster, stiftelser, aktiebolag och innehavaraktier som gör det lättare att dölja finansiella flödens ursprung och mål samt ägarförhållandena vid ekonomiska verksamheter som utgör täckmantel för finansiering av terrorism och organiserad brottslighet. Det femte penningtvättsdirektivet kommer att öka insynen när det gäller dessa frågor. |
| --- | --- |

DG.

EU har antagit två lagstiftningsinstrument för att genomföra FATF:s rekommendationer, dvs. de fjärde och femte penningtvättsdirektiven, för att bemöta de luckor som fastställs mot bakgrund av terrorattentat. Medlemsstaterna hade fram till den 26 juni 2017 på sig att införliva penningtvättsdirektivet i sin nationella lagstiftning, men alla medlemsstater har inte gjort detta. Flera medlemsstater fortsätter att tillåta anonymitet för de slutliga förmånstagarna till truster, stiftelser, aktiebolag och innehavaraktier som gör det lättare att dölja finansiella flödens ursprung och mål samt ägarförhållandena vid ekonomiska verksamheter som utgör täckmantel för finansiering av terrorism och organiserad brottslighet. Det femte penningtvättsdirektivet kommer att öka insynen när det gäller dessa frågor.

| DH. | Europaparlamentets undersökningskommitté för att undersöka påstådda överträdelser och missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten i fråga om penningtvätt, skatteundandragande och skatteflykt (undersökningskommittén för Panamadokumenten) har verifierat att skattesmitare räknar med aktiv hjälp från professionella mellanhänder, som verkar uppfylla de relevanta rättsliga skyldigheterna. |
| --- | --- |

DH.

Europaparlamentets undersökningskommitté för att undersöka påstådda överträdelser och missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten i fråga om penningtvätt, skatteundandragande och skatteflykt (undersökningskommittén för Panamadokumenten) har verifierat att skattesmitare räknar med aktiv hjälp från professionella mellanhänder, som verkar uppfylla de relevanta rättsliga skyldigheterna.

| DI. | I juli 2017 erhöll kommissionen och Europol observatörsstatus i Egmontgruppen, ett internationellt förenat organ som består av 156 finansunderrättelseenheter, i syfte att öka samarbetet inte bara mellan finansunderrättelseenheterna, utan även mellan andra behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

DI.

I juli 2017 erhöll kommissionen och Europol observatörsstatus i Egmontgruppen, ett internationellt förenat organ som består av 156 finansunderrättelseenheter, i syfte att öka samarbetet inte bara mellan finansunderrättelseenheterna, utan även mellan andra behöriga myndigheter.

| DJ. | Utnyttjande och missbruk av insamlingar via sociala medier, finansiering genom välgörenhets- och ideella organisationer, små kontotransaktioner och förhandsbetalda kort finns bland metoderna för ekonomiskt stöd för Islamiska staten och andra terroristorganisationer. Plattformar för mikroutlåning används för att underlätta samtliga typer. |
| --- | --- |

DJ.

Utnyttjande och missbruk av insamlingar via sociala medier, finansiering genom välgörenhets- och ideella organisationer, små kontotransaktioner och förhandsbetalda kort finns bland metoderna för ekonomiskt stöd för Islamiska staten och andra terroristorganisationer. Plattformar för mikroutlåning används för att underlätta samtliga typer.

| DK. | Vid sidan av traditionella metoder för terrorfinansiering som privata donationer, utpressning, kidnappning mot lösen, missbruk och felaktig användning av ideella organisationer, formella och informella överföringssystem, användning av vinster från brottslig verksamhet, överföring av kontanter eller andra medel genom banker, har de senaste terroristattentaten visat att framväxande finansieringsmetoder som användningen av elektronisk betalning, internetbetalningsmetoder som virtuella valutor eller anonyma förhandsbetalda kort och informella system för överföring av värden också utgör en risk som kan utnyttjas av terrororganisationer för att finansiera deras verksamhet. Anonymiteten som omger vissa kryptovalutor leder till att deras användning för olagliga verksamheter ökar. Under de senaste åren har organiserade brottsliga grupper i allt högre grad använt kryptovalutor för att finansiera brottslig verksamhet och terrorism och tvätta vinsterna från brott. Europol har samarbetat med nationella myndigheter för att avveckla åtskilliga brottsliga verksamheter där handel med kryptovalutor var inblandat. |
| --- | --- |

DK.

Vid sidan av traditionella metoder för terrorfinansiering som privata donationer, utpressning, kidnappning mot lösen, missbruk och felaktig användning av ideella organisationer, formella och informella överföringssystem, användning av vinster från brottslig verksamhet, överföring av kontanter eller andra medel genom banker, har de senaste terroristattentaten visat att framväxande finansieringsmetoder som användningen av elektronisk betalning, internetbetalningsmetoder som virtuella valutor eller anonyma förhandsbetalda kort och informella system för överföring av värden också utgör en risk som kan utnyttjas av terrororganisationer för att finansiera deras verksamhet. Anonymiteten som omger vissa kryptovalutor leder till att deras användning för olagliga verksamheter ökar. Under de senaste åren har organiserade brottsliga grupper i allt högre grad använt kryptovalutor för att finansiera brottslig verksamhet och terrorism och tvätta vinsterna från brott. Europol har samarbetat med nationella myndigheter för att avveckla åtskilliga brottsliga verksamheter där handel med kryptovalutor var inblandat.

| DL. | I vissa länder med mindre utvecklade banksystem gör ofta användningen av mobila banktjänster det svårt att identifiera mottagaren för överföringar. Sådana överföringar av medel via mobila banktjänster innebär stora risker för terrorfinansiering, och, å andra sidan, de relevanta tjänsterna måste kunna spåra viss terroristfinansiering utan att banksekretessen röjs i de allra flesta fallen. Användning och överföring av medel genom alternativa överföringssystem utgör också en risk för terrorfinansiering. |
| --- | --- |

DL.

I vissa länder med mindre utvecklade banksystem gör ofta användningen av mobila banktjänster det svårt att identifiera mottagaren för överföringar. Sådana överföringar av medel via mobila banktjänster innebär stora risker för terrorfinansiering, och, å andra sidan, de relevanta tjänsterna måste kunna spåra viss terroristfinansiering utan att banksekretessen röjs i de allra flesta fallen. Användning och överföring av medel genom alternativa överföringssystem utgör också en risk för terrorfinansiering.

| DM. | Samarbete och informationsutbyte mellan ansvariga enheter, finansunderrättelseenheter och behöriga myndigheter är viktigt för en effektiv kamp mot terrorfinansieringen. När finansunderrättelseenheter utför sina uppgifter bör de ha tillgång till information och kunna utbyta den, bland annat genom lämpligt samarbete med brottsbekämpande myndigheter. Det är viktigt att ytterligare stärka finansunderrättelseenheternas ändamålsenlighet och effektivitet genom att medlemsstaterna klargör deras befogenheter och hur samarbetet mellan dem ska se ut. |
| --- | --- |

DM.

Samarbete och informationsutbyte mellan ansvariga enheter, finansunderrättelseenheter och behöriga myndigheter är viktigt för en effektiv kamp mot terrorfinansieringen. När finansunderrättelseenheter utför sina uppgifter bör de ha tillgång till information och kunna utbyta den, bland annat genom lämpligt samarbete med brottsbekämpande myndigheter. Det är viktigt att ytterligare stärka finansunderrättelseenheternas ändamålsenlighet och effektivitet genom att medlemsstaterna klargör deras befogenheter och hur samarbetet mellan dem ska se ut.

| DN. | Programmet för att spåra finansiering av terrorism (TFTP) är ett användbart verktyg mot finansiering av terrorism. Det möjliggör inte spårning av finansiering av terrorism genom SEPA-överföringar, vilket leder till stora brister i uppgifterna. Ett system för att spåra finansiering av terrorism som kompletterar programmet för att spåra finansiering av terrorism skulle förbättra EU:s möjligheter att förebygga och utreda terroristattacker genom ytterligare nyckeluppgifter om finansiering av terrorism och skulle vara mer effektivt och ändamålsenligt än att följa misstänkta överföringar genom bilaterala eller multilaterala uppgifter eller begäran om rättslig hjälp. Europaparlamentet har flera gånger uppmanat till att detta system ska inrättas, bland annat i sin resolution av den 25 november 2015 om att förhindra att EU-medborgare radikaliseras och rekryteras av terroristorganisationer (10). |
| --- | --- |

DN.

Programmet för att spåra finansiering av terrorism (TFTP) är ett användbart verktyg mot finansiering av terrorism. Det möjliggör inte spårning av finansiering av terrorism genom SEPA-överföringar, vilket leder till stora brister i uppgifterna. Ett system för att spåra finansiering av terrorism som kompletterar programmet för att spåra finansiering av terrorism skulle förbättra EU:s möjligheter att förebygga och utreda terroristattacker genom ytterligare nyckeluppgifter om finansiering av terrorism och skulle vara mer effektivt och ändamålsenligt än att följa misstänkta överföringar genom bilaterala eller multilaterala uppgifter eller begäran om rättslig hjälp. Europaparlamentet har flera gånger uppmanat till att detta system ska inrättas, bland annat i sin resolution av den 25 november 2015 om att förhindra att EU-medborgare radikaliseras och rekryteras av terroristorganisationer (10).

Skydd av kritisk infrastruktur

| DO. | Incidenter gällande kritisk infrastruktur, närmare bestämt de med anknytning till terrorattentat eller försök till attentat, kan få allvarliga och gränsöverskridande följder för europeiska medborgares och staters säkerhet. |
| --- | --- |

DO.

Incidenter gällande kritisk infrastruktur, närmare bestämt de med anknytning till terrorattentat eller försök till attentat, kan få allvarliga och gränsöverskridande följder för europeiska medborgares och staters säkerhet.

| DP. | Tjänster levereras genom ett alltmer komplicerat system, vilket gör den nuvarande sektorsspecifika inriktningen på europeisk kritisk infrastruktur föråldrad. |
| --- | --- |

DP.

Tjänster levereras genom ett alltmer komplicerat system, vilket gör den nuvarande sektorsspecifika inriktningen på europeisk kritisk infrastruktur föråldrad.

| DQ. | Cyberattacker mot elektroniska tjänster eller sammankopplade system är en viktig komponent vid hybridhot. Allt fler cyberattacker får, eller kan få, fysiska effekter på kritisk infrastruktur och dess användare. Det finns ett behov av att öka beredskapen för att motverka cyberterrorhot. |
| --- | --- |

DQ.

Cyberattacker mot elektroniska tjänster eller sammankopplade system är en viktig komponent vid hybridhot. Allt fler cyberattacker får, eller kan få, fysiska effekter på kritisk infrastruktur och dess användare. Det finns ett behov av att öka beredskapen för att motverka cyberterrorhot.

| DR. | Kommissionens övergripande bedömning av EU:s säkerhetspolitik och utvärderingen av direktiv 2008/114/EG visar att hotet mot kritisk infrastruktur sannolikt kommer att öka, att det finns ett behov av att öka förberedelse- och beredskapsförmågan och revidera direktiv 2008/114/EG och att det finns intresse av att rikta in sig på transportinfrastruktur. Ett bättre ramverk behövs för förbättring av järnvägssäkerheten och att ta itu med frågan om skydd av allmänna platser för transport, som flygplatser, hamnar och sjötransportanläggningar, såväl som järnvägsstationer och även av energiproduktionsanläggningar, med särskild uppmärksamhet på kärnkraftverk. |
| --- | --- |

DR.

Kommissionens övergripande bedömning av EU:s säkerhetspolitik och utvärderingen av direktiv 2008/114/EG visar att hotet mot kritisk infrastruktur sannolikt kommer att öka, att det finns ett behov av att öka förberedelse- och beredskapsförmågan och revidera direktiv 2008/114/EG och att det finns intresse av att rikta in sig på transportinfrastruktur. Ett bättre ramverk behövs för förbättring av järnvägssäkerheten och att ta itu med frågan om skydd av allmänna platser för transport, som flygplatser, hamnar och sjötransportanläggningar, såväl som järnvägsstationer och även av energiproduktionsanläggningar, med särskild uppmärksamhet på kärnkraftverk.

| DS. | Attentat mot kritiska infrastrukturer skulle kunna få katastrofala följder. Medlemsstaterna måste se till att inrätta ett lämpligt skydd utan några luckor för dessa installationer. |
| --- | --- |

DS.

Attentat mot kritiska infrastrukturer skulle kunna få katastrofala följder. Medlemsstaterna måste se till att inrätta ett lämpligt skydd utan några luckor för dessa installationer.

| DT. | Rapporter av incidenter är avgörande för att identifiera brister, förbättra effektiviteten av existerande åtgärder, bedöma funktionen av kritisk infrastruktur vid störningar, öka medvetenheten om behovet av att se över existerande säkerhetsplaner, och upptäcka nya hot. |
| --- | --- |

DT.

Rapporter av incidenter är avgörande för att identifiera brister, förbättra effektiviteten av existerande åtgärder, bedöma funktionen av kritisk infrastruktur vid störningar, öka medvetenheten om behovet av att se över existerande säkerhetsplaner, och upptäcka nya hot.

| DU. | Medlemsstaterna bör organisera fler övningar i krishantering, även i tredjeländer som söker deras samarbete och uppgradering av kapaciteter. |
| --- | --- |

DU.

Medlemsstaterna bör organisera fler övningar i krishantering, även i tredjeländer som söker deras samarbete och uppgradering av kapaciteter.

| DV. | Det krävs ett offentligt-privat samarbete för att skydda och säkra kritisk infrastruktur och mjuka mål, även på det digitala området. |
| --- | --- |

DV.

Det krävs ett offentligt-privat samarbete för att skydda och säkra kritisk infrastruktur och mjuka mål, även på det digitala området.

| DW. | Privata säkerhetsföretag spelar en roll när det gäller att säkerställa motståndskraftiga säkerhetskedjor, och offentlig upphandling av deras tjänster bör därför göras efter särskilda kvalitetskriterier, med hänsyn till sådana aspekter som utbildning, utfrågning och granskning av personal, kvalitetskontroll och försäkran om överensstämmelse och genomförandet av teknisk utveckling och avtalsförvaltning. |
| --- | --- |

DW.

Privata säkerhetsföretag spelar en roll när det gäller att säkerställa motståndskraftiga säkerhetskedjor, och offentlig upphandling av deras tjänster bör därför göras efter särskilda kvalitetskriterier, med hänsyn till sådana aspekter som utbildning, utfrågning och granskning av personal, kvalitetskontroll och försäkran om överensstämmelse och genomförandet av teknisk utveckling och avtalsförvaltning.

| DX. | Efter 2012 års utvärdering av direktiv 2008/114/EG har kommissionen inlett en pilotfas gällande fyra kritiska infrastrukturer med en europeisk dimension (Eurocontrol, Galileo, elnätet och gasnätet). |
| --- | --- |

DX.

Efter 2012 års utvärdering av direktiv 2008/114/EG har kommissionen inlett en pilotfas gällande fyra kritiska infrastrukturer med en europeisk dimension (Eurocontrol, Galileo, elnätet och gasnätet).

| DY. | Kommissionen har i sitt meddelande om den nya fleråriga budgetramen föreslagit en betydande ökning av EU-finansieringen för säkerhet och försvar, däribland EU:s inre säkerhet. |
| --- | --- |

DY.

Kommissionen har i sitt meddelande om den nya fleråriga budgetramen föreslagit en betydande ökning av EU-finansieringen för säkerhet och försvar, däribland EU:s inre säkerhet.

| DZ. | Flera av attackerna i EU utfördes av individer som var kända av myndigheterna. Hyrfordonsföretag har inte möjlighet att utbyta sådan information som boknings- eller reservationsuppgifter med brottsbekämpande myndigheter i syfte att dubbelkolla mot officiella bevakningslistor och polisdatabaser. |
| --- | --- |

DZ.

Flera av attackerna i EU utfördes av individer som var kända av myndigheterna. Hyrfordonsföretag har inte möjlighet att utbyta sådan information som boknings- eller reservationsuppgifter med brottsbekämpande myndigheter i syfte att dubbelkolla mot officiella bevakningslistor och polisdatabaser.

Sprängämnesprekursorer

| EA. | Under 2015 och 2016 användes sprängämnen vid 40 % av terroristattentaten i EU (11). |
| --- | --- |

EA.

Under 2015 och 2016 användes sprängämnen vid 40 % av terroristattentaten i EU (11).

| EB. | Triacetontriperoxid (TATP) (12) är det sprängämne som använts vid de flesta attentat. Det är ett hemtillverkat sprängämne som ofta föredras av terrorister. Triacetontriperoxid kan enkelt tillverkas av ett par ämnen. Många civila fabriker och anläggningar som använder dessa ämnen är lätt tillgängliga för kriminella, däribland terrorister, eftersom inga verkställande kontrollåtgärder har genomdrivits av medlemsstaterna trots EU:s CBRN-handlingsplan. |
| --- | --- |

EB.

Triacetontriperoxid (TATP) (12) är det sprängämne som använts vid de flesta attentat. Det är ett hemtillverkat sprängämne som ofta föredras av terrorister. Triacetontriperoxid kan enkelt tillverkas av ett par ämnen. Många civila fabriker och anläggningar som använder dessa ämnen är lätt tillgängliga för kriminella, däribland terrorister, eftersom inga verkställande kontrollåtgärder har genomdrivits av medlemsstaterna trots EU:s CBRN-handlingsplan.

| EC. | Trots förordning (EU) nr 98/2013 får vissa terrorister tillgång till sprängämnesprekursorer, framför allt triacetontriperoxid. Det är fortfarande möjligt att få tillgång till ämnena i bilaga I. Förordning (EU) nr 98/2013 tillhandahåller otillräckliga begränsningar och kontroller, t.ex. på så sätt att det bara krävs en registrering av transaktioner. Det är en huvudprioritering att säkerställa strängare kontroller. |
| --- | --- |

EC.

Trots förordning (EU) nr 98/2013 får vissa terrorister tillgång till sprängämnesprekursorer, framför allt triacetontriperoxid. Det är fortfarande möjligt att få tillgång till ämnena i bilaga I. Förordning (EU) nr 98/2013 tillhandahåller otillräckliga begränsningar och kontroller, t.ex. på så sätt att det bara krävs en registrering av transaktioner. Det är en huvudprioritering att säkerställa strängare kontroller.

| ED. | De största problemen vid genomförandet är den bristande medvetenheten om den befintliga lagstiftningen längs hela leveranskedjan på grund av det stora antalet ekonomiska aktörer (återförsäljare av hushållsprodukter), och att införa begränsningar i försäljningen på internet, import och rörelse inom EU. |
| --- | --- |

ED.

De största problemen vid genomförandet är den bristande medvetenheten om den befintliga lagstiftningen längs hela leveranskedjan på grund av det stora antalet ekonomiska aktörer (återförsäljare av hushållsprodukter), och att införa begränsningar i försäljningen på internet, import och rörelse inom EU.

| EE. | I kommissionens förslag till förordning om försäljning och användning av sprängämnesprekursorer av den 17 april 2018 (COM(2018)0209) föreskrivs strängare och mer harmoniserade regler för att tillgängliggöra, införa, inneha och använda ämnen eller blandningar som skulle kunna utnyttjas för otillåten tillverkning av sprängämnen, med syftet att begränsa deras tillgänglighet för allmänheten och se till att misstänkta transaktioner genom hela leveranskedjan rapporteras korrekt. |
| --- | --- |

EE.

I kommissionens förslag till förordning om försäljning och användning av sprängämnesprekursorer av den 17 april 2018 (COM(2018)0209) föreskrivs strängare och mer harmoniserade regler för att tillgängliggöra, införa, inneha och använda ämnen eller blandningar som skulle kunna utnyttjas för otillåten tillverkning av sprängämnen, med syftet att begränsa deras tillgänglighet för allmänheten och se till att misstänkta transaktioner genom hela leveranskedjan rapporteras korrekt.

| EF. | På internetmarknaden kan kemikalier hittas via skriftlig beteckning, sammansättning eller identifieringsnummer enligt Chemical Abstracts Service (CAS), men anges ofta endast med sin generiska beteckning. Då det finns så många namnvariationer skulle det vara lättare att hitta uppräkningen av vissa ämnen om även ett sökbart CAS-nummer krävdes. |
| --- | --- |

EF.

På internetmarknaden kan kemikalier hittas via skriftlig beteckning, sammansättning eller identifieringsnummer enligt Chemical Abstracts Service (CAS), men anges ofta endast med sin generiska beteckning. Då det finns så många namnvariationer skulle det vara lättare att hitta uppräkningen av vissa ämnen om även ett sökbart CAS-nummer krävdes.

| EG. | Förordningen gäller enbart försäljning till allmänheten, och inte yrkesmässiga användare, som inte definieras i förordningen. Definitionen av en yrkesmässig användare varierar inom den inre marknaden. |
| --- | --- |

EG.

Förordningen gäller enbart försäljning till allmänheten, och inte yrkesmässiga användare, som inte definieras i förordningen. Definitionen av en yrkesmässig användare varierar inom den inre marknaden.

| EH. | Enligt konsekvensbedömningen av den 17 april 2018 (SWD(2018)0104) och det tillhörande förslaget till förordning (COM(2018)0209) bör utbildningen av tullmyndigheterna för att kunna upptäcka sprängämnen och sprängämnesprekursorer vid de yttre gränserna utökas. |
| --- | --- |

EH.

Enligt konsekvensbedömningen av den 17 april 2018 (SWD(2018)0104) och det tillhörande förslaget till förordning (COM(2018)0209) bör utbildningen av tullmyndigheterna för att kunna upptäcka sprängämnen och sprängämnesprekursorer vid de yttre gränserna utökas.

Olagliga vapen

| EI. | Tillgången till vapen och komponenter till spränganordningar spelar en mycket viktig roll för att möjliggöra terrorattentat. I EU måste våldsamma extremistgrupper ofta vända sig till kriminella nätverk för att skaffa vapen. Enligt Europols TE-SAT rapport för 2018 om den rådande situationen och tendenserna inom terrorismen i Europa användes skjutvapen i 41 % av alla terroristattacker, vilket innebär en liten ökning jämfört med 2016 (38 %) (13). |
| --- | --- |

EI.

Tillgången till vapen och komponenter till spränganordningar spelar en mycket viktig roll för att möjliggöra terrorattentat. I EU måste våldsamma extremistgrupper ofta vända sig till kriminella nätverk för att skaffa vapen. Enligt Europols TE-SAT rapport för 2018 om den rådande situationen och tendenserna inom terrorismen i Europa användes skjutvapen i 41 % av alla terroristattacker, vilket innebär en liten ökning jämfört med 2016 (38 %) (13).

| EJ. | De senaste åren har man kunnat observera en ökning av omvandlade vapen som använder lösa skott samt skjutvapen som har gjorts obrukbara men återigen har tagits i bruk. Flera attentat nyligen har även utförts med olika slags knivar. |
| --- | --- |

EJ.

De senaste åren har man kunnat observera en ökning av omvandlade vapen som använder lösa skott samt skjutvapen som har gjorts obrukbara men återigen har tagits i bruk. Flera attentat nyligen har även utförts med olika slags knivar.

| EK. | Sambandet mellan brottslighet och terrorism gör det även lättare för terrorister att få tillgång till skjutvapen. |
| --- | --- |

EK.

Sambandet mellan brottslighet och terrorism gör det även lättare för terrorister att få tillgång till skjutvapen.

| EL. | I rådets slutsatser av den 8 oktober 2015 uppmanas medlemsstaterna att systematiskt lämna relevant information till Interpol och Europol. |
| --- | --- |

EL.

I rådets slutsatser av den 8 oktober 2015 uppmanas medlemsstaterna att systematiskt lämna relevant information till Interpol och Europol.

Yttre dimension

| EM. | Ett antal regioner i EU:s grannskap, t.ex. Mellanöstern och Nordafrika samt även Balkanområdet, står inför viktiga utmaningar, som t.ex. de som berör hantering av utländska terroriststridande och återvändande utländska terroriststridande samt inhemska radikala celler. |
| --- | --- |

EM.

Ett antal regioner i EU:s grannskap, t.ex. Mellanöstern och Nordafrika samt även Balkanområdet, står inför viktiga utmaningar, som t.ex. de som berör hantering av utländska terroriststridande och återvändande utländska terroriststridande samt inhemska radikala celler.

| EN. | Balkanområdet fortsätter att vara en viktig region för europeisk stabilitet. Utmaningarna med anknytning till terrorism och islamistisk extremism utgör ett regionalt sammanhang som redan försvagats genom etnisk, politisk och social polarisering samt av kriminella nätverk. Länderna i regionen har redan varit mål för terrorism (angreppen förhindrades dock), och används redan som transitländer för människor och vapen. |
| --- | --- |

EN.

Balkanområdet fortsätter att vara en viktig region för europeisk stabilitet. Utmaningarna med anknytning till terrorism och islamistisk extremism utgör ett regionalt sammanhang som redan försvagats genom etnisk, politisk och social polarisering samt av kriminella nätverk. Länderna i regionen har redan varit mål för terrorism (angreppen förhindrades dock), och används redan som transitländer för människor och vapen.

| EO. | Alla länder i Mena-regionen har utsatts för allvarliga terrorattentat, och är även fortsättningsvis primära mål. Dessa länder kan, utöver den allvarliga sociala och ekonomiska situationen, även stå inför många utmaningar när det gäller utländska terroriststridande som återvänder från Islamiska staten och al-Qaida, med tanke på det stora antalet jihadister från denna region. Informationsutbyte och starka partnerskap med dessa viktiga tredjeländer genom ett EU-samordnat tillvägagångssätt, genom att erbjuda samarbete och bistånd i form av kapacitetsuppbyggnad, gör det möjligt att sätta stopp för attentat och avveckla terroristnätverk. |
| --- | --- |

EO.

Alla länder i Mena-regionen har utsatts för allvarliga terrorattentat, och är även fortsättningsvis primära mål. Dessa länder kan, utöver den allvarliga sociala och ekonomiska situationen, även stå inför många utmaningar när det gäller utländska terroriststridande som återvänder från Islamiska staten och al-Qaida, med tanke på det stora antalet jihadister från denna region. Informationsutbyte och starka partnerskap med dessa viktiga tredjeländer genom ett EU-samordnat tillvägagångssätt, genom att erbjuda samarbete och bistånd i form av kapacitetsuppbyggnad, gör det möjligt att sätta stopp för attentat och avveckla terroristnätverk.

| EP. | Regioner som Mena, Sahel, Afrikas horn, Västafrika, Gulfregionen och Centralasien, har också upplevt hur terrornätverk kopplade till Islamiska staten och al-Qaida har utvecklats. Religiös extremism och sekteristiskt våld som får finansiering är ett allvarligt problem som gör att terrornätverk kan spridas, kopplas till andra kriminella företag och bedriva verksamhet i dessa regioner med sikte på Europa och europeiska intressen. |
| --- | --- |

EP.

Regioner som Mena, Sahel, Afrikas horn, Västafrika, Gulfregionen och Centralasien, har också upplevt hur terrornätverk kopplade till Islamiska staten och al-Qaida har utvecklats. Religiös extremism och sekteristiskt våld som får finansiering är ett allvarligt problem som gör att terrornätverk kan spridas, kopplas till andra kriminella företag och bedriva verksamhet i dessa regioner med sikte på Europa och europeiska intressen.

| EQ. | Finansieringen av Daish och andra terroristgrupper har möjliggjorts av ett antal staters aktiva eller passiva medhjälp, bland annat så kallade allierade till EU i kampen mot terrorism, men även av privata aktörer. |
| --- | --- |

EQ.

Finansieringen av Daish och andra terroristgrupper har möjliggjorts av ett antal staters aktiva eller passiva medhjälp, bland annat så kallade allierade till EU i kampen mot terrorism, men även av privata aktörer.

| ER. | Det är avgörande att Europeiska unionen upprätthåller ett starkt samarbete med tredjeländer som är partnerländer i kampen mot terrorism. Dialogen om åtgärder som vidtas för att bekämpa terrorismen och finansieringen av den, bland annat ett fullständigt genomförande av rekommendationerna från FATF, och förhindra radikalisering måste upprätthållas, särskilt med Gulfstaterna. Det parlamentariska samarbetet med tredjeländer är ett av de verktyg som bör förstärkas. |
| --- | --- |

ER.

Det är avgörande att Europeiska unionen upprätthåller ett starkt samarbete med tredjeländer som är partnerländer i kampen mot terrorism. Dialogen om åtgärder som vidtas för att bekämpa terrorismen och finansieringen av den, bland annat ett fullständigt genomförande av rekommendationerna från FATF, och förhindra radikalisering måste upprätthållas, särskilt med Gulfstaterna. Det parlamentariska samarbetet med tredjeländer är ett av de verktyg som bör förstärkas.

| ES. | EU samarbetar på en mängd olika sätt med tredjeländer på området terrorismbekämpning. Ett antal EU-instrument kan användas för att finansiera program för terrorismbekämpning utomlands. EU har upprättat ett nätverk med experter på terrorismbekämpning inom EU-delegationerna. Sådana EU-byråer som Europol, Eurojust och Cepol samarbetar även med tredjeländer på området terrorismbekämpning, exempelvis genom strategiska och operativa avtal. |
| --- | --- |

ES.

EU samarbetar på en mängd olika sätt med tredjeländer på området terrorismbekämpning. Ett antal EU-instrument kan användas för att finansiera program för terrorismbekämpning utomlands. EU har upprättat ett nätverk med experter på terrorismbekämpning inom EU-delegationerna. Sådana EU-byråer som Europol, Eurojust och Cepol samarbetar även med tredjeländer på området terrorismbekämpning, exempelvis genom strategiska och operativa avtal.

| ET. | EU har ett sanktionssystem på området terrorismbekämpning med tre typer av åtgärder som genomförs av Europeiska utrikestjänsten. Detta system är ofullständigt och underutnyttjat på grund av processuella hinder och medlemsstaternas motvillighet. |
| --- | --- |

ET.

EU har ett sanktionssystem på området terrorismbekämpning med tre typer av åtgärder som genomförs av Europeiska utrikestjänsten. Detta system är ofullständigt och underutnyttjat på grund av processuella hinder och medlemsstaternas motvillighet.

| EU. | I rådets slutsatser om EU:s yttre åtgärder mot terrorism, som antogs den 19 juni 2017, erinras om den roll som uppdragen och åtgärderna inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) har för kampen mot terrorismen genom att höja säkerheten, stabiliteten, gränskontrollerna och reformerna av säkerhetssektorn, och för uppbyggnaden av kapaciteten för terrorismbekämpning och informationsutbyte. |
| --- | --- |

EU.

I rådets slutsatser om EU:s yttre åtgärder mot terrorism, som antogs den 19 juni 2017, erinras om den roll som uppdragen och åtgärderna inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) har för kampen mot terrorismen genom att höja säkerheten, stabiliteten, gränskontrollerna och reformerna av säkerhetssektorn, och för uppbyggnaden av kapaciteten för terrorismbekämpning och informationsutbyte.

Offer för terrorism

| EV. | Alltför många människor har blivit direkta offer för terrorism i EU, och de har lämnat tusentals familjer med posttraumatiska tillstånd som påverkar deras långsiktiga välbefinnande. Det saknas samordnade siffror om det exakta antalet offer. Före 2001 kunde de flesta offren för terrorism tillskrivas IRA och ETA, men sedan dess har det stora flertalet dödsfall orsakats av terrorhandlingar organiserade eller inspirerade av al-Qaida och Islamiska staten. |
| --- | --- |

EV.

Alltför många människor har blivit direkta offer för terrorism i EU, och de har lämnat tusentals familjer med posttraumatiska tillstånd som påverkar deras långsiktiga välbefinnande. Det saknas samordnade siffror om det exakta antalet offer. Före 2001 kunde de flesta offren för terrorism tillskrivas IRA och ETA, men sedan dess har det stora flertalet dödsfall orsakats av terrorhandlingar organiserade eller inspirerade av al-Qaida och Islamiska staten.

| EW. | Dödsfall orsakade av terrorattentat förstör familjer och många av de skadade som överlevt terrorattentat lider av funktionsnedsättningar, vanställdhet och livsomvälvande förlust av kroppsdelar och psykiska problem, och deras tillstånd drabbar den närmaste familjen och samhället hårt, och samtidigt försummas offrens långsiktiga behov alltför ofta efter att medieuppmärksamheten avtagit. Posttraumatisk stress är en stor utmaning för folkhälsan i Europa. Det finns inga övergripande europeiska bedömningar om vilken effekt terrorismen har på den psykiska hälsan hos befolkningen efter olika attentat. |
| --- | --- |

EW.

Dödsfall orsakade av terrorattentat förstör familjer och många av de skadade som överlevt terrorattentat lider av funktionsnedsättningar, vanställdhet och livsomvälvande förlust av kroppsdelar och psykiska problem, och deras tillstånd drabbar den närmaste familjen och samhället hårt, och samtidigt försummas offrens långsiktiga behov alltför ofta efter att medieuppmärksamheten avtagit. Posttraumatisk stress är en stor utmaning för folkhälsan i Europa. Det finns inga övergripande europeiska bedömningar om vilken effekt terrorismen har på den psykiska hälsan hos befolkningen efter olika attentat.

| EX. | Offer för terrorism har en väldigt specifik status, och tillfredsställandet av deras behov är inte enbart en juridisk skyldighet enligt unionsrätten, internationell och nationell rätt, utan även ett ansvar för hela våra samhällen. Vid attentat i EU nyligen har offren kommit från ett stort antal olika medlemsstater. |
| --- | --- |

EX.

Offer för terrorism har en väldigt specifik status, och tillfredsställandet av deras behov är inte enbart en juridisk skyldighet enligt unionsrätten, internationell och nationell rätt, utan även ett ansvar för hela våra samhällen. Vid attentat i EU nyligen har offren kommit från ett stort antal olika medlemsstater.

| EY. | På EU-nivå finns det ingen fastställd rättslig stadga för att offer för terrorism ska få tillgång till samhällstjänster eller ersättningsrättigheter. Offer för de senaste terrorattentaten i Europa har fortfarande inte fått rättvisa, korrekt behandling, stödtjänster eller ekonomisk hjälp. Offer för terrorism löper risk att bli sekundära offer, vilket drabbar dem inte bara i rättsliga förfaranden utan även i de många kontakter de har med andra statliga och icke-statliga organ. |
| --- | --- |

EY.

På EU-nivå finns det ingen fastställd rättslig stadga för att offer för terrorism ska få tillgång till samhällstjänster eller ersättningsrättigheter. Offer för de senaste terrorattentaten i Europa har fortfarande inte fått rättvisa, korrekt behandling, stödtjänster eller ekonomisk hjälp. Offer för terrorism löper risk att bli sekundära offer, vilket drabbar dem inte bara i rättsliga förfaranden utan även i de många kontakter de har med andra statliga och icke-statliga organ.

| EZ. | Det finns fortfarande skillnader i hur de bestämmelser som är inskrivna i direktiv 2012/29/EU (14) har införlivats i förfaranden på nationell nivå. Kommissionen har fortfarande inte lämnat sin rapport om genomförandet av detta direktiv. Den 30 maj 2018 antog Europaparlamentet en resolution om genomförandet av detta direktiv (15). |
| --- | --- |

EZ.

Det finns fortfarande skillnader i hur de bestämmelser som är inskrivna i direktiv 2012/29/EU (14) har införlivats i förfaranden på nationell nivå. Kommissionen har fortfarande inte lämnat sin rapport om genomförandet av detta direktiv. Den 30 maj 2018 antog Europaparlamentet en resolution om genomförandet av detta direktiv (15).

| FA. | Ersättning till offren för terrorism fungerar både som en form av erkännande från samhällets sida av den skada som orsakats genom attentatet och som ett sätt att ge ekonomiskt stöd och upprättelse. Ersättningsnivåerna och förfarandena varierar betydligt från medlemsstat till medlemsstat, vilket förvärrar hur offren uppfattar orättvisan och sitt lidande. |
| --- | --- |

FA.

Ersättning till offren för terrorism fungerar både som en form av erkännande från samhällets sida av den skada som orsakats genom attentatet och som ett sätt att ge ekonomiskt stöd och upprättelse. Ersättningsnivåerna och förfarandena varierar betydligt från medlemsstat till medlemsstat, vilket förvärrar hur offren uppfattar orättvisan och sitt lidande.

| FB. | Det behöver inrättas stödsystem på ett sådant sätt att även gränsöverskridande offer helt säkert uppmärksammas och får stöd kontinuerligt och systematiskt i sitt land samtidigt som de behåller kontakten med tjänsteleverantörerna i det land där attentatet ägde rum. |
| --- | --- |

FB.

Det behöver inrättas stödsystem på ett sådant sätt att även gränsöverskridande offer helt säkert uppmärksammas och får stöd kontinuerligt och systematiskt i sitt land samtidigt som de behåller kontakten med tjänsteleverantörerna i det land där attentatet ägde rum.

| FC. | Eurojust har gjort det lättare att utföra framställningar om ömsesidig och rättslig hjälp för att samordna och bevilja bistånd i utövandet av rättigheter för terrorismens offer, med tanke på de olika rättigheterna och rollerna för utländska offer i deras nationella rättssystem. |
| --- | --- |

FC.

Eurojust har gjort det lättare att utföra framställningar om ömsesidig och rättslig hjälp för att samordna och bevilja bistånd i utövandet av rättigheter för terrorismens offer, med tanke på de olika rättigheterna och rollerna för utländska offer i deras nationella rättssystem.

| FD. | Även företag, däribland små och medelstora företag, kan drabbas av skada från terrorism i form av egendomsskador och avbruten affärsverksamhet. |
| --- | --- |

FD.

Även företag, däribland små och medelstora företag, kan drabbas av skada från terrorism i form av egendomsskador och avbruten affärsverksamhet.

| FE. | Parlamentet har lagt fram ett pilotprojekt för att inrätta ett ”europeiskt samordningscentrum till stöd för offer för terrorism” genom att sammanföra viktiga experter på insatser, advokater som företräder offer och organisationer från hela Europa för att identifiera de viktigaste prioriteringarna och frågorna för terrorismoffer och tillhandahålla dessa samordnat gränsöverskridande stöd. |
| --- | --- |

FE.

Parlamentet har lagt fram ett pilotprojekt för att inrätta ett ”europeiskt samordningscentrum till stöd för offer för terrorism” genom att sammanföra viktiga experter på insatser, advokater som företräder offer och organisationer från hela Europa för att identifiera de viktigaste prioriteringarna och frågorna för terrorismoffer och tillhandahålla dessa samordnat gränsöverskridande stöd.

Grundläggande rättigheter

| FF. | EU spelar också en nödvändig roll för att främja respekten för demokratiska värderingar, däribland rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. Det finns emellertid extremistiska religiösa och politiska åsikter och verksamheter runtom i EU som i grunden strider mot EU:s värderingar. |
| --- | --- |

FF.

EU spelar också en nödvändig roll för att främja respekten för demokratiska värderingar, däribland rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. Det finns emellertid extremistiska religiösa och politiska åsikter och verksamheter runtom i EU som i grunden strider mot EU:s värderingar.

| FG. | Åtgärder för att bekämpa terrorism och värna om friheter står inte i strid med varandra, utan är mål som kompletterar och förstärker varandra. Grundläggande rättigheter måste säkerställas och skyddas för varje enskild person och alla åtgärder i kampen mot terrorismen bör så lite som möjligt påverka den oskyldiga och ej inblandade vanliga befolkningen. |
| --- | --- |

FG.

Åtgärder för att bekämpa terrorism och värna om friheter står inte i strid med varandra, utan är mål som kompletterar och förstärker varandra. Grundläggande rättigheter måste säkerställas och skyddas för varje enskild person och alla åtgärder i kampen mot terrorismen bör så lite som möjligt påverka den oskyldiga och ej inblandade vanliga befolkningen.

| FH. | Alla åtgärder i kampen mot terrorism måste alltid fullständigt garantera alla grundläggande rättigheter och principer, däribland dem som gäller integritet och dataskydd, tanke- och åsiktsfrihet samt rättssäkerhetsgarantier, t.ex. oskuldspresumtionen, rätten till en rättvis rättegång och rätten till information, så att enskilda personer förfogar över ett effektivt rättsmedel för att bestrida varje kränkning av deras grundläggande rättigheter, däribland möjligheten till rättslig prövning, och att unionens bestämmelser om processuella rättigheter respekteras. Dessa åtgärder bör bedömas i enlighet med rättspraxis från Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

FH.

Alla åtgärder i kampen mot terrorism måste alltid fullständigt garantera alla grundläggande rättigheter och principer, däribland dem som gäller integritet och dataskydd, tanke- och åsiktsfrihet samt rättssäkerhetsgarantier, t.ex. oskuldspresumtionen, rätten till en rättvis rättegång och rätten till information, så att enskilda personer förfogar över ett effektivt rättsmedel för att bestrida varje kränkning av deras grundläggande rättigheter, däribland möjligheten till rättslig prövning, och att unionens bestämmelser om processuella rättigheter respekteras. Dessa åtgärder bör bedömas i enlighet med rättspraxis från Europeiska unionens domstol.

| FI. | Det är nödvändigt att utredningar i kampen mot terrorismen följer höga professionella normer och att alla åtgärder som sätts in är målinriktade, proportionerliga och nödvändiga. Strategier i kampen mot terrorism ska inte resultera i social utestängning och stigmatisering. Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter kan uppmanas att avge ett yttrande över lagstiftningen mot terrorism inom ramen för dess fleråriga ram. |
| --- | --- |

FI.

Det är nödvändigt att utredningar i kampen mot terrorismen följer höga professionella normer och att alla åtgärder som sätts in är målinriktade, proportionerliga och nödvändiga. Strategier i kampen mot terrorism ska inte resultera i social utestängning och stigmatisering. Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter kan uppmanas att avge ett yttrande över lagstiftningen mot terrorism inom ramen för dess fleråriga ram.

| FJ. | Personal vid brottsbekämpande myndigheter och domstolsväsen går i spetsen för insatser för terrorismbekämpning. Det finns åtskilliga dokumenterade fall där polis och domstolspersonal och deras familjer särskilt har valts ut och hotats av våldsamma extremister, vilket ibland har kulminerat i våldsamma fysiska angrepp och rentav mord. Det är av yttersta vikt med politiskt och offentligt stöd till brottsbekämpnings- och domstolspersonal som skyddar grundläggande rättigheter vid insatser för terrorismbekämpning genom att riskera liv och hälsa. |
| --- | --- |

FJ.

Personal vid brottsbekämpande myndigheter och domstolsväsen går i spetsen för insatser för terrorismbekämpning. Det finns åtskilliga dokumenterade fall där polis och domstolspersonal och deras familjer särskilt har valts ut och hotats av våldsamma extremister, vilket ibland har kulminerat i våldsamma fysiska angrepp och rentav mord. Det är av yttersta vikt med politiskt och offentligt stöd till brottsbekämpnings- och domstolspersonal som skyddar grundläggande rättigheter vid insatser för terrorismbekämpning genom att riskera liv och hälsa.

| FK. | Stadgan om de grundläggande rättigheterna förbjuder diskriminering på grund av funktionsnedsättning och erkänner rätten för personer med funktionsnedsättning att få del av åtgärder som syftar till att säkerställa deras oberoende, sociala och yrkesmässiga integrering och deltagande i samhällslivet. Rättigheter för personer med funktionsnedsättning i EU skyddas även genom FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

FK.

Stadgan om de grundläggande rättigheterna förbjuder diskriminering på grund av funktionsnedsättning och erkänner rätten för personer med funktionsnedsättning att få del av åtgärder som syftar till att säkerställa deras oberoende, sociala och yrkesmässiga integrering och deltagande i samhällslivet. Rättigheter för personer med funktionsnedsättning i EU skyddas även genom FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

Rekommendationer

Institutionell ram

| 1. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna visserligen, med tanke på sin suveränitet, även fortsättningsvis ska vara de som först förebygger och bemöter hot, men att det finns ett uppenbart behov av att fullt ut erkänna Europeiska unionens roll och de åtgärder mot terrorism som antagits inom ramen för ”säkerhetsunionen” genom att stödja dem, samordna och dela med sig av bästa metoder, tillhandahålla gemensamma lösningar och skapa mervärde, så att de bättre kan motverka företeelserna radikalisering, extremism och terrorism. Parlamentet anser att det i ett område utan inre gränser är nödvändigt med åtgärder på EU-nivå för att säkerställa en hög säkerhet på EU:s territorium, och att fördjupat samarbete och utbyte av information mellan medlemsstaterna och med EU är nödvändigt för att ändamålsenligt bemöta och förhindra terrorhot och skydda medborgarna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU-institutionerna att arbeta för en gemensam strategisk kultur. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att EU och medlemsstaterna bör förbättra sitt samarbete genom att stärka befintliga EU-organ, specialiserade EU-byråer och EU-tjänster, såväl som samarbetskanalerna mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter och rättsliga institutioner. Parlamentet anser att tillräckliga medel ska beviljas till dessa EU-organ för att göra det möjligt för dem att hantera sin ökande arbetsbörda. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker betydelsen av utbytet av bra metoder mellan medlemsstaterna i Europeiska unionen, och även med tredjeländer. Parlamentet välkomnar såväl de initiativ som en del medlemsstater har tagit som de initiativ som har tagits på lokal nivå av en del städer och av privata aktörer för att identifiera effektiva instrument i kampen mot terrorismen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionens kommande ordförande att bibehålla en egen portfölj för kommissionsledamoten med ansvar för säkerhetsunionen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet att behålla funktionen som EU:s samordnare för kampen mot terrorism. Parlamentet anser att EU:s samordnare för kampen mot terrorism måste fortsätta att spela en proaktiv roll i förstärkningen av EU:s respons i kampen mot terrorism. Parlamentet efterlyser ett klargörande av vilken ställning och roll samordnaren för kampen mot terrorism har, som en förbindelse mellan de behöriga EU-institutionerna och medlemsstaternas organ. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att frihet, säkerhet och rättvisa är tre aspekter som inte kan analyseras separat. Parlamentet anser att respekten för de grundläggande rättigheterna ska vara en väsentlig del i alla lagstiftningsinitiativ som rör terrorism. Parlamentet kräver att Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor fortsätter att engagera sig i kampen mot terrorism för att garantera en samstämmighet med andra lagstiftningsärenden inom området för frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar rådet att utvidga Europeiska åklagarmyndighetens befogenheter till att omfatta bekämpning av organiserad brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ytterligare stärka och stödja Atlasnätverket med civila terrorbekämpande specialinsatsenheter i EU-medlemsstaterna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att systematiskt genomföra konsekvensbedömningar och samråd med medborgare och experter om framtida lagstiftningsförslag mot terrorism. |
| --- | --- |

9.

Terroristhot

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för ökad insyn och en gemensam förståelse av hotnivåerna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att snabbt skicka information om förändrade hotnivåer och den logiska grunden bakom förändringarna. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen och medlemsstaterna att inte begränsa sin syn på terrorism till jihadismen, utan att förbli lika vaksamma när det gäller terroristhot som grundas på andra motiv som exempelvis de som nämns i Europols TE-SAT rapporter om den rådande situationen och tendenserna inom terrorismen i Europa. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i relevanta internationella forum förespråka att terrorism ska kategoriseras som ”brott mot mänskligheten”, som fastställs i artikel 7 i Romstadgan som ledde till inrättandet av Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar, i linje med slutsatserna från Europarådet (16), alla medlemsstater att erkänna att Islamiska staten har begått folkmord, särskilt mot det yazidiska folket, kristna och icke-sunnimuslimska minoriteter, och uppmanar alla medlemsstater att vidta snabba och effektiva åtgärder, i enlighet med sin skyldighet enligt folkmordskonventionen från 1948, för att förebygga och bestraffa folkmord, och med sitt allmänna ansvar att agera mot brott enligt internationell rätt. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de lämpliga EU-organen att övervaka alla utländska terroriststridande och säkerställa harmoniserad säkerhet och rättslig uppföljning av identifierade återvändande till Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen att bistå medlemsstaterna vid inrättandet av anpassade klassificeringssystem i syfte att skilja mellan återvändande utländska stridande som utgör en hög, medelhög eller låg risk. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att tillhandahålla lämpliga strukturer för att hantera återvändande barn, och att i synnerhet utveckla ett specialiserat risk- och behovsbedömningsverktyg grundat på barns utvecklingsfaser och i vilken grad de varit inblandade i brottslig verksamhet utomlands. Parlamentet understryker att rehabiliteringsprogrammen bör grundas på en tvärvetenskaplig metod som sammanför olika sakkunskaper, inbegripet erfarna yrkespersoners expertis, på områdena trauma, extremism, barns utveckling, utbildning och riskbedömning, och som särskilt anpassats till det lokala och nationella sammanhanget, samt tydliga rättsliga och organisatoriska strukturer för hantering av denna oroväckande företeelse. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med Internationella Rödakorskommittén, då den innehar särskild tillgång och expertis på detta område. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag som utesluter möjligheten för såväl dömda terrorbrottslingar som personer mot vilka det finns klara bevis för att de utgör ett allvarligt hot mot den allmänna säkerheten att beviljas asyl eller andra former av internationellt skydd i hela Europeiska unionen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att revidera och uppdatera CBRN-handlingsplanen, och medlemsstaterna att vidta eller stärka och upprätthålla lämpliga civilskyddsåtgärder för beredskap mot CBRN-attacker genom att rekrytera kvalificerad och regelbundet utbildad personal som omfattar såväl heltidspersonal som ideell personal, samt lämplig teknisk infrastruktur som inbegriper motåtgärder som t.ex. specialiserade mobila spårningssystem, lager med nödvändiga läkemedel, omhändertagande av offer och utbyte av bästa praxis. Parlamentet betonar att dessa åtgärder måste vara förenliga med en sektorövergripande strategi som omfattar metoder för samordning, anmälningsförfaranden, standardprotokoll, evakueringsplanering, system för varning av allmänheten samt incidentrapportering. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att gradvis harmonisera dessa strategier. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa eller stärka specialiserade laboratorier. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med parlamentet finansiera och stödja relevanta gränsöverskridande forskningsverksamheter. Parlamentet uppmuntrar ett förstärkt samarbete med Natos kompetenscentrum avseende CBRN, för att säkerställa överföring av bästa metoder mellan insatspersonal i EU- och Natomedlemsstater. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att samarbeta med den privata sektorn för att upprätta mekanismer som säkerställer ett tillförlitligt, enhetligt och adekvat utbud av medicinska motåtgärder, inklusive potentiell användning av EU:s mekanism för gemensam upphandling, som upprättats genom beslut nr 1082/2013/EU om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa av den 22 oktober 2013 (17). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet förordar, i syfte att underlätta för tillgängligheten, att Europols europeiska bombdatasystem uppdateras och utvidgas till det europeiska analysprojektet – som tjänar som ett informations- och samordningsnav rörande alla CBRN-relaterade incidenter i hela EU – som ska kompletteras av en sektorsövergripande analysgrupp med lämplig bemanning. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens plan att stärka beredskapen och responsen på CBRN-området genom sektorsövergripande övningar för brottsbekämpande myndigheter, civilskyddet, hälso- och sjukvårdsinrättningar och i tillämpliga fall gräns- och tullmyndigheter inom de befintliga finansiella instrumenten och operativa verktygen, i synnerhet unionens civilskyddsmekanism, Cepol och Fonden för inre säkerhet (polis). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fastställa gemensamma normer för kontrollförfaranden på utsatta anläggningar, t.ex. kärnkraftverk eller specialiserade laboratorier. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i högre grad utnyttja tekniska system för att upptäcka CBRN-ämnen speciellt vid storskaliga offentliga evenemang och uppmanar kommissionen tillsammans med parlamentet att göra ytterligare EU-medel tillgängliga för omfattande förvärv av sådana system. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet vid det europeiska centrumet mot terrorism av ett kunskapsnav med inriktning på CBRN och relaterad verksamhet om sprängämnen, som kommer att ligga i anslutning till det europeiska centrumet för utbildning inom kärnsäkerhet. Parlamentet efterlyser ett standardförfarande genom vilket varje medlemsstat effektivt delar information med det kunskapsinsamlande centrumet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar godkännandet av en förordning om gemensamma regler inom området för civil luftfartssäkerhet och mandatet för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa) och om upphävande av förordning (EG) nr 216/2008 (18). Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till säkerhetsaspekter för kommande delegerade och genomförandebestämmelser om drönare och drönarverksamhet, inklusive regelbundet uppdaterade riskbedömningar, obligatorisk registrering, elektronisk identifiering och geofencing i alla drönarkategorier, och obligatoriska säkerhetslicenser och säkerhetsutbildningar för operatörer vid säkerhets- och inspektionsuppdrag. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet noterar att många personer som utför terrorverksamhet i EU har varit kända för att börja med småbrottslighet och att ha blivit indoktrinerade i våldsam extremism när de befunnit sig i fängelse. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att deras straffrättsliga system straffar brottslingar på lämpligt sätt och möjliggör ett noggrant övervägande av risken för att nya brott begås innan ett tidigt frisläppande har godkänts. Parlamentet betonar att fängelsetiden bör möjliggöra rehabilitering, återintegrering och förebyggande av upprepade brott i stället för att underblåsa våldsam extremism. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet understryker det ständiga hotet om samspel mellan terroristorganisationer och organiserad brottslighet, särskilt när det rör logistisk kapacitet och olaglig handel med vapen, vilket skulle kunna möjliggöra storskaliga attentat. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar det ökade cyberhotet och understryker vikten av att öka ansträngningarna inom cybersäkerhet även på terrorismbekämpningsområdet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge sina offentliga organ som deltar i insatser för terrorbekämpning alla lämpliga tekniska, ekonomiska, utbildningsmässiga och rättsliga resurser som krävs för att skydda dem mot våldsamma extremister när de utför sitt arbete. |
| --- | --- |

27.

Förebygga och motverka radikalisering som leder till våldsam extremism

Strukturer för motverkande av radikalisering

| 28. | Europaparlamentet efterlyser inrättandet av ett kompetenscentrum för motverkande av radikalisering, som en efterföljare till nätverket för kunskapsspridning om radikalisering, för EU som ska vara inbäddat vid kommissionen och ha tillräckliga finansiella och personella resurser. Parlamentet anser att dess arbetsuppgifter bör inbegripa samordning, underlättande av samarbete och utbyte av kunskap och god praxis mellan medlemsstater, beslutsfattare, utövare (genom användning av strukturer inom nätverket för kunskapsspridning om radikalisering och det europeiska nätverket för strategisk kommunikation) samt samverkan med religiösa ledare eller samhällen och akademiker och experter, däribland it-experter, på området för förebyggande och motverkande av radikalisering. Parlamentet påpekar att dess verksamhet bör inbegripa utbildning av olika kategorier av yrkesfolk, däribland domare och åklagare, även genom att bilda partnerskap med viktiga strategiska tredjeländer. Parlamentet anser att detta centrum även bör upprätta vetenskapliga metoder för att utvärdera och mäta effektiviteten hos program och projekt, så att den relevanta politiken kan anpassas om detta är nödvändigt. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet noterar att revisionsrätten i sin rapport från 2018 om avradikalisering fann att kommissionen inte upprätthåller en komplett översikt över EU-finansierade åtgärder, och att inga indikatorer eller mål för EU-medel används till att mäta i vilken utsträckning strategin är lyckad. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att tillräckliga medel i fonden för inre säkerhet är öronmärkta för förebyggande och motverkande av radikalisering, som skulle effektivisera resurser som för närvarande är spridda över olika fonder och program och möjliggöra bättre samordning och synlighet samt större ändamålsenlighet vad gäller deras användning på grundval av kriterier som kan utvecklas av kompetenscentrumet för motverkande av radikalisering. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att anta omfattande nationella och regionala strategier för förebyggande och motverkande av radikalisering, med lämpliga ekonomiska resurser för samhällen och partner på lokal nivå som deltar i skapandet och genomförandet av program som grundas på dessa strategier, och efterlyser en strategi som omfattar flera myndigheter. Parlamentet betonar att de bästa resultaten uppnås i partnerskap med lokalsamhällen. Parlamentet betonar dessutom att objektiva kvalitativa och kvantitativa indikatorer som skulle kunna utvecklas av kompetenscentrumet för motverkande av radikalisering skulle göra det möjligt för lokala och regionala myndigheter att kartlägga de lokala särdragen för radikalisering och bättre anpassa program till det särskilda området. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med radikalisering på ett övergripande sätt, även i samarbete med lokala förvaltningar, och komplettera säkerhetsmetoder genom strategier för social integration, ekonomisk och kulturell integration och genom långsiktiga strategier och investeringar i offentliga tjänster och infrastruktur. Parlamentet uppmanar både kommissionen och medlemsstaterna att främja kampanjer mot diskriminering. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar vikten av att bedriva särskild forskning om kvinnors roll inom målregioner, målländer och målsamhällen för att förstå deras roll och om identifierade områden där kvinnoorganisationerna skulle kunna bidra till att bygga större motståndskraft mot radikalisering. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet efterlyser skapandet av ett europeiskt motståndskraftspris som årligen skulle delas ut av Europaparlamentet, och möjligen i nära samråd med kompetenscentrumet för motverkande av radikalisering, till det bästa sociala och kulturella projektet på lokal nivå i EU, vilket sålunda främjar samhällsengagemang, som är fullt förenligt med demokrati, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna och med syftet att skapa samhällen som är immuna mot radikalisering. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar Eurojust att fortsätta sitt arbete med att övervaka rättspraxis i medlemsstaterna när det gäller radikalisering som leder till terrorism, inklusive användningen av alternativ till åtal och frihetsberövande samt att regelbundet avge rapporter om fällande domar i terroristmål genom den s.k. Terrorism Conviction Monitor. Parlamentet uppmanar i detta syfte medlemsstaterna att till Eurojust sända all relevant information om åtal och fällande domar för terroristbrott som påverkar eller kan påverka två eller flera medlemsstater. |
| --- | --- |

34.

Religiös extremism

| 35. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att garantera religionsfrihet och rätten att fritt utöva religion, såsom det fastställs i stadgan om de grundläggande rättigheterna, och att i detta sammanhang särskilt också uppmuntra och tolerera endast religiöst utövande som är fullt förenligt med demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och den gällande lagstiftningen i medlemsstaterna. Parlamentet välkomnar de initiativ som tagits av religiösa samfund i Europa för att motverka de farliga argumenten från deras egna samfund. Parlamentet betonar behovet av att uppmuntra interreligiös och tvärkulturell dialog och samarbetet med religiösa samfund och lokala myndigheter för att förebygga radikalisering. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förhandskontrollera kaplaner och att konsekvent svartlista hatpredikanter genom en bedömning från fall till fall. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa en bevakningslista för EU för att på ett bättre sätt utbyta information om extremistiska kaplaner inom ramen för vad som tillåts enligt lagstiftningen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att nå en gemensam överenskommelse och utveckla riktlinjer mot vilka dessa kaplaner skulle kunna kontrolleras. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utöka erbjudandet om möjligheter till högre utbildning för kaplaner i EU, med transparent granskning och endast ackreditering av teologiska läroplaner som fullt ut respekterar demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och de europeiska ländernas neutralitet och demokratiska sekularism, och upphäva undervisningstillstånd vid överträdelser. |
| --- | --- |

37.

Åtgärder mot hatpropaganda och extremistgrupper

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra direktivet om terrorismbekämpning och rambeslutet om rasism och främlingsfientlighet enligt vilket det är ett brott att begå en terroristhandling eller ett hatbrott i syfte att exkludera hatpredikanter från offentlig verksamhet med hjälp av alla rättsliga åtgärder, inbegripet avslag på ansökan om visering eller utvisning från EU:s territorium, och att inleda rättsliga förfaranden mot sådana predikanter och alla företrädare för extremism och terrorism, som gjort sig skyldiga till värvningsförsök. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att stänga ned platser för religionsutövning som inte fullt ut är förenliga med gällande EU- och nationell lagstiftning, demokrati, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna och uppmanar till terroristbrott, hat, diskriminering eller våld. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka hur man kan säkerställa att platser för religionsutövning, utbildning och religiös undervisning, välgörenhetsorganisationer, kulturföreningar, stiftelser och liknande enheter lämnar uppgifter om deras medels ursprung och fördelning, både inom och utanför EU, och hur uppgifter rörande dessa enheter, där det finns misstankar om eller rimlig anledning att misstänka kopplingar till terroristgrupper, skulle kunna registreras och analyseras av behöriga myndigheter i enlighet med EU:s rättsliga ram och regler om dataskydd. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbjuda finansiering från tredjeländer som motsätter sig demokrati, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snabbt vidta rättsliga åtgärder för att i möjligaste mån förbjuda och avlägsna all tryckt och internetbaserad propaganda på deras territorier som uttryckligen uppmanar till våldsbejakande extremism och terrorhandlingar, inbegripet allt innehåll som produceras eller sprids av grupper och individer som sanktionerats av EU eller FN. Parlamentet efterlyser att sådan propaganda avlägsnas från butiker och onlineplattformar och som en del av anmälningarna som görs av enheten för anmälan av innehåll på internet, som kan förstärkas när det gäller mänskliga resurser och kapacitet, om detta krävs. Parlamentet kräver att ansträngningar ska göras för att spåra och/eller identifiera källorna till sådan propaganda. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder mot satellit-tv-kanaler som sprider våld, hatpropaganda och uppmaningar till terrorism i enlighet med direktivet om audiovisuella medietjänster. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut och snabbt genomföra direktivet för att säkerställa att artikel 6 om att förebygga uppvigling till våld och hat är i kraft i hela EU. Parlamentet begär att kommissionen utarbetar en analys av möjliga lagstiftningsändringar i direktivet för att öka effektiviteten hos en blockering av sådana kanaler som sänder från tredjeländer. |
| --- | --- |

42.

Utbildning

| 43. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste säkerställa att alla utbildningsinstitut tillhandahåller utbildning i enlighet med den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, genom kontroller av läroplaner, regelbundna inspektioner och sanktioner vid bristande efterlevnad, och att religiösa fanatiker inte ska få tillträde till skolor. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet anser att utbildning som en process för att upptäcka, utforska, uppmärksamma och konfrontera historia, civilisationer, kulturer, ideologier och religioner måste bli ett fullfjädrat verktyg i kampen mot all extremistvåld och våldsamma radikaliseringsprocesser. Parlamentet betonar vikten av att lära ut icke-diskriminering och respekt för andra människors tro, och av att främja social integration av alla barn, i enlighet med EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna samt FN:s konvention om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fastställa politik för att förebygga radikalisering, både specifik (utsatta grupper) och icke-specifik (allmänt). Parlamentet anser att sammankomster i skolor för offer, återvändande och deras familjer och personer som har övervunnit radikalisering kan vara ett effektivt verktyg för att förhindra radikalisering. Parlamentet förespråkar utbildning i ökad medvetenhet för yrkesverksamma som kan komma i kontakt med återvändande barn Parlamentet noterar att de bästa resultaten uppnås ofta i partnerskap med lokala samhällen, som utmanar kärnmeddelanden från terroristgrupper med motargument. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att integrera medie- och informationskompetens i de nationella utbildningssystemen i syfte att ge unga medborgare verktyg för att förstå och bedöma de ofta ofiltrerade uppgifter som finns på nätet, och för att använda internet på ett ansvarsfullt sätt och undvika möjliga risker för radikalisering. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna fastställer riktlinjer för skolor för att ta itu med eventuell radikalisering av eleverna, och för att utveckla enkla och tydliga förfaranden för hur man ska hantera dem. Parlamentet betonar behovet av att barnskyddsmyndigheter och sociala tjänster deltar i detta arbete, med bättre samarbete med de berörda brottsbekämpande och rättsliga organen när det handlar om att ta itu med de allvarligaste fallen av radikalisering. |
| --- | --- |

47.

Internet

| 48. | Europaparlamentet understryker behovet av att åstadkomma automatisk upptäckt och systematiskt, snabbt och fullständigt avlägsnande av terroristinnehåll på grundval av tydliga rättsliga bestämmelser med garantier och enligt de mänskliga rättigheterna. Parlamentet påpekar dessutom behovet av att förhindra att redan avlägsnat innehåll laddas upp igen. Parlamentet välkomnar kommissionens lagstiftningsförslag om att förhindra spridning av terroristinnehåll genom att göra det obligatoriskt för plattformarna att avlägsna terroristinnehåll helt och hållet Parlamentet uppmanar medlagstiftarna att snabbt börja arbeta med detta lagstiftningsförslag. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att införa nationella åtgärder om antagandet av lagstiftningen försenas. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet anser att rapporteringen bör omfatta beskrivningar av och statistik över vilket innehåll som har avlägsnats och varför, hur många visningar innehållet har haft före avlägsnandet, hur länge innehållet fanns på nätet innan det avlägsnades och huruvida det konto som är kopplat till det stötande innehållet raderades och i så fall när. Parlamentet betonar att tillbörlig insyn behövs för att bedöma huruvida statliga myndigheter spelar en lämplig roll i att utreda och lagföra brott när olagligt innehåll har rapporterats. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar arbetet inom Global Internet Forum to Counter Terrorism (GIFCT) och uppmanar de grundande företagen att intensifiera sina ansträngningar när det gäller industrins gemensamma databas över hasher också genom att dela kunskap med mindre teknikföretag. Parlamentet uppmanar teknikföretag att öka sina ansträngningar och finansiering för att utveckla metoder för att snabbt avlägsna terroristinnehåll, dock utan att äventyra yttrandefriheten. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförts av EU:s enhet för anmälan av innehåll på internet (EU IRU) inom ramen för Europol. Parlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att inrätta en särskild enhet med ansvar för att rapportera olagligt innehåll, som skulle kunna samarbeta med EU IRU för att säkerställa komplementaritet och undvika onödigt dubbelarbete när det gäller att varna it-företagen för terroristinnehåll. Parlamentet vill se att EU IRU förstärks för att underlätta och samordna medlemsstaternas insatser för att fånga upp, flagga och radera terroristinnehåll på nätet. Parlamentet anser vidare att det är avgörande att på Europol samla in information om raderat terroristinnehåll på nätet och om raderade terroristkonton i syfte att förhindra att de laddas upp igen och underlätta analys och brottsutredningar. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa en europeisk onlineplattform som medborgarna kan använda för att flagga terroristinnehåll på nätet, och uppmanar företagen att se till att de har tillräcklig kapacitet för att ta emot, granska, bearbeta och reagera på flaggat innehåll. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet efterlyser ett effektivt partnerskap mellan brottsbekämpande myndigheter, rättsliga myndigheter, it-industrin, internetleverantörer, hostingföretag, företag inom sociala medier och civilsamhällesorganisationer för att utveckla och sprida effektiva motbudskap, i förekommande fall även med budskap från offer och tidigare våldsamma extremister, och se till att sökmotorerna placerar motbudskap på framträdande platser. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaternas myndigheter att intensifiera sina insatser för att skapa effektiva motbudskap och andra strategiska kommunikationsverktyg. |
| --- | --- |

53.

Κriminalvårdsanstalter

| 54. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa trygga och säkra fängelseförhållanden för både intagna och personal och att skapa särskilda förfaranden och indikatorer för att identifiera och hantera radikaliserade intagna i syfte att förhindra att andra radikaliseras, samt för att säkerställa riktad övervakning och riktade åtgärder för avståndstagande, och att utbilda personalen för detta ändamål. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera personalens fysiska och psykologiska integritet vid kriminalvårdsanstalter och se till att den har tillgång till psykologisk rådgivning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla lämpliga resurser, riktad utbildning och tillsyn till kriminalvårdsmyndigheter på alla nivåer och särskilt till den personal som arbetar nära ungdomsbrottslingar och radikaliserade intagna. Parlamentet betonar särskilt att personalen måste få lämplig utbildning i att upptäcka tecken på radikalisering i ett tidigt skede. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utvärdera utbildningskurser som utvecklats med hjälp av EU-medel av sammanslutningen för skyddstillsyn, EuroPris och nätverket för Europeiska akademin för fängelseutbildning. Parlamentet efterlyser mer EU-bidrag för att förbättra utbildningen för kriminalvårdare om frågor som rör radikalism och potentiella terroristhot. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar att fängelsemyndigheterna måste ta fram särskilda verktyg och metoder för att identifiera och övervaka radikaliserade intagna enligt deras grad av radikalisering och att sådana verktyg bör genomgå en obligatorisk bedömning innan de börjar användas. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja bästa praxis när det gäller riskbedömningsmetoder av radikaliserade fångar, som utvecklats av olika medlemsstater. Parlamentet anser att de antagna som bedöms vara farligast måste flaggas för de rättsliga myndigheterna och/eller externa myndigheter med ansvar för terrorismbekämpning, med effektiva krav för villkorlig frigivning av personer som kan hota den allmänna säkerheten. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att stärka insamlande av underrättelseuppgifter om radikaliserade intagna och deras uppföljning, som bygger på bästa praxis i medlemsstaterna, till exempel inrättandet av en byrå för kriminalvårdsunderrättelse. Parlamentet betonar att det kan vara användbart att utse en kontaktperson med ansvar för att bekämpa radikalisering i kriminalvårdssystemet. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet betonar att fängelsetiden bör möjliggöra rehabilitering och återintegrering i stället för att underblåsa våldsam radikalisering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta övergripande program för avståndstagande inom fängelserna. Parlamentet anser att åtgärderna för återanpassning bör internaliseras i frihetsberövandet i syfte att förbereda frigivningen av dessa intagna. Parlamentet anser att EU:s ”Kompetenscentrum för att förebygga radikalisering” skulle kunna genomföra en uppföljning av handlingsplaner mot radikalisering i fängelser och övergången efter fängelsetiden. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet betonar att omänskliga intagningsförhållanden, överbeläggning och dålig behandling motverkar målet att bekämpa radikalisering och våldsam extremism. Parlamentet påpekar att det för att förebygga radikalisering i fängelser är viktigt att fastställa intagningsregler som är differentierade på grundval av de intagnas farlighetsgrad. Parlamentet understryker i detta sammanhang att alla specifika program som riktas mot en viss grupp intagna måste respektera samma mänskliga rättigheter och internationella skyldigheter som för andra intagna. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lansera ett europeiskt forum om fängelsevillkor i syfte att uppmuntra utbyte av bästa praxis mellan experter och yrkesverksamma i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet vill uppmärksamma om de olika formerna av handel med illegala varor i fängelser och i synnerhet handeln med mobiltelefoner som gör det möjligt för inspärrade intagna att upprätthålla kontakt med terroristnätverk utanför fängelset. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att underlätta tillgången till verkliga kaplaner eftersom det minskar risken för självorganisering av radikala religiösa celler. Parlamentet föreslår att ett licenssystem införs som bygger på bakgrundskontroller av kaplaner som har tillträde till fängelser för att förhindra spridning av extremistiska åsikter bland högriskgrupper, och uppmanar rådet att med stöd från kommissionen utarbeta riktlinjer för detta baserat på bästa praxis. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att regelbundet utvärdera och övervaka de kaplaner som har tillträde till fängelser. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att kräva standardutbildning för kaplaner som arbetar i fängelser, som baseras på bästa praxis som utvecklats av kriminalvårdsmyndigheter i medlemsstaterna, även i samarbete med tredjeländer. |
| --- | --- |

61.

Samarbete och informationsutbyte

Övergripande frågor

| 62. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att fullt ut och i tid genomföra den befintliga lagstiftningen, och uppmanar kommissionen att tillhandahålla erforderligt bistånd. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera brister i införlivandet, genomförandet och tillämpningen av den befintliga lagstiftningen, och att använda sina befogenheter att inleda överträdelseförfaranden om medlemsstaterna underlåter att genomföra lagstiftningen på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att säkerställa att de har erforderlig teknisk utrustning, programvara, säkerhetssystem och kvalificerad personal för att dra full nytta av befintliga informationssystem och samarbetsmekanismer. Parlamentet upprepar vikten av att säkerställa att den personal som har tillgång till sådan utrustning har fått lämplig utbildning när det gäller sådana data. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet konstaterar att de offentliga institutionerna inte bedriver tillräcklig säkerhetsforskning. Parlamentet efterlyser en mer proaktiv definition av behoven (t.ex. förstärkning av det europeiska nätverket för brottsbekämpningsteknik), som definierar brottsbekämpande myndigheters tekniska behov). Parlamentet efterlyser stöd till pilotprojekt för artificiell intelligens och blockkedjeteknik (remitteringar). Parlamentet efterlyser aktivt deltagande av EU-organ som Europol och Cepol i EU:s projekt för säkerhetsforskning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att regelbundet anordna framtidsstudier som tittar på framtida hotscenarier. Parlamentet stöder kommissionens fortsatta finansiering för att upprätta moderniserade databaser och tillhandahålla modern teknisk utrustning och utbildning för personal, och efterlyser ett mer ambitiöst synsätt i detta avseende. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla nödvändig standardisering och förbättra datakvaliteten och den rättsliga ramen för en framtida strategi för ”informationsutbyte som standard” när det gäller utbyte av information med anknytning till terrorismbekämpning med andra medlemsstater och berörda EU-byråer och EU-organ på grundval av de gällande rättsliga bestämmelser som styr varje informationssystem, och således som regel utbyta sådan information, och att endast avhålla sig från sådant utbyte i specifika fall där omständigheterna kräver att den inte delas, det vill säga när ett informationsutbyte skulle äventyra pågående utredningar eller personers säkerhet eller skulle strida mot den berörda medlemsstatens väsentliga säkerhetsintressen. Parlamentet begär att kommissionen samlar in uppgifter om genomförandet av befintliga skyldigheter att utbyta uppgifter automatiskt. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppfylla sina skyldigheter enligt direktivet om terrorismbekämpning och beslut 2005/671/RIF att med de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater utbyta relevant information i anslutning till terroristbrott så snart som möjligt. Parlamentet anser att behöriga brottsbekämpande myndigheter bör, utan att är nödvändigt med en föregående begäran, förse behöriga brottsbekämpande myndigheter i andra medlemsstater med information och underrättelser i de fall där det finns sakliga skäl att tro att denna information och underrättelser skulle kunna hjälpa till att upptäcka, förebygga eller utreda brott. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet påpekar att den möjlighet som finns i dag för vissa medlemsstater att välja bort åtgärder för polisiärt och rättsligt samarbete för förebyggande, detektion, utredning och åtal avseende terroristbrott och finansiering av terrorism skulle kunna riskera hastigheten och effektiviteten hos terroristutredningar och ha negativa inverkningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta hänsyn till detta och att noga överväga kostnaderna för och nyttan av undantag på detta avgörande område. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet noterar att det för närvarande finns 28 olika rättsliga regelverk för lagring av uppgifter, vilket kan vara kontraproduktivt för samarbete och informationsutbyte. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att överväga ett lagstiftningsförslag om lagring av uppgifter som respekterar principerna om ändamålsbegränsning, proportionalitet och nödvändighet, med beaktande av de behöriga myndigheternas behov och särdragen på området för terrorismbekämpning, genom att bland andra åtgärder hantera nya former av kommunikation, fastställa kraftfulla skyddsåtgärder för lagring av data genom tjänsteleverantörerna samt på åtkomstsidan när data behövs för brottsutredningar, pseudonymiseringsmöjligheter, bestämma datakategorier som är särskilt relevanta för att effektivt bekämpa terrorism och grov brottslighet, tillhandahålla särskilt utbildad och övervakad personal som hanterar dataåtkomst eller införa periodiska hotbildsbedömningar, som en grund för lagringsperioder. |
| --- | --- |

68.

Informationssystem

| 69. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att garantera ett fullständigt genomförande av och systematiskt kontrollera relevanta databaser och informationssystem i full överensstämmelse med deras åtkomsträttigheter som anges i de underliggande rättsliga grunderna och att snabbt föra in alla användbara uppgifter, samtidigt som kvalitetskraven för respektive informationssystem garanteras. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att säkerställa att den relevanta information som finns tillgänglig på lokal eller regional nivå och i deras databaser laddas upp automatiskt, där så är möjligt genom smarta tekniska lösningar, till nationella system och, där så är lämpligt, till relevanta EU-databaser för att förhindra att information förloras på grund av fragmenterade jurisdiktioner, samtidigt som man garanterar att EU:s standarder för datakvalitet, säkerhet och skydd är uppfyllda. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i möjligaste utsträckning använda alla länkkategorier och införa alla sökkombinationer som är möjliga i SIS, samt att säkerställa lämpliga bemanningsnivåer och tillräckligt tekniskt bistånd för Sirenekontoren. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet välkomnar översynen av Schengens informationssystem II (SIS II), som medför ett krav på att brottsbekämpande myndigheter även ska registrera kontroller som görs av ett mål som är registrerat i SIS II och att SIS II används på ett enhetligt sätt när det gäller terrorism Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att information i samband med terroristbrott laddas konsekvent och systematiskt upp till europeiska system och plattformar, speciellt i varningen i enlighet med artikel 36 i SIS II-förordningen och synkroniseras när så är möjligt genom att genomföra en enhetlig trestegsstrategi för informationsutbyte genom att på ett optimal och konsekvent sätt används SIS- och Europols uppgifter. Parlamentet välkomnar den nya typen av varning: en ”undersökningskontroll” i enlighet med artikel 36 i SIS II-förordningen och det nya kravet på ett omedelbart svar från Sirenekontoret i händelse av en varning kopplad till terrorism. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att med aktivt deltagande och samtycke av experter från medlemsstaterna fastställa god praxis i fråga om förfaranden för uppföljning vid träffar på personer som är inblandade i terrorism eller terrorismrelaterad verksamhet enligt artikel 36. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en mekanism för informationsutbyte vid träff som skulle göra det möjligt för alla medlemsstater, eller åtminstone de berörda, att informeras om träffar till följd av rörelserna hos personer inblandade i terrorism eller terrorismrelaterad verksamhet. Parlamentet framhåller behovet av att kartlägga reserörelserna för utländska terroriststridande, återvändande och personer som är inblandade i terroristverksamhet, på grundval av träffar i SIS, i syfte att få en tydlig och övergripande bild som kan utgöra en grund för fler åtgärder. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga under vilka omständigheter nationella underrättelsetjänster bör ha fortsatt direkt tillgång till relevanta informationssystem, särskilt SIS enligt den reformerade rättsordningen, för att undvika nya luckor i säkerhets- och informationsutbyte. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet välkomnar införandet av ett centralt automatiskt fingeravtrycksidentifieringssystem (Afis) inom SIS som kommer att göra det möjligt för slutanvändare att söka i SIS på grundval av fingeravtrycksuppgifter. Parlamentet efterlyser att systemet ska införas senast 2019. Parlamentet uppmanar med kraft alla medlemsstater att omedelbart genomföra SIS Afisfunktionalitet. Parlamentet noterar att trots den rättsliga grunden för SIS II som tillåter lagring av fingeravtryck har sådan biometri hittills endast använts för att bekräfta en persons identitet efter en kontroll av personens namn eller födelsedatum. Parlamentet anser att identifiering som enbart grundas på fingeravtryck skulle ge ett betydande mervärde. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att deras behöriga myndigheter för terrorismbekämpning har åtkomst till VIS, och efterlyser ett förenklat förfarande för sådan åtkomst. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) som kommer att tillämpas på tredjelandsmedborgare utan viseringsskyldighet. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag för upprättandet av ett centraliserat Ecris-system som gör det möjligt att utbyta kriminalregisteruppgifter om såväl unionsmedborgare som tredjelandsmedborgare. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet efterlyser att privatplan ska omfattas av EU:s PNR-direktiv och att flygbolag ska vara skyldiga att samla in PNR-uppgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera de säkerhetsförfaranden som antagits vid stora och mindre flygplatser i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att utan dröjsmål genomföra PNR-direktivet fullt ut och uppmanar kommissionen att snabbt gå vidare med överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som ännu inte gjort det. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att sammankoppla sina enheter för passagerarinformation i syfte att underlätta utbytet av PNR-uppgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå tekniska lösningar för att göra utbytet av PNR-uppgifter och deras integration i de olika systemen mindre tidsödande och krävande med avseende på personella resurser genom att automatisera förfarandet för behandling av begäranden från en enhet för passagerarinformation till en annan. Parlamentet uppmanar därför sådana projekt som det projekt för fonden för inre säkerhet som leds av Nederländerna för att utveckla FIU.net med grund i det befintliga FIU.net Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med Europol stödja utvecklingen av gemensamma riktade regler och riskbedömningar som medlemsstaterna ska tillämpa. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra sina enheter för passagerarinformation till sektorövergripande enheter som inbegriper personal från tullmyndigheter, brottsbekämpande myndigheter och underrättelsetjänster, för att de behöriga myndigheterna på ett bättre sätt ska kunna utbyta information. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet konstaterar att tidsfristen för genomförandet av Prümbesluten (19) av den 23 juni 2008 löpte ut den 26 augusti 2011 och att alla medlemsstater inte ens nu har genomfört besluten fullt ut. Parlamentet uppmanar därför dessa medlemsstater att uppfylla sina skyldigheter enligt EU-lagstiftningen och genomföra Prümbesluten fullt ut samt att stärka Prümnätverket genom att uppdatera sina nationella behandlingssystem för att anpassa dem till modern informationsteknik. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och rådet att modernisera och uppgradera Prümbesluten från 2008 för att koppla samman de nationella systemen på ett effektivare sätt. |
| --- | --- |

82.

Driftskompatibilitet

| 83. | Europaparlamentet välkomnar de föreslagna förordningarna om driftskompatibilitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera det potentiella och möjliga mervärdet av att ytterligare informationssystem inbegrips i framtiden och att rapportera om detta till Europaparlamentet. Parlamentet anser att driftskompatibilitet bidrar till att sammanställda den nödvändiga informationen. Parlamentet betonar att en sådan lösning bör skapa en bra balans mellan myndigheternas legitima behov av att få ändamålsenlig och relevant information i god tid, helt i enlighet med deras åtkomsträttigheter och principen om ändamålsbegränsning enligt de underliggande rättsliga grunderna, och de registrerades grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet betonar behovet av att införa en biometrisk matchningstjänst som gör det möjligt att göra förfrågningar med hjälp av biometriska uppgifter i flera olika EU-informationssystem som ett stöd i kampen mot identitetsbedrägeri och för att förhindra att personer använder flera identiteter. Parlamentet betonar behovet av att mata in biometriska uppgifter i de relevanta databaserna. Parlamentet betonar även vikten av att ständigt förbättra kapaciteten att upptäcka verkliga, delvis eller helt förfalskade dokument som används för olaglig personidentifiering. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet efterlyser med bestämdhet att arbetet för vidareutveckling av UMF-standarden inleds omedelbart, med nära deltagande av Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa, i syfte att säkerställa att standarden tillgodoser behoven av framtida driftskompatibla it-system och kan vara en del av det samordnade arbetet för att förbättra uppgiftskvaliteten i storskaliga it-system. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet efterlyser att avgränsningen av harmoniserade minimistandarder för uppgifters kvalitet för inmatning av uppgifter ska upprättas på EU-nivå, i enlighet med kriterierna i EU:s nya uppgiftsskyddsregelverk, och tillämpas inom alla it-system i syfte att säkerställa konsekvent kvalitet på uppgifterna däri. Parlamentet uppmanar med kraft Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa att fastställa gemensamma indikatorer och kontroller och att utveckla en central övervakningskapacitet för uppgifters kvalitet för alla system inom dess behörighetsområde. Parlamentet rekommenderar vidare att när Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa konstaterar oriktigheter i dess kvalitetsrapporter till medlemsstaterna ska den berörda medlemsstaten vara skyldig att korrigera uppgifterna eller motivera varför korrigering ej skett. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet kritiserar avsaknaden av lämplig finansiering och bemanning för Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa med tanke på dess fortsatt ökande ansvarsområden. Parlamentet efterlyser att Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa ska förstärkas med den ytterligare kapacitet och de resurser som krävs för att utföra de nya uppgifterna på ett effektivt sätt, och att detta ska speglas i den nya fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

87.

Samarbete och utbyte av information inom och mellan medlemsstaterna

| 88. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna som ännu inte gjort detta att skapa nationella ”sambandscentraler” eller samordningsenheter för terrorismbekämpning, samt samordnade databaser, i syfte att centralisera och underlätta sökning, identifiering och utbyte av information och underrättelser med anknytning till terrorismbekämpning från alla relevanta nationella myndigheter. Parlamentet anser dessutom att en proaktiv lokal och, där det är relevant, regional politik är ett nödvändigt villkor för en integrerad nationell säkerhetspolitik. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att utbyta bästa praxis på detta område, såsom den belgiska ”Lokale integrale veiligheidscellen” som involverar samhällsaktörer som till exempel sociala myndigheter, den lokala administrationen och den lokala polisen, för att diskutera alla tecken på radikalisering med delad yrkessekretess, så att även aktörer med professionell tystnadsplikt kan bidra. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utforska nya sätt att förbättra samarbetet och informationsutbytet mellan brottsbekämpande myndigheter och underrättelsetjänster på nationell nivå, med upprätthållande av den nödvändiga åtskillnaden mellan brottsbekämpande arbete och underrättelsearbete samt de erforderliga principerna om ägarskap av information och källskydd och samt bevismaterials tillåtlighet i straffrättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa bästa praxis genom att förstärka samarbetet från fall till fall och informationsutbytet mellan allmänna åklagare och underrättelsetjänster i brottsutredningar som rör terrorism. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna i form av riktlinjer eller lagstiftningsåtgärder anger när det är tillåtligt att utbyta information mellan polis- och säkerhetstjänster med andra medlemsstaters behöriga myndigheter och EU-organ, och anser att en anpassning av de nationella standarderna i denna fråga kan bidra till en EU-omfattande lösning på frågan om när sådan information kan användas och delas. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att alla rättsliga eller politiska utvärderingar, kontroller, förfaranden eller rättegångar som bidrar med underrättelseinformation gör detta med en särskild skyddsnivå och att säkerställa att underrättelsekällornas och tjänstemännens konfidentialitet och integritet upprätthålls så att man inte äventyrar underrättelsetjänsternas källors, informanters eller anställdas säkerhet eller arbete. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet kräver att en gemensam EU-underrättelseakademi med gemensamma standarder inrättas, i syfte att kombinera resurser och skapa synergieffekter, tillit och en gemensam underrättelsekultur. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att undersöka möjligheterna till bättre samordning och samarbete mellan underrättelsetjänster och brottsbekämpande organ på EU-nivå, exempelvis genom att skicka underrättelseexperter utöver personal vid brottsbekämpande myndigheter till sammanträdena med Europols gemensamma sambandsgrupp för terrorismbekämpning. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka stödet till den gemensamma sambandsgruppen, inbegripet genom lämplig finansiering. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att optimera samarbetet via gruppen för kamp mot terrorism för att ytterligare förstärka den som en gemensam samarbets- och kommunikationsplattform för nationella underrättelsetjänster samt att tillhandahålla tillräcklig finansiering. Parlamentet välkomnar inrättandet av en rådgivande nämnd för gruppen för kamp mot terrorism för att öka synligheten och insynen och agera som offentlig kontaktpunkt i förbindelserna mellan gruppen och unionens berörda institutioner och organ samt garantera att Europaparlamentet informeras fortlöpande. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att planera in regelbundna utbytesmöten mellan domare och företrädare för underrättelsetjänsterna och de brottsbekämpande myndigheterna för att dela kunskap om vilken utveckling som har skett inom området terrorismbekämpning med avseende på situationen, utredningar eller teknik och på så vis göra det möjligt för domstolsväsendet att få en fullständig bild av deras jurisdiktion och ge möjligheter till fortbildning. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ytterligare utveckla det ömsesidiga gränsöverskridande polissamarbetet, genom gemensam hotbedömning, riskanalys och patrullering. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och europeiska berörda aktörer att skapa tillräcklig operativ kapacitet för och säkerställa ett maximalt effektivt samarbete inom områdena terrorismbekämpning och EU:s inre säkerhet, med hjälp av lämplig budgetering för att vidmakthålla en nationell säkerhetskultur som är rustad för att på medellång sikt möta hotet. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet välkomnar rådets (art. 50) riktlinjer av den 23 mars 2018 om den rådande situationen och tendenserna när det gäller terrorismen i EU där det uttrycker ”beslutsamhet att ha ett så nära som möjligt partnerskap med Förenade kungariket i framtiden [...] särskilt [i] kampen mot terrorism och internationell brottslighet”. Parlamentet anser att det måste säkerställas att det ömsesidiga säkerhetssamarbetet och informationsutbytet mellan EU och Förenade Kungariket fortlöper även efter brexit. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet erkänner ett nära professionellt terrorismbekämpande samarbete mellan europeiska länder och, i förekommande fall, utländska terrorismbekämpande myndigheter och uppmanar till fortsatt förbättring genom operativa uppdrag, dataanalys, snabbare utbyte av underrättelser, och utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

100.

Samarbete och utbyte av information med EU-byråerna

| 101. | Europaparlamentet kräver ett mer systematiskt samarbete mellan de RIF-myndigheter som arbetar med terrorismbekämpning för att ta fram gemensamma strategier och synergieffekter, eftersom dessa myndigheter spelar en allt större roll på detta område. Parlamentet anser att regelbundna gemensamma möten mellan alla de viktigaste myndigheterna skulle kunna leda till att det gemensamma arbetet på detta område vidareutvecklas och att synergieffekterna med deras sambandsmän vid delegationerna ökar. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka antalet utstationerade nationella experter med en bakgrund inom terrorismbekämpning vid byråerna, för att säkerställa att medlemsstaternas behov representeras och för att byråerna ska ha nödvändig sakkunskap inom detta område, inom ramen för deras mandat. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet efterlyser att Europol blir ett formligt nav för informationsutbyte i brottsbekämpande syfte och samarbete på området terrorismbekämpning i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att nära övervaka denna process och överväga behovet av eventuella justeringar av lagstiftningen. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet uppmanar Europol att fullt ut utnyttja sin befintliga tillgång till SIS, VIS och Eurodac i syfte att förbättra driftskompatibiliteten, samtidigt som de grundläggande rättigheterna och dataskyddslagstiftningen respekteras. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet uppmanar Europol att säkerställa snabb tillgång till Quest för medlemsstaterna, i syfte att förbättra driftskompatibiliteten. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet efterlyser lämplig finansiering och bemanning för Europol och Eurojust med beaktande av deras kontinuerligt ökande ansvarsområden och vitala roll i att förstärka det europeiska samarbetet inom brottsbekämpning och straffrätt och för att stödja bekämpningen av terrorism. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att säkerställa att kontakterna mellan Europol och de relevanta myndigheterna när det gäller terroristbrott används, med beaktande av att det på området för terrorismbekämpning ofta är av avgörande vikt att saker går snabbt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda utplacering på plats av Europolspecialister, eftersom detta ökar förtroendet och minskar den administrativa bördan. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att Europols tjänster har direkttillgång till de terrorismbekämpande tjänsterna (bortom federal/central nivå) vid medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att upprätta erforderlig, säker, nationell kommunikationsinfrastruktur för brottsbekämpande myndigheter och att främja direkt och decentraliserad konnektivitet för avdelningar för terrorismbekämpning till Siena för terrorismbekämpning och EIS, eftersom detta skulle förstärka sökningar och samkörningar. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla ökade finansiella och personella resurser, inbegripet dataforskare och stordataanalytiker, för utveckling av tekniska lösningar i syfte att hantera den stora mängden data som ska analyseras. Parlamentet efterlyser att Europol får ytterligare FoU-projekt i uppgift inom detta område och inom ramen för dess mandat, till förmån för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet förkastar strategier som leder till massövervakning. Parlamentet efterlyser i stället ”riktad övervakning” på grundval av en tidigare individuell misstanke, eftersom detta skulle kunna göra det lättare för brottsbekämpande myndigheter och underrättelsetjänster att få tillgång till den specifika information som behövs, och därför skulle vara billigare och effektivare. Parlamentet påminner om att riktad övervakning måste kombineras med lämpliga skyddsåtgärder för att skydda de grundläggande rättigheterna, inklusive rätten till integritet, och för att samtidigt främja säkerheten. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att dra full nytta av tekniska lösningar för att förbättra utbytet av information med Europol, i synnerhet genom att automatisera förfarandet för uppladdning av uppgifter till Europols informationssystem för samkörningsändamål, exempelvis genom att använda den ”datauppladdning” som utvecklats av Europol. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Europaparlamentet välkomnar den nya bestämmelsen i den kommande SIS II som gör att Europol, såvida inget annat krävs av rättsliga eller operativa skäl, kan informeras om alla nya registreringar eller träffar med en koppling till terrorism i SIS. Parlamentet konstaterar att detta kommer att möjliggöra dubbelkontroller och, om det anses lämpligt, operativa och/eller tematiska analyser för att man ska kunna gå vidare med kartläggning av resemönster och/eller analysera den lokaliserade personens eventuella förbindelser. Parlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål genomföra denna nya möjlighet. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Europaparlamentet uppmanar Europol att offentliggöra en årsrapport om mängden av och karaktären på den information som medlemsstaterna delar i relevanta EU-informationssystem och med Europol, i syfte att upptäcka luckor och främja informationsutbyte. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Europaparlamentet uppmanar Europol att fullt ut utveckla den biometriska kapaciteten så snart som möjligt, eftersom det kan vara viktigt för medlemsstaterna att dela mer biometrisk information med Europol. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Europaparlamentet framhåller att modern totalsträckskryptering för kommunikation är ett mycket viktigt verktyg som tryggar telehemlighet vid kommunikation. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa samarbete mellan alla berörda aktörer för att förbättra de behöriga myndigheternas dekrypteringskapacitet och se till att den håller måttet vid åtal. Parlamentet välkomnar att Europol arbetar med att utveckla dekrypteringsverktyg och kunnande på detta område för att bli ett centrum för dekryptering av information som lagligen erhållits i brottsutredningar och bättre stödja medlemsstaterna. Parlamentet konstaterar dessutom att kommissionen ändrade Europols budget för 2018 genom att lägga till fem miljoner euro för att förstärka dess kapacitet att dekryptera sådan information och ta fram en verktygslåda med alternativa utredningsmetoder som ska stå till medlemsstaternas förfogande. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Europaparlamentet välkomnar Parisdeklarationen av den 5 november 2018 om inrättandet av ett europeiskt rättsligt register över terrorismbekämpning vid Eurojust. Parlamentet kräver att ett sådant register inrättas omedelbart vid Eurojust på grundval av rådets beslut 2005/671/RIF, ändrat genom direktiv (EU) 2017/541 om bekämpande av terrorism (20), och att det förses med tillräckliga finansiella och personella resurser. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att systematiskt involvera Eurojust i sina terrorismbekämpande utredningar och åtal med en gränsöverskridande dimension och att på ett effektivt sätt begagna sig av Eurojusts samordningsverktyg. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Europaparlamentet anser att operativa avtal med tredjeländer kan vara till hjälp i Europols arbete och noterar det faktum att kommissionen för närvarande förhandlar om operativa avtal med åtta länder från Medelhavsområdet och Nordafrika (Mena-regionen). Parlamentet begär omförhandling av operativa avtal med vissa nära partner, t.ex. Eftaländerna. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Europaparlamentet uppmanar Eurojust att fortsätta att utvidga sitt nätverk av kontaktpunkter i tredjeländer, och uppmuntrar till att fler sambandsåklagare utposteras vid Eurojust, exempelvis från västra Balkan. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Europaparlamentet ser med oro på vissa tredjeländers användning av Interpolmeddelanden, och i synnerhet arresteringsordrar, för politiska ändamål, vilket är till skada för det internationella terroristbekämpningssamarbetet. |
| --- | --- |

120.

| 121. | Europaparlamentet framhåller behovet av mer finansiering till Cepol och av att påskynda utarbetandet och tillhandahållandet av innovativ it-relaterad utbildning. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Europaparlamentet uppmanar Cepol att fortsätta att utveckla utbildningsprogram för slutanvändare av SIS, på grundval av Sirenehandboken och katalogen över bästa metoder, på temat personer som är inblandade i terrorism eller terrorismrelaterad verksamhet, inbegripet utländska terroriststridande, som är föremål för registreringar i SIS. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Europaparlamentet efterlyser ett fortlöpande utbyte av strategisk information om terrorismbekämpning mellan nationella säkerhetstjänster och EU-institutioner via EU Intcen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ytterligare stödja utbytet av underrättelseuppgifter via EU Intcen och att optimera dess arbete så att den blir mer effektiv i kampen mot terrorismen. |
| --- | --- |

123.

Ömsesidigt erkännande och ömsesidig rättslig hjälp

| 124. | Europaparlamentet förväntar sig av medlemsstaterna att de fortsätter att utbilda personal inom rättsväsendet om den europeiska utredningsordern i syfte att säkerställa att den tillämpas på ett omfattande sätt. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Europaparlamentet efterlyser att gemensamma utredningsgrupper används i händelse av terroristattentat. Parlamentet anser att gemensamma utredningsgrupper ökar effektiviteten inom samarbetet och utredningen av gränsöverskridande brott. Parlamentet efterlyser vidare att Europol och Eurojust deltar i dessa gemensamma utredningsgrupper, eftersom detta innebär bättre resursutnyttjande och bättre användning av den kapacitet som EU-byråerna tillhandahåller. Parlamentet kräver att förbättrad och lättillgänglig finansiering tillhandahålls för sådana gemensamma utredningsgrupper. Parlamentet uppmanar dessutom till inrättandet av ett särskilt program på fältet, ”Erasmus för poliser”, företrädesvis för poliser på grundnivå eller med en lägre grad, för att uppmuntra dem att delta i gemensamma utredningsgrupper i andra EU-medlemsstater åtminstone en gång under deras yrkesbana. På så vis får de som inte nödvändigtvis har erfarenhet av att samarbeta med sina motsvarigheter i andra medlemsstater möjlighet att få mer erfarenhet och studera bästa praxis för en mer effektiv bekämpning av gränsöverskridande brott. Parlamentet ser gärna att detta program utvidgas till andra säkerhetstjänstemän och kriminalvårdare i framtiden. |
| --- | --- |

125.

| 126. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att dra full nytta av den expertis och de verktyg som Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket erbjuder, i synnerhet när det gäller tillhandahållande av praktisk och rättslig information och dito bistånd när det gäller framställningar om ömsesidig rättslig hjälp och bistånd med framställningar om ömsesidigt erkännande, samordning av utredningar och åtal, beslut om vilken jurisdiktion som är bäst lämpad att handha åtalet och samordningen av beslagtagande och indragning av tillgångar. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Europaparlamentet uppmanar leverantörer av tjänster på nätet att på ett effektivt sätt genomföra rättsliga beslut om terrorismbekämpning. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten till ett lagstiftningsförslag som ålägger kommunikationsplattformar som för närvarande är verksamma på unionsmarknaden att samarbeta när det gäller krypterad kommunikation om det finns ett domstolsbeslut om detta. Parlamentet betonar att ett sådant samarbete inte bör medföra någon försämring av säkerheten hos deras nät och tjänster, till exempel genom att så kallade bakdörrar skapas eller underlättas. |
| --- | --- |

127.

Yttre gränser

| 128. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att investera i IKT-utrustning som uppfyller kraven vid alla gränspassager för att möjliggöra ordentliga kontroller med hjälp av alla relevanta databaser. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa ett riktmärke för tekniska standarder för sådan IKT-utrustning, efter samråd med eu-LISA. Parlamentet anser att arbetet med förslagen om att göra informationssystemen driftskompatibla bör utgöra ett tillfälle att till viss del förbättra och harmonisera de nationella informationssystemen och infrastrukturerna vid gränspassagerna. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om att stärka stödet till medlemsstaternas arbete med att säkra EU:s gemensamma yttre gränser genom att åtminstone tredubbla budgeten för Fonden för integrerad gränsförvaltning i nästa fleråriga budgetram för 2021–2027. |
| --- | --- |

128.

| 129. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av de nya reformer som ska stärka EU:s yttre gränser på EU-nivå, inbegripet antagandet av in- och utresesystemet och Etias samt reformen av SIS. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullständigt genomföra dessa åtgärder och att i samarbete med Europol stödja och bidra till bevakningslistan för Etias och VIS. Parlamentet uppmanar kommissionen att på nära håll övervaka genomförandet av den nya förordningen (EU) 2017/458 som föreskriver systematiska kontroller av alla personer som korsar de yttre gränserna, och i synnerhet användningen av undantaget från systematiska kontroller. |
| --- | --- |

129.

| 130. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att deras gränsförvaltning är förenlig med konceptet för integrerad gränsförvaltning. Parlamentet betonar att man måste säkerställa ett fullständigt genomförande av strategin för integrerad gränsförvaltning såväl på EU-nivå som på nationell nivå och därmed stärka förvaltningen av de yttre gränserna. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag som går ut på att information om långtidsvisum och uppehållstillstånd, inbegripet biometri, för tredjelandsmedborgare bör inbegripas VIS. |
| --- | --- |

131.

| 132. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att upphöra med försäljningen av uppehållstillstånd och medborgarskap via ”guldvisum” eller investerarprogram eftersom det finns en hög risk för korruption, missbruk och utnyttjande av Schengenområdet för kriminella ändamål. Parlamentet uppmanar kommissionen att snabbt och strängt kräva att medlemsstaterna tillhandahåller alla tillämpliga uppgifter och kontroller för att säkerställa Schengensystemets integritet och säkerhet. |
| --- | --- |

132.

| 133. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med förhandlingarna med tredjeländer om återvändande och återtagande och att utvärdera huruvida återvändandedirektivet (direktiv 2008/115/EG) är en lämplig rättslig ram för återvändande av våldsamma extremister som utnyttjar nationella lagar i terrorsyften och utgör en uppenbar risk för den allmänna säkerheten. |
| --- | --- |

133.

| 134. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda den reviderade upphävandemekanismen för viseringsundantag, och rent konkret anmäla omständigheter som skulle kunna leda till upphävande av ett tredjelands viseringsundantag, som t.ex. en betydande ökning av risken för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. |
| --- | --- |

134.

| 135. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en utvärdering av alternativ till och effekter av ett eventuellt lagstiftningsförslag som gör det obligatoriskt för flygbolag, hamnar, internationella bussars eller höghastighetstågs ledningsenheter att utföra kontroller av överensstämmelse när passagerare går ombord i syfte att säkerställa att den identitet som uppgivits på biljetten matchar det id-kort eller pass som passageraren besitter. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att säkerställa att transportoperatörer inte ges sådana uppgifter som endast hör till polismyndigheternas befogenheter, såsom faktiska identitetskontroller eller kontroller av id- eller resehandlingars äkthet. |
| --- | --- |

135.

Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex)

| 136. | Europaparlamentet uppmanar medlagstiftarna att överväga att förse Frontex med ett särskilt mandat för behandling av operativa personuppgifter, som är anpassat till dess operativa roll, inklusive förebyggande och upptäckt av gränsöverskridande brottslighet och terrorism vid EU:s yttre gränser. Parlamentet anser att ett sådant mandat bör möjliggöra erforderliga garantier med avseende på tredjeländer. |
| --- | --- |

136.

| 137. | Europaparlamentet konstaterar att misstänkta vars personuppgifter tidigare behandlats av Frontex efter 90 dagar kommer att försvinna i det analytiska systemet och således bli okända eller nya misstänkta. Parlamentet efterlyser därför en förlängning av lagringstiden för personuppgifter som hanteras av Frontex, som avser personer som är misstänkta för gränsöverskridande brottslighet och terrorism för en period på upp till tre år, i likhet med lagringstiden hos Europol och Eurojust. |
| --- | --- |

137.

| 138. | Europaparlamentet anser att det är viktigt för Frontex att ha tillgång till alla relevanta databaser och informationssystem, särskilt SIS, men också in- och utresesystemet, informationssystemet för viseringar, Eurodac och Europols informationssystem, inte bara för arbetet i gränsförvaltningsgrupper, utan också för analytiska ändamål i samband med nya företeelser vid de yttre gränserna eller förändringar i gränstrafiken eller i tillvägagångssättet. |
| --- | --- |

138.

| 139. | Europaparlamentet uppmanar medlagstiftarna att göra det obligatoriskt för Frontex att utbyta brådskande information med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

139.

| 140. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och EU-organ såsom Europol och EU Intcen att regelbundet förse Frontex med strategisk information om terrorismbekämpning med anknytning till gränsfrågor, och att undersöka om ett visst automatiskt utbyte med Frontex av viktig (bakgrunds)information som kommer från nationella undersökningar av incidenter och olaglig verksamhet vid gränsövergångar och irreguljära in-/utresor, och utnyttjande av intelligenta IKT-system, kan erbjuda ett mervärde för att skapa en heltäckande situationsbild, även i ljuset av den arbetskraft som analysen kräver. Parlamentet anser att sådan information även bör omfatta återkoppling efter de fördjupade säkerhetskontrollerna och information med anknytning till dokumentbedrägeri. |
| --- | --- |

140.

| 141. | Europaparlamentet uppmuntrar Frontex att utarbeta utbildningsprogram och tillhandahålla kurser för gränskontrolltjänstemän med inriktning på att stärka kontrollerna mot relevanta databaser vid de yttre gränserna samt stödja införandet av gemensamma riskindikatorer. |
| --- | --- |

141.

Information från slagfältet

| 142. | Europaparlamentet välkomnar Europols deltagande i den brottsbekämpande cellen i den av Förenta staterna ledda Operation Gallant Phoenix i Jordanien, där den behandlar information som erhålls från slagfältet (och om möjligt bidrar till att identifiera offren) och utbyter den genom etablerade kanaler och förfaranden med medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter via Europols nationella enheter. Parlamentet begär att Europol får full åtkomst till Operation Gallant Phoenix. |
| --- | --- |

142.

| 143. | Europaparlamentet uppmanar alla berörda aktörer att utforma strategier som gör det möjligt att sända och utbyta information från slagfältet, inom lagens gränser och med nödvändiga skyddsåtgärder såsom källskydd på det civila området, samt föra in denna information i de relevanta databaserna så att den når gränskontrollerna vid EU:s yttre gränser i tid. Parlamentet uppmanar även till delning av denna information för utrednings- och åtalsändamål. |
| --- | --- |

143.

Insatsen Sophia

| 144. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett pilotprojekt för en brottsinformationscell inom insatsen Eunavfor MED Sophia, som består av personal från medlemsstaters berörda brottsbekämpande myndigheter, Frontex och Europol, i syfte att förbättra informationsutbytet mellan dem. |
| --- | --- |

144.

Finansiering av terrorism

| 145. | Europaparlamentet välkomnar de lagstiftningsåtgärder som nyligen antagits på EU-nivå om bekämpning av finansiering av terrorism. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullständigt genomföra alla EU-direktiv om penningtvätt och alla EU-instrument avseende bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka hur dessa instrument införlivas och fungerar. |
| --- | --- |

145.

| 146. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och tredjeländer att effektivt, fullständigt och utan dröjsmål genomföra slutsatserna från konferensen ”No money for terror” som anordnades i Paris i april 2018 samt rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) samt internationella normer för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och spridning som antogs av FATF i februari 2012 (de så kallade reviderade FATF-rekommendationerna). Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja tredjeländer i genomförandet av dessa rekommendationer genom att tillhandahålla tekniskt bistånd och utbyta god praxis. |
| --- | --- |

146.

| 147. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte ratificerat Europarådets konvention om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott och om finansiering av terrorism, att ratificera och införliva den. |
| --- | --- |

147.

| 148. | Europaparlamentet välkomnar metoden som kommissionen lagt fram avseende högrisktredjeländer som utgör ett hot mot EU:s finansiella system. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa denna metod, att särskilt upprätta en EU-förteckning över högrisktredjeländer enligt penningtvättsdirektivet genom en oberoende, objektiv och transparent bedömning, och att göra denna bedömning så snart som möjligt. |
| --- | --- |

148.

| 149. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att intensifiera övervakningen av organisationer som misstänks ägna sig åt olaglig handel, smuggling, förfalskning och bedrägerier genom att inrätta gemensamma utredningsgrupper med Europol. |
| --- | --- |

149.

| 150. | Europaparlamentet är mycket oroat över de illegala tobaksmarknadernas omfattning i EU, vars intäkter kan användas för att finansiera terrorism, även via punktskattebrott. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att ratificera och genomföra protokollet för att eliminera olaglig handel med tobaksvaror till WHO:s ramkonvention om tobakskontroll. |
| --- | --- |

150.

| 151. | Europaparlamentet välkomnar förslaget till förordning om import av kulturföremål. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till lagstiftning om ett kraftfullt spårbarhetssystem för konstföremål och antikviteter som kommer in på EU-marknaden, särskilt föremål från konfliktdrabbade länder och högriskländer, såsom de angetts av kommissionen, liksom från organisationer, grupper eller personer som är upptagna på EU:s terrorlista. Parlamentet anser att detta initiativ bör få stöd genom skapandet av ett standardiserat tillstånd utan vilket handel med dessa föremål är olagligt och ett pass för exporten av varje föremål. Parlamentet anser att digitala verktyg bör tas fram för att kontrollera att de berörda handlingarna är äkta. Parlamentet anser att ett omfattande register över antikviteter till salu systematiskt bör föras och hållas uppdaterat av konsthandlare. |
| --- | --- |

151.

| 152. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra det obligatoriskt för företag som sysslar med konsthandel och förvaring av antikviteter (dvs. så kallade frihamnar) att anmäla alla misstänkta transaktioner, och belägga ägarna till företag som handlar med och förvarar konst och antikviteter, som blivit delaktiga i olaglig handel med sådana varor, med effektiva, proportionella och avskräckande påföljder, även straffrättsliga påföljder om så krävs. |
| --- | --- |

152.

| 153. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av nya regler för kontrollen av kontanta medel som förs in i eller ut ur Europeiska unionen (21) och kräver att det skyndsamt genomförs. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera huruvida andra tillgångar bör ingå i tillämpningsområdet för denna förordning, huruvida förfarandet för obeledsagade kontanta medel passar syftet och huruvida tröskelvärdet för obeledsagade kontanta medel bör ses över i framtiden. |
| --- | --- |

153.

| 154. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta mer med Europols analysprojekt Furtum och, i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 2347(2017) av den 24 mars 2017, förse tullen, de brottsbekämpande myndigheterna och de allmänna åklagarmyndigheterna med personal särskilt för detta, liksom de allmänna åklagarna, och med effektiva verktyg och lämplig utbildning genom samarbete med Världstullorganisationen (WCO) och Interpol. |
| --- | --- |

154.

| 155. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna och internationella partner utveckla metoder för målinriktad övervakning av finansiella flöden samt sätt för att identifiera användare av elektroniska plånböcker, virtuella valutor och kontantkort, plattformar för gräsrotsfinansiering och nätbaserade och mobila betalningssystem inom polis- eller domstolsundersökningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att reglera informella leverantörer av överföringstjänster, och att understryka att syftet inte är att komma åt traditionella informella penningöverföringar, utan olaglig handel som inbegriper organiserad brottslighet, terrorism eller industriell/kommersiell vinning genom svarta pengar. Parlamentet kräver mer fokus på virtuella valutor och finansteknik och möjligheten att utvidga sanktionerna även till dem som missbrukar sociala medier för att anskaffa kapital för terroriständamål. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra kryptovalutaföretag att använda analysverktyg för att bedöma eventuella brottslig verksamhet med anknytning till destinations- och mottagaradresser, och se till att de fullständigt tillämpar lagstiftningen mot penningtvätt när användarna omvandlar kryptovalutor till verkliga valutor. |
| --- | --- |

155.

| 156. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag som kräver obligatorisk registrering och identifiering vid genomförandet av finansiella transaktioner via penningöverföringsföretag. |
| --- | --- |

156.

| 157. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att reglera alternativa överföringssystem genom att till exempel införa obligatorisk registrering eller ett licenssystem för förmedlarna och en skyldighet att ha en tydlig och detaljerad bokföring. |
| --- | --- |

157.

| 158. | Europaparlamentet är bekymrat över de nya rönen om ökad storskalig penningtvätt som en källa till finansiering av terrorism (22) genom vissa banker i euroområdet. Parlamentet efterlyser inrättandet av ett europeiskt system för att spåra finansiering av terrorism (TFTS) för transaktioner som utförs av personer med kopplingar till terrorism och dess finansiering, som gjorts inom det gemensamma eurobetalningsområdet, vilket skulle säkerställa en lämplig avvägning mellan säkerheten och de individuella friheterna. Parlamentet påpekar att europeiska normer för uppgiftsskydd skulle tillämpas på detta inomeuropeiska system. |
| --- | --- |

158.

| 159. | Europaparlamentet uppmanar med kraft till bättre samarbete och informationsutbyte mellan de enheter som omfattas av tillsyn, finansunderrättelseenheter och behöriga åtgärder när det gäller terrorismfinansiering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att deras finansunderrättelseenheter, oavsett slag, har obehindrad åtkomst till finansiell information i syfte att bekämpa finansiering av terrorism på ett effektivt sätt. Parlamentet efterlyser mer harmonisering av de europeiska finansunderrättelseenheternas status och funktionssätt. Parlamentet välkomnar förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om fastställande av bestämmelser för att underlätta användning av finansiell information och andra uppgifter för att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra vissa brott (23). Parlamentet efterlyser bättre och mer heltäckande informationsutbyte och samarbete mellan Europol, Eurojust och tredjeländer vad gäller finansiering av terrorism. Parlamentet begär ett skyndsamt antagande av utkastet till direktiv om brottsbekämpande myndigheters åtkomst till finansiell information och utbytet av information mellan finansunderrättelseenheter. |
| --- | --- |

159.

| 160. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att anslå mer resurser till de nationella finansunderrättelseenheterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bättre utnyttja det informella nätverket mellan finansunderrättelseenheter (FIU.net) och vidareutveckla detta nätverks kapacitet genom Europol, så att det kan användas till sin fulla potential och det blir möjligt att övervinna de nuvarande samarbetssvårigheterna och underlätta manuell behandling av bilaterala begäranden, samtidigt som finansunderrättelseenheternas autonomi och oberoende säkerställs. Parlamentet anser att en EU-finansunderrättelseenhet skulle kunna behövas för att samordna, bistå och stödja medlemsstaternas finansunderrättelseenheter i gränsöverskridande fall om åtgärderna för att stärka FIU.net inte är tillräckliga. |
| --- | --- |

160.

| 161. | Europaparlamentet framhåller vikten av att öka kontakterna och utbytet av information mellan utredande myndigheter och den privata sektorn, särskilt ansvariga enheter enligt direktivet om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, för att komma till rätta med problemen med att uppgifterna från rapporter om misstänkta transaktioner är åtskilda och ofullständiga. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram särskilda forum för att dela finansiell information, bland annat om användningen av virtuella valutor, och att inbegripa den privata sektorn, gå via säkra kanaler och uppfylla EU:s standarder för skydd av personuppgifter. Parlamentet påminner om att Europol skulle kunna spela en viktig roll i detta avseende. |
| --- | --- |

161.

| 162. | Europaparlamentet efterlyser specialiserade utbildningskurser för medlemsstaternas brottsbekämpande och rättsliga myndigheter om metoder och utvecklingstendenser inom terrorismfinansiering och uppmanar medlemsstaterna att öka sin kapacitet för utredning av olaglig verksamhet, även av virtuella valutor. Parlamentet framhåller att sådan utbildning bör säkerställa att de brottsbekämpande myndigheternas kompetens runtom i EU håller en standardnivå, så att inga medlemsstater kommer på efterkälken. Parlamentet betonar vikten av att genomföra EU riskbedömningar avseende verksamhet som rör virtuella valutor och av att samordna utredningsinitiativ för att använda resultaten från dessa bedömningar till att ta fram strategier för lagstiftning och brottsbekämpning på kort, medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

162.

| 163. | Europaparlamentet understryker den avgörande betydelsen av skatte- och finansunderrättelser vid bekämpning av terrorism. Parlamentet beklagar att byråerna för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism i många medlemsstater tillhör de verksamheter inom underrättelsetjänsten som får minst finansiering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsevärt stärka de personella och finansiella resurserna för utredning och bekämpning av skatteundandragande och skattebedrägeri som kan finansiera brottslig verksamhet eller terroristverksamhet. |
| --- | --- |

163.

Skydd av kritisk infrastruktur (CIP)

| 164. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har gjort det att inrätta nationella CIP-program som tar itu med de frågor som identifierats av kommissionen i dess meddelande från 2006 om ett europeiskt program för skydd av kritisk infrastruktur, särskilt när det gäller eventuella svagheter. Parlamentet anser att det europeiska programmet för skydd av kritisk infrastruktur bör ses över och uppdateras. |
| --- | --- |

164.

| 165. | Europaparlamentet påminner om att känsliga uppgifter och de system som de ligger till grund för också är en del av den kritiska infrastrukturen i medlemsstaterna och att de därför bör skyddas på lämpligt sätt mot it-attacker (24). |
| --- | --- |

165.

| 166. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens handlingsplan till stöd för skyddet av offentliga platser och uppmuntrar medlemsstaterna att utbyta bästa praxis och inrätta samarbetsnätverk mellan aktörer inom offentliga och privata sektorer om så krävs. |
| --- | --- |

166.

| 167. | Europaparlamentet kräver att medlagstiftarna inrättar en efterföljare till instrument för ekonomiskt stöd för polisen för den nya fleråriga budgetramen, med åtminstone liknande finansieringsnivåer. |
| --- | --- |

167.

| 168. | Europaparlamentet begär att nätverket för varningar om kritisk infrastruktur (Ciwin) ska ges en viktigare funktion. |
| --- | --- |

168.

| 169. | Europaparlamentet kräver att klassificeringen av europeisk kritisk infrastruktur som påverkar mer än en medlemsstat följer en multilateral process som inbegriper alla potentiellt berörda medlemsstater. |
| --- | --- |

169.

| 170. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta nationella sektorsövergripande krishanteringscentrum för samordning och räddningsinsatser i händelse av en attack eller ett tillbud. Parlamentet uppmanar dessa krishanteringscentrum att använda IPCR:s centrala kontaktpunkt och bidra till och utnyttja dessa tre nyckelinstrument, nämligen IPCR:s centrala kontaktpunkt dygnet runt, IPCR:s webbplattform samt rapporten om integrerad situationsmedvetenhet och -analys. |
| --- | --- |

170.

| 171. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en kartläggning av nationella kriscentrum eller krishanteringsmekanismer. |
| --- | --- |

171.

| 172. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att ta fram och sprida vägledning för medlemsstaterna i syfte att öka skyddet av offentliga platser, vilket kommissionen tillkännagav i sin handlingsplan till stöd för skyddet av offentliga platser. |
| --- | --- |

172.

| 173. | Europaparlamentet kräver att direktiv 2008/114/EG ses över i syfte att föreskriva regler och förfaranden för operatörer av viktiga tjänster, som liknar dem i NIS-direktivet, säkerställa att klassificeringen av europeisk kritisk infrastruktur görs på grundval av en analys av system som stöder vitala och gränsöverskridande tjänster, snarare än en sektorsspecifik strategi, med vederbörlig hänsyn tagen till cybersäkerhetens betydelse, göra det möjligt för kommissionen att klassificera alleuropeiska tjänsters tillgångar som europeisk kritisk infrastruktur, ta vederbörlig hänsyn till befintligt ömsesidigt beroende, skapa en skyldighet för offentliga och privata operatörer av kritiska infrastrukturer att rapportera tillbud, genomföra stresstester, tillhandahålla lämplig utbildning på de utsedda kontaktpunkterna och införa kvalitetskrav när det gäller verksamheters kontinuitetsplaner, inbegripet operativa planer, i händelse av ett tillbud eller en attack. |
| --- | --- |

173.

| 174. | Europaparlamentet rekommenderar att den privata sektorn engageras i utformningen av program för skydd av kritisk infrastruktur och mjuka mål, inbegripet på it-säkerhetsområdet. Parlamentet betonar behovet av att utveckla dialoger mellan den offentliga och privata sektorn i detta syfte och utveckla motståndskraft på nationell och lokal nivå. |
| --- | --- |

174.

| 175. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till ett europeiskt certifieringsinitiativ för privata säkerhetsföretag, för att närmare ange de krav och villkor som dessa företag ska följa för att få verka i en kritisk infrastrukturmiljö. |
| --- | --- |

175.

| 176. | Europaparlamentet understryker behovet av att införa effektiva åtgärdsstrategier, inklusive tydliga kommunikationslinjer i händelse av en attack, särskilt när det gäller snabbinsatsenheter, i syfte att minska antalet dödsoffer och förbättra situationshanteringen för att minimera konsekvenserna för allmänheten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att intensifiera sitt engagemang i de mekanismer som redan införts på europeisk nivå. |
| --- | --- |

176.

| 177. | Europaparlamentet efterlyser det snara antagandet av översynen av unionens civilskyddsmekanism för att stärka det förebyggande arbetet och beredskapen, utbytet av information på EU-nivå och medlemsstaternas kapacitet att hantera olika typer av katastrofer. |
| --- | --- |

177.

| 178. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera alternativ för inrättandet av ett system som möjliggör identifiering av personer som hyr fordon, luftfartyg och vattenfartyg samt verkningarna av detta. |
| --- | --- |

178.

| 179. | Europaparlamentet välkomnar den gränsöverskridande övningen för att förbättra skyddet av mjuka mål mot terroristattacker i Belgien och Nederländerna, som ägde rum i juni 2017. Parlamentet noterar att övningen finansierades av kommissionen och syftade till att mäta beredskap och krishanteringsfunktioner i ett läge där två attacker utförs samtidigt i angränsande länder. Parlamentet begär att liknande övningar utförs där medlemsstaterna deltar. Parlamentet anser att EU kan ge samarbetet en stödjande ram, i synnerhet inom områden som sjukvård (europeiska sjukvårdsstyrkan) eller folkhälsa (hälsosäkerhetskommittén), med scheman för dekontaminering samt genom att samordna särskilda insatsenheter från nationell polis och civilskyddsstyrkor. |
| --- | --- |

179.

| 180. | Europaparlamentet anser att lagstiftning på området terrorism och nationella, regionala och lokala åtgärdsstrategier för skydd, motståndskraft och respons ett attentat bör anpassas till utsatta personers särskilda behov och situation, såsom personer med funktionsnedsättning och minderåriga. Parlamentet kräver vidare att personer med funktionsnedsättning och organisationer som företräder dem görs delaktiga i det beslutsfattande som påverkar dem. |
| --- | --- |

180.

Sprängämnesprekursorer

| 181. | Europaparlamentet konstaterar att terrorister kan få tillgång till reglerade sprängämnesprekursorer och sprängämnesblandningar. Parlamentet välkomnar därför förslaget till förordning från april 2018 om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer. |
| --- | --- |

181.

| 182. | Europaparlamentet anser att ett europeiskt licensieringssystem för specialiserade köpare, andra än den breda allmänheten, ska inrättas med krav på att ekonomiska aktörer ska registreras för att tillåtas att lagligen tillverka, distribuera och sälja de ämnen som förtecknas i bilagorna, eller blandningar eller ämnen som innehåller dem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att upprätta inspektionssystem för att identifiera ekonomiska aktörer som inte följer bestämmelserna i förordningen. |
| --- | --- |

182.

| 183. | Europaparlamentet välkomnar konsekvensbedömningen av förordning (EU) nr 98/2013 om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer, och uppmanar medlagstiftarna att inom ramen för förordningsförslaget 2018/0103(COD) utvärdera det obligatoriska informationsutbytesförfarandet. Parlamentet kräver att marknadskontrollmyndigheterna förstärker sin kontrollverksamhet för sådana sprängämnesprekursorer eftersom det är uppenbart att de har potential att kraftigt påverka den allmänna säkerheten negativt. |
| --- | --- |

183.

| 184. | Europaparlamentet uppmanar tullmyndigheterna att i samarbete med brottsbekämpande myndigheter och på grundval av information från Europol och andra system för dataanalys förbättra fokuseringen på olagliga inköp av sprängämnesprekursorer via Internet genom granskning baserad på den information om lasten som lämnats av näringsidkare före varornas ankomst eller utförsel till eller från EU, och även använda tullriskhanteringssystemet. |
| --- | --- |

184.

| 185. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med företagen för att främja riktlinjer om säkerhet vid försäljning av sprängämnesprekursorer för e-marknadsplatser och begränsa inköpen av vissa ämnen till yrkesmässiga användare och att överväga att göra sin policy avseende produkter som omfattas av begränsningar ännu mer detaljrik genom att bestämma tillåtna kvantitets- och renhetsnivåer. |
| --- | --- |

185.

| 186. | Europaparlamentet efterlyser enhetlig tillämpning av vissa standardiserade namnkonventioner som skulle göra det möjligt för ekonomiska aktörer och e-marknadsplatser att lättare identifiera kemikalier som läggs ut på deras webbplatser. Parlamentet uppmanar e-marknadsplatser att därefter jämföra det som läggs ut med förteckningar över de standardiserade nyckelorden, för att förhindra att varan läggs ut om den är reglerad. |
| --- | --- |

186.

| 187. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att fastställa gemensamma kriterier för tillstånd genom att harmonisera villkoren för beviljande och avvisande av ansökningar och underlätta ömsesidigt erkännande mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

187.

Olagliga vapen

| 188. | Europaparlamentet efterlyser ett snabbt och effektivt genomförande av direktivet kontroll av förvärv och innehav av vapen för att i största möjliga mån kontrollera försäljningen och användningen av dessa och undvika att skjutvapen och relaterad utrustning och verktyg smugglas från både inom och utanför EU. Parlamentet kräver att kryphål i det befintliga regelverket ska stängas, till exempel genom att vidta åtgärder för att stoppa spridningen av vapen som använder lös ammunition och som är lätta att omvandla, Flobert-vapen, larmpistoler samt liknande vapen. |
| --- | --- |

188.

| 189. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta program för inlämning av skjutvapen och ammunition, som är skräddarsydda för de särskilda förhållandena på marknaderna för olagliga skjutvapen. Parlamentet efterlyser en effektiv bestraffning av innehav av och handel med olagliga skjutvapen. Parlamentet kräver att medlemsstaterna strikt och noggrant genomför rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel. |
| --- | --- |

189.

| 190. | Europaparlamentet stöder översynen av EU:s strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med handeldvapen och lätta vapen (SALW), som tar hänsyn till den nya säkerhetssituationen, det säkerhetspolitiska sammanhanget och utvecklingen av utformningen av/tekniken för SALW vilket påverkar möjligheterna att avvärja hotet. |
| --- | --- |

190.

| 191. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör anta en ”undersök pistolen” -strategi, med hjälp av specialiserade brottsbekämpande celler, som är utformad för att peka ut de aktörer och nätverk som är inblandade i denna typ av olaglig handel och efter samråd med de olika nationella ballistiska databaserna. |
| --- | --- |

191.

| 192. | Europaparlamentet erinrar om att kommissionen har antagit en rapport om utvärderingen av förordning (EU) nr 258/2012 som fastställer regler för godkänd export, import och transitering av icke-militära skjutvapen, och dragit slutsatsen att förordningen fortfarande behövs men att dess genomslagskraft begränsas av bristen på tydlighet i vissa bestämmelser och det komplicerade samspelet med andra EU-lagstiftningsinstrument. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter att inrätta specialiserade polisgrupper för handeln med olagliga vapen, som ska utrustas med tillräcklig personal, sakkunskap och materiel. |
| --- | --- |

192.

| 193. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga eventuella begränsningar för bärande av kniv utan giltigt skäl, förbud mot särskilt skadliga knivar såsom zombie- eller butterflyknivar, och att dessa åtgärder även omfattar internet. |
| --- | --- |

193.

Yttre dimension

| 194. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att vidta globala åtgärder på internationell nivå för att komma till rätta med de utdragna konflikter som destabiliserar hela regioner, ger näring åt cykeln av våld och lidande och som tyvärr ger bränsle åt många terroristers verklighetsbeskrivning. |
| --- | --- |

194.

| 195. | Europaparlamentet efterlyser en intensifiering av EU:s samarbete med grannländer, och i synnerhet transitländer och destinationsländer för utländska stridande, när det gäller kampen mot terrorism. Parlamentet anser att EU måste upprätthålla en global strategi för kampen mot terrorism, med särskild inriktning på samarbete med de viktigaste tredjeländerna, som baseras på klart fastställda prioriteringar. |
| --- | --- |

195.

| 196. | Europaparlamentet anser att kampen mot terrorism är ett område som kräver konkreta sakkunskaper. Parlamentet efterlyser därför en förstärkning av professionaliseringen av EU:s nätverk på detta område, framför allt genom att bevilja operativ terrorismbekämpningspersonal från medlemsstaterna en bättre och längre integrering i EU:s struktur, utöver ett enda uppdrag inom en EU-delegation. Parlamentet anser att utstationering inom EU-institutionerna skulle maximera utnyttjandet av sakkunskap och användningen av kompetens inom kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

196.

| 197. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka stödet till tredjeländer, särskilt grannländer, i deras insatser för att bekämpa brottslighet och olaglig handel som en källa till finansiering av terrorism och att stärka kopplingarna med dem för att påskynda frysning av egendom. Parlamentet är dock oroat över att antiterrorlagstiftningen i en del av EU:s partnerländer har ett för brett tillämpningsområde som missbrukas för att förtrycka fredliga protester. Parlamentet varnar för att kriminalisering av yttrande av legitimt och fredligt missnöje kan leda till radikalisering. Parlamentet anser att EU bör göra stora investeringar i åtgärder som tar itu med de bakomliggande orsakerna till terrorism i tredjeländer. Parlamentet ger sitt starka stöd till externa program som bekämpar extremism i fängelser, samarbetsprogram med religiösa ledare och samhällen, interreligiösa dialoger och forum samt överlag alla typer av försoningsprogram som mildrar spänningar mellan samhällen och motverkar sekteristisk politik, i synnerhet med ekonomiska, sociala och utbildningsmässiga medel. |
| --- | --- |

197.

| 198. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att dra full nytta av underrättelseanalyser om bekämpande av terrorism från EU:s underrättelse- och lägescentral (EU Intcen). Parlamentet uppmanar kommissionen att ge ett klart mandat för EU Intcen att nå ut direkt till analytiker inom EU-delegationerna för att öka flödet av relevant information till EU:s centrala underrättelsetjänst. |
| --- | --- |

198.

| 199. | Europaparlamentet efterfrågar ett förbättrat samarbete och en identifiering av synergier mellan å ena sidan uppdrag och operationer inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) och å andra sidan åtgärder från rådet (rättsliga och inrikes frågor). |
| --- | --- |

199.

| 200. | Europaparlamentet efterlyser en förenkling av EU:s system för restriktiva åtgärder för att göra det till ett effektivt verktyg i kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

200.

Offer för terrorism

| 201. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett samordningscentrum på EU-nivå för offer för terrorism, som bör tillhandahålla adekvat krisstöd i rätt tid vid attacker i en eller flera medlemsstater. Parlamentet anser att bland annat samordningscentrumet för offer för terrorism bör ha till uppgift att säkerställa akut stöd till offer från en annan medlemsstat såväl som tillhandahållandet av sakkunskap på EU-nivå genom att främja utbyte av kunskap, protokoll och bästa praxis. Parlamentet understryker behovet av att utöka stödet och skyddsåtgärderna för indirekta offer, såsom offrens släktingar, ögonvittnen och insatspersonal. |
| --- | --- |

201.

| 202. | Europaparlamentet anser att samordningscentrumet för offer för terrorism när det väl har inrättats bör samla in statistik och bistå i och samordna upprättandet av register över offer för terrorism i medlemsstaterna och på europeisk nivå, i full överensstämmelse med dataskyddslagstiftningen, särskilt när det gäller de registrerades rättigheter och principen om ändamålsbegränsning. Parlamentet anser att samordningscentrumet även skulle kunna undersöka och främja bästa praxis, såsom skapande av protokoll för att 1) garantera den första emotionella uppmärksamheten för terroroffren, 2) ge dem psykologiskt och emotionellt stöd, 3) undvika viktimisering under rättsförfaranden eller i byråkratiska interaktioner, 4) garantera en effektiv tillgång till rättvisa, särskilt i händelse av attacker som omfattar transnationella offer, 5) främja god praxis för medier i ämnen som är känsliga för terroroffer och deras familjer. Parlamentet anser att samordningscentrumet för offer för terrorism även skulle kunna upprätta ett offentligt register över ackrediterade organisationer som ger stöd till offer och som är tillgängliga för rådgivning och förbättringar av de utarbetade protokollen. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att utse en enda myndighet som ansvarar för att kunna agera som en nationell kontaktpunkt för samlingscentrumet för offer för terrorism när det inrättas. |
| --- | --- |

202.

| 203. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en enda internetplattform på alla EU-språk för rättigheter som åtnjuts av och stöd till offer för terrorism, som skulle förvaltas av samordningscentrumet för offer för terrorism, med en enda kontaktpunkt på varje nationell nivå, inbegripet en hjälplinje. |
| --- | --- |

203.

| 204. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagförslag om offer för terrorism, som på ett klart, tydligt och ett effektivt sätt bemöter offrets lång- och kortsiktiga behov, inklusive en gemensam definition av statusen för offer för terrorism och offrens rättigheter, och en standardiserad blankett för att kräva skadestånd med tydliga skyldigheter och tidsfrister för försäkringsgivarna. Parlamentet anser att det bör finnas ett förenklat förfarande på nationell nivå för att bevilja automatiskt skadestånd till offer för terrorism kort efter en attack för att tillgodose deras omedelbara behov, och att frågan om ytterligare skadestånd med jämna mellanrum bör ses över på grundval av en bedömning av offrets situation. |
| --- | --- |

204.

| 205. | Europaparlamentet anser att tillämpningsområdet för en gemensam definition av terroroffer åtminstone bör omfatta 1) omkomna personer, 2) människor som lidit psykisk och/eller psykologisk skada, 3) människor som drabbats av kidnappning eller hot, 4) maken/makan till den omkomne eller en person kopplad till honom eller henne genom ett likvärdigt affektionsförhållande, även föräldrar och barn, far- eller morföräldrar och syskon. |
| --- | --- |

205.

| 206. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ålägga sektorsövergripande krishanteringscentrum för samordning och räddningsinsatser att genomföra nationella och lokala protokoll för prioriterad snabbidentifiering av offren samt för omedelbar hantering och hänvisning till de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

206.

| 207. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att det inom den nationella infrastrukturen för insatser vid nödsituationer tillhandahålls ett heltäckande bemötande av de specifika behoven hos offer för terrorism omedelbart efter en terroristattack och så länge det är nödvändigt. Parlamentet anser att medlemsstaterna i detta avseende bör upprätta en gemensam och uppdaterad webbplats med all relevant information och ett krisstödcentrum för offer och deras familjemedlemmar som ger akut psykologisk hjälp och emotionellt stöd såsom anges i direktiv (EU) 2017/541. |
| --- | --- |

207.

| 208. | Europaparlamentet betonar att offrets anhöriga bör underrättas av särskilt utbildad personal på ett värdigt, humant och lämpligt sätt, som ser till att medierna inte avslöjar deras identiteter utan deras medgivande, och att särskild uppmärksamhet, respekt och prioritet bör ges vid hanteringen av barn. |
| --- | --- |

208.

| 209. | Europaparlamentet efterlyser ett fullständigt och effektivt genomförande av direktiv (EU) 2015/637 (25) för att säkerställa konsulärt skydd för EU-medborgare som befinner sig i tredjeländer där deras medlemsstater inte är representerade. Parlamentet understryker att allt fler EU-medborgare har drabbats av terrordåd i ett annat land än det egna, och begär därför att protokoll ska utarbetas i medlemsstaterna utan dröjsmål för att hjälpa EU-medborgare som är medborgare i en annan medlemsstat i händelse av ett terrordåd, i linje med direktiv (EU) 2017/541. |
| --- | --- |

209.

| 210. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att det nödvändiga stöd som ges till offer för terrorism även omfattar åtgärder som första hjälpen, psykologiskt stöd, skydd mot en andra viktimisering, rättshjälp, effektiv tillgång till rättslig prövning, kontantförskott för att täcka omedelbara utgifter, certifierad barnomsorg och hemstöd, skattelättnadssystem och hjälp med transport i händelse av tillfällig eller permanent funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

210.

| 211. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med stöd av kommissionen säkerställa att yrkesverksamma inom alla relevanta nationella myndigheter, och speciellt utryckningspersonal, har lämplig utbildning om de särskilda behoven hos offer för terrorism. Parlamentet noterar att samordningscentrumet för offer för terrorism kommer att bistå i uppgifterna att ge professionell utbildning, däribland för poliser, advokater och annan personal som hanterar offer, och även för försäkringsbolag eller ersättningsmyndigheter. |
| --- | --- |

211.

| 212. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta rättsliga mekanismer för att kriminalisera förhärligande av ett specifikt terrordåd eftersom detta förödmjukar offren och orsakar sekundär viktimisering genom att skada brottsoffrets värdighet och möjlighet till återhämtning. |
| --- | --- |

212.

| 213. | Europaparlamentet uppmanar berörda institutioner vidta skyddsåtgärder för att förhindra eventuell efterföljande viktimisering på grund av förnedring och attacker på bilden av offer från sociala sektorer med koppling till angriparen. |
| --- | --- |

213.

| 214. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbjuda hyllningar av personer som befunnits skyldiga till terroristaktiviteter genom en lagakraftvunnen dom. |
| --- | --- |

214.

| 215. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt offer när de säger att de riskerar att drabbas av trakasserier eller att de är rädda för att attackeras igen av angriparnas omgivning. |
| --- | --- |

215.

| 216. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att offer för sexuellt och andra former av grovt våld som begås av Islamiska statens terrorister utanför EU är säkra och inte behöver vara rädda i EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att dra dessa fall inför rätta, även om brotten har begåtts utanför EU och involverar offren som värdefulla vittnen i rättegången. |
| --- | --- |

216.

| 217. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra bestämmelserna om Europeiska unionens solidaritetsfond så att den omfattar skadestånd till offer i händelse av storskaliga terrorattacker, i syfte att vid behov och i gränsöverskridande fall stödja medlemsstaterna. |
| --- | --- |

217.

| 218. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en dialog med medlemsstaterna för att minska de stora befintliga skillnaderna i nivåerna på de nationella ekonomiska ersättningar som varje medlemsstat ger till offer för terrorattentat. |
| --- | --- |

218.

| 219. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att alla offer för terrorism har rätt att vara part i rättsliga förfaranden som hänför sig till en terroristattack som berör dem och att ta hänsyn till de speciella omständigheter som rör offer i gränsöverskridande situationer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera att nedvärderande och förödmjukande kontakter mellan offren och angriparen eller hans eller hennes omgivning inte sker vid straffrättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

219.

| 220. | Europaparlamentet uppmanar till ett ökat främjande av europeiska minnesdagen för terrorismens offer (den 11 mars). |
| --- | --- |

220.

Grundläggande rättigheter

| 221. | Europaparlamentet betonar att säkerhetsåtgärder, inbegripet åtgärder mot terrorism, måste vidtas med stöd av rättsstatsprincipen, respektera de grundläggande rättigheterna och antas inom ramen för ett tydligt regelverk. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och EU-institutionerna att när de antar och tillämpar åtgärder mot terrorism respektera de grundläggande rättigheterna, inbegripet rätten till integritet och dataskydd, tanke- och yttrandefrihet och icke-diskriminering samt rättssäkerhetsgarantier, inbegripet oskuldspresumtion, rätten till en rättvis rättegång, rätten till information och kontroll av en rättslig myndighet, samt att säkerställa att individen har tillgång till effektiva rättsmedel för att anmäla kränkningar av sina grundläggande rättigheter, inbegripet möjlighet till att väcka talan inför domstol. |
| --- | --- |

221.

| 222. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU-institutionerna att, när de antar och tillämpar åtgärder i kampen mot terrorism, hitta rätt balans mellan de olika berörda grundläggande rättigheterna och säkerhetsbehoven. Parlamentet anser i detta sammanhang att den första prioriteten bör vara att skydda människors grundläggande rätt till liv och säkerhet. |
| --- | --- |

222.

| 223. | Europaparlamentet erinrar om att internationell och regional människorättslagstiftning tydligt klargör att stater har både en rätt och en skyldighet att skydda enskilda under deras jurisdiktion från terroristattacker, för att säkerställa respekten för rätten till liv och rätten till säkerhet. Parlamentet påminner om att EU:s samarbete med tredjeländer på terrorismbekämpningsområdet måste grundas på respekt för de internationella mänskliga rättigheterna och humanitär rätt, inbegripet förbud mot tortyr. |
| --- | --- |

223.

| 224. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vara strikta och med alla tillgängliga rättsliga medel stoppa all religiös eller politisk utövning som begränsar grundläggande rättigheter, leder till förtryck, uppmanar till sexuellt våld och andra allvarliga våldsbrott eller främjar extremism, då sådan utövning inte omfattas av regionsfriheten eller åsiktsfriheten. Parlamentet förväntar sig att medlemsstaterna antar entydiga rättsliga ramar som hindrar domare från att ge ”kulturrabatt” när de har att göra med allvarliga våldshandlingar och till och med tortyr och mord. |
| --- | --- |

224.

| 225. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och byrån för grundläggande rättigheter att undersöka de utmaningar som finns inom terrorismbekämpningsområdet och att identifiera bästa praxis i medlemsstaterna, inbegripet praxis som tar hänsyn till den specifika situationen för utsatta personer, såsom personer med funktionsnedsättning och minderåriga. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja utbyte av bästa praxis och att utveckla riktlinjer i detta avseende. Parlamentet påminner dessutom om att parlamentet, rådet och kommissionen har möjlighet att begära yttranden om åtgärder mot terrorism från byrån för grundläggande rättigheter inom ramen för dess fleråriga ram. |
| --- | --- |

225.

| 226. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att det införs nödvändiga dataskyddsåtgärder, i enlighet med tillämplig EU-lagstiftning, inklusive lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att skydda personuppgifters säkerhet och konfidentialitet. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att tillhandahålla tydliga regler för vem som kan få tillgång till och se vilka uppgifter i systemen, att föra register över läsning och utlämning, samt att säkerställa rätten till tillgång, rättelse, radering och begränsning, och rätten till skadestånd och rättslig prövning. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska datatillsynsmannen att utveckla innovativa lösningar för inbyggt integritetsskydd. |
| --- | --- |

226.

| 227. | Europaparlamentet anser att en sund politik för terrorismbekämpning kräver robusta mandat för de offentliga organ som deltar i kampen mot terrorism, samt en hög grad av offentligt stöd till dessa myndigheter. Parlamentet noterar att tillsyn kan spela en viktig roll för att främja allmänhetens förtroende och stöd. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa tillsynsmekanismer för åtgärder mot terrorism i syfte att bedöma deras verkan. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att säkerställa demokratisk kontroll av och offentlig ansvarsskyldighet för alla säkerhets- och underrättelsetjänster, samtidigt som den erfordrade graden av sekretess bibehålls. |
| --- | --- |

227.

o

o o

| 228. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

228.

---

(1)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 189.

(2)  Study on The European Union’s Policies on Counter-Terrorism: Relevance, Coherence and Effectiveness (Studie om Europeiska unionens politik mot terrorism: relevans, samstämmighet och ändamålsenlighet), beställd av Europaparlamentets utredningsavdelning för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor, http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/583124/IPOL_STU(2017)583124_EN.pdf.

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/sv/TXT/?uri=CELEX:32018D1084

(4)  Europols rapport för 2017 om den rådande situationen och tendenserna inom terrorismen i Europa, s. 14.

(5)  https://www.dw.com/de/jesidin-trifft-in-deutschland-auf-is-peiniger/a-45119776

(6)  Med radikalisering menas en komplicerad process genom vilken en individ eller en grupp antar alltmer extrema religiösa och/eller politiska idéer/åsikter som potentiellt leder till våldsamma handlingar, inklusive terroristhandlingar. I linje med kommissionens policydokument ska varje hänvisning till ”radikalisering” förstås som ”radikalisering som leder till våldsam extremism och terrorism”.

(7)  Tal av kommissionär Věra Jourová, med ansvar för rättsliga frågor, konsumentfrågor och jämställdhet, vid konferensen om radikalisering i fängelser i Bryssel den 27 februari 2018, http://europa.eu/rapid/press-release_SPEECH-18-1221_en.htm.

(8)  Europol, 6 september 2018.

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/458 av den 15 mars 2017 om ändring av förordning (EU) 2016/399 vad gäller stärkandet av kontroller mot relevanta databaser vid de yttre gränserna, EUT L 74, 18.3.2017, s. 1.

(10)  EUT C 366, 27.10.2017, s. 101.

(11)  Europols rapport för 2017 om den rådande situationen och tendenserna inom terrorismen i Europa, s. 10.

(12)  Europols rapport för 2017 om den rådande situationen och tendenserna inom terrorismen i Europa, s. 15.

(13)  Europols rapport för 2018 om den rådande situationen och tendenserna inom terrorismen i Europa, s. 9.

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (EUT L 315, 14.11.2012, s. 57).

(15)  Antagna texter, P8_TA(2018)0229.

(16)  Europarådets rapport av den 22 september 2017Prosecuting and punishing the crimes against humanity or even possible genocide committed by Daesh.

(17)  EUT L 293, 5.11.2013, s. 1.

(18)  EUT L 212, 22.8.2018, s. 1.

(19)  Rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (EUT L 210, 6.8.2008, s. 1) och rådets beslut 2008/616/RIF av den 23 juni 2008 om genomförande av beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (EUT L 210, 6.8.2008, s. 12).

(20)  EUT L 88, 31.3.2017, s. 6.

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1672 av den 23 oktober 2018 om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur unionen och om upphävande av förordning (EG) nr 1889/2005, EUT L 284, 12.11.2018, s. 6.

(22)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2018/614496/IPOL_IDA(2018)614496_EN.pdf

(23)  COM(2018)0213.

(24)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen, EUT L 194, 19.7.2016, s. 1.

(25)  Rådets direktiv (EU) 2015/637 av den 20 april 2015 om samordnings- och samarbetsåtgärder för underlättande av konsulärt skydd till icke-företrädda unionsmedborgare i tredjeländer och om upphävande av beslut 95/553/EG (EUT L 106, 24.4.2015, s. 1).

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/84 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/84

---

P8_TA(2018)0513

Årsrapport om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (2018/2097(INI))

(2020/C 388/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken,

| — | med beaktande av artiklarna 21 och 36 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 21 och 36 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan,

| — | med beaktande av Helsingforsslutakten från 1975 från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Helsingforsslutakten från 1975 från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE),

| — | med beaktande av Nordatlantiska fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nordatlantiska fördraget,

| — | med beaktande av EU:s och Natos gemensamma förklaring om samarbete av den 10 juli 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s och Natos gemensamma förklaring om samarbete av den 10 juli 2018,

| — | med beaktande av uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om politisk ansvarighet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om politisk ansvarighet (1),

| — | med beaktande av den globala strategin från 2016 för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala strategin från 2016 för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 7 juni 2017En strategi för resiliens i EU:s yttre åtgärder (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 7 juni 2017En strategi för resiliens i EU:s yttre åtgärder (JOIN(2017)0021),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0392/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0392/2018), och av följande skäl:

| A. | EU:s säkerhetsmiljö har inte varit så instabil, oförutsägbar, komplex och tvetydig som den är i dag sedan kalla krigets slut, med mellanstatliga konflikter, naturkatastrofer, terrorism, sönderfallande stater, it-angrepp och hybridkrigföring. EU:s nuvarande politik kommer kanske inte längre att räcka till för att främja ett stabilt och välmående grannskap. EU har ett allt större ansvar för att sörja för sin egen säkerhet och samtidigt försvara sina intressen och värden. |
| --- | --- |

A.

EU:s säkerhetsmiljö har inte varit så instabil, oförutsägbar, komplex och tvetydig som den är i dag sedan kalla krigets slut, med mellanstatliga konflikter, naturkatastrofer, terrorism, sönderfallande stater, it-angrepp och hybridkrigföring. EU:s nuvarande politik kommer kanske inte längre att räcka till för att främja ett stabilt och välmående grannskap. EU har ett allt större ansvar för att sörja för sin egen säkerhet och samtidigt försvara sina intressen och värden.

| B. | EU:s yttre åtgärder har en direkt inverkan på EU-medborgarnas liv, både inom och utanför unionen, oavsett om det gäller att stödja fred, ekonomiskt samarbete, säkerhet och stabilitet inom och utanför EU:s gränser, förebygga kriser innan de sker, hantera kriser för att undvika negativa bieffekter eller främja fredlig konfliktlösning. |
| --- | --- |

B.

EU:s yttre åtgärder har en direkt inverkan på EU-medborgarnas liv, både inom och utanför unionen, oavsett om det gäller att stödja fred, ekonomiskt samarbete, säkerhet och stabilitet inom och utanför EU:s gränser, förebygga kriser innan de sker, hantera kriser för att undvika negativa bieffekter eller främja fredlig konfliktlösning.

| C. | EU:s befolkning minskar och beräknas utgöra endast 5 procent av världens befolkning omkring år 2050, vilket kan jämföras med 13 procent 1960. |
| --- | --- |

C.

EU:s befolkning minskar och beräknas utgöra endast 5 procent av världens befolkning omkring år 2050, vilket kan jämföras med 13 procent 1960.

| D. | Mer än hälften av världens befolkningstillväxt fram till 2050 förväntas ske i Afrika, som väntas stå för 1,3 miljarder av de 2,4 miljarder människor som jordens befolkning kommer att öka med. Att denna befolkningstillväxt koncentreras till några av de fattigaste länderna medför ett antal nya utmaningar som, om vi inte snarast tar itu med dem, kan få ödesdigra konsekvenser både för de aktuella länderna och för EU. |
| --- | --- |

D.

Mer än hälften av världens befolkningstillväxt fram till 2050 förväntas ske i Afrika, som väntas stå för 1,3 miljarder av de 2,4 miljarder människor som jordens befolkning kommer att öka med. Att denna befolkningstillväxt koncentreras till några av de fattigaste länderna medför ett antal nya utmaningar som, om vi inte snarast tar itu med dem, kan få ödesdigra konsekvenser både för de aktuella länderna och för EU.

| E. | År 2050 kan Kina, Förenta staterna och Indien vara världens ledande ekonomiska makter och ha ännu större politisk tyngd. Denna omfördelning av ekonomisk och politisk styrka innebär på sikt att ingen av världens största ekonomier kommer att vara en EU-medlemsstat, och därmed kommer EU att ställas inför en kraftigt ändrad maktbalans i världen som kommer att kräva förnyade insatser för att stärka befintliga institutioner för global styrning. |
| --- | --- |

E.

År 2050 kan Kina, Förenta staterna och Indien vara världens ledande ekonomiska makter och ha ännu större politisk tyngd. Denna omfördelning av ekonomisk och politisk styrka innebär på sikt att ingen av världens största ekonomier kommer att vara en EU-medlemsstat, och därmed kommer EU att ställas inför en kraftigt ändrad maktbalans i världen som kommer att kräva förnyade insatser för att stärka befintliga institutioner för global styrning.

| F. | Den nya världsordningen kännetecknas alltmer av asymmetri, och flera icke-statliga aktörer har fått ett allt större inflytande under de senaste tio åren – allt från icke-statliga organisationer som kämpar för mänskliga rättigheter, rättvis handel och hållbar förvaltning av naturresurser till transnationella företag som påverkar regeringspolitiken och aktivister som verkar via sociala medier och vill se demokratiska förändringar. Internationella organiserade kriminella grupper och terroristorganisationer försöker undergräva demokratiska principer. Den multilateralism som EU helhjärtat stöder ifrågasätts alltmer, men ingen framväxande stat eller icke-statlig aktör kan emellertid tvinga på någon en obestridlig världsuppfattning. |
| --- | --- |

F.

Den nya världsordningen kännetecknas alltmer av asymmetri, och flera icke-statliga aktörer har fått ett allt större inflytande under de senaste tio åren – allt från icke-statliga organisationer som kämpar för mänskliga rättigheter, rättvis handel och hållbar förvaltning av naturresurser till transnationella företag som påverkar regeringspolitiken och aktivister som verkar via sociala medier och vill se demokratiska förändringar. Internationella organiserade kriminella grupper och terroristorganisationer försöker undergräva demokratiska principer. Den multilateralism som EU helhjärtat stöder ifrågasätts alltmer, men ingen framväxande stat eller icke-statlig aktör kan emellertid tvinga på någon en obestridlig världsuppfattning.

| G. | Globaliseringen har ökat det ömsesidiga beroendet, vilket innebär att beslut som fattas i Peking eller Washington har en direkt inverkan på våra liv. Det ömsesidiga beroendet har i sin tur lett till att den globala allmänna opinionen blir medveten om behovet av transnationella lösningar för transnationella problem och effektiva multilaterala organisationer för att förbättra den globala styrningen. |
| --- | --- |

G.

Globaliseringen har ökat det ömsesidiga beroendet, vilket innebär att beslut som fattas i Peking eller Washington har en direkt inverkan på våra liv. Det ömsesidiga beroendet har i sin tur lett till att den globala allmänna opinionen blir medveten om behovet av transnationella lösningar för transnationella problem och effektiva multilaterala organisationer för att förbättra den globala styrningen.

| H. | Närmare en fjärdedel av världens befolkning lever i bräckliga stater eller samhällen. Dessa håller på att bli en allt större grogrund för socioekonomisk ojämlikhet som tillsammans med klimatförändringarna utgör en omedelbar utmaning för stabilitet, demokrati och fred. |
| --- | --- |

H.

Närmare en fjärdedel av världens befolkning lever i bräckliga stater eller samhällen. Dessa håller på att bli en allt större grogrund för socioekonomisk ojämlikhet som tillsammans med klimatförändringarna utgör en omedelbar utmaning för stabilitet, demokrati och fred.

| I. | EU:s strävan efter globalt ledarskap och inflytande har undergrävts av finanskrisen, hanteringen av den och en aldrig tidigare skådad migrations- och flyktingkris, ökad EU-skepticism, utbredda kriser i vår omedelbara närhet, bristande sammanhållning i utrikespolitiken, en tilltagande skepsis bland den allmänna opinionen i Europa mot maktanvändningen utanför våra gränser och en avsaknad av ett effektivt strategiskt oberoende för EU, vilket har lett till en tendens att svara på händelser snarare än att forma dem. EU är dock fortfarande världsledande när det gäller tillsynsstandarder. |
| --- | --- |

I.

EU:s strävan efter globalt ledarskap och inflytande har undergrävts av finanskrisen, hanteringen av den och en aldrig tidigare skådad migrations- och flyktingkris, ökad EU-skepticism, utbredda kriser i vår omedelbara närhet, bristande sammanhållning i utrikespolitiken, en tilltagande skepsis bland den allmänna opinionen i Europa mot maktanvändningen utanför våra gränser och en avsaknad av ett effektivt strategiskt oberoende för EU, vilket har lett till en tendens att svara på händelser snarare än att forma dem. EU är dock fortfarande världsledande när det gäller tillsynsstandarder.

| J. | En del av västvärldens demokratier har blivit mer sårbara, protektionistiska och inåtvända, och de går till ytterligheterna vid en tidpunkt då multilateralt samarbete är det enda sättet att reagera på globala utmaningar på ett effektivt sätt. Stormakter som Kina och Ryssland försöker fylla detta tomrum och strävar efter att utmana den nuvarande globala styrningen, som bygger på folkrätten, i stället för att anamma den. Dessa stater har en annorlunda inställning till utvecklingssamarbete som inte är kopplad till ökad rättsstatlighet eller andra demokratiska reformer. |
| --- | --- |

J.

En del av västvärldens demokratier har blivit mer sårbara, protektionistiska och inåtvända, och de går till ytterligheterna vid en tidpunkt då multilateralt samarbete är det enda sättet att reagera på globala utmaningar på ett effektivt sätt. Stormakter som Kina och Ryssland försöker fylla detta tomrum och strävar efter att utmana den nuvarande globala styrningen, som bygger på folkrätten, i stället för att anamma den. Dessa stater har en annorlunda inställning till utvecklingssamarbete som inte är kopplad till ökad rättsstatlighet eller andra demokratiska reformer.

| K. | Den gemensamma övergripande handlingsplanen med Iran är en betydande multilateral bedrift på vägen mot ett stabilt och fredligt Mellanöstern. President Donald Trumps beslut att dra sig ur den gemensamma övergripande handlingsplanen och införa sekundära sanktioner mot europeiska företag som bedriver laglig handel med Iran är djupt beklagligt och undergräver den europeiska ekonomiska suveräniteten, vilket belyser EU:s problematiska beroende av dollarhandelssystemet. EU och medlemsstaterna har bekräftat sitt åtagande avseende den gemensamma övergripande handlingsplanen och vidtagit åtgärder för att skydda Europas berättigade ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

K.

Den gemensamma övergripande handlingsplanen med Iran är en betydande multilateral bedrift på vägen mot ett stabilt och fredligt Mellanöstern. President Donald Trumps beslut att dra sig ur den gemensamma övergripande handlingsplanen och införa sekundära sanktioner mot europeiska företag som bedriver laglig handel med Iran är djupt beklagligt och undergräver den europeiska ekonomiska suveräniteten, vilket belyser EU:s problematiska beroende av dollarhandelssystemet. EU och medlemsstaterna har bekräftat sitt åtagande avseende den gemensamma övergripande handlingsplanen och vidtagit åtgärder för att skydda Europas berättigade ekonomiska intressen.

| L. | IS, al-Qaida och andra internationella terroristorganisationer utgör fortfarande ett stort hot mot Europa och världens nationer. |
| --- | --- |

L.

IS, al-Qaida och andra internationella terroristorganisationer utgör fortfarande ett stort hot mot Europa och världens nationer.

| M. | Europas säkerhet grundar sig på strävan efter ett gemensamt strategiskt oberoende, en strävan som understryks i unionens globala strategi. En ambitiös, trovärdig och effektiv gemensam utrikespolitik måste underbyggas av tillräckliga finansiella resurser och medel och bygga på ett enhetligt, snabbt och konsekvent förhållningssätt hos EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

M.

Europas säkerhet grundar sig på strävan efter ett gemensamt strategiskt oberoende, en strävan som understryks i unionens globala strategi. En ambitiös, trovärdig och effektiv gemensam utrikespolitik måste underbyggas av tillräckliga finansiella resurser och medel och bygga på ett enhetligt, snabbt och konsekvent förhållningssätt hos EU:s medlemsstater.

| 1. | Europaparlamentet betonar att tiden nu är inne för Europeiska unionen att ta sitt öde i egna händer. Parlamentet anser att EU bör inta rollen som fullfjädrad och suverän politisk och ekonomisk makt i internationella förbindelser som hjälper till att lösa konflikter i hela världen och formar den globala styrningen. Parlamentet betonar därför att det behövs en äkta, gemensam europeisk utrikes- och säkerhetspolitik, som bygger på strategiskt oberoende och dess integrering, även i fråga om kapacitet, i industrin och operationerna, för att främja våra gemensamma intressen samt våra principer och värden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är övertygat om att ingen enskild EU-medlemsstat kan reagera effektivt på dagens globala utmaningar på egen hand. Parlamentet anser att medlemsstaterna genom gemensamma ansträngningar inom EU kan utöva ett inflytande i världen som de annars inte skulle ha. Parlamentet är övertygat om att 28 medlemsstater som arbetar tillsammans mot enhetliga och gemensamma ståndpunkter och som företräder 500 miljoner medborgare, har större inflytande i internationella förhandlingar, främjandet av mänskliga rättigheter och ansvarsskyldighet och fastställandet av internationella bestämmelser och politiska, demokratiska, miljömässiga, sociala och ekonomiska normer. Parlamentet anser dessutom att globaliseringen under beskydd av EU:s sociala modell kan innebära en möjlighet för EU-medborgarna och inte ett hot, och att de europeiska och nationella ledarna måste upplysa om denna möjlighet i tydliga och positiva ordalag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna alltför ofta prioriterar sina nationella intressen, oberoende av vilka konsekvenser detta eventuellt kan ha på europeisk nivå. Detta undergräver EU:s enighet, konsekvens och effektivitet och därmed även dess trovärdighet som global aktör. Parlamentet vill se en bättre ansvarsfördelning, ökad solidaritet och bättre samordning mellan EU och medlemsstaterna. Parlamentet påminner om behovet av att unionens yttre politik ska vara sammanhängande och förenlig med andra politikområden med en extern dimension. Dessutom måste den samordnas med internationella partner. Parlamentet anser att det är oerhört viktigt att medlemsstaterna har ett gott samarbete med varandra för att värna om vår demokrati, våra gemensamma värden, vår frihet och våra sociala och miljömässiga normer. Parlamentet understryker att samarbetet mellan medlemsstaterna, partnerländerna och de internationella organisationerna behöver utökas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att EU, med alla sina 28 medlemsstater, utgör världens största ekonomi med över en halv miljard människor och att euron är den näst viktigaste reservvalutan. Parlamentet betonar att EU på grundval av de samlade bidragen från EU:s institutioner och enskilda medlemsstater också är världens största givare av utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att den europeiska strategin för yttre förbindelser kännetecknas av






  — | främjande och skydd av universella värden som fred, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, inbegripet minoriteters rättigheter, |
| --- | --- | --- |

5.

—

främjande och skydd av universella värden som fred, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, inbegripet minoriteters rättigheter,

| — | ett engagemang för multilateralism och en regelbaserad internationell ordning, med stöd av FN-systemet och regionala organisationer som t.ex. OSSE, |
| --- | --- |

—

ett engagemang för multilateralism och en regelbaserad internationell ordning, med stöd av FN-systemet och regionala organisationer som t.ex. OSSE,

| — | en tonvikt på förebyggande och hantering av konflikter, medling, fredlig konfliktlösning, fredsbevarande åtgärder och institutionsuppbyggnad, |
| --- | --- |

—

en tonvikt på förebyggande och hantering av konflikter, medling, fredlig konfliktlösning, fredsbevarande åtgärder och institutionsuppbyggnad,

| — | främjande av hållbar utveckling, bistånd och ekonomiskt samarbete, rättvis handel, klimatvänliga avtal och alternativa energikällor. |
| --- | --- |

—

främjande av hållbar utveckling, bistånd och ekonomiskt samarbete, rättvis handel, klimatvänliga avtal och alternativa energikällor.

| 6. | Europaparlamentet betonar att EU bör stå fast vid sina principer om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstaten, som är förankrade i fördragen. Parlamentet betonar vikten av att bedöma huruvida främjandet av dessa principer i tredjeländer har varit framgångsrikt och att utvärdera vilket utrymme som finns för ytterligare förbättringar. Parlamentet betonar att EU:s rykte som främjare av dessa principer endast kan upprätthållas om det finns garantier för att exakt dessa principer värnas och följs i alla EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser dessutom att man bör överväga att tillämpa strategin med ”ge mindre, få mindre” för sådana länder som går bakåt i fråga om styrning, demokrati och mänskliga rättigheter. Parlamentet anser att EU bör använda sina utrikespolitiska instrument på ett effektivare sätt, bland annat handels- och utvecklingsinstrument som bilaterala avtal med tredjeländer, vid överträdelser av demokratiska normer och mänskliga rättigheter, för att i synnerhet säkerställa att inget avtal ratificeras förrän riktmärkena för mänskliga rättigheter har uppnåtts. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att anta beslut om oförklarliga förmögenheter för att motverka korruption i tredjeländer. Parlamentet påminner om att ekonomiska sanktioner är ett kraftfullt verktyg för tvingande diplomati. Parlamentet framhåller att utrikespolitiska ståndpunkter som parlamentet har antagit i vissa fall inte följs upp på unionsnivå, och kräver att rådet och Europeiska utrikestjänsten (utrikestjänsten) tar större hänsyn till dessa. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten, kommissionen, rådet och de enskilda medlemsstaterna att agera strategiskt genom att följa en integrerad strategi och använda alla till buds stående medel, bland annat handel, utveckling och diplomatiska, civila och militära verktyg inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), samt strategisk kommunikation och offentlig diplomati för att stärka EU:s geopolitiska inflytande och allmänna bild i världen och skydda dess intressen, bland annat genom att stärka EU:s ekonomiska suveränitet och strategiska oberoende. Parlamentet betonar den komplementaritet som miljöinriktade, kulturella, akademiska och andra ”alternativa” former av diplomati kan ha i denna process. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet kräver att lämpliga finansiella resurser görs tillgängliga för EU:s yttre åtgärder inom nästa fleråriga budgetram (för perioden 2021–2027) och att EU koncentrerar sina resurser på strategiska prioriteringar. Parlamentet påminner om den viktiga betydelsen av EU:s instrument för finansiering av yttre åtgärder för att främja EU:s utrikespolitiska intressen, och understryker vikten av att stärka samstämmigheten, effektiviteten, lyhördheten och flexibiliteten för dessa externa finansieringsinstrument. Parlamentet måste involveras på lämpligt sätt i granskningen och den strategiska styrningen av dessa instrument. Parlamentet anser att de växande utmaningarna i och utanför EU:s grannskap kräver betydligt högre anslag för externa åtgärder och en betydande förstärkning av civila uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att utveckla intressebaserade koalitioner med likasinnade länder för att stödja och främja en regelbaserad internationell ordning, multilateralism och fri och rättvis handel samt att sträva efter samarbetsinriktade lösningar på globala utmaningar, bland annat den ändrade maktbalansen. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att samarbeta med framväxande stormakter i fråga om att tillhandahålla globala allmänna nyttigheter såsom fred och säkerhet, bland annat genom att samarbeta om krisförebyggande insatser och krishanteringsinsatser i hela världen, begränsning av klimatförändringar, inbegripet hållbar förvaltning av naturtillgångar, ren luft och rent vatten och oförorenad mark samt försvar och främjande av mänskliga rättigheter och finansiell stabilitet. Parlamentet påminner om vikten av interparlamentariska förbindelser för att stödja dessa mål. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet fördömer Rysslands upprepade användning av sin vetorätt i FN:s säkerhetsråd och anser att detta underminerar de internationella ansträngningar som görs för fred och konfliktlösning. Parlamentet konstaterar att det förekommer blockeringar i FN:s säkerhetsråd som hindrar världssamfundet från att agera och lösa kriser. Parlamentet uppmanar återigen medlemsstaterna att stödja reformen av säkerhetsrådets sammansättning och funktionssätt. Parlamentet betonar att EU har åtagit sig att stärka FN:s internationella roll. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att EU har spelat en viktig roll för att trappa ned och lösa utrikespolitiska kriser, särskilt när en del medlemsstater har tagit ledningen under överinseende av hela unionen, t.ex. inom Normandieformatet eller E3+3-förhandlingarna med Iran. Parlamentet anser att, samtidigt som ett ökat säkerhets- och försvarssamarbete eftersträvas på lång sikt där det anses lämpligt, kan inrättandet av tillfälliga koalitioner av medlemsstater som kan ingripa för att snabbt reagera på internationella kriser göra EU:s yttre åtgärder mer flexibla och lyhörda på kort sikt för att svara mot föränderliga situationer, genom att minska trycket på medlemsstaterna att uppnå allmän enighet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar den allt större roll som EU har, bland annat dess civila och militära GSFP-uppdrag, för att upprätthålla fred, förebygga konflikter, stärka den internationella säkerheten och återuppbyggnaden efter olika konflikter för att säkra långvarig fred. Parlamentet påminner om de allt större framgångarna i konfliktlösning där kvinnor har en formell roll i processen och efterlyser ett ökat deltagande av dem i sådana uppdrag. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet inser att närliggande hot avgör de politiska prioriteringarna. Parlamentet uppmanar dock alla medlemsstater att respektera den princip om solidaritet som fastställs i fördragen (artikel 80 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) och att vidta de åtgärder som krävs för att hantera migrationskrisen gemensamt, på samma sätt som alla medlemsstater med solidaritet har bemött de utmaningar som uppstått till följd av ett självsäkert Ryssland och Kina på ekonomi- och säkerhetsområdet. Parlamentet anser vidare att den nuvarande krisen har satt medlemsstaternas samarbetsvilja på prov i fråga om att mer effektivt ta itu med gemensamma utmaningar. Parlamentet efterlyser ytterligare humanitärt stöd och bistånd åt konfliktdrabbade befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar att den inre och yttre säkerheten flätas samman alltmer. Parlamentet understryker behovet av att stärka EU:s inre motståndskraft mot yttre inblandning och upprätta en gemensam strategi med internationella partner när det gäller att skydda såväl kritisk infrastruktur som grundläggande institutioner och kännetecken för våra demokratier. Parlamentet stöder kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten i arbetet med att som en del av en strategi för att minska olika risker ytterligare stärka EU:s förmåga att stå emot mot terrorattentat, särskilt jihadistisk terrorism, som för närvarande utgör en av de största utmaningarna för EU-medborgarnas säkerhet, radikalisering, olaglig migration, upprepad användning av kemiska vapen, propaganda, desinformationskampanjer såväl online som offline, ryska försök att genomföra it-angrepp och blanda sig i val- och folkomröstningskampanjer och andra hybridhot som alla fordrar snabba, beslutsamma och samordnade motåtgärder. Parlamentet understryker att alla tänkbara åtgärder bör vidtas för att undvika all form av inblandning i valet till Europaparlamentet 2019. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet framhåller att det transatlantiska partnerskapet står inför ansenliga utmaningar och splittringar på kort sikt, trots att det fortfarande är absolut nödvändigt för att skapa säkerhet och välstånd på båda sidor av Atlanten. Parlamentet beklagar Förenta staternas gradvisa tillbakadragande från den multilaterala, regelbaserade världsordningen, i synnerhet landets utträde ur Parisavtalet, den gemensamma övergripande handlingsplanen, avtalet om Stillahavspartnerskapet och FN:s råd för mänskliga rättigheter, och dess upphörande av finansiering till UNRWA och olika FN-organ och multilaterala forum samt fredsbevarande insatser, liksom dess attacker mot Internationella brottmålsdomstolen (ICC). Parlamentet uppmanar EU att visa enhet, fasthet och proportionalitet i sina svar på sådana beslut, att bekräfta sitt fulla stöd för den gemensamma övergripande handlingsplanen, att säkerställa påtagliga ekonomiska resultat med Iran och att skydda europeiska företag som investerar i Iran mot amerikanska sanktioner. Parlamentet uppmanar dessutom EU att intensifiera arbetet med klimatdiplomati och att inkludera respekten för Parisavtalet i alla handels- och investeringsavtal. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att investeringar i stabilitet och välstånd på västra Balkan måste fortsätta att vara en viktig prioritering för EU. Parlamentet upprepar att det europeiska perspektivet för länderna på västra Balkan måste leda till ett fullvärdigt medlemskap för de berörda länderna, under förutsättning att alla kriterier är uppfyllda. Parlamentet understryker att utvidgningsprocessen är meritbaserad, bygger på stränga och rättvisa villkor i enlighet med en strikt tillämpning av Köpenhamnskriterierna och måste vara avhängig av ingenting annat än de konkreta resultat som varje enskilt land har uppnått i frågor som korruption, praxis vid penningtvätt, insyn och rättsväsendets oberoende. Parlamentet upprepar vikten av att man under hela denna process främjar de reformer som krävs för en regelbaserad, samarbetsinriktad politisk och ekonomisk internationell ordning med fokus på rättsstaten, respekt för mänskliga rättigheter, särskilt minoriteters rättigheter, försoning och goda grannförbindelser, säkerhet och migration, socioekonomisk och hållbar utveckling, transport- och energiförbindelser, miljöskydd samt den digitala agendan. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet inser att stabiliteten i det östra grannskapet är viktig för unionens egen stabilitet och anser att man bör utveckla ännu närmare förbindelser med det östliga partnerskapet. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att fortsätta använda EU:s omvandlande kraft vid unionens östra gränser, stärka de ekonomiska förbindelserna och konnektiviteten, använda handels- och associeringsavtal, ge tillträde till den inre marknaden och fördjupa de direkta personkontakterna, bland annat genom viseringslättnader och viseringsliberalisering när alla krav är uppfyllda, som incitament för att främja demokratiska reformer och antagandet av europeiska bestämmelser och normer. Parlamentet uppmanar även utrikestjänsten att övervaka de demokratiska processerna i dess direkta grannskap och se till att den demokratiska utvecklingen inte avstannar eller går tillbaka. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet upprepar EU:s åtagande att stödja sina partners suveränitet, oberoende och territoriella integritet. Parlamentet understryker behovet av att ta itu med alla frusna konflikter i enlighet med folkrätten och internationella normer och principer, att öka stödet till konfliktdrabbade invånare, internflyktingar och andra flyktingar och att motverka tredjeländers, särskilt Rysslands, försök till destabilisering. Parlamentet fördömer än en gång Rysslands olagliga annektering av Krim och den militära interventionen i östra Ukraina. Parlamentet efterlyser fortsatta insatser för att säkerställa genomförandet av Minskavtalen och begär att EU:s sanktioner mot Ryssland förlängs till dess att landet följer dessa avtal. Parlamentet fördömer dessutom den fortsatta militariseringen och försämringen av säkerhetsläget och den humanitära situationen i de georgiska ockuperade territorierna Abchazien och Tschinvaliregionen/Sydossetien, och uppmanar Ryssland att fullgöra sina skyldigheter enligt det avtal om eldupphör som ingicks 2008 efter medling av EU. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att Medelhavet utgör gränsen mellan de mest ojämlika regionerna i världen. Parlamentet upprepar det akuta behovet av att dels främja en rättvis ekonomisk och social utveckling i södra Medelhavsområdet och Afrika söder om Sahara, dels hjälpa länderna att ta itu med de bakomliggande orsakerna till instabilitet, såsom väpnade konflikter, odemokratisk och ineffektiv styrning, korruption och klimatförändringar, genom att skapa lokala ekonomiska möjligheter, särskilt för unga människor och kvinnor och särskilt i migranternas ursprungsländer, genom att samarbeta med relevanta aktörer på plats och involvera lokalsamhällena. I detta sammanhang noterar parlamentet dels förslaget från kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker om att bygga en ny allians för hållbara investeringar och arbetstillfällen mellan Europa och Afrika, dels hans initiativ till att utveckla de olika handelsavtalen mellan Europa och Afrika till ett enda interkontinentalt frihandelsavtal, vilket endast kan lyckas om det presenteras som ett ekonomiskt partnerskap mellan jämlikar och om en effektiv företagsvänlig och investeringsvänlig miljö kan skapas. Parlamentet uppmanar EU att använda andra mekanismer inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken till att ytterligare öka samarbetet mellan EU, partnerländerna i det södra grannskapet och regionala nyckelaktörer i regionala frågor som till exempel god samhällsstyrning, säkerhet, energi och kampen mot klimatförändringarna. Parlamentet upprepar sitt stöd för EU:s stabiliseringsuppdrag inom ramen för GSFP och begär att det förstärks. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att EU måste inta en ledande roll i Mellanöstern och Persiska viken med hjälp av sin beslutsamma mjuka makt och ett fullständigt genomförande av alla befintliga associeringsavtal. Parlamentet beklagar djupt den amerikanska regeringens beslut att flytta den amerikanska ambassaden i Israel från Tel Aviv till Jerusalem. Parlamentet uppmanar EU att vara pådrivande i återupptagandet av en verklig fredsprocess i Mellanöstern som syftar till en tvåstatslösning. Parlamentet bekräftar på nytt att den FN-ledda Genèveprocessen har företräde i lösningen av konflikten i Syrien, i linje med FN:s säkerhetsråds resolution 2254. Parlamentet fördömer Rysslands och Irans stöd till Assadregimen, dess krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten, och uppmanar EU och medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att få slut på brotten mot det syriska folket och framför allt på användningen av kemiska vapen mot dem. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet fördömer de allvarliga kränkningar av internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning som utförs av alla sidor i Jemen, inklusive den saudiskledda koalitionens och huthirebellernas urskillningslösa angrepp mot civila. Parlamentet kräver att blockaden av Jemen omedelbart upphör och uppmanar alla sidor i konflikten att återuppta dialogen under FN:s överinseende och arbeta för en varaktig vapenvila. Parlamentet välkomnar det beslut som fattats av Tysklands, Danmarks och Finlands regeringar om att stoppa vapenförsäljningen till Saudiarabien. Parlamentet efterlyser EU-omfattande sanktioner mot dem som bär ansvaret för mordet på den saudiske journalisten Jamal Khashogg. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att stärkandet av den regionala säkerheten i regionen Indiska oceanen/Stilla havet är av yttersta vikt för EU:s och dess medlemsstaters intressen. Parlamentet uppmanar alla berörda parter i regionen att lösa tvister med fredliga medel och att avstå från att vidta ensidiga åtgärder för att bryta dödläget, bland annat i Öst- och Sydkinesiska havet, för att trygga den regionala säkerheten. Parlamentet uppmuntrar ett snabbt återupptagande av de bilaterala samtalen mellan Kina och Taiwan och upprepar sitt stöd för Taiwans meningsfulla deltagande i internationella organisationer, mekanismer och aktiviteter. Parlamentet stöder åtgärder för att fördjupa förbindelserna mellan EU, dess medlemsstater och dess partner i Asien, och uppmuntrar ekonomiska, diplomatiska och säkerhetsmässiga samarbeten. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet bekräftar i efterdyningarna av de senaste president- och parlamentsvalen i regionen på nytt sitt åtagande att fortsätta att upprätta starka förbindelser med länderna i Latinamerika och främja försvaret av demokratin, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna som en hörnsten för djupare integration och samarbete. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över bristen på respekt för demokratin, de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen i Kuba, Nicaragua och Venezuela. Parlamentet noterar med oro valutvecklingen i Brasilien och hoppas att den nya regeringen kommer att följa den inslagna vägen mot demokrati och rättsstatsprincipen. Parlamentet lovordar de insatser som gjorts av alla berörda parter i fredsprocessen i Colombia, och upprepar sitt helhjärtade stöd för denna fredsprocess och dess effektiva genomförande. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att trots den betydelse mjuk makt och institutionsuppbyggnad kan ha, så är de i sig inte tillräckliga för att utöva inflytande i en värld där maktpolitik och hård makt blir allt viktigare. Parlamentet anser att genomslagskraften för EU:s utrikespolitik i slutändan i stor utsträckning kommer att vara beroende av en effektiv kombination av olika verktyg för hård respektive mjuk makt, inbegripet en öppen dialog, av dess förmåga att föregå med gott exempel och av de resurser och den kapacitet som bär upp den, bland annat tillräckliga ekonomiska resurser, effektiv multilateralism, en kombination av mjuk makt och trovärdig hård makt, sammanslagning av militär kapacitet och medlemsstaternas vilja att dels avstå från beslutsfattande i detta sammanhang, dels samarbeta med Nato och andra likasinnade länder. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar ett ökat försvarssamarbete mellan EU:s medlemsstater och de åtgärder som vidtagits för att öka EU:s militära oberoende, nämligen inrättandet av en europeisk gemensam ledningscentral i Bryssel för EU:s militära utbildningsuppdrag och undanröjandet av hinder för utplaceringen av EU-stridsgrupper. Parlamentet anser att inrättandet av ett permanent strukturerat samarbete (Pesco) om försvarsprojekt och den samordnade årliga försvarsöversikten kommer att hjälpa medlemsstaterna att fördjupa sitt försvarssamarbete och använda sina försvarsbudgetar på ett effektivare sätt. Parlamentet välkomnar förslaget från vice ordföranden/den höga representanten om den europeiska fredsfaciliteten och den nya ramen för civila GSFP-uppdrag samt åtagandet att gå vidare med militär rörlighet för att främja EU:s strategiska oberoende, bland annat genom det europeiska interventionsinitiativet. Parlamentet anser att utvecklingen av en stark försvarsindustri stärker EU:s tekniska oberoende, bland annat genom främjandet av en inre marknad för it-säkerhetsprodukter, där EU:s kapacitet måste öka. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet anser att förmågan att sända civila experter och militära styrkor till konflikter runtom i världen i syfte att främja fred och stabilitet är en nödvändig förutsättning för att bli en trovärdig politisk makt som kan organisera förebyggandet av väpnade konflikter, genomdrivandet av fredsavtal och stabiliseringen av instabila situationer efter en konflikt. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och medlemsstaterna att utveckla tillräcklig civil och militär kapacitet, som täcker hela spektrumet av land-, luft-, rymd-, havs- och it-kapacitet, och att arbeta för ett rättsligt bindande instrument om helt autonoma vapensystem för att försvara fördragets mål. Parlamentet betonar vikten av det pågående samarbetet mellan EU och Nato, vilket framhålls i EU:s globala strategi och EU:s och Natos gemensamma förklaring. Parlamentet betonar att vidareutvecklingen av försvarsunionen bör komplettera målen för EU:s yttre förbindelser. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att utvecklingen av nya format, till exempel ett säkerhetsråd inom EU, som förespråkas av Tysklands förbundskansler Angela Merkel och Frankrikes president Emmanuel Macron, och nya sätt för närmare samordning inom EU och med internationella myndigheter skulle kunna underlätta en effektivare beslutsprocess inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp). Parlamentet anser att man utöver inrättandet av dessa strukturer även bör utveckla mekanismer för att se till att de omfattas av demokratisk kontroll. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet stöder en debatt inom EU om nya format, bland annat det förslag som kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker lade fram i sitt tal om tillståndet i unionen den 12 september 2018, som handlade om att övergå till omröstning med kvalificerad majoritet på vissa områden inom Gusp där fördragen för närvarande kräver enhällighet, särskilt i frågor som rör mänskliga rättigheter, sanktioner och civila uppdrag. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka hur de kan agera på ett effektivare sätt i frågor som rör Gusp och GSFP. Parlamentet anser att användningen av omröstning med kvalificerad majoritet skulle göra det möjligt för EU att agera mer beslutsamt, snabbare och effektivare. Europeiska rådet uppmanas att ta upp detta initiativ genom att tillämpa övergångsklausulen (artikel 31.3 i EU-fördraget). Parlamentet uppmanar dessutom Europeiska rådet att överväga att utvidga tillämpningsområdet för omröstning med kvalificerad majoritet till att även omfatta andra områden inom Gusp som en del av en bredare debatt om användningen av majoritetsbeslut för EU:s politik. Parlamentet inser behovet av att söka kreativa lösningar för det framtida samarbetet mellan Europeiska unionen och Förenade kungariket på området för Gusp och GSFP, med beaktande av principerna i Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2018 om de framtida förbindelserna mellan EU och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  EUT C 210, 3.8.2010, s. 1.

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/91 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/91

---

P8_TA(2018)0514

Årsrapport om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (2018/2099(INI))

(2020/C 388/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (1),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 20 december 2013, den 26 juni 2015, den 15 december 2016, den 22 juni 2017 och den 28 juni 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 20 december 2013, den 26 juni 2015, den 15 december 2016, den 22 juni 2017 och den 28 juni 2018,

| — | med beaktande av årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 december 2018 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 december 2018 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (2),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken av den 25 november 2013, den 18 november 2014, den 18 maj 2015, den 27 juni 2016, den 14 november 2016, den 18 maj 2017, den 17 juli 2017 och den 25 juni 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken av den 25 november 2013, den 18 november 2014, den 18 maj 2015, den 27 juni 2016, den 14 november 2016, den 18 maj 2017, den 17 juli 2017 och den 25 juni 2018,

| — | med beaktande av dokumentet Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa. En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som lades fram av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik den 28 juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa. En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som lades fram av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik den 28 juni 2016,

| — | med beaktande av de gemensamma förklaringarna av den 8 juli 2016 och den 10 juli 2018 från Europeiska rådets respektive kommissionens ordförande och Natos generalsekreterare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma förklaringarna av den 8 juli 2016 och den 10 juli 2018 från Europeiska rådets respektive kommissionens ordförande och Natos generalsekreterare,

| — | med beaktande av det gemensamma paket med 42 förslag som godkändes av Europeiska unionens råd respektive Nordatlantiska rådet den 6 december 2016 och framstegsrapporterna av den 14 juni och den 5 december 2017 om genomförandet av dessa, och det nya paket med 32 förslag som godkändes av de båda råden den 5 december 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma paket med 42 förslag som godkändes av Europeiska unionens råd respektive Nordatlantiska rådet den 6 december 2016 och framstegsrapporterna av den 14 juni och den 5 december 2017 om genomförandet av dessa, och det nya paket med 32 förslag som godkändes av de båda råden den 5 december 2017,

| — | med beaktande av diskussionsunderlaget om framtiden för ett europeiskt försvar av den 7 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av diskussionsunderlaget om framtiden för ett europeiskt försvar av den 7 juni 2017,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om EU:s militära strukturer: nuläge och framtidsutsikter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om EU:s militära strukturer: nuläge och framtidsutsikter (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2017 om en rymdstrategi för Europa (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2017 om en rymdstrategi för Europa (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 november 2016 om en europeisk försvarsunion (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 november 2016 om en europeisk försvarsunion (5),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 23 november 2016 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (baserat på årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken) (6) och av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 23 november 2016 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (baserat på årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken) (6) och av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2017 om konstitutionella, rättsliga och institutionella följder av en gemensam säkerhets- och försvarspolitik: de möjligheter som Lissabonfördraget erbjuder (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2017 om konstitutionella, rättsliga och institutionella följder av en gemensam säkerhets- och försvarspolitik: de möjligheter som Lissabonfördraget erbjuder (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2017 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2018 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2017 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2018 (9),

| — | med beaktande av konceptet om förstärkning av EU:s medlings- och dialogkapacitet som antogs den 10 november 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konceptet om förstärkning av EU:s medlings- och dialogkapacitet som antogs den 10 november 2009,

| — | med beaktande av dokumentet Implementation Plan on Security and Defence (genomförandeplan på säkerhets- och försvarsområdet) som lades fram av vice ordföranden/den höga representanten den 14 november 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet Implementation Plan on Security and Defence (genomförandeplan på säkerhets- och försvarsområdet) som lades fram av vice ordföranden/den höga representanten den 14 november 2016,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2018 om förbindelserna mellan EU och Nato (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2018 om förbindelserna mellan EU och Nato (10),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 november 2016En europeisk försvarshandlingsplan (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 november 2016En europeisk försvarshandlingsplan (COM(2016)0950),

| — | med beaktande av det nya försvarspaket som kommissionen lade fram den 7 juni 2017 i pressmeddelandet Ett EU som försvarar: EU-kommissionen inleder en debatt om en säkerhets- och försvarsunion, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nya försvarspaket som kommissionen lade fram den 7 juni 2017 i pressmeddelandet Ett EU som försvarar: EU-kommissionen inleder en debatt om en säkerhets- och försvarsunion,

| — | med beaktande av årsrapporten om genomförandet av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik – år 2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten om genomförandet av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik – år 2,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 14 december 2016 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (11) och av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 14 december 2016 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (11) och av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (12),

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan för militär rörlighet, som offentliggjordes den 28 mars 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan för militär rörlighet, som offentliggjordes den 28 mars 2018,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om förstärkning av det strategiska partnerskapet mellan FN och EU för fredsfrämjande insatser och krishantering: prioriteringar 2019–2021 som antogs den 18 september 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om förstärkning av det strategiska partnerskapet mellan FN och EU för fredsfrämjande insatser och krishantering: prioriteringar 2019–2021 som antogs den 18 september 2018,

| — | med beaktande av att Nobels fredspris tilldelades EU 2012 för att EU under mer än sex decennier har bidragit till utvecklingen av fred, försoning, demokrati och mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Nobels fredspris tilldelades EU 2012 för att EU under mer än sex decennier har bidragit till utvecklingen av fred, försoning, demokrati och mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor (A8-0375/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor (A8-0375/2018), och av följande skäl:

| A. | Medlemsstaterna har föresatt sig att gradvis utforma en gemensam försvarspolitik som i enlighet med bestämmelserna i artikel 42 i EU-fördraget skulle kunna leda till ett gemensamt försvar, och därmed stärka den europeiska identiteten och självständigheten i syfte att främja fred, säkerhet och framsteg i Europa och övriga delar av världen. |
| --- | --- |

A.

Medlemsstaterna har föresatt sig att gradvis utforma en gemensam försvarspolitik som i enlighet med bestämmelserna i artikel 42 i EU-fördraget skulle kunna leda till ett gemensamt försvar, och därmed stärka den europeiska identiteten och självständigheten i syfte att främja fred, säkerhet och framsteg i Europa och övriga delar av världen.

Unionens strategiska miljö

| 1. | Europaparlamentet noterar att den regelbaserade världsordningen utmanas i allt större utsträckning, i EU:s grannskap och utöver det, på både politisk och militär nivå och, på senare tid även på kommersiell och ekonomisk nivå. Parlamentet noterar att dessa systematiska utmaningar åtföljs av en strategisk internationell miljö som ständigt försämras och som konfronteras med konflikter mellan och inom stater samt våld, terrorism, statssammanbrott, och it- och hybridattacker mot grundpelarna i våra samhällen, klimatförändringarnas effekter och naturkatastrofer. Parlamentet erkänner att försvaret av den regelbaserade internationella ordningen, internationell rätt och de värden som försvaras av fria demokratier bör vara av yttersta prioritet och att det bör tas upp utan kompromisser. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att dessa utmaningar är alltför stora för att ett enskilt land ska kunna klara dem på egen hand. Parlamentet betonar att det är av avgörande betydelse att EU reagerar på utmaningarna på ett snabbt, konsekvent, effektivt och samstämmigt sätt och i samförstånd med allierade, partner och andra internationella organisationer. Parlamentet noterar att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) är ett av de verktyg som kan användas för att ta itu med många av dessa utmaningar, men att det bör användas mer effektivt och i överensstämmelse med andra externa och interna instrument för att göra det möjligt för EU att bidra på ett avgörande sätt till hanteringen av internationella kriser och för att visa sin strategiska autonomi. Parlamentet påpekar att GSFP-institutionerna är på plats, liksom dess många instrument, och uppmanar medlemsstaterna att använda dem utan dröjsmål. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att EU-medlemsstaternas säkerhet är djupt sammankopplad. Parlamentet betonar behovet att fastställa de risker som alla medlemsstater har identifierat. Parlamentet anser att utmaningarna är så komplexa, med olika hot som berör olika medlemsstater i olika grad, att utrymme ges för överenskommelser om hur sådana utmaningar ska hanteras kollektivt, i solidarisk anda. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker att jihadistisk terrorism redan påverkar Mellanöstern, Sahel och Afrikas horn och sprider sig mot Västafrika, Centralasien och Sydostasien. Parlamentet framhåller att detta bestående hot kräver en varaktig och väl samordnad strategi på EU-nivå för att skydda EU:s medborgare och intressen och för att stödja drabbade regioner. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att Rysslands verksamhet på senare tid och politik har minskat stabiliteten och ändrat säkerhetsmiljön, och understryker att EU och medlemsstaterna måste åstadkomma ett mer gemensamt, strategiskt tillvägagångssätt när det gäller Ryssland. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar med oro att användningen av nervgasen novitjok i Salisbury i mars 2018 var den första attacken av den sorten på europeisk mark sedan andra världskriget och resulterade i en EU-medborgares död. Parlamentet uppmanar rådet att vidta restriktiva åtgärder mot dem som är ansvariga för användningen och spridningen av kemiska vapen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att Rysslands ockupation i Ukraina fortfarande pågår, att Minskavtalen – utan vilka det inte kan finnas någon lösning på konflikten – inte har genomförts och att den illegala annekteringen och militariseringen av Krimhalvön fortsätter. Parlamentet är djupt oroat över att Rysslands överdrivna militära övningar och verksamhet och dess hybrida taktiker, inklusive cyberterrorism, falska nyheter och desinformationskampanjer samt ekonomisk och energirelaterad utpressning destabiliserar länderna i det östliga partnerskapet och på västra Balkan och att de också drabbar västerländska demokratier och ökar spänningar inom dem. Parlamentet är bekymrat över att säkerhetsläget i EU:s närområde kommer att fortsätta vara mycket instabilt för flera år framöver. Parlamentet upprepar att västra Balkan är av strategisk betydelse för EU:s säkerhet och stabilitet och att EU:s politiska engagemang gentemot regionen behöver riktas om och stärkas, däribland genom att stärka mandatet för EU:s GSFP-uppdrag. Parlamentet är fast övertygat om att mer integration och samordning behövs för att övervinna EU:s sårbarhet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar att detta behov av samarbete har erkänts allt oftare under senare år, och välkomnar de framsteg som har gjorts i denna riktning, såsom upprättandet av ett permanent strukturerat samarbete (Pesco), även om konkreta resultat fortfarande måste utvärderas ordentligt. Parlamentet anser att EU också bör stärka dialogen och samarbetet med tredjeländer i sin region samt med regionala och subregionala organisationer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar dock att samarbetet hittills ännu befinner sig i utvecklingsskedet, och att mycket mer behöver göras för att EU och medlemsstaterna ska kunna skörda frukterna av ett fördjupat, varaktigt och långsiktigt samarbete på försvarsområdet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar de praktiska och ekonomiska fördelarna med ytterligare integrering av de europeiska försvarskapaciteterna. Parlamentet understryker att det genom omfattande och tillförlitligt arbete från alla berörda parter är möjligt att öka försvarsutgifternas omfattning och effektivitet utan att öka försvarsutgifterna i sig. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att EU-medlemsstaternas försvar främst beror på deras politiska vilja och deras militära förmåga att ta sitt ansvar i en osäker strategisk miljö. Parlamentet understryker betydelsen av de transatlantiska banden för de europeiska och nordamerikanska demokratiernas säkerhet och försvar. Parlamentet är dock bekymrat över den nuvarande situationen i relationerna, och uppmanar alla ansvarstagande politiska och samhälleliga krafter på båda sidor av Atlanten att ytterligare stärka snarare än att underminera detta mycket viktiga förhållande. Parlamentet understryker att man måste undvika att den senaste tidens svårigheter i handelsförbindelserna sprids till den transatlantiska säkerhetsrelationen. Parlamentet betonar att en väl definierad strategisk självständighet kommer att främja den europeiska säkerheten samt förbindelserna mellan EU och Nato. Parlamentet upprepar mot denna bakgrund att det finns ett ökat behov av försvarssamarbete på europeisk nivå och att resurser fokuseras på nyckelprioriteringar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker att den multilateralism som EU är djupt engagerat för alltmer ifrågasätts av de hållningar som USA och andra globala stormakter uppvisar. Parlamentet upprepar vikten av multilateralism för att upprätthålla fred och stabilitet, som ett medel för att främja rättsstatliga värden och ta itu med globala frågor. |
| --- | --- |

12.

GSFP – vägen framåt

| 13. | Europaparlamentet anser att ökade investeringar i säkerhet och försvar är en brådskande angelägenhet för medlemsstaterna och EU, och att försvarssolidariteten och försvarssamarbetet bör bli norm, i enlighet med vad som föreslagits i EU:s globala strategi för utrikes- och säkerhetspolitiken. Parlamentet välkomnar de framsteg som hittills har gjorts i genomförandet av säkerhets- och försvarsbestämmelserna i EU:s globala strategi. Parlamentet anser att dessa landvinningar öppnar upp perspektiv för viktiga strukturella förändringar i framtiden. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att sträva efter att uppfylla målet att använda två procent av BNP till försvaret och 20 procent av sina försvarsbudgetar till utrustning som enligt Europeiska försvarsbyrån (EDA) är nödvändig, inbegripet relaterad forskning och utveckling. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar skapandet av en särskild rubrik för försvar i kommissionens förslag till flerårig budgetram, och särskilt inrättandet av en budgetpost från vilken Europeiska försvarsfonden och projekt för militär rörlighet kommer att finansieras. Parlamentet anser att dessa beslut med största sannolikhet kommer att kräva en centraliserad förvaltning på kommissionsnivå av försvarsfrågorna. Parlamentet betonar att finansiering från den budgetposten bör användas exklusivt för försvarsändamål utan politisering, eftersom säkerhetsfrågan är odelbar och bör överensstämma med medlemsstaternas behov vad gäller kapacitet och infrastruktur och vara i linje med EU:s strävan efter strategiskt oberoende. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar att den militära rörligheten blir en allt mer framträdande fråga på den europeiska försvarsagendan. Parlamentet betonar att militär rörlighet är ett centralt strategiskt verktyg i rådande hotmiljö, och av stor vikt för såväl den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken som för medlemsstaternas andra multilaterala skyldigheter, inbegripet Nato. Parlamentet understryker vikten av att anpassa befintliga nätverk till behov vad gäller militär rörlighet. Parlamentet välkomnar därför att militär rörlighet inkluderas inte bara i förslaget till den nya fonden för ett sammanlänkat Europa utan även inom det permanenta strukturerade samarbetet, och dessutom har en framträdande roll i samarbetet mellan EU och Nato. Parlamentet betonar att dessa olika projekt måste samordnas ordentligt, inklusive med allierade, så att de ger önskade resultat. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag att anslå 6,5 miljarder euro till projekt för militär rörlighet genom fonden för ett sammanlänkat Europa i nästa fleråriga budgetram (2021–2027). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar dock att det kommer att vara av avgörande betydelse, om man ska få alla dessa olika delar att passa ihop, att man utvecklar ett väldefinierat övergripande strategiskt synsätt på det europeiska försvaret, vilket bäst skulle kunna ske genom en vitbok om säkerhet och försvar för EU. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet kräver att man upprättar precisa riktlinjer för att skapa väldefinierade ramar för framtida aktivering och tillämpning av artikel 42.7 i EU-fördraget. Parlamentet kräver därför att man ska utarbeta och anta EU:s vitbok om säkerhet och försvar, så att det säkerställs att nuvarande och framtida processer för kapacitetsuppbyggnad baseras på unionens strategiska säkerhetsintressen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar också förslaget från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, vilket fått stöd av kommissionen, om en europeisk fredsbevarande facilitet som ska finansiera delar av kostnaderna för EU:s försvarsverksamhet såsom Afrikanska unionens fredsbevarande uppdrag, de gemensamma kostnaderna för egna militära insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, och partners utbyggnad av militär kapacitet, som inte omfattas av budgetstöd enligt artikel 41.2 i EU-fördraget. Parlamentet bekräftar på nytt behovet av att undvika överlappning med andra befintliga instrument. Parlamentet noterar i synnerhet att Athenamekanismen ambitiöst föreslås inkluderas och utvidgas för att gemensamt finansiera uppdrag och insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, vilket länge efterfrågats av parlamentet. Parlamentet efterlyser bättre ekonomisk kontroll över alla framtida uppdrag och konsekvensbedömningar i rätt tid. |
| --- | --- |

19.

Kapacitet för unionens säkerhet och försvar

| 20. | Europaparlamentet understryker att EU måste tillämpa hela sin verktygslåda av tillgängliga styrmedel – från mjuk till hård makt och från kortsiktiga åtgärder för långsiktig politik. Parlamentet bekräftar vikten av att utveckla den civila och militära kapacitet som krävs för att hantera de övergripande säkerhetsutmaningar i och kring Europa och dess periferi, såsom beskrivs i den globala strategin. Parlamentet påminner om att den globala strategin uppmuntrar till ett djupt försvarssamarbete inom unionen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att EU:s medlemsstater måste täcka in hela spektrumet av land-, luft-, rymd-, sjö- och it-kapacitet, inbegripet strategiska stödresurser, för att göra unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik till en trovärdig styrka. Parlamentet betonar behovet av att investera i underrättelseverksamhet, övervakning och spaning, satellitkommunikation samt oberoende tillgång till rymden och permanent jordobservation för att bättre kunna bedöma inre och yttre hot. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet bekräftar EU:s roll som en global sjösäkerhetsaktör och understryker vikten av att utveckla relevant militär och civil kapacitet. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang antagandet av EU:s reviderade strategi för sjöfartsskydd i juni 2018. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet anser att det är avgörande att EU och Nato trappar upp utbytet av underrättelser för att göra det möjligt att formellt fastställa ursprunget till cyberattacker och följaktligen göra det möjligt att ålägga restriktiva sanktioner mot de ansvariga för cyberattackerna. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet erkänner rymdsektorns strategiska dimension för Europa och behovet att förbättra synergierna mellan dess civila aspekter och säkerhets- och försvarsaspekter. Parlamentet understryker behovet att utnyttja rymdkapaciteten, även med hänsyn till både den bredare geopolitiska miljön och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, och betonar samtidigt att EU:s rymdprogram är civila till sin natur. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar EU:s åtgärder för att konsolidera sin it-motståndskraft genom att inrätta en gemensam ram för it-säkerhetscertifiering, genom att stärka EU:s byrå för it-säkerhet, och genom att snabbt genomföra direktiv (EU) 2016/1148 om säkerhet i nätverks- och informationssystem (13) (it-säkerhetsdirektivet). |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser att ingripande i andra länders val genom it-operationer undergräver eller kränker människors rätt att delta i sitt lands styre, direkt eller genom fritt valda representanter, så som det står i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, och att sådan inblandning av andra stater utgör ett brott mot internationell rätt, även när det inte används militärt våld, hot mot den territoriella integriteten eller hot mot det politiska oberoendet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet anser att kapaciteten för unionens säkerhet och försvar skulle kunna förbättras genom bättre användning av de befintliga ramarna för försvarssamarbete och militärt samarbete, till exempel högkvarteren för de europeiska multinationella högberedskapsstyrkorna och EU:s stridsgrupper, förstärkning och icke-duplicering av liknande initiativ inom Nato. Parlamentet menar att detta kommer att bidra till att de nationella arméerna fortsätter att omvandlas i riktning mot målet att bli mer driftskompatibla, mer hållbara och mer flexibla, och att de kan utplaceras och användas i flera sammanhang. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram som syftar till att stödja konkurrenskraften och innovationskapaciteten inom unionens försvarsindustri med 500 miljoner euro årligen fram till 2020. Parlamentet efterlyser dess snabba genomförande. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet anser att det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet kommer att bidra till att främja konkurrenskraft, effektivitet och innovationskapacitet i EU:s försvarsindustri, som bland annat kommer att omfatta utformning, prototyputveckling, testning, kvalificering och certifiering av försvarsmateriel samt utveckling av teknik inom ett konsortium som omfattar små och medelstora företag, medelstora börsnoterade företag, forskningscentrum och universitet samt samarbete mellan medlemsstaterna, och alla kommer att bidra till EU:s strategiska oberoende och stärka den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen. Parlamentet påpekar att såväl den inre som den yttre dimensionen av unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik kan dra nytta av utvecklingen av en inre försvarsmarknad. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar förslaget till förordning om inrättande av en europeisk försvarsfond och den betydande finansiering som kommissionen föreslagit för nästa fleråriga budgetram. Parlamentet efterlyser att hänsyn tas till de första lärdomarna från genomförandet av det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet, pilotprojekten och den förberedande åtgärden för försvarsrelaterad forskning. Parlamentet betonar att resultaten från det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet bör beaktas på vederbörligt sätt och uttrycker sin förhoppning om att förslaget kan antas så snart som möjligt i syfte att förbättra Europas försvarsindustri och dess förmåga att samarbeta med sina partner. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar att EU:s strategiska säkerhets- och försvarsmål endast kan uppnås genom en mycket nära samordning av behoven och kraven i fråga om långsiktig kapacitetsuppbyggnad både av medlemsstaternas arméer och av deras försvarsindustrier. Parlamentet noterar att såväl den så kallade förmågeutvecklingsplanen som den samordnade årliga översynen av försvaret på ett betydelsefullt sätt kan bidra till att detta mål uppnås. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att Europeiska försvarsbyrån bör bli genomförandeorgan för unionens åtgärder inom den europeiska politiken för kapacitet och försvarsmateriel, när så föreskrivs i Lissabonfördraget. Parlamentet betonar att Europeiska försvarsbyråns administrativa och operativa utgifter bör finansieras via unionens budget. Parlamentet välkomnar de mindre justeringar som gjorts i försvarsbyråns budget, men betonar att Europeiska försvarsbyråns ökade ansvar bland annat inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet, den samordnade årliga försvarsöversikten och Europeiska försvarsbyrån kräver adekvat finansiering. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet påminner om behovet att underlätta organiseringen av fler gemensamma utbildningar och övningar mellan de europeiska väpnade styrkorna, främja driftskompatibilitet, standardisering och beredskap för att möta ett brett spektrum av hot, både konventionella och okonventionella sådana. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar senaste åtgärder för att stärka den civila gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken som en viktig del av EU:s gemensamma strategi, särskilt utvecklingen av kapacitet och lyhördhet hos civila uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och tonvikten på att förbättra effektiviteten i att ta itu med utmaningar längs gränsen mellan inrikes- och utrikespolitik. Parlamentet betonar att rådet och kommissionen bör öka investeringarna i den kommande fleråriga budgetramen för förebyggande av civila konflikter, vilket bidrar till att EU:s roll som internationell aktör ökar. Parlamentet ser gärna att strukturerna och förfarandena för GSFP justeras så att civila och militära uppdrag och insatser kan sättas in och ledas snabbare och på ett effektivare och mer integrerat sätt. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att alltid prioritera medling som det första verktyget för att svara på framväxande kriser och för att stödja andra partners medlingsinsatser. Parlamentet betonar att EU aktivt måste främja fredliga förhandlingar och konfliktförebyggande bland sina internationella partner. |
| --- | --- |

35.

Permanent strukturerat samarbete

| 36. | Europaparlamentet välkomnar genomförandet av ett inkluderande permanent strukturerat samarbete som ett avgörande steg mot ett närmare samarbete avseende säkerhet och försvar mellan medlemsstaterna. Parlamentet inser att det permanenta strukturerade samarbetet är ett rättsligt bindande långsiktigt projekt som omfattar en uppsättning mycket ambitiösa åtaganden och ett stort antal samarbetsprojekt. Parlamentet betonar att det måste råda full överensstämmelse mellan det permanenta strukturerade samarbetet, annan verksamhet inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, särskilt de GSFP-målen som fastställs i EU-fördraget, och verksamhet med Nato. Parlamentet anser att det permanenta strukturerade samarbetet bör utgöra en drivkraft för kapacitetsuppbyggnad för båda organisationerna. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar deltagande medlemsstater att presentera projekt med en strategisk europeisk dimension, som svar på kapacitetsbrister som identifierats av EU och som förstärkning av europeisk försvarsteknisk och försvarsindustriell bas. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som deltar i det permanenta strukturerade samarbetet att visa större ambitioner och fullt ut ta hänsyn till omfattningen av det europeiska mervärdet när de lämnar in förslag till ytterligare projekt inom det permanenta strukturerade samarbetet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet framhåller den nära kopplingen mellan det permanenta strukturerade samarbetet och den samordnade årliga försvarsöversikten samt Europeiska försvarsbyrån för att förbättra medlemsstaternas försvarskapacitet. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar rådets beslut att fastställa en gemensam uppsättning styrningsregler för projekt inom det permanenta strukturerade samarbetet, vilket klargör många av de kvarstående olösta frågorna om detaljerna för genomförandet av det permanenta strukturerade samarbetet. Parlamentet noterar dock att eventuella ytterligare budgetanslag kommer att behövas för att täcka de administrativa utgifterna inom Europeiska utrikestjänsten och Europeiska försvarsbyrån för att de ska kunna fullgöra sina sekretariatsuppgifter inom det permanenta strukturerade samarbetet. |
| --- | --- |

39.

Uppdrag och insatser inom GSFP

| 40. | Europaparlamentet noterar bidraget från uppdrag och operationer inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken till internationell fred och stabilitet, men beklagar att dessa uppdrags effektivitet fortfarande kan äventyras av strukturella svagheter, ojämna bidrag från medlemsstaterna och olämplighet för den operativa miljön. Parlamentet noterar att utvecklingen av GSFP framför allt kräver en politisk vilja från medlemsstaterna, baserad på gemensamma intressen och prioriteringar, samtidigt som en stabil struktur för institutionellt samarbete måste upprättas. Parlamentet är starkt övertygat om att EU:s mångåriga GSFP-uppdrag, Eufor Bosnien och Hercegovina/operation Althea, fortfarande spelar en avskräckande roll och tydligt visar EU:s engagemang för landet och den större västra Balkanregionen. Parlamentet anser att det därför är nödvändigt att låta uppdragets verkställande mandat fortsätta och bibehålla dess nuvarande styrka (600 personer), eftersom den nuvarande tryggheten och säkerheten fortfarande kan destabiliseras genom ökade spänningar och den etno-nationalistiska politiken. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet bekräftar den strategiska betydelsen av partnerskapet mellan EU och Afrika, baserat på deras nära historiska, kulturella och geografiska band. Parlamentet betonar behovet att stärka samarbetet, bland annat i fråga om säkerhet. Parlamentet understryker särskilt vikten av processen för regionalisering av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens åtgärder i Sahel, som kombinerar EU:s civila och militära verksamhet i syfte att öka kapaciteten för samarbete mellan Sahel G5-länderna. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet konstaterar att den geopolitiska situationen på Afrikas horn i allt högre grad präglas av konkurrens, på grund av områdets betydelse för den globala handeln och den regionala stabiliteten. Parlamentet välkomnar därför att insatserna Atalanta, Eucap Somalia och EUTM Somalia fortsätter sin verksamhet för att bidra till regionens stabilisering. Parlamentet betonar dock att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken endast kan vara en del av varje lösning på de många utmaningar som regionen står inför, och noterar att en övergripande strategi fortfarande behövs. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar också verksamheten inom EU:s uppdrag och insatser i Sahelregionen – Eucap Sahel Mali, Eucap Sahel Niger och EUTM Mali – och deras bidrag till regional stabilitet, kampen mot terrorism och människohandel samt lokalbefolkningens säkerhet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet noterar uppgifterna i Europeiska revisionsrättens senaste rapport om Eucap Sahel Niger och Eucap Sahel Mali, som beskrev problem med personalutbildning, obesatta tjänster, hållbarhets- och resultatindikatorer, vilket är problem som sannolikt också kommer att påverka andra civila uppdrag. Parlamentet välkomnar Europeiska utrikestjänstens snabba svar som tog upp dessa frågor i syfte att stärka den civila säkerhets- och försvarspolitikens ändamålsenlighet. Parlamentet välkomnar Europeiska revisionsrättens engagemang när det gäller att granska uppdrag och insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, och vill gärna se ytterligare specialrapporter om andra uppdrag och insatser. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar det fortlöpande bidraget från Insatsen Eunavfor MED Sophias sida till bredare EU-ansträngningar för att störa affärsmodellen med människosmuggling och människohandel i södra centrala Medelhavsområdet och för att förhindra ytterligare förlust av människoliv till havs. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar att den militära planerings- och ledningskapaciteten inrättats och fått full operativ kapacitet för EU:s icke-verkställande uppdrag och insatser (utbildningsuppdrag). Parlamentet understryker behovet att snabbt ge den militära planerings- och ledningskapaciteten mandat att planera och genomföra alla militära GSFP-operationer i framtiden, och att man måste undanröja vissa hinder för utplaceringen av EU:s stridsgrupper. Parlamentet efterlyser ökat samarbete mellan den militära planerings- och ledningskapaciteten och den civila planerings- och ledningskapaciteten, även inom ramen för den gemensamma samordningsenheten för stöd, för att maximera samordningen av civila och militära synergier och utbytet av sakkunskap, som en del av en mer integrerad och övergripande strategi för kriser och konflikter. Parlamentet efterlyser en förstärkning av den militära planerings- och ledningskapaciteten i syfte att öka dess lednings- och kontrollkapacitet för verkställande insatser och öka synergierna med civila uppdrag. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet betonar behovet att tillämpa ett genusperspektiv i EU:s åtgärder inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, med tanke på den roll som kvinnor spelar i krig, stabilisering efter konflikter och fredsskapande processer. Parlamentet understryker behovet att ta itu med könsrelaterat våld som ett vapen i krigföringen i konfliktområden. Parlamentet understryker att kvinnor påverkas mer negativt än män av krig. Parlamentet uppmanar EU och dess internationella partner att aktivt involvera kvinnor i freds- och stabiliseringsprocesser och att ta itu med deras specifika säkerhetsbehov. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet efterlyser ett snabbt genomförande av initiativet kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utveckling för att förbättra effektiviteten och hållbarheten av uppdrag och operationer inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken samt att göra det möjligt för EU att stärka sina partnerländers säkerhet och försvarskapacitet. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och rådet att öka sina pågående insatser för att förbättra it-säkerheten, särskilt i samband med GSFP-uppdrag, bland annat genom att vidta åtgärder på EU- och medlemsstatsnivå för att minska hot som GSFP konfronteras med, till exempel genom att bygga upp motståndskraft genom utbildning och övningar och strömlinjeforma utbildningen och utbildningslandskapet för it-försvar i EU. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet anser att EU och dess medlemsstater står inför ett aldrig tidigare skådat hot i form av såväl statsunderstödda it-angrepp som it-brottslighet och terrorism. Parlamentet anser att it-angreppens karaktär gör dem till hot som kräver åtgärder på EU-nivå. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att tillhandahålla ömsesidigt stöd i händelse av att ett it-angrepp utförs mot en av dem. |
| --- | --- |

50.

Förbindelserna mellan EU och Nato

| 51. | Europaparlamentet understryker att det strategiska partnerskapet mellan EU och Nato är grundläggande för att ta itu med de säkerhetsutmaningar som EU och dess grannskap står inför. Parlamentet understryker, med beaktande av att 22 av EU:s 28 medlemsstater också är Natomedlemmar, att samarbetet mellan EU och Nato bör fungera kompletterande och att bådas specifika drag och roller bör respekteras. Parlamentet betonar att de båda organisationerna har klart skilda funktioner och att de bör samarbeta med full respekt för varandras förfaranden och beslutsprocesser, baserat på principerna om ömsesidighet, utan att det påverkar särdragen i varje medlemsstats säkerhets- och försvarspolitik. Parlamentet är övertygat om att ett starkare EU och Nato skulle förstärka varandra genom att skapa fler synergier och ökad effektivitet när det gäller alla partners säkerhet och försvar. Parlamentet betonar att det strategiska partnerskapet mellan EU och Nato är lika grundläggande för EU:s framväxande gemensamma säkerhets- och försvarspolitik som för Atlantpaktens framtid och förbindelserna mellan EU och Förenade kungariket efter brexit. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar grundpelarna i den nya förklaring från EU och Nato som antogs vid Natos toppmöte i Bryssel den 12 juli 2018 och betonar att framgångsrikt genomförande av den gemensamma förklaringen är beroende av den politiska viljan hos samtliga medlemsstater genom hela processen. Parlamentet är medvetet om de konkreta resultat som uppnåtts i genomförandet av de 74 gemensamma åtgärderna, men anser att det krävs ytterligare insatser när det gäller det praktiska genomförandet av de många åtaganden som redan gjorts, särskilt när det gäller bekämpning av hybridhot, it-säkerhet och gemensamma övningar. Parlamentet noterar särskilt att Europeiska försvarsbyrån involveras i genomförandet av trettio åtgärder. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet betonar att insatser för militär rörlighet bör prioriteras och bidra till ett effektivt genomförande av GSFP-uppdrag och GSFP-insatser och till alliansens försvarsställning. Parlamentet uppmanar därför båda organisationerna att fortsätta arbeta tillsammans kring militär rörlighet så nära som möjligt, bland annat genom att ta fram gemensamma krav för att underlätta snabba förflyttningar av styrkor och utrustning i hela Europa, med tanke på de mångfasetterade utmaningar som i första hand kommer från syd och öst. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja dessa ansträngningar med de investeringar och i förekommande fall den lagstiftning som behövs. Europaparlamentet betonar behovet att lindra de administrativa förfarandena för gränsöverskridande förflyttning av snabbinsatsstyrkor inom EU. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet poängterar i detta sammanhang att EU och Nato kompletterar varandra, och att man måste se till att de multinationella initiativen för kapacitetsutveckling i både EU och Nato kompletterar och ömsesidigt förstärker varandra. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet betonar vikten av samarbete och integration inom it-säkerhet, inte bara mellan medlemsstaterna, huvudparterna och Nato utan också mellan olika aktörer i samhället. |
| --- | --- |

55.

GSFP-partnerskap

| 56. | Europaparlamentet betonar att partnerskap och samarbete med länder och organisationer som delar EU:s värden bidrar till en mer effektiv gemensam säkerhets- och försvarspolitik, Parlamentet välkomnar bidragen från olika GSFP-partner till EU:s pågående uppdrag och insatser för att hjälpa till att öka fred, regional säkerhet och stabilitet. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet anser det absolut nödvändigt att ytterligare stärka samarbetet med institutionella partner såsom FN, Nato, Afrikanska unionen och OSSE, liksom med strategiska bilaterala partner som Förenta staterna. Parlamentet rekommenderar att man satsar på partnerskap inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken för förstärkning av partnerländernas motståndskraft och reform av säkerhetssektorn. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet betonar vikten av partnerskapet mellan EU och FN för att lösa internationella konflikter och för fredsskapande verksamhet. Parlamentet uppmanar både EU och FN att stärka den gemensamma rådgivande mekanismen inom EU:s och FN:s styrkommitté för krishantering och att använda sitt partnerskaps fulla potential genom att slå samman sin politiska legitimitet och operativa kapacitet. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet är starkt övertygat om att EU bör upprätthålla tätast möjliga samarbete inom säkerhet och försvar med Storbritannien efter brexit. |
| --- | --- |

59.

Den parlamentariska dimensionen

| 60. | Europaparlamentet understryker den oerhörda vikten av parlamentarisk tillsyn över säkerhets- och försvarsfrågor på nationell och europeisk nivå, som en grundsten för att ytterligare framsteg ska kunna göras inom detta politikområde, och i detta sammanhang uppmanas aktörerna inom parlamenten att samarbeta mer nära, och kanske försöka finna nya eller förbättrade samarbetsformer, i syfte att säkerställa en smidig parlamentarisk tillsyn på alla nivåer. Parlamentet erinrar om vikten av att involvera det civila samhället och medborgarna i framtida debatter om europeisk säkerhet. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet välkomnar de övergripande framsteg som gjorts inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken sedan den globala strategin presenterades, men noterar samtidigt att de parlamentariska strukturerna på EU-nivå, som inrättades vid en tidpunkt då unionens ambitionsnivå och verksamhet i säkerhets- och försvarsfrågor var ganska begränsad, inte längre är tillräckliga för den parlamentariska tillsyn som behövs inom ett politikområde som snabbt förändras och kräver kapaciteten att reagera snabbt. Parlamentet upprepar därför sin tidigare uppmaning att omvandla underutskottet för säkerhet och försvar till ett fullfjädrat utskott, och ge det de befogenheter som krävs för att det ska kunna bidra till en övergripande parlamentarisk tillsyn över den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, inklusive permanent strukturerat samarbete, Europeiska försvarsbyrån och andra GSFP-åtgärder i enlighet med fördragen. Parlamentet anser att underutskottets uppgradering till utskott bör följa av det faktum att man på kommissionsnivå ersatt sin tidigare förvaltning av försvars- och säkerhetspolitiken med en mer specialiserad modell som tar hänsyn till den ökande komplexiteten i de insatser som ska hanteras. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet noterar att flera medlemsstater nyligen efterlyst ett säkerhetsråd inom EU, och anser att detta begrepp måste definieras ytterligare innan en bedömning av dess mervärde kan göras. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om att det ska inrättas ett mötesformat för försvarsministrarna inom rådet, som leds av vice ordföranden/den höga representanten. Parlamentet inser att en fortsatt europeisk integration också bör medföra en ökad demokratisk granskning genom parlamentarisk kontroll. Parlamentet understryker därför behovet av att stärka Europaparlamentets roll på detta område, särskilt genom ett fullfjädrat utskott för säkerhet och försvar, som kompletteras med gemensamma interparlamentariska sammanträden mellan företrädare för de nationella parlamenten och ledamöter av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet betonar att alla framtida konvent eller regeringskonferenser som förbereder en ändring av EU-fördragen bör överväga att inrätta en europeisk styrka med en effektiv försvarskapacitet som verkar för fredsbevarande, konfliktförebyggande och stärkt internationell säkerhet i enlighet med FN-stadgan och de uppdrag som avses i artikel 43.1 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s generalsekreterare, Natos generalsekreterare, EU:s byråer på rymd-, säkerhets- och försvarsområdena samt till medlemsstaternas nationella parlament. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  EUT L 335, 13.12.2008, s. 99.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2018)0513.

(3)  EUT C 93, 9.3.2016, s. 144.

(4)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 11.

(5)  EUT C 224, 27.6.2018, s. 18.

(6)  EUT C 224, 27.6.2018, s. 50.

(7)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 36.

(8)  EUT C 263, 25.7.2018, s. 125.

(9)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 253.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2018)0257.

(11)  EUT C 238, 6.7.2018, s. 89.

(12)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 47.

(13)  EUT L 194, 19.7.2016, s. 1.

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/100 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/100

---

P8_TA(2018)0515

Årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2017 och Europeiska unionens politik på området

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området (2018/2098(INI))

(2020/C 388/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter, i synnerhet den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter som båda antogs den 16 december 1966 av FN:s generalförsamling i New York, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter, i synnerhet den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter som båda antogs den 16 december 1966 av FN:s generalförsamling i New York,

| — | med beaktande av Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3, 8, 21 och 23 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3, 8, 21 och 23 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019, som antogs av rådet den 20 juli 2015 och halvtidsöversynen av den från juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019, som antogs av rådet den 20 juli 2015 och halvtidsöversynen av den från juni 2017,

| — | med beaktande av FN:s 17 mål för hållbar utveckling och Agenda 2030 för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s 17 mål för hållbar utveckling och Agenda 2030 för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av OECD: s riktlinjer för multinationella företag, som antogs 1976 och reviderades 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD: s riktlinjer för multinationella företag, som antogs 1976 och reviderades 2011,

| — | med beaktande av Europarådets konvention av den 11 maj 2011 om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen), som EU undertecknade den 13 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention av den 11 maj 2011 om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen), som EU undertecknade den 13 juni 2017,

| — | med beaktande av FN:s konvention av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av det fakultativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi som trädde i kraft den 18 januari 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det fakultativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi som trädde i kraft den 18 januari 2002,

| — | med beaktande av kommissionens och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitiks gemensamma arbetsdokument Gender Equality and Women’s Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020 (åtgärder för jämställdhet och kvinnors egenmakt: förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020), som antogs 2015 (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitiks gemensamma arbetsdokument Gender Equality and Women’s Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020 (åtgärder för jämställdhet och kvinnors egenmakt: förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020), som antogs 2015 (SWD(2015)0182),

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013), 2122 (2013) och 2242 (2015) om kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013), 2122 (2013) och 2242 (2015) om kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 2250 (2015) och 2419 (2018) om ungdom, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 2250 (2015) och 2419 (2018) om ungdom, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av alla former av rasdiskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av alla former av rasdiskriminering,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet, där sexuellt våld behandlas som krigsförbrytelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet, där sexuellt våld behandlas som krigsförbrytelser,

| — | med beaktande av En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som lades fram av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Federica Mogherini den 28 juni 2016, och av den första rapporten om dess genomförande From Shared Vision to Common Action: Implementing the EU Global Strategy (från en delad vision till gemensamma insatser: genomförandet av EU:s globala strategi), som offentliggjordes 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som lades fram av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Federica Mogherini den 28 juni 2016, och av den första rapporten om dess genomförande From Shared Vision to Common Action: Implementing the EU Global Strategy (från en delad vision till gemensamma insatser: genomförandet av EU:s globala strategi), som offentliggjordes 2017,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om urbefolkningar av den 15 maj 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om urbefolkningar av den 15 maj 2017,

| — | med beaktande av rådets beslut 2011/168/Gusp av den 21 mars 2011 om Internationella brottmålsdomstolen och om upphävande av gemensam ståndpunkt 2003/444/Gusp (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2011/168/Gusp av den 21 mars 2011 om Internationella brottmålsdomstolen och om upphävande av gemensam ståndpunkt 2003/444/Gusp (1),

| — | med beaktande av Förenta nationernas förklaring av den 25 september 2014 om urbefolkningars rättigheter och slutdokumentet från generalförsamlingens högnivåmöte, närmare känt som världskonferensen om urbefolkningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas förklaring av den 25 september 2014 om urbefolkningars rättigheter och slutdokumentet från generalförsamlingens högnivåmöte, närmare känt som världskonferensen om urbefolkningar,

| — | med beaktande av New York-förklaringen om flyktingar och migranter, som antogs av FN:s generalförsamling den 19 september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av New York-förklaringen om flyktingar och migranter, som antogs av FN:s generalförsamling den 19 september 2016,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 69/167 av den 18 december 2014, som på nytt framhåller behovet av att skydda och främja mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla migranter, oberoende av deras migrationsstatus, och av den internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar från 1990, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 69/167 av den 18 december 2014, som på nytt framhåller behovet av att skydda och främja mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla migranter, oberoende av deras migrationsstatus, och av den internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar från 1990,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 67/139 av den 20 december 2012, som skapar den öppna arbetsgruppen om åldrande med ett mandat att överväga förslag till ett internationellt rättsligt instrument för att främja äldres rättigheter och värdighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 67/139 av den 20 december 2012, som skapar den öppna arbetsgruppen om åldrande med ett mandat att överväga förslag till ett internationellt rättsligt instrument för att främja äldres rättigheter och värdighet,

| — | med beaktande av rapporten från den oberoende sakkunnige om äldres åtnjutande av alla mänskliga rättigheter till den 33:e sessionen vid FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 8 juli 2016 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från den oberoende sakkunnige om äldres åtnjutande av alla mänskliga rättigheter till den 33:e sessionen vid FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 8 juli 2016 (2),

| — | med beaktande av rapporten från FN:s öppna arbetsgrupp om åldrande vid dess åttonde arbetssession den 28 juli 2017 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s öppna arbetsgrupp om åldrande vid dess åttonde arbetssession den 28 juli 2017 (3),

| — | med beaktande av ministerdeklarationen från Lissabon 2017 A Sustainable Society for All Ages: Realizing the potential of living longer (ett hållbart samhälle för alla åldrar: att inse potentialen i att leva längre), som antogs vid den fjärde ministerkonferensen om åldrande inom FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece) den 22 september 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ministerdeklarationen från Lissabon 2017 A Sustainable Society for All Ages: Realizing the potential of living longer (ett hållbart samhälle för alla åldrar: att inse potentialen i att leva längre), som antogs vid den fjärde ministerkonferensen om åldrande inom FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece) den 22 september 2017,

| — | med beaktande av den europeiska migrationsagendan av den 13 maj 2015 (COM(2015)0240) och kommissionens meddelande av den 7 juni 2016 om en ny partnerskapsram med tredjeländer inom den europeiska migrationsagendan (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska migrationsagendan av den 13 maj 2015 (COM(2015)0240) och kommissionens meddelande av den 7 juni 2016 om en ny partnerskapsram med tredjeländer inom den europeiska migrationsagendan (COM(2016)0385),

| — | med beaktande av uppsättningen av tematiska EU-riktlinjer om mänskliga rättigheter och om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppsättningen av tematiska EU-riktlinjer om mänskliga rättigheter och om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet online och offline, som antogs av rådet 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet online och offline, som antogs av rådet 2014,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om främjande av internationell humanitär rätt, som antogs 2005 och reviderades 2009 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om främjande av internationell humanitär rätt, som antogs 2005 och reviderades 2009 (4),

| — | med beaktande av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter, som antogs 2007 och reviderades 2017, samt EU-UNICEF Child Rights Toolkit: Integrating Child Rights in Development Cooperation (integrering av barnets rättigheter i utvecklingssamarbetet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter, som antogs 2007 och reviderades 2017, samt EU-UNICEF Child Rights Toolkit: Integrating Child Rights in Development Cooperation (integrering av barnets rättigheter i utvecklingssamarbetet),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer), som antogs av rådet 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer), som antogs av rådet 2013,

| — | med beaktande av Yogyakartaprinciperna (”principer och staters skyldigheter i fråga om tillämpningen av internationell människorättslagstiftning med avseende på sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck och könsegenskaper”) som antogs i november 2006, och de tio kompletterande principer (”plus 10”) som antogs den 10 november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Yogyakartaprinciperna (”principer och staters skyldigheter i fråga om tillämpningen av internationell människorättslagstiftning med avseende på sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck och könsegenskaper”) som antogs i november 2006, och de tio kompletterande principer (”plus 10”) som antogs den 10 november 2017,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten, som antogs av rådet 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten, som antogs av rådet 2013,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen Nytt europeiskt samförstånd om utveckling: ”Vår värld, vår värdighet, vår framtid”, antagen av rådet, parlamentet och kommissionen den 7 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen Nytt europeiskt samförstånd om utveckling: ”Vår värld, vår värdighet, vår framtid”, antagen av rådet, parlamentet och kommissionen den 7 juni 2017,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff, som antogs av rådet 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff, som antogs av rådet 2013,

| — | med beaktande av riktlinjerna för EU:s politik gentemot tredjeland om tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning, som antogs 2001 och reviderades 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för EU:s politik gentemot tredjeland om tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning, som antogs 2001 och reviderades 2012,

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2018 om de nästa stegen mot en extern EU-strategi för bekämpning av tidiga äktenskap och tvångsäktenskap (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2018 om de nästa stegen mot en extern EU-strategi för bekämpning av tidiga äktenskap och tvångsäktenskap (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 december 2017 om uppföljningen av EU:s strategi mot människohandel (COM(2017)0728), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 december 2017 om uppföljningen av EU:s strategi mot människohandel (COM(2017)0728),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2018 om skydd av migrerande barn (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2018 om skydd av migrerande barn (6),

| — | med beaktande av Förenta nationernas förklaring från december 1998 om de rättigheter och skyldigheter som samhällets medborgare, grupper och organisationer har när det gäller att främja och skydda allmänt erkända mänskliga rättigheter och grundläggande friheter (deklarationen om människorättsförsvarare), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas förklaring från december 1998 om de rättigheter och skyldigheter som samhällets medborgare, grupper och organisationer har när det gäller att främja och skydda allmänt erkända mänskliga rättigheter och grundläggande friheter (deklarationen om människorättsförsvarare),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 av den 17 maj 2017 om fastställande av skyldigheter avseende tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för unionsimportörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 av den 17 maj 2017 om fastställande av skyldigheter avseende tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för unionsimportörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden (7),

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk, antagen den 27 juni 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk, antagen den 27 juni 1989,

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2013 om vapenexport: genomförande av rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2013 om vapenexport: genomförande av rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2013 om diskriminering baserad på kasttillhörighet (9) och rapporten av den 28 januari 2016 om minoriteter och diskriminering baserad på kasttillhörighet från FN:s särskilda rapportör om minoritetsfrågor och FN:s vägledningsverktyg om diskriminering baserad på härkomst, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2013 om diskriminering baserad på kasttillhörighet (9) och rapporten av den 28 januari 2016 om minoriteter och diskriminering baserad på kasttillhörighet från FN:s särskilda rapportör om minoritetsfrågor och FN:s vägledningsverktyg om diskriminering baserad på härkomst,

| — | med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2017,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2016 och Europeiska unionens politik på området (10), och sina tidigare resolutioner om tidigare årsrapporter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2016 och Europeiska unionens politik på området (10), och sina tidigare resolutioner om tidigare årsrapporter,

| — | med beaktande av sina resolutioner om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen 2017,

| — | med beaktande av Sacharovpriset för tankefrihet, som 2017 tilldelades den demokratiska oppositionen i Venezuela: nationalförsamlingen (Julio Borges) och alla politiska fångar på Foro Penal Venezolanos lista – representerade av Leopoldo López, Antonio Ledezma, Daniel Ceballos, Yon Goicoechea, Lorent Saleh, Alfredo Ramos och Andrea González, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sacharovpriset för tankefrihet, som 2017 tilldelades den demokratiska oppositionen i Venezuela: nationalförsamlingen (Julio Borges) och alla politiska fångar på Foro Penal Venezolanos lista – representerade av Leopoldo López, Antonio Ledezma, Daniel Ceballos, Yon Goicoechea, Lorent Saleh, Alfredo Ramos och Andrea González,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (den allmänna dataskyddsförordningen) (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (den allmänna dataskyddsförordningen) (11),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/541 av den 15 mars 2017 om bekämpande av terrorism, om ersättande av rådets rambeslut 2002/475/RIF och om ändring av rådets beslut 2005/671/RIF (12), och med beaktande av det arbete som utförts av det särskilda utskottet för terrorismfrågor (TERR), som Europaparlamentet beslutade att inrätta den 6 juli 2017, och som utsågs den 14 september 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/541 av den 15 mars 2017 om bekämpande av terrorism, om ersättande av rådets rambeslut 2002/475/RIF och om ändring av rådets beslut 2005/671/RIF (12), och med beaktande av det arbete som utförts av det särskilda utskottet för terrorismfrågor (TERR), som Europaparlamentet beslutade att inrätta den 6 juli 2017, och som utsågs den 14 september 2017,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0373/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0373/2018), och av följande skäl:

| A. | Respekt för samt främjande och skydd av de mänskliga rättigheternas odelbarhet och universalitet, samt främjande av demokratiska principer och värden såsom rättsstatlighet, respekt för människovärdet och principen om jämlikhet och solidaritet utgör hörnstenarna i EU:s etiska och rättsliga regelverk och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) liksom i EU:s samtliga yttre åtgärder. EU bör fortsätta att sträva efter att vara den ledande globala aktören i det allmänna främjandet och skyddet av de mänskliga rättigheterna, även i det multilaterala samarbetet, i synnerhet genom en aktiv och konstruktiv roll i olika FN-organ och i överensstämmelse med FN-stadgan, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och folkrätten samt skyldigheterna när det gäller mänskliga rättigheter och de åtaganden som gjorts inom ramen för Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

A.

Respekt för samt främjande och skydd av de mänskliga rättigheternas odelbarhet och universalitet, samt främjande av demokratiska principer och värden såsom rättsstatlighet, respekt för människovärdet och principen om jämlikhet och solidaritet utgör hörnstenarna i EU:s etiska och rättsliga regelverk och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) liksom i EU:s samtliga yttre åtgärder. EU bör fortsätta att sträva efter att vara den ledande globala aktören i det allmänna främjandet och skyddet av de mänskliga rättigheterna, även i det multilaterala samarbetet, i synnerhet genom en aktiv och konstruktiv roll i olika FN-organ och i överensstämmelse med FN-stadgan, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och folkrätten samt skyldigheterna när det gäller mänskliga rättigheter och de åtaganden som gjorts inom ramen för Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling.

| B. | Det civila samhället har en central roll när det gäller att bygga upp och stärka demokratin, övervaka statens makt och främja god samhällsstyrning, insyn och ansvarstagande. Det civila samhällets organisationer har en avgörande roll som en vital kraft i samhället. Det finns ett samband mellan ett försvagat civilt samhälle, minskat spelrum för organisationer i det civila samhället, ökad korruption, social ojämlikhet, bristande jämställdhet, låg mänsklig och socioekonomisk utvecklingsnivå och förekomsten av sociala konflikter. Lämpliga resurser måste tillgängliggöras och användas så effektivt som möjligt för att förbättra främjandet av mänskliga rättigheter och demokrati i tredjeländer, och det civila samhället bör inte utsättas för repressiva åtgärder genom restriktiv lagstiftning, finansieringstak, restriktiva förfaranden vid tillståndsgivning eller oöverkomliga skatter. |
| --- | --- |

B.

Det civila samhället har en central roll när det gäller att bygga upp och stärka demokratin, övervaka statens makt och främja god samhällsstyrning, insyn och ansvarstagande. Det civila samhällets organisationer har en avgörande roll som en vital kraft i samhället. Det finns ett samband mellan ett försvagat civilt samhälle, minskat spelrum för organisationer i det civila samhället, ökad korruption, social ojämlikhet, bristande jämställdhet, låg mänsklig och socioekonomisk utvecklingsnivå och förekomsten av sociala konflikter. Lämpliga resurser måste tillgängliggöras och användas så effektivt som möjligt för att förbättra främjandet av mänskliga rättigheter och demokrati i tredjeländer, och det civila samhället bör inte utsättas för repressiva åtgärder genom restriktiv lagstiftning, finansieringstak, restriktiva förfaranden vid tillståndsgivning eller oöverkomliga skatter.

| C. | Många av världens länder har problem med straffrihet och orättvisa och erbjuder alltför ineffektiv behandling, dåliga offerstödtjänster och dåligt ekonomiskt stöd till offer för terrorism, särskilt de länder där en stor andel av medborgarna har råkat ut för terrorism. |
| --- | --- |

C.

Många av världens länder har problem med straffrihet och orättvisa och erbjuder alltför ineffektiv behandling, dåliga offerstödtjänster och dåligt ekonomiskt stöd till offer för terrorism, särskilt de länder där en stor andel av medborgarna har råkat ut för terrorism.

| D. | Under 2017 har ett mycket stort antal aktörer från det civila samhället – bl.a. jurister, intellektuella, journalister, religiösa ledare och människorättsförsvarare, men också miljöaktivister – runt om i världen drabbats av det krympande utrymmet för det civila samhället och blivit föremål för allt fler attacker, förföljelser, trakasserier, godtyckliga gripanden eller frihetsberövanden och även mord. ProtectDefender.eu, som är EU:s stödmekanism för människorättsförsvarare, har gett ett effektivt stöd till hundratals aktivister, men står inför en situation där behoven har ökat. EU och dess medlemsstater bör satsa mer resurser för att öka det civila samhällets deltagande, samt göra mer för att skydda och stödja människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

D.

Under 2017 har ett mycket stort antal aktörer från det civila samhället – bl.a. jurister, intellektuella, journalister, religiösa ledare och människorättsförsvarare, men också miljöaktivister – runt om i världen drabbats av det krympande utrymmet för det civila samhället och blivit föremål för allt fler attacker, förföljelser, trakasserier, godtyckliga gripanden eller frihetsberövanden och även mord. ProtectDefender.eu, som är EU:s stödmekanism för människorättsförsvarare, har gett ett effektivt stöd till hundratals aktivister, men står inför en situation där behoven har ökat. EU och dess medlemsstater bör satsa mer resurser för att öka det civila samhällets deltagande, samt göra mer för att skydda och stödja människorättsförsvarare.

| E. | Politiska åtgärder till stöd för de mänskliga rättigheterna och demokratin bör integreras i samtliga delar av EU-politiken som innehåller en extern dimension, såsom utveckling, migration, säkerhet, terrorismbekämpning, kvinnors rättigheter, jämställdhet, utvidgning och handel, i synnerhet genom införande av en villkorsklausul avseende mänskliga rättigheter. Ökad samstämdhet mellan EU:s inre och yttre politik och mellan olika delar av den yttre politiken är en grundläggande förutsättning för en framgångsrik och effektiv människorättspolitik inom EU. |
| --- | --- |

E.

Politiska åtgärder till stöd för de mänskliga rättigheterna och demokratin bör integreras i samtliga delar av EU-politiken som innehåller en extern dimension, såsom utveckling, migration, säkerhet, terrorismbekämpning, kvinnors rättigheter, jämställdhet, utvidgning och handel, i synnerhet genom införande av en villkorsklausul avseende mänskliga rättigheter. Ökad samstämdhet mellan EU:s inre och yttre politik och mellan olika delar av den yttre politiken är en grundläggande förutsättning för en framgångsrik och effektiv människorättspolitik inom EU.

| F. | Olaglig ockupation av ett landområde eller en del av det utgör en pågående överträdelse av internationell rätt, som gör ockupationsmakten ansvarig gentemot civilbefolkningen enligt internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

F.

Olaglig ockupation av ett landområde eller en del av det utgör en pågående överträdelse av internationell rätt, som gör ockupationsmakten ansvarig gentemot civilbefolkningen enligt internationell humanitär rätt.

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över bakslaget för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen i hela världen 2017, och uppmanar enträget EU och medlemsstaterna att villkorslöst sträva efter att integrera europeiska och internationella standarder när det gäller mänskliga rättigheter, rättsstatlighet, demokrati och minoriteters rättigheter som de är bundna av samt att säkerställa ökad samstämdhet mellan EU:s inre och yttre politik för mänskliga rättigheter och mer samordning av medlemsstaternas yttre politik när det gäller till exempel migration, terrorismbekämpning och handel, eftersom EU:s inflytande som en trovärdig och legitim internationell aktör i stor utsträckning formas av förmågan att främja respekten för de mänskliga rättigheterna och demokratin både internt och externt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet bekräftar på nytt att staterna har det yttersta ansvaret för att slå vakt om alla mänskliga rättigheter genom att lagstifta om och genomföra internationella fördrag och konventioner om mänskliga rättigheter, övervaka brott mot mänskliga rättigheter och säkerställa effektiva rättsmedel för offren. Parlamentet påpekar att fred, säkerhet och utveckling ömsesidigt förstärker varandra och är beroende av förmågan att ta itu med övergrepp, brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser och folkmord. Parlamentet varnar för begränsningar av rörelsefriheten, mötesfriheten och yttrandefriheten. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundläggande princip i EU och i medlemsstaterna, vilket även framgår av artikel 3.3 i EU-fördraget, och att ett av EU:s främsta mål är att via jämställdhetsintegrering främja jämställdheten, även i andra länder runt om i världen genom utrikespolitiken. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att EU är fast beslutet att främja jämställdhet och att se till att ett jämställdhetsperspektiv integreras i alla unionsåtgärder, vilket är en skyldighet som fastställs i fördragen, så att jämställdhet blir en central prioritering i EU:s alla riktlinjer, arbetsförbindelser, strategier och åtgärder, inklusive yttre åtgärder. Parlamentet stöder därför de samordnade insatser som görs i detta syfte i multilaterala dialoger och i EU-delegationernas verksamhet, t.ex. valobservatörsuppdrag. Parlamentet framhåller behovet av att förstärka det arbete i tredjeländer som utförs av Europeiska utrikestjänstens chefsrådgivare för jämställdhet och som syftar till att främja fred, säkerhet och grundläggande friheter, genom att anslå en särskild budget för hennes behörighetsområde. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att ett verkligt oberoende, pluralistiskt och dynamiskt civilt samhälle bidrar till utveckling och stabilitet, säkerställer demokratisk konsolidering, inbegripet maktdelning, social rättvisa och respekt för mänskliga rättigheter, och främjar insyn, ansvarstagande och goda styrelseformer, särskilt genom åtgärder för att bekämpa korruption och extremism. Parlamentet framhåller den viktiga och centrala roll som människorättsförsvarare och icke-statliga organisationer spelar i fråga om att främja och stödja tillämpningen av de rättigheter som fastställs i centrala internationella människorättsfördrag, bl.a. genom att genomföra utbildningsprogram och sprida medvetenhet om internationella organisationers verksamhet. Parlamentet betonar vikten av genomförandet av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare och dess förmåga att ge fortsatt lämpligt stöd, genom det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR), till människorättsförsvarare och icke-statliga organisationer i situationer då de är mest hotade, särskilt genom att säkerställa en ökad kapacitet för mekanismen ProtectDefenders.eu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar vikten av att tillhandahålla krisstöd till människorättsförsvarare och att behandlingen av alla fångar måste uppfylla internationella standarder. Parlamentet understryker sin oro för säkerheten för människorättsförsvarare och betonar att förövarna måste ställas inför rätta. Parlamentet välkomnar de ihärdiga insatser som görs inom det europeiska initiativet för demokrati för att främja demokrati och respekten för de grundläggande rättigheterna och friheterna i EU:s östra och södra grannskap. Parlamentet erkänner de risker som finns för människorättsförsvarare, däribland kvinnliga människorättsförsvarare som utsätts för särskilda risker och hot på grund av sitt kön, liksom miljöaktivister, och uppmanar utrikestjänsten och medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt dem i EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare. Parlamentet understryker att det behövs ett starkt EU-samarbete om att inleda samtal med tredjeländers myndigheter gällande människorättsförsvarare och det civila samhället, och lovordar de enskilda initiativ som medlemsstaterna tagit vid sidan av EU-åtgärderna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar EU:s aktiva deltagande i FN:s råd för mänskliga rättigheter, inom ramen för vilket unionen har lagt fram och ställt sig bakom resolutioner, utfärdat uttalanden, medverkat i interaktiva dialoger och debatter samt uppmanat till särskilda sessioner angående situationen för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet noterar EU:s åtaganden att ta itu med landspecifika situationer inom ramen för människorättsrådet. Parlamentet betonar vikten av EU:s deltagande i dialoger och samarbete om mänskliga rättigheter på multilateral nivå. Parlamentet stöder till fullo människorättsrådets verksamhet och engagemang för att försvara mänskliga rättigheter i hela världen. Parlamentet berömmer arbetet i FN:s högkommissariat för mänskliga rättigheter under Zeid al-Husseins ledarskap. Parlamentet ser fram emot en nära dialog och ett aktivt samarbete med den nyutnämnda höga kommissionären Michelle Bachelet. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att trappa upp sitt stöd till driften av OHCHR (kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter) och de särskilda förfarandena. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker sin uppskattning för det arbete som utförts av kommissionens och utrikestjänstens tjänster för mänskliga rättigheter på huvudkontor och i EU-delegationer, och av EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, Stavros Lambrinidis, för att stärka genomslagskraften, enhetligheten och synligheten för de mänskliga rättigheterna i EU:s utrikespolitik. Parlamentet påminner om sin begäran om att detta mandat ska permanentas och om att möjligheterna att utkräva ansvar ska utökas. Parlamentet välkomnar den nya strategi som utgörs av EU:s initiativ ”Good Human Rights Stories”, som riktar in sig på bästa praxis i olika länder. Parlamentet efterlyser återigen en översyn av mandatet så att representanten för mänskliga rättigheter får befogenheter att handla på eget initiativ, tillräckliga resurser och möjlighet att uttala sig offentligt för att rapportera om resultaten av besök i tredjeländer och förmedla EU:s ståndpunkter i ämnen gällande de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2017, och noterar att den antogs mycket tidigare i år, i överensstämmelse med det som parlamentet begärt i sina tidigare betänkanden. Parlamentet uppmanar rådet att fortsätta att göra insatser för att slutföra dessa årsrapporter tidigare under året. Parlamentet uppmanar rådet att säkerställa att antagandet av nästa årsrapport grundas på en lämplig samrådsprocess. Parlamentet ser årsrapporten som ett oumbärligt redskap för granskning av, information om och debatt kring EU:s politik för mänskliga rättigheter och demokrati i världen, och begär att den ska uppmärksammas offentligt i hela världen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att framsteg har gjorts i fråga om förfarande och format för rapporten, men förväntar sig att rådet och vice ordföranden/den höga representanten ska ta ännu större hänsyn till ståndpunkterna i parlamentets relevanta resolutioner och/eller rekommendationer i syfte att säkerställa mer djupgående och effektivare samverkan mellan EU:s institutioner kring människorättsfrågor. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet framhåller på nytt vikten av en översikt över centrala positiva och negativa trender i syfte att utvärdera hur effektiva EU:s åtgärder är. Parlamentet anser i detta avseende att en mer grundlig offentlig rapportering, där så är lämpligt baserad främst på de prioriteringar och indikatorer som fastställts i EU:s landstrategier för mänskliga rättigheter, bland annat skulle gynna en högre grad av konsekvens både i genomförandet av klausuler om människorättsliga villkor och i bedömningen och anpassningen av EU-politikens konsekvenser för situationen för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar behovet av att övervaka och fullt ut genomföra de befintliga EU-riktlinjerna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s människorättsdialoger utgör ett värdefullt verktyg för blandad diplomati för att främja mänskliga rättigheter och demokrati i bilaterala förbindelser med tredjeländer. Parlamentet noterar dock de kvarstående hindren för att uppnå konkreta resultat genom människorättsdialoger, t.ex. den allmänna förekomsten av dubbla standarder, och efterlyser i detta sammanhang en mer enad hållning bland medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att försöka hitta sätt att göra människorättsdialogerna mer effektiva och meningsfulla och att reagera snabbt och komplettera dem när de inte är konstruktiva, genom att använda politisk dialog eller offentlig diplomati. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att öka öppenheten i dialoger, även genom ökat deltagande av det civila samhällets aktörer, och att använda tydliga riktmärken i syfte att utvärdera hur framgångsrik varje dialog är. Parlamentet betonar vikten av att EU i människorättsdialogerna lyfter fram fallen med enskilda riskutsatta människorättsförsvarare, och pressar på för att fängslade försvarare ska släppas och att de som står under hot ska få skydd. Parlamentet råder vidare EU-institutionerna att erbjuda lämpliga resurser och lämplig utbildning i mänskliga rättigheter och demokrati för tjänstemän och personal vid EU:s delegationer på alla nivåer. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019 och halvtidsöversynen av densamma 2017 måste fungera som huvudinstrumenten för människorättsåtgärder, och framhåller i detta avseende att det är nödvändigt att planera för tillräckliga resurser och tillräcklig sakkunskap för att genomföra EU:s centrala prioriteringar ordentligt. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att se till att den nuvarande handlingsplanen genomförs effektivt och konsekvent, även genom verkligt samarbete med organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU att stärka sina instrument och sin politik när det gäller institutionell utveckling och rättsstatsprincipen, och att ta med riktmärken för att säkerställa ansvarsskyldighet och sträva efter att förhindra straffrihet för brott mot de mänskliga rättigheterna. Parlamentet efterlyser ett effektivt utnyttjande av tillräckliga resurser för att ytterligare främja mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner i detta avseende om det avgörande stöd som tillhandahålls av EIDMR inom ramen för genomförandet av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, riktlinjer om mänskliga rättigheter och landsstrategier, vilket har gjort det möjligt för EU att agera mer strategiskt på detta område och säkerställt ansvarighet, synlighet och effektivitet. Parlamentet begär med kraft att EIDMR ska införas som ett separat och oberoende instrument i strukturen för den fleråriga budgetramen för 2021–2027, så att dess tydliga mångfald inte urvattnas i en större fond för yttre åtgärder. Parlamentet uppmuntrar starkt till samarbete mellan EU:s externa finansieringsinstrument, för att undvika dubbelarbete och överlappningar och bidra till att identifiera eventuella luckor och finansieringsbehov. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att erfarenheterna av och lärdomarna från övergångar till demokrati inom ramen för utvidgnings- och grannskapspolitiken kan ge ett positivt bidrag till fastställande av bästa praxis som skulle kunna användas för att stödja och befästa demokratiseringsprocesser i hela världen. Parlamentet är övertygat om att den reviderade europeiska grannskapspolitiken bör stödja ekonomiska, sociala och politiska reformer, skydda de mänskliga rättigheterna och bidra till att befästa rättsstatsprincipen och samtidigt upprätthålla EU:s åtaganden gentemot sina partner. Parlamentet upprepar att främjandet av mänskliga rättigheter och demokrati ligger i både partnerländernas och EU:s intresse. Parlamentet påminner om nödvändigheten av att vidareutveckla de interparlamentariska förbindelserna mellan unionen och dess partner inom ramen för en uppriktig dialog som grundar sig på ömsesidig förståelse och tillit, i syfte att effektivt främja de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet framhåller det arbete som utförts av underutskottet för mänskliga rättigheter (DROI), som upprätthåller nära arbetsförbindelser med andra EU-institutioner, EU:s särskilda representant, utrikestjänsten, civilsamhället, däribland icke-statliga organisationer, och multilaterala människorättsinstitutioner. Parlamentet noterar att DROI-underutskottet 2017 utarbetade tre betänkanden, som antogs som resolutioner i kammaren, om statslöshet i Syd- och Sydostasien (13), om bekämpande av människorättskränkningar mot bakgrund av krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten, däribland folkmord (14) och om korruption och mänskliga rättigheter i tredjeländer (15). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet föreslår att det inom det första kvartalet 2019 tillsätts en intern specialgrupp som ska genomföra en översyn av hur mänskliga rättigheter främjats och integrerats av dess utskott med ett externt mandat och av dess delegationer för förbindelser med tredjeländer under valperioden 2014–2019. Parlamentet avser att hämta rekommendationer från denna översyn för utökade parlamentariska åtgärder på människorättsområdet under nästa valperiod, bland annat när det gäller granskning av utrikestjänstens och kommissionens verksamhet, det interna institutionella strukturen samt integration av mänskliga rättigheter i dess organ. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet anser att rollen för brådskande resolutioner, baserade på artikel 135 i arbetsordningen, kan utvecklas ytterligare för att stärka mänskliga rättigheter och demokrati genom utökad läglig reflektion, målinriktning och effektivitet. |
| --- | --- |

19.

Särskilda människorättsutmaningar

| 20. | Europaparlamentet uttrycker stor oro över det gradvis krympande utrymmet för det civila samhället under 2017, och beklagar djupt att människorättsförsvarare, journalister och icke-statliga organisationer alltför ofta utsätts för trakasserier, hot och våld, inklusive mord. Parlamentet ser med oro på det fortsatta införandet av reseförbud för människorättsaktivister som vill närvara vid sessioner vid FN:s råd för mänskliga rättigheter i Genève och andra internationella institutioner, och fördömer kraftigt dessa förbud och uppmanar därför de berörda regeringarna att häva dem. Parlamentet betonar att det är oacceptabelt att företrädare för det civila samhället och medier hindras från att delta i arbetet inom internationella organ, och insisterar på att de grundläggande mänskliga och politiska rättigheterna för företrädare för det civila samhället måste respekteras. Parlamentet är oroat över att vissa människorättsaktivister har gripits när de återvänt till sina hemländer efter att ha hörts av internationella institutioner. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet beklagar djupt att den ökande globala företeelsen med ett krympande utrymme för det civila samhället också kan förekomma i etablerade demokratier och i medel- och höginkomstländer. EU och dess medlemsstater uppmanas att föregå med gott exempel. Parlamentet fördömer lagstiftning som begränsar det civila samhällets verksamhet, t.ex. nedläggning av icke-statliga organisationer eller frysning av deras tillgångar. Parlamentet efterlyser ett upphävande av lagstiftning som ställer godtyckliga eller inkräktande krav på icke-statliga organisationers verksamhet, inklusive bestämmelser om restriktioner för utländsk finansiering. Parlamentet fördömer spridningen av offentliga narrativ som allt mer undergräver rollen för det civila samhällets organisationer. EU-delegationerna och medlemsstaternas diplomatiska beskickningar uppmuntras att fortsätta att övervaka och påtala fall av kränkningar av mötes- och föreningsfriheten, också när de tar sig uttryck i olika slags förbud mot och begränsningar för organisationerna i det civila samhället och den verksamhet de bedriver, eller främjande av falska icke-statliga organisationer som sponsras av några regeringar. Parlamentet uppmuntrar dem att fortsätta med sitt aktiva stöd till människorättsförsvarare, framför allt genom att systematiskt övervaka rättegångar, besöka människorättsförsvarare i fängelse och, när så är lämpligt, uttala sig i enskilda fall. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet fördömer att mediefriheten var allvarligt hotad under 2017. Enligt Reportrar utan gränsers årliga index nådde angreppen på pressen aldrig tidigare skådade nivåer under 2017. Parlamentet betonar behovet av att upprätthålla principerna om åsikts- och yttrandefrihet, i enlighet med artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Parlamentet påminner om vikten av yttrandefrihet, såväl på som utanför internet, som ett centralt inslag i alla fungerande demokratiska samhällen, eftersom det främjar en pluralistisk kultur som gör det möjligt för det civila samhället och medborgarna att ställa sina regeringar och beslutsfattare till svars och som stärker respekten för rättsstaten. Parlamentet fördömer eftertryckligen hot, skrämsel och attacker mot journalister, oberoende medier, bloggare och visselblåsare samt hatpropaganda, ärekränkningslagar och uppvigling till våld, eftersom allt detta utgör ett hot mot rättsstaten och de värden som ligger till grund för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar att hundratals fredliga demonstranter och journalister greps under 2017, och att många av dem utsattes för misshandel och godtyckliga gripanden och tvingades att betala höga böter för rättegångar under vilka processrättsliga mininormer inte garanterades. Parlamentet uppmanar enträget EU att trappa upp sina insatser för att skydda rätten till åsikts- och yttrandefrihet i alla sina förbindelser med tredjeländer. Parlamentet betonar vikten av att EU:s riktlinjer för yttrandefrihet, såväl på som utanför internet, genomförs effektivt och systematiskt och att resultaten av dem regelbundet övervakas. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar den akademiska frihetens grundläggande betydelse som en mänsklig rättighet skyddad av internationella föredrag. Parlamentet fördömer kraftigt varje angrepp mot den akademiska friheten, såsom mord, påtvingat försvinnande, våld, fängslande, upphörande av anställning, smutskastning och åtal på oriktiga grunder. Parlamentet betonar allvaret i alla attacker mot den akademiska friheten, eftersom denna frihet är en förutsättning för skapandet av ett pluralistiskt och demokratiskt samhälle. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet fördömer eftertryckligen att så många människorättsförsvarare utsattes för digitala hot 2017 och att deras uppgifter bland annat äventyrades genom konfiskering av utrustning, fjärrövervakning och dataläckage. Parlamentet fördömer bruket av online-övervakning och hackande för att samla in information som kan användas för rättsfall eller i förtalskampanjer. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över att cyberövervakningsteknik med dubbla användningsområden i allt större utsträckning används mot politiker, aktivister, bloggare och journalister. Parlamentet uppmanar i detta avseende kraftigt EU-institutionerna att genast och ändamålsenligt uppdatera förordningen för kontroll av export med dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet bekräftar att domstolars oberoende och fullständig insyn i en rättskipning där samtliga aktörer får möjlighet att utöva sin roll på ett korrekt och oberoende sätt är nödvändiga förutsättningar för att utveckla demokratiska länder och ge rättsligt skydd för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet fördömer entydigt samtliga försök att begränsa domares, åklagares och advokaters frihet och allt direkt och indirekt våld som utövas gentemot dem. Parlamentet uppmanar EU att lägga största möjliga fokus på detta i sina diplomatiska förbindelser med tredjeländer. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att ett öppet internet och de tekniska framstegen har gjort det möjligt att snabbare rapportera kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet kritiserar vissa regeringars försök att kontrollera verktyg för masskommunikation, däribland internet. Parlamentet är bekymrat över att statliga och icke-statliga aktörer under 2017 spred falska nyheter och desinformation. Detta har bidragit till att sprida narrativ mot mänskliga rättigheter, begränsat tillgången till fri, korrekt och opartisk information, uppviglat till våld, hat och diskriminering mot vissa grupper eller enskilda personer och påverkat valresultat, vilket har undergrävt demokratierna. Parlamentet betonar mot denna bakgrund att det finns ett behov av att EU utvecklar ett starkare positivt narrativ om mänskliga rättigheter, för att stå stadigt inför regeringar som sponsrar desinformation eller utmanar de mänskliga rättigheternas universalitet och odelbarhet. EU behöver också öka sina insatser för att stödja fria och oberoende medier världen över. Parlamentet betonar vikten av utbildning, kultur, kunskap och kritiskt tänkande när det gäller att bekämpa falska nyheter och deras spridning. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att utse ett EU-sändebud för it, som inom utrikespolitiken ska samordna EU:s diplomatiska insatser för att verka för ett öppet, interoperabelt, säkert och tillförlitligt internet där mänskliga rättigheter respekteras och normer för ansvarsfullt beteende från stater på internet främjas. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet vidhåller att tanke-, samvets-, religions- och trosfriheten – inklusive friheten att tro eller inte tro, att utöva eller inte utöva sin religion, att frånträda eller byta religion och rätten till avfällighet och rätten att vara ateist – ovillkorligen måste förbättras genom stöd för en dialog mellan religioner och kulturer. Parlamentet fördömer diskriminering på grundval av tankar, samvete, religion eller tro liksom förföljelsen av och attackerna mot etniska och religiösa grupper under 2017. Parlamentet kräver att man undviker att använda religion som ett medel för politiska ändamål. Parlamentet beklagar djupt statliga och icke-statliga aktörers försök att inskränka tanke-, samvets-, religions- och trosfriheten, mötesfriheten och yttrandefriheten, bl.a. genom att anta och genomföra hädelselagar. Parlamentet efterlyser ytterligare åtgärder för skydd av religiösa minoriteter, icke-troende och ateister, däribland dem som fallit offer för hädelselagar. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stärka sitt deltagande i politiska diskussioner för att sådana lagar ska upphävas och att trappa upp sina insatser för att stärka respekten för tanke-, samvets-, religions- och trosfriheten och att i sina kontakter med tredjeländer främja dialogen mellan religioner och övertygelser. Kommissionen och utrikestjänsten uppmanas att spela en aktiv roll när det gäller att hjälpa människor som tvingats fly från sina hem till följd av förföljelse på grund av religion eller övertygelse, så att de frivilligt kan återvända på ett säkert sätt. Parlamentet begär konkreta åtgärder som är inriktade på att ändamålsenligt genomföra EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten. Parlamentet stöder EU:s praxis att ta initiativ till tematiska resolutioner om tanke-, samvets-, religions- och trosfrihet i FN:s råd för mänskliga rättigheter och FN:s generalförsamling. Likaså stöder parlamentet det arbete som utförs av Ján Figel, som är EU:s särskilda sändebud för främjande av religions- och trosfrihet utanför EU. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet beklagar djupt att tortyr, omänsklig eller förnedrande behandling och dödsstraff fortfarande förekommer i många länder runtom i världen, och uppmanar EU att öka sina insatser för att få ett slut på denna praxis. Parlamentet anser att förvarsförhållandena – liksom tillgången till vård och läkemedel, och fängelsernas skick i ett antal länder – ger anledning till stor oro. Parlamentet välkomnar den formella lanseringen av alliansen för tortyrfri handel den 18 september 2017 och inrättandet av EU:s samordningsgrupp för bekämpande av tortyr, som har till uppdrag att följa upp genomförandet. Parlamentet välkomnar i detta avseende uppdateringar av EU-lagstiftningen om handel med vissa varor som skulle kunna användas till dödsstraff, tortyr eller andra former av omänsklig behandling eller bestraffning. Parlamentet noterar att antalet genomförda avrättningar i hela världen 2017 minskade med fyra procent jämfört med föregående år. Parlamentet uppmanar de länder som inte redan gjort det att utfärda ett omedelbart moratorium om dödsstraffet som ett steg mot att avskaffa det. Parlamentet anser att det är nödvändigt att bekämpa alla former av tortyr och misshandel, inklusive psykisk misshandel, av fängslade personer och att göra mer för att främja efterlevnaden av folkrätten på detta område och säkerställa ersättning för offren. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet fördömer i skarpaste ordalag samtliga fruktansvärda brott och kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begåtts av statliga och icke-statliga aktörer, bl.a. mot medborgare som fredligt utövat sina mänskliga rättigheter. Parlamentet är bestört över det stora antalet begångna brott, bland annat mord, tortyr, våldtäkt, slaveri och sexuellt slaveri, rekrytering av barnsoldater, påtvingade religiösa omvändelser och systematiskt dödande som riktar sig mot religiösa och etniska minoriteter. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU och medlemsstaterna att bekämpa folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, och att se till att förövarna ställs inför rätta. Parlamentet uppmanar EU att tillhandahålla stöd till organisationer och FN:s utredningsgrupper som samlar in, bevarar och skyddar bevis – digitalt eller på annat sätt – för de brott som begåtts av olika parter i konflikter, i syfte att underlätta åtal mot dem på internationell nivå. Parlamentet konstaterar att internetplattformar har raderat videobevisning med anknytning till potentiella krigsförbrytelser som ett led i sitt arbete med att avlägsna innehåll och propaganda med anknytning till terrorism. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet stöder den viktiga roll som Internationella brottmålsdomstolen (ICC) spelar i de fall där de berörda staterna inte har möjlighet eller är ovilliga att utöva sin behörighet. EU och dess medlemsstater uppmanas att ge diplomatiskt och ekonomiskt stöd till ICC. Vidare uppmanas EU och medlemsstaterna att uppmuntra samtliga medlemsstater i FN att ratificera och tillämpa Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet är bestört över att vissa stater dragit sig ur stadgan eller hotat att göra detta. Parlamentet uppmanar även alla de länder som undertecknat Romstadgan att samordna och samarbeta med ICC. Parlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att ratificera Kampalaändringarna om aggressionsbrott och att föra upp ”massövergrepp” på förteckningen över brott som omfattas av EU:s behörighet. Parlamentet upprepar att det är viktigt med andra nyckelmekanismer som syftar till att få slut på straffriheten, däribland användning av universell jurisdiktion, och uppmanar medlemsstaterna att anta den nödvändiga lagstiftningen. Parlamentet påminner i detta avseende om att offrens rättigheter måste stå i centrum för alla åtgärder. Parlamentet upprepar sin uppmaning till vice ordföranden/den höga representanten att utse en särskild representant för EU med ansvar för internationell humanitär rätt och internationell rättskipning och att ge denna representant mandat att främja, integrera och företräda EU:s åtagande att bekämpa straffrihet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar EU:s insatser till stöd för den internationella, opartiska och oberoende mekanism som inrättats av FN i Syrien för att bistå vid utredningen av grova brott. Parlamentet understryker behovet av att inrätta en liknande oberoende mekanism i andra länder. Parlamentet uppmanar EU och de medlemsstater som ännu inte har gjort det att bidra ekonomiskt till den internationella, opartiska och oberoende mekanismen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet upprepar att stater kan ställa andra stater inför Internationella brottmålsdomstolen för brott mot internationella fördrag, såsom FN:s konvention mot tortyr, för att statligt ansvar ska kunna införas som ett indirekt sätt att längre fram avgöra om straffrättsligt ansvar föreligger för enskilda personer eller inte. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet beklagar djupt den bristande respekten för internationell humanitär rätt och fördömer starkt de dödliga attacker som så oroväckande ofta utfördes mot sjukhus, skolor och andra civila mål i väpnade konflikter runtom i världen 2017. Parlamentet anser att internationella fördömanden av attacker måste understödjas av oberoende utredningar och verkligt ansvarsutkrävande. Parlamentet lovordar det arbete som utförts av hjälparbetare som levererar humanitärt bistånd. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, EU-institutionerna och vice ordföranden/den höga representanten att säkerställa att EU:s politik och åtgärder med anknytning till internationell humanitär rätt tas fram på ett konsekvent och effektivt sätt och att använda alla de instrument de förfogar över för att hantera denna fråga. Parlamentet konstaterar att mer detaljerad rapportering från EU och medlemsstaterna om genomförandet av riktlinjerna om främjande av internationell humanitär rätt i specifika konfliktsituationer borde ha tillgängliggjorts, inte minst i EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet uppmanar världssamfundet att inrätta instrument som kan minimera gapet mellan varning och reaktion, såsom EU:s system för tidig varning, för att förhindra uppkomst, återuppkomst och upptrappning av våldsamma konflikter. Parlamentet ser gärna att EU och medlemsstaterna ökar sitt ekonomiska stöd till humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd. Parlamentet noterar minskningen med 2,4 % av det offentliga utvecklingsbiståndet (ODA) från 2016 till 2017 och att det offentliga utvecklingsbiståndet inte når upp till målet på 0,7 % av BNI. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 27 februari 2014 om användningen av bestyckade drönare (16). Parlamentet uttrycker sin djupa oro över användningen av bestyckade drönare utanför den internationella rättsliga ramen. Parlamentet uppmanar återigen EU att skyndsamt utarbeta en juridiskt bindande ram för användning av bestyckade drönare för att se till att medlemsstaterna, i enlighet med sina rättsliga skyldigheter, inte gör sig skyldiga till olagligt riktat dödande eller underlättar för andra stater att göra sig skyldiga till sådant dödande. Parlamentet uppmanar kommissionen att hålla parlamentet vederbörligen underrättat om användningen av EU-medel vid alla forsknings- och utvecklingsprojekt som rör konstruktion av drönare. Parlamentet vill se konsekvensbedömningar av de mänskliga rättigheterna i samband med framtida utvecklingsprojekt om drönare. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att utöka EU:s ordning för restriktiva åtgärder så att den innefattar en EU-sanktionsordning för mänskliga rättigheter enligt vilken Gusp-beslut om sanktioner skulle kunna baseras på allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, på samma sätt som Magnitskylagen. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar enträget vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att arbeta för ett internationellt förbud mot vapensystem där människan inte styr våldsanvändningen, vilket parlamentet har efterfrågat flera gånger, och, inför relevanta sammanträden på FN-nivå, att skyndsamt ta fram och anta en gemensam ståndpunkt om autonoma vapensystem och tala med en röst vid relevanta forum och agera i enlighet därmed. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar att korruption undergräver rättsstaten, demokratin och ekonomiernas konkurrenskraft samt äventyrar de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar behovet av stöd till människorättsförsvarare och visselblåsare som bekämpar korruption. Parlamentet efterlyser förbättringar av mekanismer och metoder för att bekämpa korruption, t.ex. införandet av sanktioner mot de enskilda personer och länder som begår allvarliga korruptionsbrott. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att samordna sin planering i fråga om mänskliga rättigheter och kampen mot korruption, i synnerhet när det gäller initiativ för att förbättra insynen, bekämpa straffrihet och stärka de korruptionsbekämpande organen samt säkerställa bättre insyn och spårbarhet när det gäller användningen av EU-medel. Kommissionen uppmanas att förhandla om bestämmelser mot korruption i alla framtida handelsavtal. Parlamentet påminner om de rekommendationer om korruption och mänskliga rättigheter som utfärdades i Europaparlamentets resolution av den 13 september 2017 om korruption och mänskliga rättigheter i tredjeländer (17), och uppmanar till uppföljning från EU-institutionerna och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uttrycker oro över att kulturarvsplatser utsätts för förstörelse, otillåten plundring och vandalisering, och stöder kraftigt informationsverksamhet, skydd av kulturarv och räddningsinitiativ. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar de fria och rättvisa valens betydelse för demokratiska processer, och är oroat över det växande antalet illegitima val världen över. Parlamentet påminner om att oberoende medier och åsiktsmångfald är avgörande för att garantera fria och rättvisa val. Parlamentet uppmanar EU att inte godkänna resultaten från uppgjorda eller förfalskade val och att använda alla diplomatiska, ekonomiska och politiska verktyg man har till sitt förfogande för att upprätthålla trovärdigheten vid val världen över och tvinga länder att uppfylla kriterierna för fria och rättvisa val. Parlamentet anser att EU:s stöd till valprocesser och demokrati runtom i världen – dvs. valobservatörsuppdrag och senare uppföljning, valstöd och i synnerhet den aktiva roll som parlamentet spelar i detta avseende – är av yttersta vikt. Parlamentet framhåller vikten av valobservation i samband med fredliga demokratiseringsprocesser, förstärkning av rättsstaten, politisk mångfald och ökat kvinnligt deltagande i valprocesser samt transparens och respekt för mänskliga rättigheter. Parlamentet påminner om vikten av att involvera lokala civilsamhällesorganisationer i valövervakningen och i genomförandet av de rekommendationer som utfärdats av valobservatörsuppdrag. Parlamentet anser att inblandning i andra länders val genom cyberoperationer strider mot människors rätt att fritt välja sina företrädare. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar att EU har undertecknat Istanbulkonventionen, och framhåller att det är nödvändigt att med alla medel förebygga och bekämpa våld mot kvinnor, bland annat våld i hemmet. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte gjort det att ratificera och genomföra konventionen omgående. Parlamentet stöder i detta sammanhang EU:s och FN:s gemensamma Spotlight Initiative. Parlamentet uppmanar eftertryckligen länder att förbättra lagstiftningen i syfte att i tidigast möjliga skede ta itu med könsrelaterat våld, kvinnlig könsstympning och sexuellt våld. Parlamentet påminner om att våld mot kvinnor är djupt rotat i bristande jämställdhet och därför måste behandlas på ett allsidigt sätt, och betonar vikten av sociala tjänster och socialt skydd. Parlamentet betonar att det är nödvändigt med tillförlitlig statistik om förekomst, orsaker och konsekvenser av alla typer av våld mot kvinnor för att ta fram ändamålsenlig lagstiftning och strategier för att bekämpa könsbaserat våld. Parlamentet uppmanar därför EU att hjälpa länder att förbättra insamlingen av uppgifter på detta område och uppfylla internationella juridiska skyldigheter. Parlamentet ber EU att arbeta med andra länder för att trappa upp finansieringen och programarbetet för att förebygga och reagera på sexuellt och könsbaserat våld världen över. Parlamentet fördömer alla former av fysiskt, sexuellt och psykiskt våld och utnyttjande, massvåldtäkter, människohandel och kränkningar av kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter. Parlamentet betonar att ordentlig och överkomlig hälso- och sjukvård och universell respekt för och tillgång till sexuella och reproduktiva rättigheter och utbildning bör garanteras för alla kvinnor och att de bör kunna fatta fria och ansvarsfulla beslut om sin hälsa, sina kroppar och sina sexuella och reproduktiva rättigheter. Parlamentet påpekar att utbildning är ett viktigt redskap för att bekämpa diskriminering av och våld mot kvinnor och barn. Parlamentet fördömer återinförandet av den så kallade munkavleregeln. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar att EU måste stå fast vid sitt åtagande att fullständigt genomföra sina skyldigheter och åtaganden avseende kvinnors rättigheter enligt konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och handlingsplanen från Peking, handlingsprogrammet från den internationella konferensen om befolkning och utveckling samt respektera resultaten från de tillhörande översynskonferenserna. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet påminner om offentliggörandet i augusti 2017 av den första årliga genomföranderapporten för år 2016 om EU:s handlingsplan för jämställdhet 2016–2020 (GAP II), där det framhålls ett antal positiva tendenser i form av att flickors och kvinnors liv förvandlas genom att man säkerställer deras fysiska och psykiska integritet, främjar deras ekonomiska och sociala rättigheter och stärker deras röst och delaktighet. Parlamentet anser att EU bör fortsätta att integrera stödet till kvinnor inom uppdragen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) och i samband med konfliktförebyggande och återuppbyggnad efter konflikter. Parlamentet upprepar vikten av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) av den 31 oktober 2000 om kvinnor, fred och säkerhet. Parlamentet betonar att större deltagande från den offentliga och privata sektorn är nödvändigt för att upprätthålla kvinnors rättigheter och deras deltagande i offentliga och privata institutioner, i utformningen av politiken, i det ekonomiska livet och i fredsprocesser. Parlamentet understryker att näringslivet spelar en viktig roll när det gäller att stärka kvinnors rättigheter. Kommissionen uppmanas enträget att gå i spetsen för kampen mot sexuell exploatering och sexuella kränkningar i sektorerna för humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd, eftersom dessa sektorer borde ha de högsta standarderna för ansvar och ansvarsutkrävande i sitt arbete. Parlamentet betonar hur viktigt det är att se över och stärka skyddsförfaranden och insatsregler. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att se till att resultaten från den 62:a sessionen i FN:s kvinnokommission tas med i dess politik, och att de ger en ny impuls till arbetet för att uppnå jämställdhet och egenmakt för kvinnor och flickor på landsbygden. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar att man måste ge kvinnor och flickor möjlighet att studera ämnen som naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, liksom humaniora, och lägga särskilt fokus på att utveckla deras digitala talang och kompetens samt öka deras deltagande inom den naturvetenskapliga och tekniska sektorn. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utreda metoder och medel för EU att ansluta sig unilateralt till FN:s konvention om barnets rättigheter, med tanke på att samtliga EU:s medlemsstater har ratificerat den och att EU:s primär- och sekundärrätt innehåller materiella bestämmelser om skydd av barnets rättigheter. Parlamentet uppmanar de länder som ännu inte har ratificerat barnkonventionen att göra detta snarast. Parlamentet välkomnar de omarbetade EU-riktlinjerna för främjande och skydd av barnets rättigheter, och framhäver behovet av att säkerställa att alla barn nås, inklusive de mest marginaliserade och de i utsatta situationer. Parlamentet betonar att barn ofta utsätts för specifika former av övergrepp, t.ex. barnäktenskap, barnprostitution, användning av barnsoldater, könsstympning, barnarbete och handel med barn, särskilt under humanitära kriser och väpnade konflikter, och därför kräver stärkt skydd. EU uppmanas att samarbeta med tredjeländer för att få ett slut på tidiga äktenskap, barnäktenskap och tvångsäktenskap genom att göra 18 till den lagstadgade minimiåldern för äktenskap, kräva en kontroll av båda makarnas ålder och deras fulla och fria samtycke, införa obligatoriska register över äktenskap och se till att dessa regler följs. Parlamentet framhåller behovet av att intensifiera EU:s engagemang i fråga om skydd av barn, särskilt ensamkommande minderåriga, och att ägna särskild uppmärksamhet åt utbildning och psykosocialt stöd. Parlamentet uppmanar till ett ordentligt genomförande av riktlinjerna för skydd för skolor och universitet mot militär användning under väpnade konflikter. Parlamentet efterlyser en brådskande lösning på frågan om statslösa barn i och utanför EU, särskilt barn som föds utanför sina föräldrars ursprungsland och underåriga migranter, i enlighet med internationell rätt. Parlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att utarbeta en handlingsplan för att förhindra att barn kvarhålls på grund av sin migrationsstatus, i enlighet med New York-deklarationen om flyktingar och migranter. Parlamentet påminner om rätten till särskilt skydd med hänsyn till barnets bästa. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet begär att EU och medlemsstaterna inför en fullständig öppenhet och övervakning när det gäller de medel som tilldelas tredjeländer för migrationssamarbete och att man säkerställer att ett sådant samarbete varken direkt eller indirekt gynnar säkerhets-, polis- och rättssystem som är inblandade i människorättskränkningar i detta sammanhang. Parlamentet betonar möjligheten att skilja mellan utvecklingssamarbete och samarbete om återtagande eller migrationshantering. Parlamentet är oroat över att EU:s utrikespolitik kan utnyttjas som ett sätt att ”hantera migrationen”, och betonar att alla försök att samarbeta med tredjeländer, inklusive ursprungs- och transitländer, om migration måste åtföljas av att de människorättsliga förhållandena förbättras i dessa länder och att de internationella mänskliga rättigheterna och flyktinglagstiftningen efterlevs. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över och sin solidaritet med det stora antal flyktingar, migranter och internflyktingar som utsätts för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som offer för konflikter, förföljelse, misslyckanden från statsmakternas sida och nätverk för människohandel och människosmuggling. Parlamentet betonar det akuta behovet av att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migrationsströmmarna och därmed ta itu med den yttre dimensionen av migrationsfenomenet, bland annat genom att hitta hållbara lösningar på konflikter och ekonomisk underutveckling, i vårt grannskap och i hela världen, genom att utveckla samarbete och partnerskap med berörda tredjeländer som rättar sig efter internationell rätt, säkerställer respekten för de mänskliga rättigheterna och upprätthåller EU:s trovärdighet både inom och utanför EU. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att tillhandahålla humanitärt bistånd när det gäller utbildning, bostäder och hälso- och sjukvård och inom andra områden där migranter och flyktingar behöver stöd, och kräver att återvändandepolitiken genomförs korrekt. Parlamentet påminner om att det är viktigt att EU uppmuntrar de berörda länderna att underteckna protokollet mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen. Enligt FN bodde omkring 258 miljoner människor i ett annat land än sitt födelseland 2017. Kommissionen uppmanas att fortsätta att behandla skydd och främjande av rättigheter för migranter och flyktingar som en prioriterad politisk fråga. Parlamentet insisterar på att det är nödvändigt att utarbeta och på ett bättre sätt genomföra ramar för skydd av migranter och flyktingar, särskilt genom att införa genom säkra och lagliga migrationsvägar och utfärda humanitära visum. Parlamentet vill kunna utöva tillsyn över migrationsavtal. Parlamentet beklagar varje försök att belasta, befläcka eller rentav kriminalisera humanitärt bistånd, och insisterar på att det behövs större sök- och räddningskapacitet för nödlidande människor till sjöss och på land för att vi ska uppfylla våra primära skyldigheter enligt internationell rätt. Parlamentet understryker att antalet personer bosatta i en medlemsstat med medborgarskap i ett tredjeland den 1 januari 2017 uppgick till 21,6 miljoner, vilket motsvarade 4,2 % av befolkningen i EU-28. Medlemsstaterna uppmanas att inleda en seriös dialog för att ta fram ett gemensamt, inkluderande samförstånd, gemensamma ansvarsområden och ett enhetligt syfte när det gäller migration. Parlamentet välkomnar FN:s initiativ om den globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration och UNHCR:s globala flyktingpakt och den väsentliga roll som mänskliga rättigheter tilldelats i dessa pakter. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet beklagar djupt den ihållande människohandeln. Parlamentet betonar att människohandel gör människor till handelsvaror och utgör en av de värsta kränkningarna av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av konsekvens i EU:s inre och yttre politik för att bekämpa människohandel på alla nivåer. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att utöka samarbetet med tredjeländer för att utreda alla etapper i människohandel, inklusive alla former av exploatering av människor, i synnerhet kvinnor och barn, såsom organhandel, tvångsarbete och sexuellt utnyttjande, och att samarbeta med FN och det civila samhället på området. Parlamentet efterlyser tydliga principer och rättsliga instrument för att ta itu med kränkningar av de mänskliga rättigheterna i samband med surrogatmoderskap. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över att migranter och flyktingar, i synnerhet kvinnor och barn, är extremt utsatta för exploatering, smuggling och människohandel, även i mottagningscentrum för migranter. Parlamentet understryker behovet av att främja en politik som sätter offren i centrum, och att förebygga och minska denna typ av brottslighet och ta itu med vinster som härrör från människohandel. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmuntrar alla länder, däribland medlemsstaterna, och EU att delta i förhandlingarna för att anta ett rättsligt bindande internationellt människorättsinstrument för transnationella bolag och andra företag genom aktivt deltagande i den FN-inrättade öppna mellanstatliga arbetsgruppen. Parlamentet insisterar återigen på att det behövs ett snabbt genomförande av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, i synnerhet med avseende på den tredje pelaren rörande tillgång till rättsmedel. Parlamentet konstaterar att FN:s globala pakt och de nationella handlingsplanerna för företag och mänskliga rättigheter är av särskild vikt. Parlamentet understryker hur viktigt det är med en EU-handlingsplan för företag och mänskliga rättigheter, och uppmanar enträget kommissionen att påskynda framtagandet av denna i syfte att uppnå ett fullständigt genomförande av FN:s vägledande principer. Parlamentet uppmuntrar alla företag, däribland företag baserade i EU, att tillämpa tillbörlig aktsamhet, och bekräftar än en gång vikten av att företagens sociala ansvar främjas och att europeiska företag går i spetsen för att främja internationella normer i fråga om företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar alla länder att snabbt och effektivt genomföra FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och garantera att företag respekterar de mänskliga rättigheterna och sociala arbetsnormer inom sina jurisdiktioner. Parlamentet uppmuntrar alla länder att ta itu med företag som använder råmaterial eller andra varor med ursprung i konfliktområden. Parlamentet upprepar sin uppmaning om att införa regler om företagens ansvar för brott mot de mänskliga rättigheterna i avtal mellan EU och tredjeländer. Parlamentet betonar att offren för kränkningar av de mänskliga rättigheterna í samband med företagsverksamhet bör garanteras lämplig och faktisk tillgång till rättsmedel. Parlamentet bekräftar på nytt det angelägna behovet av att i förekommande fall ta upp människorättsbrott och korruption i företag, och säkerställa att företagen kan hållas ansvariga. Parlamentet beklagar att kommissionen att inte agerade i enlighet med de uppmaningar som ingick i parlamentets resolution av den 25 oktober 2016 om företagens ansvar för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeländer (18). Parlamentet uppmanar till bindande åtgärder för industrisektorn, för att få ett slut på alla former av barnarbete och förhindra kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Kommissionen uppmanas att upprätta en interinstitutionell arbetsgrupp för företag och mänskliga rättigheter samt att undersöka möjligheterna till ett initiativ för aktsamhetskrav på EU-nivå. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet påminner om att EU har åtagit sig att sätta mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för sina förbindelser med tredjeländer. Därför betonar parlamentet att främjandet av mänskliga rättigheter och demokratiska principer, bland annat genomomförandet av villkorsklausuler om mänskliga rättigheter i internationella avtal, behöver stödjas i all EU-politik med en yttre dimension, inklusive handelspolitiken. Parlamentet poängterar att handelsförbindelserna kan spela en viktig roll när det gäller att främja tillväxt i utvecklingsländer och bevarandet av ländernas lokala marknader. Parlamentet konstaterar att stödet för demokratiska system och strävan efter folkens frihet alltjämt bör vara de riktlinjer som tjänar EU:s ekonomiska intressen. Parlamentet påminner om skyldigheten att bedriva en konsekvent politik för utveckling, och betonar betydelsen av att de mänskliga rättigheterna integreras i handels- och utvecklingspolitiken i alla dess faser. EU uppmanas att se till att varor som distribueras inom dess territorium enligt system för etisk certifiering är fria från tvångsarbete och barnarbete. Parlamentet uppmanar även till upprättandet av en mekanism som särskilt tagits fram för att övervaka och stärka jämställdhetspolitikens ställning i handelsavtalen. Parlamentet välkomnar EU:s program, projekt och finansiering i tredjeländer, och betonar behovet av att bedöma och förebygga alla kränkningar genom att skapa en klagomålsmekanism för individer och grupper. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet anser att den särskilda stimulansordningen för hållbar utveckling och gott styres (GSP plus) handelsordningar är ett av EU:s viktigaste handelspolitiska instrument för att främja demokrati, mänskliga rättigheter, hållbar utveckling och miljönormer i tredjeländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över och på ett bättre sätt övervaka GSP plus-ordningar för att säkerställa att människorättsnormer upprätthålls i mottagarländerna. Parlamentet betonar att kommissionen, inom ramen för en ändrad GSP plus, bör sikta mot att öka öppenheten och ansvarigheten i denna mekanism, upprätta tydliga förfaranden för att det civila samhällets organisationer ska kunna delta meningsfullt och i högre grad, samt utarbeta ändamålsenliga konsekvensbedömningar för mänskliga rättigheter innan handelsförmåner beviljas och under genomförandet. Parlamentet ser gärna att Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen ingår i förteckningen över konventioner som krävs för GSP plus-status. Parlamentet vädjar till kommissionen att fortsätta finansiera initiativ i det civila samhället som övervakar genomförandet av denna ordning. Parlamentet betonar vikten av att genomföra samarbetsformer för att underlätta ekonomisk och social utveckling i tredjeländer, med särskild inriktning på folkets behov. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att strikt följa EU:s uppförandekod för vapenexport, och att framför allt stoppa alla överföringar av vapen, övervakningsutrustning och underrättelseutrustning och materiel som kan användas av regeringar för att inskränka de mänskliga rättigheterna och angripa civila. Parlamentet påpekar att den globala handeln med vapen och krigsmateriel bidrar till att de används i ett stort antal konflikter i tredjeländer. Parlamentet noterar att EU:s medlemsstater är bland de största vapenexportörerna på global nivå, och anser att det är mycket viktigt att internationella standarder för vapenförsäljning tillämpas och förstärks på global nivå. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet fördömer eftertryckligen alla former av diskriminering, däribland på grund av ras, religion, kast eller liknande system med ärvd status, sexuell läggning och könsidentitet, funktionsnedsättning eller annan ställning. Parlamentet är djupt oroat över de många uttrycken för rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans och avsaknaden av politisk representation för de mest sårbara grupperna, t.ex. etniska, språkliga och religiösa minoriteter, personer med funktionsnedsättning, hbti-personer, kvinnor och barn. Parlamentet uppmanar EU att göra mer för att utan åtskillnad utrota alla former av diskriminering och främja medvetenhet, en kultur av tolerans och inkludering och särskilt skydd för de mest utsatta grupperna genom människorättsdialoger och politiska dialoger, det arbete som utförs av EU:s delegationer och offentlig diplomati. Parlamentet uppmanar samtliga länder att säkerställa att deras respektive institutioner erbjuder effektivt rättsligt skydd inom sina jurisdiktioner. Parlamentet betonar vikten av att utveckla utbildningsstrategier på skolor för att kunna höja medvetenheten bland barn och ge dem de verktyg de behöver för att identifiera alla former av diskriminering. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet betonar vikten av att man inom EU:s samtliga berörda politikområden, däribland området för utvecklingssamarbete, på ett trovärdigt sätt integrerar principen om allmän tillgänglighet och rättigheter för personer med funktionsnedsättning, och understryker frågans normgivande och övergripande karaktär. Parlamentet uppmanar EU att inkludera kampen mot diskriminering på grund av funktionsnedsättning i sina yttre åtgärder och sin utvecklingspolitik. Tredjeländernas regeringar uppmanas att göra en översyn av all lagstiftning i syfte att åstadkomma en harmonisering i överensstämmelse med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar alla länder att ratificera FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och upprepar vikten av ett effektivt genomförande av konventionen. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar EU:s och medlemsstaternas deltagande vid den åttonde sessionen i FN:s öppna arbetsgrupp om åldrande, och i synnerhet deras gemensamma bidrag och uttalanden om jämlikhet, icke-diskriminering, våld, övergrepp och försummelse av äldre. Parlamentet är fortfarande oroat över förekomsten av åldersdiskriminering och andra hinder mot fullföljandet av äldres mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att fullt ut stödja arbetet i arbetsgruppen, bland annat genom att tilldela och/eller stödja tilldelningen av tillräckliga resurser för dess verksamhet, och även för att bemöta kommande inbjudningar att lämna förslag, samråda med och involvera de äldre i utarbetandet av dessa och inkludera äldre personer i sina respektive delegationer. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet välkomnar att EU deltog aktivt i det möte då man såg över den regionala genomförandestrategin för Europa inom det internationella handlingsprogrammet om åldrandefrågor från Madrid (MIPAA), vilket ägde rum i Lissabon 2017. Parlamentet betonar att MIPAA kan bidra avsevärt till att bättre förverkliga äldres rättigheter. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet fördömer godtyckliga gripanden, tortyr, förföljelse och dödande av hbti-personer. Parlamentet konstaterar att sexuell läggning och könsidentitet kan öka riskerna för diskriminering, våld och trakasserier. Parlamentet noterar att hbti-personer i ett antal länder runtom i världen fortfarande utsätts för förföljelse och våld på grund av sexuell läggning. Parlamentet fördömer kränkningar mot kvinnor och minoritetsgrupper och konstaterar att dessa strider mot den grundläggande rätten till fysisk integritet och identitet, såsom kvinnlig könsstympning och könsstympning av intersexuella. Parlamentet noterar att det fortfarande är förbjudet med samkönade relationer i 72 länder och att sådana relationer kan leda till dödsstraff i 13 av dessa länder. Parlamentet uppmanar eftertryckligen dessa stater att omedelbart ändra lagstiftningen. Parlamentet välkomnar EU:s insatser för att förbättra hbti-personers rättigheter och rättsliga skydd. EU:s delegationer och medlemsstaternas ambassader uppmanas med kraft att fullt ut genomföra EU:s hbti-riktlinjer. Kommissionen uppmanas att årligen rapportera om genomförandet av rådets slutsatser i detta syfte. Utvärderingen av det första året efter inrättandet av handlingsplanen för jämställdhet 2016–2020 (GAP II) visade att en tredjedel av delegationerna hade genomfört insatser som främjade hbti-personers mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet fördömer de kränkningar av mänskliga rättigheter som alltjämt begås mot människor som utsätts för kasthierarkier och diskriminering baserad på kasttillhörighet, segregering och kastbaserade hinder, däribland nekad tillgång till sysselsättning, till rättssystemet och till andra grundläggande mänskliga rättigheter. Parlamentet är djupt oroat över den påföljande institutionaliserade diskrimineringen och över det alarmerande antalet kastbaserade våldsangrepp. Parlamentet begär att EU och medlemsstaterna intensifierar insatserna och stöder initiativ på FN- och delegationsnivå för att få bort diskriminering på grund av kasttillhörighet. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet insisterar på vikten av att fortsätta arbeta för en jämlikhetspolitik som gör att samtliga nationella, etniska, religiösa och språkliga minoriteter, liksom ursprungsbefolkningar, kan åtnjuta sina grundläggande rättigheter. Parlamentet välkomnar FN:s generalförsamlings resolution 71/178 av den 19 december 2016 om urbefolkningarnas rättigheter, i vilken 2019 utropades till det internationella året för urbefolkningars språk. Parlamentet påminner om att det under de senaste åren, enligt den särskilda rapportören om urbefolkningars rättigheter, har skett en oroväckande ökning när det gäller diskriminering av, attacker och hot mot samt kriminalisering och dödande av dem som försvarar sina marker, territorier och resurser, särskilt kvinnor. Parlamentet betonar behovet av att EU ser till att skydda dessa personer och att alla brott utreds och förövarna ställs till svars. Parlamentet begär att EU och medlemsstaterna omedelbart ska verka för att urbefolkningars rättigheter ska erkännas, skyddas och främjas fullt ut. Länderna uppmanas att ratificera ILO:s konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet noterar de många fördelar som internet erbjuder. Parlamentet ser dock med oro på stora kommersiella aktörers massinsamling av användares personuppgifter för marknadsföringsändamål utan deras fulla medvetenhet och/eller medgivande. Dessa personuppgifter kan sedan användas på potentiellt skadliga sätt, till exempel för att förtrycka människorättsförsvarare, skada yttrandefriheten och påverka valresultat och politiskt beslutsfattande. Parlamentet uppmanar dataföretagen att genomföra människorättsbedömningar. Parlamentet beklagar djupt företagsmodeller som bygger på kränkningar av de mänskliga rättigheterna, och anser att personuppgifter måste samlas in i enlighet med regler om personuppgiftsskydd och mänskliga rättigheter. Världssamfundet, inklusive EU och dess medlemsstater, uppmanas att förstärka och genomföra ändamålsenlig lagstiftning på detta område så snart som möjligt. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet konstaterar att terrorism och radikalisering utgör akuta hot mot demokrati och mänskliga rättigheter och därigenom skadar samhället, och beklagar att de attacker som utfördes 2017 ofta riktades mot just de personer och grupper som ger uttryck för dessa värden. Parlamentet fördömer kraftigt att över 1 000 terrorattacker ägde rum världen över 2017, med minst 6 123 dödsfall som följd. Parlamentet stöder EU:s insatser för att förebygga och bekämpa terrorism och radikalisering, bland annat EU-omfattande initiativ och nätverk som t.ex. nätverket för kunskapsspridning om radikalisering, men påminner om att samtliga insatser måste överensstämma med internationell människorättslagstiftning. Parlamentet påpekar att utbildning är det bästa instrumentet för att bekämpa radikalisering. Parlamentet betonar att offer för terrorism måste ges särskild uppmärksamhet och särskilt stöd, bland annat psykologiskt stöd, individuella bedömningar för varje offer, juridiskt stöd, tillgång till rättslig prövning, översättnings- och tolkningstjänster samt effektiva stödtjänster för brottsoffer i allmänhet. Parlamentet betonar att strategier för bekämpning av terrorism behövs för att man ska kunna efterleva rättsstatsprincipen och säkerställa respekten för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet rekommenderar att samarbetet med tredjeländer i frågor om terrorismbekämpning ska innefatta noggranna bedömningar av risker för de grundläggande friheterna och de mänskliga rättigheterna och säkerställa skydd i händelse av överträdelser. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra utbytet och samordningen av information via sina kanaler och byråer i syfte att snabbt förhindra och identifiera terroristhot och ställa de ansvariga inför rätta. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet påminner om att sanktioner är ett viktigt verktyg i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp). Parlamentet uppmanar med kraft rådet att tillämpa de sanktioner som föreskrivs i unionsrätten när så är nödvändigt för att uppnå målen för Gusp, särskilt för att skydda de mänskliga rättigheterna och befästa och stödja demokratin, och samtidigt se till att de inte får konsekvenser för civilbefolkningen. Parlamentet anser att dessa sanktioner bör inriktas mot tjänstemän som konstaterats vara ansvariga för kränkningar av de mänskliga rättigheterna i syfte att bestraffa deras brott och övergrepp. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet anser att idrott kan spela en positiv roll för att främja mänskliga rättigheter. Parlamentet beklagar dock att det finns ett specifikt samband mellan vissa människorättskränkningar och stora idrottsevenemang i länder som står som värd för sådana evenemang eller som är kandidater till sådana värdskap. Parlamentet påminner om att dessa övergrepp inbegriper vräkningar, nedtystande av det civila samhället och människorättsförsvarare och exploatering av arbetstagare i samband med byggnation av stora idrottsanläggningar. Parlamentet uppmanar EU att ta fram en politisk ram för idrott och mänskliga rättigheter på unionsnivå och inleda samtal med nationella idrottsförbund, bolagsaktörer och civilsamhällesorganisationer angående villkoren för deras deltagande i sådana evenemang. Parlamentet uppmanar internationella och nationella idrottsorgan och idrottsorganisationer samt värdländer för stora evenemang att ta ställning för god förvaltning och skydd för mänskliga rättigheter, däribland arbetsrätt, mediefrihet och miljöskydd, samt genomföra åtgärder mot korruption fram till och under stora idrottsevenemang och tillhandahålla rättsmedel vid alla människorättsbrott. Parlamentet välkomnar det beslut som togs i november 2017 av Internationella arbetsorganisationen att avsluta ett ärende angående behandling av migrantarbetare i samband med förberedelserna för fotbolls-VM 2022. Parlamentet noterar att man kommit överens om reformer som, om de genomförs effektivt, kommer att ge arbetstagarna ett bättre skydd. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar enträget EU att genomföra en effektiv och hållbar politik mot de globala klimatförändringarna. Parlamentet betonar att klimatförändringarna är en av de främsta orsakerna till ökad intern tvångsförflyttning och påtvingad migration. Världssamfundet uppmanas att ta fram åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och skydda de drabbade. Parlamentet betonar att EU:s utrikespolitik bör utveckla en kapacitet för att övervaka riskerna med klimatförändringarna, däribland krisförebyggande och konfliktkänslighet. Parlamentet anser att konsekventa och snabba klimatåtgärder i hög grad bidrar till att förebygga sociala och ekonomiska men även säkerhetsrelaterade risker, konflikter och instabilitet och framför allt till att förebygga stora politiska, sociala och ekonomiska kostnader. Parlamentet betonar därför betydelsen av att integrera klimatdiplomatin i EU:s politik för konfliktförebyggande, och då bredda och anpassa omfattningen av EU:s uppdrag och program i tredjeländer och konfliktområden. Parlamentet betonar därför behovet av att snabbt genomföra strategier för att minska effekterna av klimatförändringarna i överensstämmelse med Parisavtalet. |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s generalförsamlings 70:e session, ordföranden för FN:s råd för mänskliga rättigheter, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och EU:s delegationschefer. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  EUT L 76, 22.3.2011, s. 56.

(2)  A/HRC/33/44.

(3)  A/AC.278/2017/2.

(4)  EUT C 303, 15.12.2009, s. 12.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2018)0292.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2018)0201.

(7)  EUT L 130, 19.5.2017, s. 1.

(8)  EUT C 75, 26.2.2016, s. 111.

(9)  EUT C 181, 19.5.2016, s. 69.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2017)0494.

(11)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(12)  EUT L 88, 31.3.2017, s. 6.

(13)  Antagna texter, P8_TA(2017)0247.

(14)  Antagna texter, P8_TA(2017)0288.

(15)  Antagna texter, P8_TA(2017)0346.

(16)  EUT C 285, 29.8.2017, s. 110.

(17)  Antagna texter, P8_TA(2017)0346.

(18)  Antagna texter, P8_TA(2016)0405.

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/116 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/116

---

P8_TA(2018)0518

Genomförandet av EU:s associeringsavtal med Ukraina

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om genomförandet av EU:s associeringsavtal med Ukraina (2017/2283(INI))

(2020/C 388/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 8 samt avdelning V, särskilt artiklarna 21, 22, 36 och 37, i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), och femte delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 8 samt avdelning V, särskilt artiklarna 21, 22, 36 och 37, i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), och femte delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, samt den tillhörande associeringsagendan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, samt den tillhörande associeringsagendan,

| — | med beaktande av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma arbetsdokument av den 14 november 2017 om rapporten om genomförandet av Ukrainas associering (SWD(2017)0376), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma arbetsdokument av den 14 november 2017 om rapporten om genomförandet av Ukrainas associering (SWD(2017)0376),

| — | med beaktande av resultaten från det undersökningsuppdrag som utskottet för utrikesfrågor utförde i Ukraina den 4–6 april 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från det undersökningsuppdrag som utskottet för utrikesfrågor utförde i Ukraina den 4–6 april 2018,

| — | med beaktande av de expertstudier som utarbetats på uppdrag av utskottet för utrikesfrågor, däribland studien The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood – Ukraine, Georgia and Moldova and their impact on political developments in these countries som publicerades den 26 oktober 2017, studien Institutional Architecture for the Implementation Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine som publicerades i juni 2018 och den jämförande studien The Development of an Institutional Framework for the Implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine som publicerades i juli 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de expertstudier som utarbetats på uppdrag av utskottet för utrikesfrågor, däribland studien The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood – Ukraine, Georgia and Moldova and their impact on political developments in these countries som publicerades den 26 oktober 2017, studien Institutional Architecture for the Implementation Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine som publicerades i juni 2018 och den jämförande studien The Development of an Institutional Framework for the Implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine som publicerades i juli 2018,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor samt yttrandet från utskottet för internationell handel (A8-0369/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor samt yttrandet från utskottet för internationell handel (A8-0369/2018),

| — | med beaktande av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma arbetsdokument av den 7 november 2018 om rapporten om genomförandet av Ukrainas associering (SWD(2018)0462), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma arbetsdokument av den 7 november 2018 om rapporten om genomförandet av Ukrainas associering (SWD(2018)0462), och av följande skäl:

Allmän reformmiljö – krig, säkerhetshot och nationella problem

| A. | Ukraina har förvisso gjort framsteg på vägen mot europeisk integration, med viktiga landvinningar under den första valperioden efter Värdighetsrevolutionen, men svårare uppgifter behöver fortfarande hanteras och allmänhetens stöd för modernisering och reform har skadats till följd av befolkningens besvikelse över de försämrade sociala förhållandena, ovissheten om framtiden, missnöjet med regeringens reformpolitik, oligarkernas obrutna makt och den fortsatt endemiska korruptionen inom statliga myndigheter. De ukrainska medborgarnas stöd för närmare band till EU är fortfarande starkt, men en stor andel av befolkningen är likväl missnöjd med landets allmänna utveckling. |
| --- | --- |

A.

Ukraina har förvisso gjort framsteg på vägen mot europeisk integration, med viktiga landvinningar under den första valperioden efter Värdighetsrevolutionen, men svårare uppgifter behöver fortfarande hanteras och allmänhetens stöd för modernisering och reform har skadats till följd av befolkningens besvikelse över de försämrade sociala förhållandena, ovissheten om framtiden, missnöjet med regeringens reformpolitik, oligarkernas obrutna makt och den fortsatt endemiska korruptionen inom statliga myndigheter. De ukrainska medborgarnas stöd för närmare band till EU är fortfarande starkt, men en stor andel av befolkningen är likväl missnöjd med landets allmänna utveckling.

| B. | Omkring fem miljoner ukrainare arbetar nu utomlands, både som långtidsmigranter och genom kortfristiga anställningar och säsongsanställningar, med Ryssland och i allt större utsträckning Polen som de främsta destinationerna, och deras remitteringar är en viktig faktor för ekonomisk stabilitet. |
| --- | --- |

B.

Omkring fem miljoner ukrainare arbetar nu utomlands, både som långtidsmigranter och genom kortfristiga anställningar och säsongsanställningar, med Ryssland och i allt större utsträckning Polen som de främsta destinationerna, och deras remitteringar är en viktig faktor för ekonomisk stabilitet.

| C. | Mot denna bakgrund bör man välkomna de betydande resultat som gjorts i relationerna mellan EU och Ukraina, som att systemet med viseringsfrihet trädde i kraft den 11 juni 2017 och associeringsavtalet den 1 september 2017. |
| --- | --- |

C.

Mot denna bakgrund bör man välkomna de betydande resultat som gjorts i relationerna mellan EU och Ukraina, som att systemet med viseringsfrihet trädde i kraft den 11 juni 2017 och associeringsavtalet den 1 september 2017.

| D. | Ukraina förtjänar särskilda lovord för reformer på områdena för energi, hälsa, pensioner, utbildning, offentlig förvaltning, decentralisering, offentlig upphandling, försvar och säkerhet samt banksektorn och för att säkra makroekonomisk stabilisering. Dessa reformer åtföljdes av drastiska prisökningar, nedskärningar i sociala förmåner och en försämring av tillgången till sociala trygghetssystem. Det kvarstår betydande utmaningar, särskilt på områden som korruptionsbekämpning, privatisering och reform av rättsväsendet. Det djupgående och omfattande frihandelsavtal som är en del av associeringsavtalet mellan EU och Ukraina, och som har varit officiellt gällande från och med den 1 januari 2016, utgör en stabil grund för Ukrainas ekonomiska utveckling och modernisering. De senaste fyra åren har Ukrainas ekonomi inte bara stabiliserats utan även visat vissa tecken på förbättring. Sedan associeringsavtalet undertecknades 2014 har Ukraina gjort fler proeuropeiska reformer än under alla de föregående åren av ukrainsk självständighet. |
| --- | --- |

D.

Ukraina förtjänar särskilda lovord för reformer på områdena för energi, hälsa, pensioner, utbildning, offentlig förvaltning, decentralisering, offentlig upphandling, försvar och säkerhet samt banksektorn och för att säkra makroekonomisk stabilisering. Dessa reformer åtföljdes av drastiska prisökningar, nedskärningar i sociala förmåner och en försämring av tillgången till sociala trygghetssystem. Det kvarstår betydande utmaningar, särskilt på områden som korruptionsbekämpning, privatisering och reform av rättsväsendet. Det djupgående och omfattande frihandelsavtal som är en del av associeringsavtalet mellan EU och Ukraina, och som har varit officiellt gällande från och med den 1 januari 2016, utgör en stabil grund för Ukrainas ekonomiska utveckling och modernisering. De senaste fyra åren har Ukrainas ekonomi inte bara stabiliserats utan även visat vissa tecken på förbättring. Sedan associeringsavtalet undertecknades 2014 har Ukraina gjort fler proeuropeiska reformer än under alla de föregående åren av ukrainsk självständighet.

| E. | Arven från det förflutna, nämligen juridisk osäkerhet och ett stort antal delvis motsägelsefulla lagar, motstånd från oligarkers intressen och andra egenintressen, korruption, nepotism, svaga offentliga institutioner och en brist på tydliga processer och samordnande institutioner i genomförandet av associeringsavtalet, hämmar de institutionella reformerna i Ukraina. Ukrainas reformagenda bör vara inriktad på tvärgående temaområden som decentralisering, reform av den offentliga förvaltningen, avreglering och övergång bort från oligarkin. |
| --- | --- |

E.

Arven från det förflutna, nämligen juridisk osäkerhet och ett stort antal delvis motsägelsefulla lagar, motstånd från oligarkers intressen och andra egenintressen, korruption, nepotism, svaga offentliga institutioner och en brist på tydliga processer och samordnande institutioner i genomförandet av associeringsavtalet, hämmar de institutionella reformerna i Ukraina. Ukrainas reformagenda bör vara inriktad på tvärgående temaområden som decentralisering, reform av den offentliga förvaltningen, avreglering och övergång bort från oligarkin.

| F. | Att stärka statsinstitutioners administrativa kapacitet är nyckeln till att genomföra associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsavtalet och säkerställa att reformer är ändamålsenliga. |
| --- | --- |

F.

Att stärka statsinstitutioners administrativa kapacitet är nyckeln till att genomföra associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsavtalet och säkerställa att reformer är ändamålsenliga.

| G. | Insatser för att kommunicera för medborgarna att associeringsavtalet är dynamiskt och under utveckling, och de tillhörande reformernas karaktär, innehåll och fördelar, måste förbättras och intensifieras för att säkerställa att allmänheten accepterar och litar på de nödvändiga stegen på Ukrainas väg mot Europa. |
| --- | --- |

G.

Insatser för att kommunicera för medborgarna att associeringsavtalet är dynamiskt och under utveckling, och de tillhörande reformernas karaktär, innehåll och fördelar, måste förbättras och intensifieras för att säkerställa att allmänheten accepterar och litar på de nödvändiga stegen på Ukrainas väg mot Europa.

| H. | Europeiska unionen håller stadigt fast vid sitt orubbliga stöd till och åtagande för Ukrainas oberoende, suveränitet och territoriella integritet inom sina internationellt erkända gränser, och vid sitt stöd till de internationellt samordnade sanktionerna mot regeringar och aktörer som undergräver Ukrainas territoriella integritet. |
| --- | --- |

H.

Europeiska unionen håller stadigt fast vid sitt orubbliga stöd till och åtagande för Ukrainas oberoende, suveränitet och territoriella integritet inom sina internationellt erkända gränser, och vid sitt stöd till de internationellt samordnade sanktionerna mot regeringar och aktörer som undergräver Ukrainas territoriella integritet.

| I. | Samtidigt som man bör fördöma de fortsatta ryska angreppen i östra Ukraina, den olagliga ockupationen av den autonoma republiken Krim och staden Sevastopol, Rysslands ockupation av vissa områden i oblasten Donetsk och Luhansk, som alla bryter mot internationell rätt och Rysslands åtaganden och skyldigheter genom dess medlemskap i internationella organisationer, och dess deltagande i europeiska avtal som både Ryssland och Ukraina har undertecknat, framför allt FN-stadgan, Helsingforsslutakten och samförståndsavtalet från Budapest samt 1997 års fördrag om vänskap, samarbete och partnerskap mellan Ukraina och Ryska federationen, bör man vara medveten om att Ukraina står inför omvandlande utmaningar i en miljö som präglas av krigföring och destabiliseringsförsök. |
| --- | --- |

I.

Samtidigt som man bör fördöma de fortsatta ryska angreppen i östra Ukraina, den olagliga ockupationen av den autonoma republiken Krim och staden Sevastopol, Rysslands ockupation av vissa områden i oblasten Donetsk och Luhansk, som alla bryter mot internationell rätt och Rysslands åtaganden och skyldigheter genom dess medlemskap i internationella organisationer, och dess deltagande i europeiska avtal som både Ryssland och Ukraina har undertecknat, framför allt FN-stadgan, Helsingforsslutakten och samförståndsavtalet från Budapest samt 1997 års fördrag om vänskap, samarbete och partnerskap mellan Ukraina och Ryska federationen, bör man vara medveten om att Ukraina står inför omvandlande utmaningar i en miljö som präglas av krigföring och destabiliseringsförsök.

| J. | I samband med den ryskledda aggressionen mot Ukraina har restriktiva åtgärder från EU mot Ryska federationen införts och regelbundet utökats. Det är önskvärt med ett bredare engagemang från EU för att lösa konflikten, till exempel genom att utse ett särskilt EU-sändebud för konflikten i östra Ukraina och Krim. Europaparlamentet har upprepade gånger uppmanat till ett internationellt format för förhandlingar om en avslutning av ockupationen av Krimhalvön, med deltagande av EU. Sanktionerna mot Ryssland bör förlängas och utökas, särskilt de mot individer och företag som gynnas av olagliga situationer, tills Ryska federationen tillåter Ukraina att helt återställa sin suveränitet och territoriella integritet. |
| --- | --- |

J.

I samband med den ryskledda aggressionen mot Ukraina har restriktiva åtgärder från EU mot Ryska federationen införts och regelbundet utökats. Det är önskvärt med ett bredare engagemang från EU för att lösa konflikten, till exempel genom att utse ett särskilt EU-sändebud för konflikten i östra Ukraina och Krim. Europaparlamentet har upprepade gånger uppmanat till ett internationellt format för förhandlingar om en avslutning av ockupationen av Krimhalvön, med deltagande av EU. Sanktionerna mot Ryssland bör förlängas och utökas, särskilt de mot individer och företag som gynnas av olagliga situationer, tills Ryska federationen tillåter Ukraina att helt återställa sin suveränitet och territoriella integritet.

| K. | Den 25 november 2018 blockerades, besköts och uppbringades tre fartyg från den ukrainska flottan som genomförde en rutinmässig överfart från Odessa till Mariupol, av den ryska kustbevakningen på internationellt vatten. Ett antal ukrainska sjömän skadades och 24 fängslades och till följd av detta agerande från Rysslands sida infördes den 26 november 2018 ett begränsat undantagstillstånd i 10 regioner i Ukraina under 30 dagar. Uppförandet av bron över Kertjsundet, som förbinder den olagligt annekterade Krimhalvön med det ryska fastlandet och som har utförts utan Ukrainas samtycke och uppenbart i strid med landets suveränitet och territoriella integritet, bör fördömas. De överdrivna åtgärderna från Ryska federationens sida i Azovska sjön är djupt förkastliga, i den utsträckning som de strider mot internationell sjörätt och Rysslands egna internationella åtaganden. Det överdrivna stoppandet och inspekterandet av kommersiella fartyg, både ukrainska fartyg och fartyg som seglar under tredjestatsflagg, däribland fartyg som seglar under olika EU-medlemsstaters flagg, bör fördömas. |
| --- | --- |

K.

Den 25 november 2018 blockerades, besköts och uppbringades tre fartyg från den ukrainska flottan som genomförde en rutinmässig överfart från Odessa till Mariupol, av den ryska kustbevakningen på internationellt vatten. Ett antal ukrainska sjömän skadades och 24 fängslades och till följd av detta agerande från Rysslands sida infördes den 26 november 2018 ett begränsat undantagstillstånd i 10 regioner i Ukraina under 30 dagar. Uppförandet av bron över Kertjsundet, som förbinder den olagligt annekterade Krimhalvön med det ryska fastlandet och som har utförts utan Ukrainas samtycke och uppenbart i strid med landets suveränitet och territoriella integritet, bör fördömas. De överdrivna åtgärderna från Ryska federationens sida i Azovska sjön är djupt förkastliga, i den utsträckning som de strider mot internationell sjörätt och Rysslands egna internationella åtaganden. Det överdrivna stoppandet och inspekterandet av kommersiella fartyg, både ukrainska fartyg och fartyg som seglar under tredjestatsflagg, däribland fartyg som seglar under olika EU-medlemsstaters flagg, bör fördömas.

| L. | Verchovna Rada förtjänar beröm för sin visdom när det gäller att upprätta en god balans mellan ett bättre försvar och en garanti för demokratiska normer och rättsstatsprincipen, liksom en uppdelning av de konstitutionella befogenheterna, när lagen om införande av undantagstillstånd antogs. Undantagstillstånd har endast införts i de regioner i Ukraina som gränsar till Ryssland, Azovska sjön, Svarta havet och den moldaviska regionen Transnistrien i vilken ryska trupper är stationerade. Begränsningar av de grundläggande friheterna och medborgerliga rättigheterna i dessa regioner kommer endast att träda i kraft om och när de ryska markstyrkorna attackerar Ukraina. Undantagstillståndet kommer att upphöra den 26 december 2018. |
| --- | --- |

L.

Verchovna Rada förtjänar beröm för sin visdom när det gäller att upprätta en god balans mellan ett bättre försvar och en garanti för demokratiska normer och rättsstatsprincipen, liksom en uppdelning av de konstitutionella befogenheterna, när lagen om införande av undantagstillstånd antogs. Undantagstillstånd har endast införts i de regioner i Ukraina som gränsar till Ryssland, Azovska sjön, Svarta havet och den moldaviska regionen Transnistrien i vilken ryska trupper är stationerade. Begränsningar av de grundläggande friheterna och medborgerliga rättigheterna i dessa regioner kommer endast att träda i kraft om och när de ryska markstyrkorna attackerar Ukraina. Undantagstillståndet kommer att upphöra den 26 december 2018.

Institutionell ram för reformgenomförande

| 1. | Europaparlamentet lyfter fram fem viktiga områden som Ukraina behöver inrikta sig på för att stärka genomförandeprocessen för associeringsavtalet: samordning, ägarskap, prioritering, tillsyn och kommunikation. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang regeringens nyligen antagna kommunikationsstrategi och kommunikationskampanjen ”Moving Forward Together” från EU:s delegation till Ukraina. Parlamentet framhåller det förslag om ett ”östligt partnerskap plus” som förespråkas av parlamentet för att öppna upp för ytterligare möjligheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker sin övertygelse om att betydande framsteg när det gäller genomförandet av associeringsavtalet och reformansträngningarna endast är möjliga om den så kallade processen för en övergång från oligarki förs framåt och leder till en permanent upplösning av det djupt rotade system där den ekonomiska, politiska och mediala makten koncentreras till ett fåtal individer som stärker varandra, ett problem som fortsätter att utöva ett starkt inflytande över och alltmer hämma framstegen med reformer. Parlamentet är kritiskt mot att övergången från oligarki hittills främst har använts som ett instrument för att strama upp marknaden och återupprätta balansen mellan de olika oligarkgrupperna, som rubbades väsentligt 2014. Parlamentet är oroat över kvarstående intressekonflikter inom tillsyns- och övervakningsmyndigheterna, som har antagit proportionerna av öppna strider mellan myndigheter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påpekar det brådskande behovet av större politisk tillsyn, synergi och samordning av den europeiska integrationsprocessen på högsta politiska nivå och av ett större fokus på reformer som medför konkreta fördelar för medborgarna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar den färdplan för lagstiftning som utformats för att bemöta den ambitiösa omfattningen av associeringsavtalet, och betonar att det fortfarande är nödvändigt med både lagstiftning av god kvalitet och fortsatt vilja till och kapacitet för ordentligt genomförande för att göra verklig skillnad för medborgarna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att framsteg med genomförandet av avtalet bara kan ske om det politiska ledarskapet engagerar sig för reformer, om den politiska eliten engagerar sig i och prioriterar europeisk integration, och om ministerier, verkställande organ och oberoende tillsynsorgan har tillräcklig kapacitet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att det interna beslutsfattandet i Ukrainas parlament, Verchovna Rada, behöver förbättras så att antagandet av lagförslag om genomförandet av associeringsavtalet strömlinjeformas och prioriteras. Parlamentet anser i detta avseende att kommittén för europeisk integration bör få en förstärkt roll och att kommittén bör kunna blockera lagstiftning som strider mot de åtaganden som gjorts enligt associeringsavtalet. Parlamentet betonar att dessa reformer bör göras innan den nuvarande lagstiftningen upphör. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet är oroat över att det saknas verktyg och resurser vid regeringens byrå för europeisk integration och regeringens kontor för europeisk och euro-atlantisk integration, däribland den formella status, personal och budget som krävs för att hantera ett uppdrag av denna storlek och komplexitet. Parlamentet framhåller bristen på kriterier för att utvärdera graden av överensstämmelse mellan inhemska rättsakter och EU-rätten. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar Ukrainas insatser med att inrätta institutions- och övervakningssystemet för genomförande av associeringsavtalet, däribland regeringens handlingsplan. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att det finns ett brådskande behov av vidare tekniskt och ekonomiskt stöd och expertstöd med inriktning på att bygga upp kapaciteten inom Verchovna Rada och de viktigaste ministerierna. Parlamentet välkomnar Europaparlamentets samarbete med Verchovna Rada om kapacitetsuppbyggnad samt processen med Jean Monnet-dialogen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att det förekommer ett seglivat silotänkande inom vissa ministerier, vilket förhindrar en konsekvent hållning i frågor om europeisk integration. Parlamentet efterfrågar i detta avseende mer samarbete inom regeringen och i Verchovna Rada om EU-relaterade frågor. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet är bekymrat över att samspelet mellan kabinettet och parlamentet inte har reglerats genom en särskild mekanism i samband med genomförandet av associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsområdet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av en ny handlingsplan för genomförandet av associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsavtalet och ansträngningarna för att konsolidera ståndpunkter och samarbete mellan kabinettet och parlamentet på grundval av färdplanen för genomförandet av associeringsavtalet. Parlamentet betonar att det finns ett direkt samband mellan de förberedande skedena inom politiskt beslutsfattande och lagstiftning och hur effektivt reformer genomförs. Parlamentet betonar att processen med planerad tillnärmning av Ukrainas lagstiftning och regelverk behöver påskyndas och förbättras, med inriktning på lagstiftningens kvalitet. Parlamentet konstaterar att det viktiga instrumentet offentligt samråd, liksom vetenskapligt underbyggda beslut och kvalitetskontroller av lagstiftning saknas i den politiska beslutsfattandeprocessen. Parlamentet betonar att valkampanjen inte bör inverka menligt på den pågående reformprocessen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmärksammar rekommendationerna i rapporten från Europaparlamentets uppdrag om interna reformer och kapacitetsuppbyggnad för tillnärmning av Ukrainas lagstiftning till EU:s regelverk, som till största delen ännu inte har antagits i lag. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmuntrar Ukraina att inrikta sig på tre huvudsakliga prioriteringar på sin reformagenda: i) upprättande av en effektiv rättslig ram för att bekämpa korruption, inklusive institutioner, finansiell insyn och revision, ii) decentraliseringsreformer, iii) övergång från oligarki samt privatisering. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker att associeringsavtalet inte är slutmålet för förbindelserna mellan EU och Ukraina och välkomnar Ukrainas europeiska strävanden. Parlamentet stöder utvecklingen av nya former av förbättrat samarbete med EU, såsom Ukrainas gradvisa tillnärmning till tullunionen, energiunionen och den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att Ukraina har ett europeiskt perspektiv enligt artikel 49 i EU-fördraget, och kan ansöka om medlemskap i Europeiska unionen, förutsatt att landet ansluter sig till Köpenhamnskriterierna och demokratins principer, respekterar grundläggande friheter, mänskliga rättigheter och minoriteternas rättigheter samt garanterar rättsstaten. |
| --- | --- |

16.

Politisk dialog

| 17. | Europaparlamentet välkomnar och stöder den mycket intensiva dialog som förts mellan EU och Ukraina på många olika nivåer, inte minst mellan Europaparlamentet och Verchovna Rada, genom bland annat den parlamentariska associeringskommittén EU-Ukraina, även om många kontroversiella frågor. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar de första resultaten av Jean Monnet-dialogen mellan Europaparlamentet och Verchovna Rada i form av inrättandet av en arbetsgrupp om reformer, genomförandet av institutionell kapacitetsuppbyggnad och antagandet av den första lagstiftningen inriktad på institutionella reformer. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av den interparlamentariska församlingen för Georgien, Moldavien och Ukraina och dess första sammanträde som hölls den 8 och 9 juni 2018 i Kiev. Parlamentet uppmuntrar denna församling att noga granska genomförandet av associeringsavtalen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar det ändamålsenliga och säkra genomförandet av det viseringsfria systemet med Ukraina och dess positiva följder för kontakter mellan människor i Ukraina och EU. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att göra vidare framsteg och fördjupa en kultur av parlamentär dialog som ett avgörande steg för att göra Verchovna Rada till ett mer ändamålsenligt, öppet och effektivt lagstiftande organ. |
| --- | --- |

21.

Rättsstatsprincipen och god samhällsstyrning

| 22. | Europaparlamentet betonar att kampen mot korruption bör fortsätta prioriteras och bedrivas på ett konsekvent och trovärdigt sätt, inte bara för att genomföra associeringsavtalet utan även för att locka nya investeringar och ge mer livskraft åt den ukrainska ekonomin, vilket är en förutsättning för att skapa arbetstillfällen och inkomster till hushållen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar alla framgångsrika åtgärder och steg för att stänga utrymmet för korruption och olagligt tillskansande av rikedom, exempelvis på området offentlig upphandling och handel med gas. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar den pågående och omfattande reformen av rättsväsendet, men beklagar att det befintliga rättsväsendet i Ukraina i så stor utsträckning fortfarande är ineffektivt, korrupt och politiskt beroende. Parlamentet understryker vikten av att genomföra utfrågningsprocessen för domare i linje med de högsta internationella standarderna, och av att inrätta en öppen och mycket tillförlitlig urvalsprocess som kommer att stärka domares och åklagares integritet och professionalitet och höja medborgarnas tillit till rättsväsendet. Parlamentet begär att den oberoende högre domstolen för korruptionsbekämpning snarast inrättas på ett öppet och trovärdigt sätt. Parlamentet välkomnar inrättandet av den nya högsta domstolen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som redan utförts av den nationella byrån för korruptionsbekämpning, men påpekar riksåklagarens problematiska inblandning och försöken att undergräva den rättsliga ramen för korruptionsbekämpning. Parlamentet betonar den absoluta nödvändigheten av att skydda oberoendet för den nationella byrån för korruptionsbekämpning. Parlamentet understryker vikten av oberoende för den särskilda åklagaren för korruptionsmål och att hans eller hennes ämbete får de nödvändiga medlen och tillräckliga resurserna för sitt arbete. Parlamentet efterfrågar en effektiv utredning av anklagelserna mot den högste åklagaren för korruptionsmål gällande störandet av utredningar vid den nationella byrån för korruptionsbekämpning. Parlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna att öka sina insatser för att effektivt utreda, åtala och bekämpa korruption på alla nivåer, och visa upp stabila resultat i detta avseende. Parlamentet efterfrågar en övergripande reform av den allmänna åklagarmyndigheten för att stärka åklagarnas kapacitet, effektivitet, opartiskhet, objektivitet och oberoende av sina överordnade. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att regeringen har åtagit sig att genomföra ytterligare ändringar av konstitutionen i överensstämmelse med rekommendationerna från Venedigkommissionen, inbegripet att respektera befintliga rättigheter för minoriteter. Parlamentet uppmanar till skyndsamt antagande av den nya vallagen, som bör säkerställa lika möjligheter till representation och kandidatur för kandidater av alla nationaliteter som bor i Ukraina, och av lagen om finansiering av partier. Parlamentet välkomnar förnyandet av Ukrainas centrala valkommission, som är avgörande för trovärdigheten i Ukrainas valprocess och de mycket viktiga val som ska äga rum 2019. Parlamentet uppmanar regeringen att före valet fastställa regler för att förhindra snedvridning av den politiska konkurrensen och manipulering genom koncentrationen av politisk, ekonomisk och medial makt i händerna på ett fåtal personer. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning om att ge största prioritet åt att upphäva kraven på e-deklarationer för aktivister från icke-statliga organisationer och att säkerställa ändamålsenlig och öppen granskning av deklarationer från politiska tjänstepersoner och offentliganställda. Parlamentet fördömer kraftigt det ökande antalet fysiska attacker mot medborgarrättsaktivister och journalister. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet noterar med oro att regeringen hittills inte har gjort tillräckligt för att avväpna de alltjämt beväpnade konstellationerna inom Högra Sektorn och andra högerextrema grupperingar. Parlamentet uppmanar regeringen att få ett slut på klimatet av strafflöshet i fråga om högerradikala krafters våldsamma angrepp på minoriteter och oliktänkande, hot mot domare eller påverkan av val och att konsekvent åtala förövare av sådana kriminella handlingar. Parlamentet förväntar sig att domstolsväsendet och åklagarmyndigheten agerar på ett tydligt och självständigt sätt. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet noterar att man i det ”nationella manifest” som nyligen antogs av partiet Svoboda, Högra Sektorn och flera andra högerradikala grupperingar tydligt motsätter sig Ukrainas associering till EU och kräver en ”ny geopolitisk inriktning mot öst och väst”. Parlamentet understryker att regeringens tveksamma ståndpunkt i fråga om denna utveckling riskerar att anstränga förbindelserna med relevanta EU-grannar och EU som helhet samt undergräva det politiska utrymmet för att överbrygga landets politiska klyftor och lösa konflikten i Donbass. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet vill se att större uppmärksamhet ägnas åt områden som påverkar det civila samhällets handlingsutrymme, vid utarbetande och genomförande av lagstiftning, så att det säkerställs att det civila samhällets organisationer inte drabbas av oproportionella bördor eller diskriminerande konsekvenser och att civilsamhällets handlingsutrymme inte minskar. Parlamentet understryker behovet av att offentlig finansiering görs tillgänglig för civilsamhällsorganisationer som arbetar för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen, däribland övervaknings- och påverkansorganisationer, små gräsrotsorganisationer och de som arbetar med minoritetsgrupper eller marginaliserade grupper. Parlamentet anser att det civila samhällets organisationer bör vara fria att ta emot medel från andra donatorer, såsom privata donatorer, internationella organisationer, organ eller byråer. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet efterlyser beslutsamma insatser för att fortsätta decentraliseringsreformen och påskyndad sammanslagning av regionala samhällen inför de kommande allmänna och lokala valen. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet anser att nya kommuner bör kunna åtnjuta ekonomisk stabilitet och en välgrundad rättslig status, och att även större städer bör kunna delta i sammanslagningsprocessen. Parlamentet anser det viktigt att Ukrainas politik för korruptionsbekämpning omfattar även regionerna och lokala institutioner. Parlamentet beklagar att det tidigare öppna och konkurrensutsatta urvalsförfarandet för offentliganställda förvaltningschefer och biträdande chefer på distrikts- och länsnivå nu har avskaffats och att presidenten har fått befogenhet att tillsätta och avskeda dessa chefer, eftersom detta riskerar att allvarligt undergräva de framsteg som redan har gjorts genom politisk decentralisering och genom decentraliseringsreformen i allmänhet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet noterar att den ukrainska regeringen i kapitel 13 i associeringsavtalet har åtagit sig en effektiv tillämpning av ILO:s grundläggande arbetsnormer och en tillnärmning till den motsvarande EU-lagstiftningen. Parlamentet uppmanar regeringen att fullgöra detta åtagande och framhåller att det är oförenligt med genomförandet av ILO:s konvention nr 87 (artikel 3.2) att ålägga arbetsgivare att rapportera strejker eller andra kollektiva åtgärder till den statliga säkerhetstjänsten eller ställa fackföreningsledare och fackföreningsaktivister under övervakning från den statliga säkerhetstjänsten. Parlamentet efterlyser en förbättring av de rättsliga grunderna utifrån vilka arbetstagare på ett juridiskt effektivt sätt kan göra löneanspråk på arbetsgivare för det arbete som de utfört. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet rekommenderar att det arbete med lagen om arbetsplatsinspektioner som avbröts 2017 ska återupptas i syfte att avsevärt höja arbetsmiljöstandarderna och göra arbetsplatsinspektionerna oberoende av företagsägarnas tillståndskrav och förse dem med tillräckliga resurser och starka verkställande befogenheter. Parlamentet understryker vikten av att aktivt involvera arbetsmarknadsparterna i detta. |
| --- | --- |

34.

Respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter

| 35. | Europaparlamentet förblir djupt oroat över det växande antalet olagligt kvarhållna ukrainska medborgare från de tillfälligt ockuperade områdena som har arresterats, dömts och fängslats av de ryska myndigheterna, och begär att Ryska federationen omedelbart och villkorslöst släpper 2018 års Sacharovpristagare Oleg Sentsov och alla andra olagligt kvarhållna ukrainska medborgare, däribland människor från religiösa och etniska minoriteter, aktörer i det civila samhället och människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna och det internationella samfundet att använda alla tillgängliga medel för att få dem frisläppta. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påminner om att situationen för mänskliga rättigheter på Krimhalvön har försämrats avsevärt, att kränkningarna av yttrandefriheten, övergreppen mot medierna och de påtvingade antagandena av ryskt medborgarskap har blivit systematiska och att grundläggande mänskliga rättigheter och friheter inte garanteras på Krim. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet beklagar djupt bristen på effektiva utredningar av fall av brutala angrepp mot människorättsaktivister och journalister, vilket framgår av mordet på Kateryna Gandzyuk som dog den 4 november 2018 efter en syraattack. Parlamentet uppmanar myndigheterna att se till att anstiftarna till och förövarna av sådana attacker ställs inför rätta och att sätta stopp för strafflösheten för dessa brott. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet efterlyser mer samordnade insatser för att genomföra Ukrainas strategi för mänskliga rättigheter, däribland politiska strategier för att förbättra situationen för den romska minoriteten och andra minoritetsgrupper. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet beklagar att utredningen av de dödsfall som inträffade under demonstrationerna på Självständighetstorget och i Odessa och av morden på journalister visar sig vara långsamma och har inte gett några påtagliga resultat. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av lagen om saknade personers rättsliga ställning. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet är oroat över ett ökat antal brottmål mot journalister som har avslöjat korruptionsfall inom de statliga institutionerna eller har framfört kritik mot regeringens reformpolitik eller politik gentemot östra Ukraina. Parlamentet påminner regeringen om dess åtagande att fullt ut upprätthålla internationellt erkända mänskliga rättigheter, såsom yttrandefriheten och den offentliga spridningen av åsikter. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet efterlyser en ratificering av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen och slutförande av alla nödvändiga genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet efterlyser en ratificering av Istanbulkonventionen om våld mot kvinnor. Parlamentet tar i detta avseende hänsyn till antagandet av lagen om förebyggande och bekämpning av våld i hemmet. Parlamentet välkomnar att det nyligen inrättats en befattning som regeringskommissionär för jämställdhetspolitik. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna – även om parlamentet tydligt understryker att Ryska federationen och dess ombud har det primära ansvaret – att utföra ytterligare insatser för att lindra lidandet för de människor som drabbas av konflikten, däribland stöd till internflyktingar och krigsveteraner och genom enkel tillgång till pensioner och sociala förmåner och tjänster för dem som bor i de områden som just nu ligger utanför regeringens kontroll. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet understryker behovet av oberoende medier och mediemångfald för att trygga säkerheten för mediearbetare och journalister, och begär att möjligheterna för mediekällor på minoritetsspråk inte begränsas, så att det säkerställs att medborgare av alla etniska ursprung kan ha jämlik tillgång till information. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet efterfrågar en revidering av Ukrainas strategi för integrering av den romska nationella minoriteten i det ukrainska samhället, så att övervakning av säkerheten blir en huvudprioritering och så att den ordentligt genomförs på alla nivåer. Parlamentet begär att det inrättas statliga program som syftar till att förebygga hatbrott och andra former av diskriminering, som en del i genomförandet av den nationella strategin för mänskliga rättigheter. Parlamentet fördömer den djupt rotade stigmatiseringen och sociala exkluderingen av romer till följd av antiziganism. Parlamentet är djupt oroat över de senaste fallen av våld mot romer och hbti-grupper och uppmanar myndigheterna att omedelbart och ändamålsenligt utreda dessa och regeringen att ljudligt och offentligt fördöma dessa handlingar och förövarna. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet noterar Ukrainas avsikt att ändra lagen om utbildning i överensstämmelse med Venedigkommissionens rekommendationer, och efterfrågar en snabb omsättning av detta i konkreta åtgärder. Parlamentet efterfrågar att lagen genomförs helt och hållet på grundval av en verklig dialog med representanter för personer från nationella minoriteter, inbegripet lagstiftning som förlänger övergångsperioden till 2023 och som reglerar undantag för privata skolor. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uttrycker oro över domen nyligen i en ukrainsk domstol, som ger tillgång till en undersökande RFE/RL-reporters mobiltelefonuppgifter, och betonar den grundläggande vikten av mediefrihet och av skydd för journalisters källor, framför allt i kampen mot korruption. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet efterlyser en konsekvent och snabb utveckling av public service-medier som är politiskt och ekonomiskt oberoende, med åtagande att tillhandahålla fri opinionsbildning fristående från statlig kontroll, för att uppväga dominansen av privata oligarkiska monopol. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet fördömer kraftigt utlämningen och bortförandet av turkiska medborgare nyligen på grund av deras påstådda kopplingar till Gülenrörelsen, i strid med rättsstatsprincipen och grundläggande mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar ukrainska myndigheter att säkerställa att alla begäranden om utlämning från tredjeländer handläggs på ett öppet sätt och med vederbörlig respekt för juridiska förfaranden helt i linje med europeiska principer och standarder, och att alla åtgärder som vidtas av lokala myndigheter till fullo måste uppfylla rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Parlamentet betonar att godtyckliga förfaranden i fråga om gripanden, förvar eller utlämning strider mot dessa principer. Parlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna att skydda alla asylsökande och utreda deras begäranden i enlighet med internationella konventioner. Parlamentet uppmanar enträget EU att stödja och hjälpa länderna i det östliga partnerskapet att stå emot de påtryckningar som utövas av Turkiet. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uttrycker oro över att det civila samhällets minskade utrymme på Krim, inte minst nedstängningen av medieföretag, ett agerande som i oproportionellt hög grad påverkar den krimtatariska befolkningen, däribland dess rätt till information och rätt att upprätthålla sin kultur och identitet. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar att yttrandefriheten och pressfriheten i Ukraina måste garanteras, och uttrycker oro över rapporter om juridiska trakasserier och övervakning av journalister och människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uttrycker oro över det höga antalet barn och vuxna som är smittade med mässling i Ukraina. Parlamentet välkomnar de svarsåtgärder som genomförts men understryker att det fortfarande finns många utsatta barn och vuxna i landet. Parlamentet upprepar i detta avseende att det behövs Europaomfattande insatser för att öka antalet vaccinerade barn och vuxna. |
| --- | --- |

53.

Samarbete inom handel och ekonomi

| 54. | Europaparlamentet välkomnar den ekonomiska stabiliseringen i Ukraina och framstegen med att genomföra det djupgående och omfattande frihandelsavtalet. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att stödja Ukraina när det gäller att identifiera områden som ytterligare skulle kunna främja ekonomisk diversifiering och när det gäller att prioritera dem i processen för att genomföra avtalet. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet ser positivt på att handelsvolymerna ökar mellan EU och Ukraina och att den ukrainska exporten till EU diversifieras. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att stödja Ukraina när det gäller att identifiera de områden som ytterligare skulle kunna främja ekonomisk diversifiering och när det gäller att prioritera dem i processen för att genomföra avtalet. Parlamentet påpekar att exporten till Ryssland under samma period minskat. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar vikten av att säkerställa att frihandelsavtalet verkligen genomförs och att dess bestämmelser efterlevs. Parlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart kontakta parten i fråga om en bestämmelse inte respekteras och att använda alla de instrument den har till sitt förfogande för att hantera eventuella problem. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar Ukraina att så snart som möjligt utse sin inhemska rådgivande grupp för att säkerställa att genomförandet av avtalet övervakas ordentligt av organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet är medvetet om Ukrainas ekonomiska tillväxt och införande av reformer, men noterar den ökande oron hos stora delar av befolkningen när det gäller de stigande konsumentpriserna och priserna på allmännyttiga tjänster, och uppmuntrar till att reformagendan prioriteras på områden som hör närmare ihop med landets produktionsstruktur och exportmöjligheter, i syfte att generera ekonomisk tillväxt och skapa sysselsättning och inkomst. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över den pågående omfördelningen av rikedomar så att de hamnar i händerna på oligarkiska strukturer eller familjer, och över den växande fattigdomen bland stora delar av befolkningen. Parlamentet begär därför att större uppmärksamhet ägnas åt landets sociala situation. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet anser att det kommer att krävas avsevärt ökade investeringar för att konsolidera Ukrainas ekonomi och bemöta angelägna sociala utmaningar såsom arbetslöshet, undersysselsättning och den grå ekonomin. Parlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna att genomföra de nödvändiga reformerna för att dra till sig nya investeringar, framför allt utländska direktinvesteringar. Parlamentet välkomnar mot denna bakgrund det nyligen överenskomna reformavtalet för investeringar, och uppmanar kommissionen att trappa upp sin strategi för att minska riskerna för den privata sektorn att investera i Ukraina. Parlamentet inbjuder medlemsstaterna att gå samman med kommissionen i detta avseende och främja Ukraina som ett mål för investeringar bland sina näringslivsgrupper. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för parlamentet lägga fram en ingående utvärdering av associeringsavtalet, på grundval av utvecklingen hittills, i och med att händelseutvecklingen lett till att konsekvensbedömningen från 2007 sedan länge blivit föråldrad. Här bör framför allt följande finnas med:






  — | En djupgående, sektorsvis och regionvis fördelad redogörelse för handelsbalansen med Ukraina. |
| --- | --- | --- |

60.

—

En djupgående, sektorsvis och regionvis fördelad redogörelse för handelsbalansen med Ukraina.

| — | En beskrivning av hur de små och medelstora företagen utvecklats och en redogörelse för den lånemekanism som inrättats enligt avtalet och 2015 fått 200 miljoner euro, för att hjälpa små och medelstora företag i det östliga grannskapet. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av hur de små och medelstora företagen utvecklats och en redogörelse för den lånemekanism som inrättats enligt avtalet och 2015 fått 200 miljoner euro, för att hjälpa små och medelstora företag i det östliga grannskapet.

| — | En redogörelse för marknadsandelarna. |
| --- | --- |

—

En redogörelse för marknadsandelarna.

| — | En redogörelse för den socioekonomiska situationen. |
| --- | --- |

—

En redogörelse för den socioekonomiska situationen.

| — | En redogörelse för arbetsmarknadsläget, den dolda ekonomin och den informella sysselsättningen. |
| --- | --- |

—

En redogörelse för arbetsmarknadsläget, den dolda ekonomin och den informella sysselsättningen.

| — | Aktuella analyser av Ukrainas makroekonomiska situation, medräknat skatteintäkter och -utgifter, skatteflykt och skatteundandragande. |
| --- | --- |

—

Aktuella analyser av Ukrainas makroekonomiska situation, medräknat skatteintäkter och -utgifter, skatteflykt och skatteundandragande.

| 61. | Europaparlamentet påminner om att det i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1566 om införande av tillfälliga autonoma handelsåtgärder till förmån för Ukraina som komplement till de handelsmedgivanden som är tillgängliga inom ramen för associeringsavtalet ingår ett rättsligt krav på att kommissionens årliga rapport om genomförandet av det djupgående och omfattande frihandelsområdet ska innehålla en detaljerad utvärdering av de autonoma handelsåtgärderna, även om deras påverkan på samhället. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet anser att tillnärmningen av regelverket mellan EU och Ukraina inom ramen för det djupgående och omfattande frihandelsområdet är ett grundläggande instrument för att föra Ukraina närmare EU och bidra till förenklade handelsprocedurer, ett bättre affärs- och investeringsklimat och en hållbar ekonomisk utveckling i Ukraina. Parlamentet anser att man bör gå varsamt fram vid handelsliberaliseringen, för att minimera kostnaderna och samtidigt maximera nyttan för företagen och samhället i Ukraina, och uppmuntrar kommissionen att överväga ytterligare autonoma handelsförmåner och andra medel. Parlamentet uppmuntrar Ukraina att prioritera genomförandet av reformagendan inom områden med närmare anknytning till landets produktionsstrukturer och möjligheter att exportera till EU, för att övergångskostnaderna ska minimeras och den potentiella nyttan maximeras. Parlamentet uppmanar Ukraina att så snart som möjligt utse sin inhemska rådgivande grupp för att säkerställa övervakning av genomförandet av avtalet från civilsamhällesorganisationers sida. Parlamentet ser med oro på den ökande fattigdomen bland befolkningen. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet anser att tillnärmning av lagstiftningen till EU:s regelverk är den avgörande dimensionen i avtalet, eftersom faktiskt tillträde till EU-marknaden och reformer i mycket hög grad är beroende av korrekt genomförande och verkställighet av relevant lagstiftning. Parlamentet är medvetet om den stora utmaning som detta innebär för styrelseformer, institutioner och offentlig förvaltning i Ukraina, och uppmuntrar kommissionen att tillhandahålla lämpligt tekniskt och finansiellt stöd. Parlamentet lovordar det arbete som gjorts av stödgruppen för Ukraina och uppmanar gruppen att avge flera rapporter till parlamentet om vad för slags stöd som ges, framför allt till införlivandet och genomförandet av EU:s regelverk. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet anser att det skulle vara nyttigt att göra de ukrainska myndigheterna delaktiga i beredningen av relevant lagstiftning för att göra processen mer inkluderande och för att minska övergångskostnaderna för Ukraina. Kommissionen uppmanas att till fullo utnyttja mekanismer för informationsdelning på förhand. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av den nationella transportstrategin och uppmanar till rättsliga och institutionella reformer som behövs för dess faktiska genomförande. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet beklagar att det inte gjorts några framsteg vid tillnärmningen till EU:s djurskyddsnormer, och uppmanar Ukraina att skyndsamt anta en strategi för att infria denna utfästelse. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet noterar den höga andelen ianspråktagna förmåner och välkomnar den kontinuerliga ökningen av tullpositioner där förmåner har utnyttjats. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet noterar att utvärderingen av det djupgående och omfattande frihandelsområdets genomförande i mångt och mycket är inriktad på handelsflöden och handelshinder. Parlamentet uppmanar kommissionen att på lämpligt sätt övervaka och bedöma områdets genomförande, med särskild uppmärksamhet ägnad åt införlivande och genomförande av EU:s regelverk samt åt påverkan på det ukrainska samhället, och att tillhandahålla offentlig och omfattande årlig rapportering, däribland om tekniskt och ekonomiskt stöd från EU. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet förväntar sig att Ukraina utser skiljemän för tvistlösningssystemet och inrättar organ och utser representanter enligt kapitlet om handel och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet välkomnar att Verchovna Rada vid första behandlingen den 20 mars 2018 antagit lagförslag nr 5495 om bevarande av Ukrainas skogar och förebyggande av olaglig export av råvirke. Parlamentet anser att all liberalisering av trävaruhandeln bör förutsätta att det inrättas en rättslig ram för förhindrande av och förbud mot olaglig export. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet noterar Ukrainas åtagande enligt associeringsavtalet att bekämpa och förebygga olaglig handel, och uppmanar landet att vidta åtgärder för att kriminalisera den. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet påpekar att tyngdpunkten inom det östliga partnerskapet hittills framför allt legat på bilateral handel och investeringar mellan EU och de övriga deltagande länderna. Parlamentet efterlyser ett enhetligare tillvägagångssätt gentemot alla stater i det östliga partnerskapet och ett förstärkt samarbete med Eurasiska ekonomiska unionen när det gäller handelslättnader, viseringsfrihet och tekniska standarder. |
| --- | --- |

72.

Samarbete på energi-, säkerhets- och försvarsområdena

| 73. | Europaparlamentet berömmer Ukraina för gott samarbete inom energisektorn, inte minst för de framsteg som landet har gjort när det gäller energieffektivitet. Parlamentet betonar att förbättrad energieffektivitet och utveckling av förnybar energi har viktiga roller även som drivkrafter för ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Parlamentet påpekar att fortsatta reformer behövs, framför allt för att slutföra reformen av gas- och elmarknaderna så att de helt kan integreras i EU:s energimarknad, och för att avskaffa befintliga och förhindra nya monopol, vilket kommer att medföra långsiktiga ekonomiska fördelar för näringslivet och för konsumenterna. Parlamentet uppmuntrar dessutom kommissionen att säkerställa att alla rörledningsprojekt överensstämmer med EU:s förordningar. Parlamentet efterlyser stärkt energisamarbete inom det östliga partnerskapet i syfte att genomföra Parisavtalet om klimatförändringar från 2015. Parlamentet understryker vikten av en nationell myndighet som är oberoende av politik och privata intressen, för att reglera gas- och elmarknaden, som vid prissättningen måste ha en socialt rättvis balans mellan leverantörernas och slutkonsumenternas intressen, och som måste säkerställa att prissättningen är rättfärdigad. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av ett stort antal lagar på miljöområdet, framför allt lagarna om strategisk miljöanalys och om miljökonsekvensbedömningar, och uppmärksammar behovet av genomförande och av viktiga medvetandekampanjer för allmänheten. Parlamentet välkomnar framstegen om klimatpolitiken i och med att strategin för koldioxidsnål utveckling har antagits och lämnats in till FN:s ramkonvention om klimatförändringar . Parlamentet uppmuntrar till ett tidigt antagande av den statliga miljöpolitiska strategin och den nya lagstiftningen om avfallshantering och klimatpolitik, i linje med EU:s regelverk. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet erinrar om att miljöförvaltning är en viktig del av kraven i associeringsavtalet. Parlamentet ber myndigheterna att ompröva avtalet och eventuella framtida planer gällande vattenkraftskomplexet i Dnestr, så att de överensstämmer med internationella konventioner och EU-standarder, genom att säkerställa att alla berörda parter från Moldavien och Ukraina ingår i offentligt samråd, inklusive det civila samhället, och skydda ekosystemet och miljön i floden Dnestr. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den försämrade ekologiska situationen i östra Ukraina och på Krim till följd av konflikten, och framför allt problemen med vattenförsörjningen, som kan få förödande konsekvenser för hela regionen och leda till en oåterkallelig katastrof. Parlamentet uppmanar enträget alla berörda parter att förhindra ett sådant scenario och arbeta med alla medel för att säkerställa ordentligt underhåll och vattenpumpning, även i gruvorna. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet är medvetet om Ukrainas insatser för att skapa en verklig digital marknadsekonomi, inbegripet framsteg med utvecklingen av öppna data, och en utvidgning av tillträdet till system med villkorad tillgång till digitala televisions- och virtuella nättjänster, vilket ökar antalet elektroniska kommunikationstjänster för medborgarna och offentliga register såsom ProZorro. Parlamentet betonar att ytterligare arbete måste göras för att säkerställa att rättigheterna och behoven för ukrainska medborgare som använder internet skyddas och för att fullt ut genomföra kraven för den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av lagen om elektroniska betrodda tjänster, samt de prioriteringar som definieras i konceptet för utveckling av den digitala ekonomin och det digitala samhället i Ukraina för 2018–2020, som utgör viktiga steg på Ukrainas väg till integrering i EU:s digitala inre marknad. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet upprepar Ukrainas avgörande roll i det europeiska energiförsörjningsnätet. Parlamentet fördömer konstruktionen av gasledningen Nord Stream 2, eftersom det är ett politiskt projekt som utgör ett hot mot energisäkerheten i Europa och insatserna för att diversifiera energiförsörjningen. Parlamentet begär att projektet ställs in. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet är oroat över den systematiska olagliga exploateringen av naturresurser, såsom bärnsten, kol, sand och timmer, som i många fall skyddas och organiseras med hjälp av lokala eller regionala förvaltningar och brottsbekämpande organ, och som skadar landskap och habitat såsom skogar och floder, försätter dem i fara och förhindrar en ekologiskt och ekonomiskt hållbar förvaltning av landets resurser till förmån för dess medborgare. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet beklagar djupt utarmningen av ukrainska skogar, ett problem med kopplingar till korruptionssystem som gynnar hävdvunna intressen i Ukraina och företag i EU. Parlamentet begär att ändamålsenliga regelverk utarbetas och snabbt genomförs och verkställs för att förhindra olaglig avverkning och korruption kopplad till skogsindustrin i Ukraina och inrätta en hållbar skogsförvaltning för att kunna skydda och bevara Ukrainas skogar och resurser. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som har vidtagits för att modernisera Ukrainas armé och marina styrkor i Svarta havet och Azovska sjön som starka garantier för Ukrainas stabilitet och territoriella integritet, men vill dock samtidigt uppmuntra till akut nödvändiga reformer av försvarsindustrin. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt Rysslands avsiktliga angrepp mot Ukraina den 25 november 2018 i Kertjsundet. Parlamentet kräver ett omedelbart och villkorslöst frigivande av alla ukrainska fartyg och sjömän, som under tiden bör behandlas som krigsfångar. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att införa riktade sanktioner om de ukrainska militärerna inte frisätts och om det sker någon ytterligare militär upptrappning. Parlamentet understryker att det inte finns något som rättfärdigar en sådan användning av militär makt från Rysslands sida. Parlamentet uttrycker djup oro över att detta kan utgöra ett smygande försök till att annektera Ukrainas suveräna rättigheter till Azovska sjön med målet att omvandla det till ett ryskt ”inre hav” och en exklusiv militär zon, och att sätta strypgrepp på ekonomin i sydöstra Ukraina. Parlamentet kräver att Ryssland garanterar fri sjöfart genom Kertjsundet och i Azovska sjön, vilket garanteras genom internationell rätt. Parlamentet uppmanar med kraft OSSE och dess medlemmar att förlänga mandatet för OSSE:s särskilda övervakningsuppdrag för Azovska sjön. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stänga av EU:s hamnar för ryska fartyg som kommer från Azovska sjön om Ryssland inte återupprättar fri sjöfart genom Kertjsundet och i Azovska sjön. Parlamentet kräver att alla diplomatiska medel ska användas för att trappa ned situationen och välkomnar erbjudandet om medling mellan Kiev och Moskva. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet påminner om betydelsen av att stärka samarbetet med Ukraina på olika nivåer, däribland inom säkerhet och försvar. I detta avseende välkomnar parlamentet Ukrainas intresse av att ytterligare engagera sig i försvarsprojekt, inbegripet det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) om säkerhet och försvar. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet uppmuntrar Ukraina och EU att fortsätta utveckla sitt samarbete på områdena rättvisa, frihet och inrikes frågor. |
| --- | --- |

85.

Institutionella bestämmelser

| 86. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att proaktivt sprida information till de ukrainska medborgarna om de konkreta fördelarna och målen med det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet betonar vikten av att bekämpa Rysslands falska nyheter och propaganda, inklusive dess förväntade inblandning i valen i Ukraina och även i hela Europeiska unionen. Parlamentet begär att samarbetet mellan Ukraina och EU i denna fråga utökas. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet efterlyser bättre övervakning och uppföljning av genomförandet av reformer från såväl Ukrainas som EU:s sida, på grundval av enhetliga och mätbara indikatorer. Parlamentet uppmanar ännu en gång kommissionen och utrikestjänsten att oftare översända detaljerade skriftliga rapporter om genomförandet av avtalen till parlamentet och rådet. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på lämpligt sätt övervaka och bedöma områdets genomförande, och ägna särskild uppmärksamhet åt införlivande och genomförande av EU:s regelverk och åt påverkan på det ukrainska samhället, och att tillhandahålla offentlig och omfattande årlig rapportering, däribland om tekniskt och ekonomiskt stöd från EU. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet anser och betonar att Ukraina, förutsatt att landet förbinder sig att genomföra associeringsavtalet och efterleva principerna om demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande friheter, bör (liksom de andra associerade staterna Moldavien och Georgien) beviljas särskilda stödmekanismer av EU, även inom ramen för den fleråriga budgetramen efter 2020, i linje med den modell om ett ”östligt partnerskap plus” som förespråkas av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet är fast beslutet att ta fram årsrapporter om genomförandet av associeringsavtalen. |
| --- | --- |

91.

o

o o

| 92. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt till Ukrainas president, regering och parlament. |
| --- | --- |

92.

---

Torsdagen den 13 december 2018

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/127 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/127

---

P8_TA(2018)0525

Iran, särskilt fallet Nasrin Sotoudeh

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om Iran, särskilt fallet Nasrin Sotoudeh (2018/2967(RSP))

(2020/C 388/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran,

| — | med beaktande av uttalandet om Iran av den 29 november 2018 från den särskilda rapportören om situationen för människorättsförsvarare, den särskilda rapportören om domares och advokaters oberoende, ordföranden/rapportören för arbetsgruppen för frågor om godtyckliga frihetsberövanden, ordföranden för arbetsgruppen för frågan om diskriminering av kvinnor i lagstiftning och praxis samt den särskilda rapportören om situationen för de mänskliga rättigheterna i Islamiska republiken Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet om Iran av den 29 november 2018 från den särskilda rapportören om situationen för människorättsförsvarare, den särskilda rapportören om domares och advokaters oberoende, ordföranden/rapportören för arbetsgruppen för frågor om godtyckliga frihetsberövanden, ordföranden för arbetsgruppen för frågan om diskriminering av kvinnor i lagstiftning och praxis samt den särskilda rapportören om situationen för de mänskliga rättigheterna i Islamiska republiken Iran,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff, om tortyr och annan grym behandling, om yttrandefrihet online och offline och om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff, om tortyr och annan grym behandling, om yttrandefrihet online och offline och om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av rapporten av den 27 september 2018 från den särskilda rapportören om situationen för de mänskliga rättigheterna i Islamiska republiken Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 27 september 2018 från den särskilda rapportören om situationen för de mänskliga rättigheterna i Islamiska republiken Iran,

| — | med beaktande av att Sacharovpriset för tankefrihet och yttrandefrihet 2012 tilldelades Nasrin Sotoudeh, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Sacharovpriset för tankefrihet och yttrandefrihet 2012 tilldelades Nasrin Sotoudeh,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av 1966 års internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter och 1966 års internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, i vilka Iran är part, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1966 års internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter och 1966 års internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, i vilka Iran är part,

| — | med beaktande av den iranske presidentens medborgarrättsstadga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den iranske presidentens medborgarrättsstadga,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Nasrin Sotoudeh, en framstående iransk människorättsadvokat, greps den 13 juni 2018 sedan hon företrätt en kvinna som riskerade fängelsestraff för att fredligt ha protesterat mot Irans lag om obligatorisk hijab genom att ha tagit av den offentligt. Sotoudeh har suttit i kvinnohäktet i fängelset i Evin sedan hon greps, och hon påbörjade sin tredje hungerstrejk den 26 november 2018 i protest mot de iranska myndigheternas vägran att låta Farhad Meysami få sjukhusbehandling. |
| --- | --- |

A.

Nasrin Sotoudeh, en framstående iransk människorättsadvokat, greps den 13 juni 2018 sedan hon företrätt en kvinna som riskerade fängelsestraff för att fredligt ha protesterat mot Irans lag om obligatorisk hijab genom att ha tagit av den offentligt. Sotoudeh har suttit i kvinnohäktet i fängelset i Evin sedan hon greps, och hon påbörjade sin tredje hungerstrejk den 26 november 2018 i protest mot de iranska myndigheternas vägran att låta Farhad Meysami få sjukhusbehandling.

| B. | Nasrin Sotoudeh informerades om att hon frihetsberövats på grund av ett femårigt fängelsestraff som hon dömdes till i sin frånvaro 2015 av en domare i revolutionsdomstolen. Hon anklagades för ”spioneri i det fördolda”. |
| --- | --- |

B.

Nasrin Sotoudeh informerades om att hon frihetsberövats på grund av ett femårigt fängelsestraff som hon dömdes till i sin frånvaro 2015 av en domare i revolutionsdomstolen. Hon anklagades för ”spioneri i det fördolda”.

| C. | Nasrin Sotoudeh tilldelades i sin frånvaro Sacharovpriset för tankefrihet 2012 för sitt arbete och engagemang för de mänskliga rättigheterna. Hon har länge och outtröttligt kämpat för de mänskliga rättigheterna i Iran och har redan suttit flera år i fängelse för sina insatser. Åtalet och anklagelserna mot henne visar hur långt det iranska rättsväsendet går när det kriminaliserar aktivt försvar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

C.

Nasrin Sotoudeh tilldelades i sin frånvaro Sacharovpriset för tankefrihet 2012 för sitt arbete och engagemang för de mänskliga rättigheterna. Hon har länge och outtröttligt kämpat för de mänskliga rättigheterna i Iran och har redan suttit flera år i fängelse för sina insatser. Åtalet och anklagelserna mot henne visar hur långt det iranska rättsväsendet går när det kriminaliserar aktivt försvar av de mänskliga rättigheterna.

| D. | Nasrin Sotoudeh har vid flera tillfällen offentligt talat om den bristande rättssäkerheten i Iran och bristerna i landets rättsväsen. Hennes gripande är ett led i de allt hårdare tagen mot personer som försvarar kvinnors rättigheter i Iran. Försvarare av kvinnors rättigheter som aktivt har kämpat för att stärka kvinnors inflytande och deras rättigheter har utsatts för trakasserier, godtyckliga gripanden och kvarhållanden, och deras rätt till en rättvis rättegång och ett korrekt rättsförfarande har åsidosatts. |
| --- | --- |

D.

Nasrin Sotoudeh har vid flera tillfällen offentligt talat om den bristande rättssäkerheten i Iran och bristerna i landets rättsväsen. Hennes gripande är ett led i de allt hårdare tagen mot personer som försvarar kvinnors rättigheter i Iran. Försvarare av kvinnors rättigheter som aktivt har kämpat för att stärka kvinnors inflytande och deras rättigheter har utsatts för trakasserier, godtyckliga gripanden och kvarhållanden, och deras rätt till en rättvis rättegång och ett korrekt rättsförfarande har åsidosatts.

| E. | I september 2018 greps Nasrin Sotoudehs man, Reza Khandan, när han fredligt demonstrerade för hennes frigivande. Han anklagades bland annat för att ha ”spridit propaganda mot systemet” och ”främjat bruket att inte bära slöja i offentligheten. |
| --- | --- |

E.

I september 2018 greps Nasrin Sotoudehs man, Reza Khandan, när han fredligt demonstrerade för hennes frigivande. Han anklagades bland annat för att ha ”spridit propaganda mot systemet” och ”främjat bruket att inte bära slöja i offentligheten.

| F. | Civilsamhällets protester mot fattigdom, inflation, korruption och ett auktoritärt politiskt system i Iran har vuxit i styrka och har bemötts med hårt förtryck av de iranska myndigheterna. Irans underrättelsetjänst har ökat tillslagen mot personer som arbetar i det civila samhället och försvarare av de mänskliga rättigheterna, advokater, miljöaktivister, försvarare av kvinnors rättigheter, studerande, lärare, lastbilschaufförer och fredliga aktivister. Under 2018 har de iranska myndigheterna skärpt förtrycket mot dem som på fredlig väg försöker utöva sin rätt till yttrandefrihet och föreningsfrihet och rätten att delta i fredliga sammankomster och har fängslat hundratals människor baserat på mycket vida och vagt formulerade anklagelser rörande den nationella säkerheten. |
| --- | --- |

F.

Civilsamhällets protester mot fattigdom, inflation, korruption och ett auktoritärt politiskt system i Iran har vuxit i styrka och har bemötts med hårt förtryck av de iranska myndigheterna. Irans underrättelsetjänst har ökat tillslagen mot personer som arbetar i det civila samhället och försvarare av de mänskliga rättigheterna, advokater, miljöaktivister, försvarare av kvinnors rättigheter, studerande, lärare, lastbilschaufförer och fredliga aktivister. Under 2018 har de iranska myndigheterna skärpt förtrycket mot dem som på fredlig väg försöker utöva sin rätt till yttrandefrihet och föreningsfrihet och rätten att delta i fredliga sammankomster och har fängslat hundratals människor baserat på mycket vida och vagt formulerade anklagelser rörande den nationella säkerheten.

| G. | FN:s människorättsexperter har uppmanat Iran att garantera rättigheterna för människorättsförsvarare och advokater som fängslats för att offentligt ha uttryckt sitt stöd för protester mot hijabkravet i Iran. |
| --- | --- |

G.

FN:s människorättsexperter har uppmanat Iran att garantera rättigheterna för människorättsförsvarare och advokater som fängslats för att offentligt ha uttryckt sitt stöd för protester mot hijabkravet i Iran.

| H. | FN:s särskilda rapportör för människorättssituationen i Iran har upprepat de djupa farhågor som tidigare uttryckts av FN:s generalsekreterare, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och hans föregångare med avseende på de fortsatta avrättningarna av ungdomsbrottslingar i Iran. |
| --- | --- |

H.

FN:s särskilda rapportör för människorättssituationen i Iran har upprepat de djupa farhågor som tidigare uttryckts av FN:s generalsekreterare, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och hans föregångare med avseende på de fortsatta avrättningarna av ungdomsbrottslingar i Iran.

| I. | Rapporter om människorättssituationen i Iran från den särskilda rapportören och FN:s generalsekreterare har beskrivit omfattande kränkningar av religiösa och etniska minoriteters rättigheter i Iran, bland annat med anklagelser om diskriminering av religiösa minoriteter, däribland kristna och anhängare av bahaireligionen. |
| --- | --- |

I.

Rapporter om människorättssituationen i Iran från den särskilda rapportören och FN:s generalsekreterare har beskrivit omfattande kränkningar av religiösa och etniska minoriteters rättigheter i Iran, bland annat med anklagelser om diskriminering av religiösa minoriteter, däribland kristna och anhängare av bahaireligionen.

| J. | Iranska domstolar lyckas inte tillhandahålla korrekta rättsprocesser och rättvisa rättegångar och nekar de berörda tillgång till juridisk rådgivning, särskilt under utredningen, samt besök från konsulat, FN eller humanitära organisationer. Domar som utfärdas av det iranska rättsväsendet baseras ofta på vaga eller ospecificerade anklagelser rörande nationell säkerhet och spionage. |
| --- | --- |

J.

Iranska domstolar lyckas inte tillhandahålla korrekta rättsprocesser och rättvisa rättegångar och nekar de berörda tillgång till juridisk rådgivning, särskilt under utredningen, samt besök från konsulat, FN eller humanitära organisationer. Domar som utfärdas av det iranska rättsväsendet baseras ofta på vaga eller ospecificerade anklagelser rörande nationell säkerhet och spionage.

| K. | Det har kommit åtskilliga rapporter om omänskliga och förnedrande förhållanden i fängelser och bristande tillgång till läkarvård under frihetsberövande i syfte att skrämma, straffa eller undertrycka fångar, vilket strider mot FN:s enhetliga minimiregler för behandling av fångar. |
| --- | --- |

K.

Det har kommit åtskilliga rapporter om omänskliga och förnedrande förhållanden i fängelser och bristande tillgång till läkarvård under frihetsberövande i syfte att skrämma, straffa eller undertrycka fångar, vilket strider mot FN:s enhetliga minimiregler för behandling av fångar.

| L. | Den 12 april 2018 förlängde rådet sina restriktiva åtgärder till den 13 april 2019 som reaktion på de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Iran, bland annat med frysning av tillgångar och viseringsförbud för personer och enheter som är ansvariga för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt förbud mot export till Iran av utrustning som kan användas för internt förtryck och utrustning för telekommunikationsövervakning. |
| --- | --- |

L.

Den 12 april 2018 förlängde rådet sina restriktiva åtgärder till den 13 april 2019 som reaktion på de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Iran, bland annat med frysning av tillgångar och viseringsförbud för personer och enheter som är ansvariga för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt förbud mot export till Iran av utrustning som kan användas för internt förtryck och utrustning för telekommunikationsövervakning.

| M. | EU och Iran höll det fjärde mötet inom ramen för den politiska högnivådialogen den 26 november 2018 i Bryssel. Diskussioner om de mänskliga rättigheterna hölls som en integrerad del av den politiska dialogen parterna emellan och som en fortsättning på de regelbundna utbyten som genomfördes i november 2017 och februari 2016. |
| --- | --- |

M.

EU och Iran höll det fjärde mötet inom ramen för den politiska högnivådialogen den 26 november 2018 i Bryssel. Diskussioner om de mänskliga rättigheterna hölls som en integrerad del av den politiska dialogen parterna emellan och som en fortsättning på de regelbundna utbyten som genomfördes i november 2017 och februari 2016.

| N. | Ett faktiskt genomförande av medborgarrättsstadgan skulle vara ett steg i riktning mot förbättrade medborgerliga rättigheter för det iranska folket. |
| --- | --- |

N.

Ett faktiskt genomförande av medborgarrättsstadgan skulle vara ett steg i riktning mot förbättrade medborgerliga rättigheter för det iranska folket.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar Irans regering att omedelbart och villkorslöst frige Nasrin Sotoudeh. Parlamentet lovordar Nasrin Sotoudeh för hennes mod och engagemang. Parlamentet uppmanar med kraft Irans rättsväsen att respektera principen om en korrekt rättsprocess och en rättvis rättegång och att offentliggöra information om anklagelserna mot Nasrin Sotoudeh. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att se till att behandlingen av Nasrin Sotoudeh när hon sitter frihetsberövad uppfyller de villkor som anges i FN:s principer till skydd för alla personer som på något sätt är frihetsberövade eller fängslade, som antogs genom FN:s generalförsamlings resolution 43/173 den 9 december 1988. Parlamentet framhåller att de iranska myndigheterna måste garantera alla frihetsberövade personers säkerhet och välbefinnande, bland annat genom lämplig läkarvård. Parlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att utreda alla anklagelser om misshandel under frihetsberövande och ställa förövarna inför rätta. Parlamentet fördömer den systematiska tortyren i iranska fängelser och kräver ett omedelbart slut på alla former av tortyr och misshandel av fångar. Parlamentet uppmanar Iran att både i lag och i praktiken se till att ingen utsätts för tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Irans regering att respektera de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, däribland åsikts- och yttrandefriheten. Parlamentet kräver ett frigivande av alla dem som gripits för att de fredligt utövat rätten till mötes-, åsikts- och yttrandefrihet, däribland Reza Khandan, och andra människorättsförsvarare, miljöaktivister, fackföreningsmänniskor, försvarare av kvinnors rättigheter och samvetsfångar. Parlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att fullt ut respektera alla människors universella mänskliga rättigheter, särskilt rätten till yttrandefrihet online och offline. Parlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att respektera och skydda rätten att delta i fredliga sammankomster och att avstå från våldsanvändning när de skingrar icke-fredliga sammankomster. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker sin medkänsla och solidaritet med kampanjen mot landets regler om obligatorisk klädsel. Parlamentet fördömer frihetsberövandet av kvinnor som tagit av sina huvuddukar som ett led i kampanjen, och kräver deras omedelbara och villkorslösa frigivande. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med iranier som demonstrerar för att förbättra sin sociala och ekonomiska situation och som kämpar för sociala och ekonomiska rättigheter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över gripandena av personer med dubbelt medborgarskap (i Iran och i ett EU-land) vid deras inresa till Iran. Parlamentet framhåller att dessa gripanden hindrar möjligheterna till mellanmänskliga kontakter, och uppmanar de iranska myndigheterna att låta alla iranier resa till sitt födelseland i säkerhet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att säkerställa alla tilltalades rätt till valfri juridisk rådgivning i alla domstolsmål, utan orättmätiga begränsningar, och till en rättvis rättegång i överensstämmelse med Irans internationella åtaganden enligt den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet uppmanar den iranska regeringen att säkerställa rätten till ett korrekt rättsförfarande för alla medborgare som hålls frihetsberövade i Iran och att bevilja dem en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att garantera religionsfrihet i enlighet med den iranska konstitutionen och landets internationella åtaganden och att upphöra med diskriminering av religiösa minoriteter och av icke-troende. Parlamentet fördömer den systematiska förföljelsen av bahaiminoriteten. Parlamentet uppmanar vidare de iranska myndigheterna att se till att alla de som bor i landet åtnjuter likhet inför lagen oavsett etnicitet, religion eller övertygelse. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att i alla situationer garantera att alla människorättsförsvarare i Iran kan bedriva sin legitima verksamhet för de mänskliga rättigheterna utan rädsla för repressalier och fritt från alla begränsningar, däribland frihetsberövande, skrämsel och rättsliga trakasserier. Parlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att sätta stopp för all skrämsel och alla repressalier mot människorättsförsvarare, till exempel för att de kommunicerat med EU- och FN-företrädare och med oberoende människorättsorganisationer. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att öka ansträngningarna till stöd för riskutsatta Sacharovpristagare, bland annat Nasrin Sotoudeh och andra som antingen har gripits eller som dömts till eller riskerar dödsstraff eller står inför uppenbart orättvisa rättegångar i tredjeländer. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU-medlemsstater med diplomatiska beskickningar på plats att till fullo tillämpa EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare och att ge allt lämpligt stöd till Nasrin Sotoudeh och andra människorättsförsvarare, bland annat genom fängelsebesök, övervakning av rättegångar och tillhandahållande av rättsligt eller annat bistånd som dessa kan tänkas behöva. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet fördömer skarpt tillämpningen av dödsstraff, bland annat mot ungdomsbrottslingar, och uppmanar de iranska myndigheterna att införa ett omedelbart moratorium för tillämpningen av dödsstraff som ett steg mot dess avskaffande. Parlamentet noterar ändringarna i lagen om narkotikahandel, som borde innebära att utdömandet av dödsstraff minskar. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till Iran att fördjupa kontakterna med internationella människorättsmekanismer genom att samarbeta med de särskilda rapportörerna och särskilda mekanismerna, bland annat genom att godkänna ansökningar från mandatinnehavare om tillträde till landet. Parlamentet framhåller behovet av närmare kontakter med människorättsrådet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU, däribland vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och medlemsstaterna att systematiskt ta upp människorättsfrågor offentligt och privat med de iranska myndigheterna inom ramen för bilaterala och multilaterala forum, bland annat om situationen för politiska fångar och människorättsförsvarare och om yttrande- och föreningsfriheten, då detta är en viktig förutsättning för ytterligare framsteg i de ekonomiska och politiska förbindelserna. Parlamentet uttrycker sitt stöd för diskussioner om de mänskliga rättigheterna, men framhåller att det behövs en formell människorättsdialog mellan EU och Iran baserad på universella mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare samt Irans regering och parlament. |
| --- | --- |

15.

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/131 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/131

---

P8_TA(2018)0526

Egypten, särskilt situationen för människorättsförsvarare

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om Egypten, särskilt situationen för människorättsförsvarare (2018/2968(RSP))

(2020/C 388/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Egypten, särskilt av den 8 februari 2018 om avrättningar i Egypten (1), den 10 mars 2016 om Egypten, särskilt fallet med Giulio Regeni (2), den 17 december 2015 om Ibrahim Halawa, som eventuellt riskerar dödsstraff (3), och den 15 januari 2015 om situationen i Egypten (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Egypten, särskilt av den 8 februari 2018 om avrättningar i Egypten (1), den 10 mars 2016 om Egypten, särskilt fallet med Giulio Regeni (2), den 17 december 2015 om Ibrahim Halawa, som eventuellt riskerar dödsstraff (3), och den 15 januari 2015 om situationen i Egypten (4),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff, om tortyr, om yttrandefrihet och om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff, om tortyr, om yttrandefrihet och om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om Egypten från augusti 2013 och februari 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om Egypten från augusti 2013 och februari 2014,

| — | med beaktande av 2001 års associeringsavtal mellan EU och Egypten, som trädde i kraft 2004 och som stärktes av handlingsplanen från 2007, samt av prioriteringarna för partnerskapet EU–Egypten 2017–2020, som antogs den 25 juli 2017, av det gemensamma uttalandet som utfärdades efter mötet i associeringsrådet EU–Egypten i juli 2017, jämte det gemensamma uttalandet som utfärdades efter det femte mötet i underkommittén EU–Egypten för politiska frågor, mänskliga rättigheter och demokrati i januari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2001 års associeringsavtal mellan EU och Egypten, som trädde i kraft 2004 och som stärktes av handlingsplanen från 2007, samt av prioriteringarna för partnerskapet EU–Egypten 2017–2020, som antogs den 25 juli 2017, av det gemensamma uttalandet som utfärdades efter mötet i associeringsrådet EU–Egypten i juli 2017, jämte det gemensamma uttalandet som utfärdades efter det femte mötet i underkommittén EU–Egypten för politiska frågor, mänskliga rättigheter och demokrati i januari 2018,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 10 oktober 2017 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Federica Mogherini, och Europarådets generalsekreterare på Europa- och Världsdagen mot dödsstraffet, samt av uttalandet den 2 november 2018 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om angreppet på koptiska kristna pilgrimer i Egypten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 10 oktober 2017 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Federica Mogherini, och Europarådets generalsekreterare på Europa- och Världsdagen mot dödsstraffet, samt av uttalandet den 2 november 2018 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om angreppet på koptiska kristna pilgrimer i Egypten,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 26 januari 2018 från FN-experter, bland dem Nils Melzer, FN:s särskilda rapportör om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, där de egyptiska myndigheterna med kraft uppmanades att inte verkställa nära förestående avrättningar, samt av uttalandet av den 4 december 2018 av Leila Farhani, FN:s särskilda rapportör om adekvata bostäder och av Michel Forst, FN:s särskilda rapportör om situationen för människorättsförsvarare, samt av uttalandet av den 9 september 2018 av Michelle Bachelet, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, med dess fördömande av de i massiv skala avkunnade dödsdomarna mot 75 människor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 26 januari 2018 från FN-experter, bland dem Nils Melzer, FN:s särskilda rapportör om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, där de egyptiska myndigheterna med kraft uppmanades att inte verkställa nära förestående avrättningar, samt av uttalandet av den 4 december 2018 av Leila Farhani, FN:s särskilda rapportör om adekvata bostäder och av Michel Forst, FN:s särskilda rapportör om situationen för människorättsförsvarare, samt av uttalandet av den 9 september 2018 av Michelle Bachelet, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, med dess fördömande av de i massiv skala avkunnade dödsdomarna mot 75 människor,

| — | med beaktande av Egyptens konstitution, särskilt artiklarna 52 (om förbud mot alla former och slag av tortyr), 73 (om mötesfrihet) och 93 (om den internationella människorättslagstiftningens bindande karaktär), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Egyptens konstitution, särskilt artiklarna 52 (om förbud mot alla former och slag av tortyr), 73 (om mötesfrihet) och 93 (om den internationella människorättslagstiftningens bindande karaktär),

| — | med beaktande av protokollen 6 och 13 till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollen 6 och 13 till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av artikel 2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av de afrikanska principerna och riktlinjerna om rätten till en rättvis rättegång och rättsligt biträde, som förbjuder militärrättegångar för civila under alla omständigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de afrikanska principerna och riktlinjerna om rätten till en rättvis rättegång och rättsligt biträde, som förbjuder militärrättegångar för civila under alla omständigheter,

| — | med beaktande av EU: s nya strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter, vars syfte är att sätta skyddet och övervakningen av mänskliga rättigheter i centrum för all EU-politik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU: s nya strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter, vars syfte är att sätta skyddet och övervakningen av mänskliga rättigheter i centrum för all EU-politik,

| — | med beaktande av konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, konventionen om barnets rättigheter samt Arabiska stadgan om mänskliga rättigheter, vilka alla Egypten har ratificerat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, konventionen om barnets rättigheter samt Arabiska stadgan om mänskliga rättigheter, vilka alla Egypten har ratificerat,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Egypten är part i, särskilt artiklarna 14 och 18 och det andra fakultativa protokollet om dödsstraff, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Egypten är part i, särskilt artiklarna 14 och 18 och det andra fakultativa protokollet om dödsstraff,

| — | med beaktande av att det italienska underhuset, alltså deputeradekammaren, beslutat att tillfälligt avbryta sina förbindelser med Egypten eftersom det gått så trögt med utredningen av den italienske studenten Giulio Regenis död, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att det italienska underhuset, alltså deputeradekammaren, beslutat att tillfälligt avbryta sina förbindelser med Egypten eftersom det gått så trögt med utredningen av den italienske studenten Giulio Regenis död,

| — | med beaktande av konsekvenserna för de mänskliga rättigheterna, både på nationell och regional nivå, av de sanktioner som införts av Saudiarabien, Egypten, Bahrain och Förenade Arabemiraten mot Qatar i juni 2017, och rapporten om Gulfkrisens inverkan på de mänskliga rättigheterna, som offentliggjordes av FN:s högkommissariat för mänskliga rättigheter i december 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konsekvenserna för de mänskliga rättigheterna, både på nationell och regional nivå, av de sanktioner som införts av Saudiarabien, Egypten, Bahrain och Förenade Arabemiraten mot Qatar i juni 2017, och rapporten om Gulfkrisens inverkan på de mänskliga rättigheterna, som offentliggjordes av FN:s högkommissariat för mänskliga rättigheter i december 2017,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Egyptens regering har börjat gå allt hårdare fram mot det civila samhällets organisationer, människorättsförsvarare, fredliga aktivister, jurister, bloggare, journalister, försvarare av arbetstagares rättigheter och fackföreningsfolk, bland annat genom att gripa ett flertal av dem och låta dem försvinna, och genom att alltmer tillgripa lagar mot terrorism och undantagslagar. Sedan slutet av oktober 2018 har minst 40 människorättsaktivister, jurister och politiska aktivister gripits och en del av dem råkat ut för påtvingade försvinnanden. Kvinnliga människorättsförsvarare och aktivister som ställer upp för hbtqi-personers rättigheter i Egypten utsätts fortfarande för olika slag av statsstyrda trakasserier, främst via smutskastningskampanjer och lagföring. |
| --- | --- |

A.

Egyptens regering har börjat gå allt hårdare fram mot det civila samhällets organisationer, människorättsförsvarare, fredliga aktivister, jurister, bloggare, journalister, försvarare av arbetstagares rättigheter och fackföreningsfolk, bland annat genom att gripa ett flertal av dem och låta dem försvinna, och genom att alltmer tillgripa lagar mot terrorism och undantagslagar. Sedan slutet av oktober 2018 har minst 40 människorättsaktivister, jurister och politiska aktivister gripits och en del av dem råkat ut för påtvingade försvinnanden. Kvinnliga människorättsförsvarare och aktivister som ställer upp för hbtqi-personers rättigheter i Egypten utsätts fortfarande för olika slag av statsstyrda trakasserier, främst via smutskastningskampanjer och lagföring.

| B. | Människorättsjuristen Ezzat Ghoneim, som är chef för Egyptens samordning av fri- och rättigheter har suttit häktad sedan mars 2018, anklagad för ”människorättsterrorism”. Fortfarande vet ingen var han befinner sig efter att en domstol den 4 september 2018 beordrat att han skulle försättas på fri fot. Människorättsjuristen Ibrahim Metwally Hegazy, som var med och grundade Förbundet för försvunnas familjer utsattes för ett påtvingat försvinnande, varefter han torterades och sedan godtyckligt berövades sin frihet och sitter kvar i isoleringscell. Centrumet el Nadeem måste läggas ned 2017. |
| --- | --- |

B.

Människorättsjuristen Ezzat Ghoneim, som är chef för Egyptens samordning av fri- och rättigheter har suttit häktad sedan mars 2018, anklagad för ”människorättsterrorism”. Fortfarande vet ingen var han befinner sig efter att en domstol den 4 september 2018 beordrat att han skulle försättas på fri fot. Människorättsjuristen Ibrahim Metwally Hegazy, som var med och grundade Förbundet för försvunnas familjer utsattes för ett påtvingat försvinnande, varefter han torterades och sedan godtyckligt berövades sin frihet och sitter kvar i isoleringscell. Centrumet el Nadeem måste läggas ned 2017.

| C. | Amal Fathy som är människorättsförsvarare dömdes till två års fängelse i september 2018, anklagad dels för att ha ”spridit falska nyheter” i syfte att skada den egyptiska staten, dels för ”sedlighetssårande beteende” för att i sociala medier ha offentliggjort en video med kritik mot att regeringen misslyckats med att bekämpa sexuellt våld. Fathy sitter nu häktad i väntan på utredning av en annan serie anklagelser med anknytning till nationell säkerhet. |
| --- | --- |

C.

Amal Fathy som är människorättsförsvarare dömdes till två års fängelse i september 2018, anklagad dels för att ha ”spridit falska nyheter” i syfte att skada den egyptiska staten, dels för ”sedlighetssårande beteende” för att i sociala medier ha offentliggjort en video med kritik mot att regeringen misslyckats med att bekämpa sexuellt våld. Fathy sitter nu häktad i väntan på utredning av en annan serie anklagelser med anknytning till nationell säkerhet.

| D. | Den qatariska medborgaren Ola al-Qaradawi och hennes man Hosam Khalaf, som är egyptisk medborgare, har sedan den 30 juni 2017 hållits frihetsberövade under fasaväckande förhållanden, utan att någondera av dem anklagats för någonting som helst. I juni 2018 kom FN:s arbetsgrupp för frågor om godtyckliga frihetsberövanden fram till att de utsatts för grym, omänsklig eller förnedrande behandling som kan innebära tortyr, samt förklarade att frihetsberövandet av dem var godtyckligt och yrkade på att Egyptens regering skulle frige dem. |
| --- | --- |

D.

Den qatariska medborgaren Ola al-Qaradawi och hennes man Hosam Khalaf, som är egyptisk medborgare, har sedan den 30 juni 2017 hållits frihetsberövade under fasaväckande förhållanden, utan att någondera av dem anklagats för någonting som helst. I juni 2018 kom FN:s arbetsgrupp för frågor om godtyckliga frihetsberövanden fram till att de utsatts för grym, omänsklig eller förnedrande behandling som kan innebära tortyr, samt förklarade att frihetsberövandet av dem var godtyckligt och yrkade på att Egyptens regering skulle frige dem.

| E. | Den 2 februari 2016 påträffades liket av Giulio Regeni, som försvunnit i Kairo den 25 januari, med tecken på ohygglig tortyr och en våldsam död. De egyptiska myndigheterna har ännu heller varken avslöjat sanningen om hans död eller ställt alla gärningsmännen inför rätta. Egypten har än en gång avslagit den italienska åklagarmyndighetens begäran om att identifiera dem som varit inblandade i Regenis försvinnande och död. |
| --- | --- |

E.

Den 2 februari 2016 påträffades liket av Giulio Regeni, som försvunnit i Kairo den 25 januari, med tecken på ohygglig tortyr och en våldsam död. De egyptiska myndigheterna har ännu heller varken avslöjat sanningen om hans död eller ställt alla gärningsmännen inför rätta. Egypten har än en gång avslagit den italienska åklagarmyndighetens begäran om att identifiera dem som varit inblandade i Regenis försvinnande och död.

| F. | Reportrar utan gränser har dokumenterat minst 38 fall där mediearbetare för närvarande hålls frihetsberövade i Egypten för sitt arbete, på grundval av politisk förföljelse och flerfaldiga kränkningar av rätten till en rättvis rättegång. Utländska mediearbetare tas också som måltavla, och flera korrespondenter i internationella medier har utvisats från Egypten eller vägrats inresa i landet. Pressfotografen Mahmoud ”Shawkan” Abu Zeid dömdes vid en massrättegång till fem års fängelse för sin lagliga yrkesverksamhet och avtjänar fortfarande ett tilläggsstraff på sex månader för att inte ha betalat ett ansenligt bötesbelopp. Ismail al-Iskandarani, som är en framträdande journalist och en av de ytterst få som rapporterat om människorättskränkningar i Sinai greps i november 2015 och dömdes av en militärdomstol i maj 2018 till tio års fängelse. |
| --- | --- |

F.

Reportrar utan gränser har dokumenterat minst 38 fall där mediearbetare för närvarande hålls frihetsberövade i Egypten för sitt arbete, på grundval av politisk förföljelse och flerfaldiga kränkningar av rätten till en rättvis rättegång. Utländska mediearbetare tas också som måltavla, och flera korrespondenter i internationella medier har utvisats från Egypten eller vägrats inresa i landet. Pressfotografen Mahmoud ”Shawkan” Abu Zeid dömdes vid en massrättegång till fem års fängelse för sin lagliga yrkesverksamhet och avtjänar fortfarande ett tilläggsstraff på sex månader för att inte ha betalat ett ansenligt bötesbelopp. Ismail al-Iskandarani, som är en framträdande journalist och en av de ytterst få som rapporterat om människorättskränkningar i Sinai greps i november 2015 och dömdes av en militärdomstol i maj 2018 till tio års fängelse.

| G. | I juli 2018 antogs en ny medielag där definitionen av begreppet press utvidgades till att omfatta alla konton i sociala medier med fler än 5 000 följare, så att dessa konton kan åtalas för att ha offentliggjort ”falska nyheter” eller allt som kan tolkas som uppvigling till brott mot lagen. Respekten för medborgerliga friheter, bland dem också yttrande- och mediefriheten, är en väsentlig del av grunden för ett demokratiskt samhälle, och journalister bör fritt få utöva sitt yrke, utan fruktan för lagföring eller fängelse. |
| --- | --- |

G.

I juli 2018 antogs en ny medielag där definitionen av begreppet press utvidgades till att omfatta alla konton i sociala medier med fler än 5 000 följare, så att dessa konton kan åtalas för att ha offentliggjort ”falska nyheter” eller allt som kan tolkas som uppvigling till brott mot lagen. Respekten för medborgerliga friheter, bland dem också yttrande- och mediefriheten, är en väsentlig del av grunden för ett demokratiskt samhälle, och journalister bör fritt få utöva sitt yrke, utan fruktan för lagföring eller fängelse.

| H. | Företag från ett flertal olika EU-medlemsstater har fortsatt att till Egypten exportera övervakningsteknik som underlättar hackande och sabotageprogram, liksom också andra former av angrepp på människorättsförsvarare och aktivister från det civila samhället i sociala medier. Detta har lett till att yttrandefriheten på internet undertryckts. |
| --- | --- |

H.

Företag från ett flertal olika EU-medlemsstater har fortsatt att till Egypten exportera övervakningsteknik som underlättar hackande och sabotageprogram, liksom också andra former av angrepp på människorättsförsvarare och aktivister från det civila samhället i sociala medier. Detta har lett till att yttrandefriheten på internet undertryckts.

| I. | Egypten gick förra året till juridiskt angrepp mot icke-statliga organisationer med en lag som innebär att deras finansiering, utländsk eller inhemsk, måste godkännas av statliga säkerhetsmyndigheter, vilket i praktiken innebär ett förbud. Den 15 november 2018 yrkade president al-Sisi på en översyn av lagen om icke-statliga organisationer för att den skulle bli mera ”balanserad” och gav parlamentet i uppdrag att göra en sådan översyn. Den 20 december 2018 blir det ny rättegång mot de 16 anklagade i ”målet om utländsk finansiering”, 173/2011. Anklagelserna lyder på att de upprättat och drivit avdelningar av internationella organisationer utan statsmakternas tillstånd. |
| --- | --- |

I.

Egypten gick förra året till juridiskt angrepp mot icke-statliga organisationer med en lag som innebär att deras finansiering, utländsk eller inhemsk, måste godkännas av statliga säkerhetsmyndigheter, vilket i praktiken innebär ett förbud. Den 15 november 2018 yrkade president al-Sisi på en översyn av lagen om icke-statliga organisationer för att den skulle bli mera ”balanserad” och gav parlamentet i uppdrag att göra en sådan översyn. Den 20 december 2018 blir det ny rättegång mot de 16 anklagade i ”målet om utländsk finansiering”, 173/2011. Anklagelserna lyder på att de upprättat och drivit avdelningar av internationella organisationer utan statsmakternas tillstånd.

| J. | Sedan april 2017 råder det undantagstillstånd i Egypten och undantagstillståndet förlängdes med tre månader från och med den 21 oktober 2018. Enligt statliga medier infördes undantagstillståndet för att bidra till åtgärder mot ”terrorismens faror och finansiering av terrorism”. Under hela denna period av tre månader får presidenten och de som agerar på hans vägnar hänskjuta civilpersoner till undantagsdomstolar för statssäkerhet. FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Michelle Bachelet, har kritiserat försöken att bevilja immunitet från lagföring för brott som påstås ha begåtts av medlemmar av säkerhetsstyrkorna, något som undergräver det egyptiska folkets förtroende för att regeringen kan stå till tjänst med rättvisa åt alla. |
| --- | --- |

J.

Sedan april 2017 råder det undantagstillstånd i Egypten och undantagstillståndet förlängdes med tre månader från och med den 21 oktober 2018. Enligt statliga medier infördes undantagstillståndet för att bidra till åtgärder mot ”terrorismens faror och finansiering av terrorism”. Under hela denna period av tre månader får presidenten och de som agerar på hans vägnar hänskjuta civilpersoner till undantagsdomstolar för statssäkerhet. FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Michelle Bachelet, har kritiserat försöken att bevilja immunitet från lagföring för brott som påstås ha begåtts av medlemmar av säkerhetsstyrkorna, något som undergräver det egyptiska folkets förtroende för att regeringen kan stå till tjänst med rättvisa åt alla.

| K. | Egyptens lag mot terrorism har en bred definition av begreppet terrorism, vilken innefattar ”brott mot allmän ordning, hot mot samhällets säkerhet, intressen och trygghet, förhindrande av konstitutionens eller rättsordningens tillämpning eller verksamhet till skada för nationens enhet, samhällsfreden eller den nationella säkerheten”, vilket innebär att fredliga oliktänkande, förkämpar för demokrati och människorättsförsvarare löper risk att stämplas som terrorister och dömas till döden. |
| --- | --- |

K.

Egyptens lag mot terrorism har en bred definition av begreppet terrorism, vilken innefattar ”brott mot allmän ordning, hot mot samhällets säkerhet, intressen och trygghet, förhindrande av konstitutionens eller rättsordningens tillämpning eller verksamhet till skada för nationens enhet, samhällsfreden eller den nationella säkerheten”, vilket innebär att fredliga oliktänkande, förkämpar för demokrati och människorättsförsvarare löper risk att stämplas som terrorister och dömas till döden.

| L. | Under president al-Sisis styre har Egyptens domstolar på preliminär basis rekommenderat minst 2 443 dödsdomar – bland dem också minst 12 mot barn – och låtit minst 1 451 dödsdomar vinna laga kraft. Minst 926 av de lagakraftvunna dödsdomarna avkunnades vid massrättegångar mot 15 eller fler personer samtidigt. Under samma period verkställde Egypten minst 144 avrättningar. Särskilt vid massrättegångar har dödsdomar ofta avkunnats mot personer som utövat sina grundläggande rättigheter, bland dem också mötesfriheten. |
| --- | --- |

L.

Under president al-Sisis styre har Egyptens domstolar på preliminär basis rekommenderat minst 2 443 dödsdomar – bland dem också minst 12 mot barn – och låtit minst 1 451 dödsdomar vinna laga kraft. Minst 926 av de lagakraftvunna dödsdomarna avkunnades vid massrättegångar mot 15 eller fler personer samtidigt. Under samma period verkställde Egypten minst 144 avrättningar. Särskilt vid massrättegångar har dödsdomar ofta avkunnats mot personer som utövat sina grundläggande rättigheter, bland dem också mötesfriheten.

| M. | I augusti bekräftade en egyptisk domstol domarna mot fler än 739 personer, med anledning av de protester som utspelade sig på torget Rabaa efter kuppen 2013. Domstolen ratificerade 75 dödsdomar och bekräftade livstidsdomarna mot ytterligare 47 personer. Under rättegången påtalades ett flertal regelstridigheter och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter beskrev den som ett grovt justitiemord. |
| --- | --- |

M.

I augusti bekräftade en egyptisk domstol domarna mot fler än 739 personer, med anledning av de protester som utspelade sig på torget Rabaa efter kuppen 2013. Domstolen ratificerade 75 dödsdomar och bekräftade livstidsdomarna mot ytterligare 47 personer. Under rättegången påtalades ett flertal regelstridigheter och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter beskrev den som ett grovt justitiemord.

| N. | I slutet av november tillkännagav Egypten att det inrättats en ”hög ständig kommission för mänskliga rättigheter”, vilket uppgavs ha skett för att ”bemöta påståenden” om läget för de mänskliga rättigheterna i Egypten och för att ”sammanställa en enhetlig egyptisk syn på frågan”. Medlemmarna av kommissionen är huvudsakligen företrädare för utrikes- och inrikesministerierna, militären och underrättelseväsendet. |
| --- | --- |

N.

I slutet av november tillkännagav Egypten att det inrättats en ”hög ständig kommission för mänskliga rättigheter”, vilket uppgavs ha skett för att ”bemöta påståenden” om läget för de mänskliga rättigheterna i Egypten och för att ”sammanställa en enhetlig egyptisk syn på frågan”. Medlemmarna av kommissionen är huvudsakligen företrädare för utrikes- och inrikesministerierna, militären och underrättelseväsendet.

| O. | Trots att den koptiska kulturen i Egyptens konstitution erkänns som en av landets ”stöttepelare” har våldet mot och diskrimineringen av egyptier av koptiskt ursprung, vilka utgör majoriteten av landets nio miljoner kristna, ökat sedan 2011. De koptiska kristna, som utgör omkring 10 % av Egyptens merendels muslimska befolkning, har drabbats hårdast av det sekteristiska våldet. Den 2 november 2018 angrep militanta islamister en buss med koptiska kristna pilgrimer i Minya, varvid sju dödades och nitton skadades. Av detta framgår vilka utmaningar Egypten står inför på säkerhetens område. |
| --- | --- |

O.

Trots att den koptiska kulturen i Egyptens konstitution erkänns som en av landets ”stöttepelare” har våldet mot och diskrimineringen av egyptier av koptiskt ursprung, vilka utgör majoriteten av landets nio miljoner kristna, ökat sedan 2011. De koptiska kristna, som utgör omkring 10 % av Egyptens merendels muslimska befolkning, har drabbats hårdast av det sekteristiska våldet. Den 2 november 2018 angrep militanta islamister en buss med koptiska kristna pilgrimer i Minya, varvid sju dödades och nitton skadades. Av detta framgår vilka utmaningar Egypten står inför på säkerhetens område.

| P. | Associeringsrådet EU–Egypten ska sammanträda den 20 december 2018. Ett besök i Egypten från Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter är planerat att äga rum före mötet i associeringsrådet. Egypten har inte officiellt bjudit in denna delegation. |
| --- | --- |

P.

Associeringsrådet EU–Egypten ska sammanträda den 20 december 2018. Ett besök i Egypten från Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter är planerat att äga rum före mötet i associeringsrådet. Egypten har inte officiellt bjudit in denna delegation.

| Q. | Egypten har genomgått många svåra prövningar sedan revolutionen 2011, och världssamfundet stöder landet för att det ska klara av sina ekonomiska, politiska och säkerhetsmässiga utmaningar. Det finns stora säkerhetsutmaningar i Egypten, särskilt på Sinaihalvön, där terroristgrupper har angripit säkerhetsstyrkor. En rad förödande terrorattacker har inträffat i Egypten. |
| --- | --- |

Q.

Egypten har genomgått många svåra prövningar sedan revolutionen 2011, och världssamfundet stöder landet för att det ska klara av sina ekonomiska, politiska och säkerhetsmässiga utmaningar. Det finns stora säkerhetsutmaningar i Egypten, särskilt på Sinaihalvön, där terroristgrupper har angripit säkerhetsstyrkor. En rad förödande terrorattacker har inträffat i Egypten.

| R. | De nya prioriteringarna för partnerskapet EU–Egypten 2017–2020, som antogs i juli 2017, styrs av ett gemensamt åtagande i fråga om de universella värdena demokrati, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna och utgör en ny ram för politiskt engagemang och fördjupat samarbete, bland annat inom säkerhet, rättsliga reformer och terrorismbekämpning, på grundval av ömsesidig respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Underutskottet för politiska frågor, mänskliga rättigheter och demokrati inom ramen för associeringsavtalet mellan Egypten och Europeiska unionen höll sitt femte sammanträde i Kairo den 10 och 11 januari 2018, där man tog upp samarbete inom mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatliga principer. Det sjätte mötet i Associeringskommittén EU–Egypten hölls den 8 november 2018. |
| --- | --- |

R.

De nya prioriteringarna för partnerskapet EU–Egypten 2017–2020, som antogs i juli 2017, styrs av ett gemensamt åtagande i fråga om de universella värdena demokrati, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna och utgör en ny ram för politiskt engagemang och fördjupat samarbete, bland annat inom säkerhet, rättsliga reformer och terrorismbekämpning, på grundval av ömsesidig respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Underutskottet för politiska frågor, mänskliga rättigheter och demokrati inom ramen för associeringsavtalet mellan Egypten och Europeiska unionen höll sitt femte sammanträde i Kairo den 10 och 11 januari 2018, där man tog upp samarbete inom mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatliga principer. Det sjätte mötet i Associeringskommittén EU–Egypten hölls den 8 november 2018.

| S. | EU är Egyptens främsta ekonomiska partner och landets främsta källa till utländska investeringar. EU:s bilaterala bistånd till Egypten inom det europeiska grannskapsinstrumentet för 2017–2020 uppgår till runt 500 miljoner euro. Den 21 augusti 2013 gav rådet (utrikes frågor) den höga representanten i uppdrag att se över EU:s bistånd till Egypten. Rådet beslutade att EU:s samarbete med Egypten skulle justeras i enlighet med händelseutvecklingen på plats. |
| --- | --- |

S.

EU är Egyptens främsta ekonomiska partner och landets främsta källa till utländska investeringar. EU:s bilaterala bistånd till Egypten inom det europeiska grannskapsinstrumentet för 2017–2020 uppgår till runt 500 miljoner euro. Den 21 augusti 2013 gav rådet (utrikes frågor) den höga representanten i uppdrag att se över EU:s bistånd till Egypten. Rådet beslutade att EU:s samarbete med Egypten skulle justeras i enlighet med händelseutvecklingen på plats.

| T. | Under hela presidentvalsprocessen 2018 undanröjdes möjligheterna till en fredlig politisk opposition, och de egyptiska väljarna förnekades sin rätt till politiskt deltagande i en massiv omfattning. |
| --- | --- |

T.

Under hela presidentvalsprocessen 2018 undanröjdes möjligheterna till en fredlig politisk opposition, och de egyptiska väljarna förnekades sin rätt till politiskt deltagande i en massiv omfattning.

| U. | Rådet (utrikes frågor) angav i sina slutsatser av den 21 augusti 2013 att ”medlemsstaterna [också enades] om att dra in licenserna för export till Egypten av utrustning som kan användas för internt förtryck och att ompröva licenserna för export av sådan utrustning som omfattas av gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp och se över sitt stöd på säkerhetsområdet med Egypten”. Dessa slutsatser upprepades av utrikesrådet i februari 2014. Vice ordföranden/den höga representanten bekräftade i ett skriftligt svar av den 27 oktober 2015 att dessa slutsatser utgjorde ”ett politiskt ställningstagande mot allt militärt stöd till Egypten”. |
| --- | --- |

U.

Rådet (utrikes frågor) angav i sina slutsatser av den 21 augusti 2013 att ”medlemsstaterna [också enades] om att dra in licenserna för export till Egypten av utrustning som kan användas för internt förtryck och att ompröva licenserna för export av sådan utrustning som omfattas av gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp och se över sitt stöd på säkerhetsområdet med Egypten”. Dessa slutsatser upprepades av utrikesrådet i februari 2014. Vice ordföranden/den höga representanten bekräftade i ett skriftligt svar av den 27 oktober 2015 att dessa slutsatser utgjorde ”ett politiskt ställningstagande mot allt militärt stöd till Egypten”.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt de fortsatta restriktionerna för grundläggande demokratiska rättigheter, särskilt yttrandefriheten både på och utanför internet, förenings- och mötesfriheten, den politiska pluralismen och rättsstaten i Egypten. Parlamentet kräver ett slut på alla handlingar av våld, uppvigling, hets, trakasserier, hotelser, påtvingade försvinnanden och censur som riktas mot människorättsförsvarare, advokater, demonstranter, journalister, bloggare, fackföreningsmedlemmar, studenter, kvinnorättsaktivister, hbti-personer, organisationer i det civila samhället, den politiska oppositionen och minoriteter, däribland nubier, och som förövas av statliga myndigheter, säkerhetsstyrkor och säkerhetstjänst samt andra grupper i Egypten. Parlamentet fördömer övervåldet mot demonstranter och begär en oberoende och insynsvänlig utredning av alla kränkningar av de mänskliga rättigheterna och att de ansvariga ska ställas inför rätta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar den egyptiska regeringen att omedelbart och villkorslöst frige människorättsförsvararna Ahmad Amasha, Hanan Badr al-Din, Amal Fathy, Ezzat Ghoneim, Hoda Abdelmoneim, Ibrahim Metwally Hegazy och Azzouz Mahgoub samt mediearbetarna Mahmoud ”Shawkan” Abu Zeid, Hisham Gaafar, Mohammed ”Oxygen” Ibrahim, Ismail Iskandarani, Adel Sabri, Ahmed Tarek Ibrahim Ziada, Alaa Abdelfattah, Shady Abu Zaid, Mostafa al-Aasar, Hassan al-Bannaand och Moataz Wadnan, liksom alla andra som frihetsberövats enbart för att de fredligt utövat sin rätt till yttrandefrihet, vilket strider mot Egyptens författning och internationella åtaganden. I väntan på att de ska släppas fria uppmanar parlamentet Egypten att ge dem full tillgång till sina familjer, advokater som de själva valt och lämplig medicinsk vård, och att genomföra trovärdiga utredningar av alla påståenden om misshandel eller tortyr. Parlamentet uppmanar EU att till fullo genomföra sina exportkontroller gentemot Egypten med avseende på varor som kan användas för tortyr eller dödsstraff. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner den egyptiska regeringen om att Egyptens och dess befolknings långsiktiga välstånd går hand i hand med skyddet av universella mänskliga rättigheter och inrättandet och förankringen av demokratiska och öppna institutioner som verkar för att skydda medborgarnas grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar därför de egyptiska myndigheterna att fullt ut tillämpa principerna i de internationella konventioner som Egypten har anslutit sig till. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att lägga ned alla befintliga grundlösa brottsutredningar om icke-statliga organisationer, däribland fallen av ”utländsk finansiering”, och att upphäva den drakoniska lagen om icke-statliga organisationer. Parlamentet vill att denna lag ska ersättas av nya rättsliga ramar som utarbetas i verkligt samråd med organisationer i det civila samhället i enlighet med Egyptens nationella och internationella åtaganden i syfte att skydda föreningsfriheten. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över massrättegångarna i egyptiska domstolar och det stora antalet dödsdomar och långa fängelsestraff som avkunnas. Parlamentet uppmanar de egyptiska rättsliga myndigheterna att upphöra med att tillämpa dödsstraffet mot enskilda personer, däribland mot dem som var under 18 år vid tidpunkten för det påstådda brottet, och att upprätthålla och respektera den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Egypten är part i, särskilt artikel 14 om rätten till en rättvis och snar rättegång på grundval av tydliga åtalspunkter och med respekt för de åtalades rättigheter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till Egypten att underteckna och ratificera det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som syftar till ett avskaffande av dödsstraffet, liksom FN:s internationella konvention till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden. Parlamentet uppmuntrar den egyptiska regeringen att skicka ut en öppen inbjudan till de berörda särskilda FN-rapportörerna att besöka landet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar det egyptiska parlamentet att se över Egyptens strafflag, straffprocesslag, lagstiftning mot terrorism och militärlag. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att upphöra med att ställa civilpersoner inför rätta i militärdomstolar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker stor oro över repressalierna mot personer som samarbetar eller försöker samarbeta med internationella människorättsorganisationer eller FN:s människorättsorgan, såsom senast FN:s särskilda rapportör om adekvata bostäder. Parlamentet påminner de egyptiska myndigheterna om Egyptens skyldigheter som FN-medlem att avstå från sådana handlingar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet fördömer den fortsatta förföljelsen av minoritetsgrupper i Egypten. Parlamentet upprepar sitt engagemang för samvets- och religionsfrihet i Egypten och uppmanar till internationellt samarbete, inbegripet en oberoende utredning av FN för att bedöma situationen för koptiska kristna i Egypten. Parlamentet uppmanar Egypten att se över sina hädelselagar och se till att religiösa minoriteter skyddas från dem. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen den egyptiska regeringen att sätta stopp för alla diskriminerande åtgärder som infördes efter juni 2017 mot qatariska medborgare, särskilt med avseende på fallet Ola al-Qaradawi och hennes man Hosam Khalaf. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet stöder förhoppningarna hos majoriteten av det egyptiska folket, som vill få till stånd ett fritt, stabilt, blomstrande, inkluderande och demokratiskt land som respekterar sina nationella och internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Parlamentet påminner om att det är viktigt med respekt för fredligt uttryckande av åsikter och kritik. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uttrycker sitt djupaste deltagande med de anhöriga till terrorismens offer. Parlamentet står solidariskt med det egyptiska folket och upprepar sitt åtagande att bekämpa spridningen av radikala ideologier och terrorgrupper. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen den egyptiska regeringen att se till att alla insatser på Sinaihalvön genomförs i enlighet med internationella normer för mänskliga rättigheter, att grundligt utreda alla övergrepp, att omedelbart öppna norra Sinai för oberoende observatörer och journalister, att tillgodose invånarnas grundläggande behov och att tillåta oberoende hjälporganisationer att ge stöd till människor i nöd. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att prioritera situationen för människorättsförsvarare i Egypten och att fördöma den alarmerande människorättssituationen i landet, inklusive användningen av dödsstraff. Utrikestjänsten uppmanas med eftertryck att ta upp den senaste utvecklingen i Egypten och att använda alla medel för att utöva inflytande som står till dess förfogande för att sätta press på Egypten att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna och sätta stopp för nära förestående avrättningar, att begära att de frihetsberövade omedelbart ska friges och att uppmuntra de egyptiska myndigheterna att respektera sina åtaganden i fråga om internationella normer och lagar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet framhåller den betydelse som EU tillmäter sitt samarbete med Egypten som en viktig granne och partner. Egypten uppmanas därför med stort eftertryck att infria sitt åtagande i prioriteringarna för partnerskapet EU–Egypten, som antogs den 27 juli 2017, om att främja demokrati, grundläggande friheter och mänskliga rättigheter i överensstämmelse med landets författning och internationella normer. Parlamentet understryker att partnerskapsprioriteringarna ingicks med Egypten 2017 trots en kontinuerlig tillbakagång på området för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstaten. Vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna uppmanas eftertryckligen att villkora ytterligare samarbete med Egypten med respekt för de mänskliga rättigheterna och att integrera människorättsfrågor i alla samtal med de egyptiska myndigheterna, särskilt avseende de tre fastställda prioriteringarna. Parlamentet upprepar att de mänskliga rättigheterna inte får undergrävas genom migrationshantering eller åtgärder för att bekämpa terrorism. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner de egyptiska myndigheterna om att nivån på EU:s engagemang i Egypten bör vara incitamentbaserad i linje med ”mer för mer”-principen i den europeiska grannskapspolitiken, och bör vara beroende av att det görs framsteg i reformen av demokratiska institutioner, rättsstaten och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att behålla en stark och enad hållning i fråga om EU:s ställningstagande för mänskliga rättigheter vid mötet i associeringsrådet EU–Egypten den 20 december 2018, på samma sätt som de bör göra i alla forum för mänskliga rättigheter och i bilaterala och multilaterala möten, och att tydligt uttrycka de konsekvenser som den egyptiska regeringen kommer att möta om den inte kan vända sin negativa utveckling, såsom riktade sanktioner mot personer som är ansvariga för kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar även EU att utfärda ett fast uttalande vid nästa möte i FN:s råd för mänskliga rättigheter, också med tanke på rekommendationerna till FN:s allmänna återkommande utvärdering 2019. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påminner om sin fortsatta bestörtning över tortyren och dödandet av den italienske forskaren Giulio Regeni. Parlamentet kommer att fortsätta att trycka på för att EU:s myndigheter ska stå i kontakt med sina egyptiska motsvarigheter fram till dess att sanningen kommer fram i detta fall och förövarna ställs till svars. Parlamentet påminner de egyptiska myndigheterna om deras ansvar för säkerheten för de italienska och egyptiska jurister som utreder fallet Giulio Regeni. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att stoppa exporten till Egypten av övervakningsteknik och säkerhetsutrustning som kan underlätta angrepp på människorättsförsvarare och aktivister i det civila samhället, även på sociala medier. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet beklagar djupt de egyptiska myndigheternas ovilja att organisera ett besök i Kairo från parlamentets underutskott för mänskliga rättigheter. Parlamentet förväntar sig att EU tar upp de egyptiska myndigheternas fortsatta vägran att tillåta detta besök. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Egyptens regering och parlament. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2018)0035.

(2)  EUT C 50, 9.2.2018, s. 42.

(3)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 130.

(4)  EUT C 300, 18.8.2016, s. 34.

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/137 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/137

---

P8_TA(2018)0527

Tanzania

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om Tanzania (2018/2969(RSP))

(2020/C 388/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Tanzania, bland annat resolutionen av den 12 mars 2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Tanzania, bland annat resolutionen av den 12 mars 2015 (1),

| — | med beaktande av uttalandet från den höga representanten Federica Mogherini av den 15 november 2018 på EU:s vägnar om förbindelserna mellan EU och Tanzania, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från den höga representanten Federica Mogherini av den 15 november 2018 på EU:s vägnar om förbindelserna mellan EU och Tanzania,

| — | med beaktande av EU:s lokala uttalande av den 23 februari 2018 om ökningen av politiskt relaterat våld och hot i Tanzania, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s lokala uttalande av den 23 februari 2018 om ökningen av politiskt relaterat våld och hot i Tanzania,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 juni 2016 om lika möjligheter för hbti-personer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 juni 2016 om lika möjligheter för hbti-personer,

| — | med beaktande av uttalandet från Michelle Bachelet, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, av den 2 november 2018 om förföljandet och gripanden av hbti-personer i Tanzania, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Michelle Bachelet, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, av den 2 november 2018 om förföljandet och gripanden av hbti-personer i Tanzania,

| — | med beaktande av Europeiska rådets verktygslåda för att främja och skydda fullständiga mänskliga rättigheter för homosexuella, bisexuella och transpersoner (verktygslådan för hbt-frågor), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets verktygslåda för att främja och skydda fullständiga mänskliga rättigheter för homosexuella, bisexuella och transpersoner (verktygslådan för hbt-frågor),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet (”Cotonouavtalet”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet (”Cotonouavtalet”),

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Efter valet av Tanzanias president John Pombe Magufuli 2015 har de grundläggande rättigheterna i landet undergrävts genom repressiva lagar och förordningar. Kritiska journalister, oppositionspolitiker och frispråkiga aktivister inom det civila samhället har utsatts för hot, godtyckliga frihetsberövanden och trakasserier. |
| --- | --- |

A.

Efter valet av Tanzanias president John Pombe Magufuli 2015 har de grundläggande rättigheterna i landet undergrävts genom repressiva lagar och förordningar. Kritiska journalister, oppositionspolitiker och frispråkiga aktivister inom det civila samhället har utsatts för hot, godtyckliga frihetsberövanden och trakasserier.

| B. | Under de senaste två åren har stigmatisering, våld och riktade gripanden mot hbti-personer i landet ökat. Enligt tanzanisk lag är samkönade förhållanden kriminella och straffbelagda med 30 års fängelse. Tanzanias lag mot homosexualitet hör till de strängaste i världen. |
| --- | --- |

B.

Under de senaste två åren har stigmatisering, våld och riktade gripanden mot hbti-personer i landet ökat. Enligt tanzanisk lag är samkönade förhållanden kriminella och straffbelagda med 30 års fängelse. Tanzanias lag mot homosexualitet hör till de strängaste i världen.

| C. | I Tanzania tvingas män som misstänks vara homosexuella att genomgå anala undersökningar, vilket är en skamlig metod för att ”bevisa” homosexuellt beteende, som FN och Afrikanska kommissionen för mänskliga rättigheter och folkens rättigheter har fördömt som tortyr. |
| --- | --- |

C.

I Tanzania tvingas män som misstänks vara homosexuella att genomgå anala undersökningar, vilket är en skamlig metod för att ”bevisa” homosexuellt beteende, som FN och Afrikanska kommissionen för mänskliga rättigheter och folkens rättigheter har fördömt som tortyr.

| D. | Paul Makonda, guvernör i regionen Dar es Salaam, har varit en framträdande förespråkare för förtrycket. Vid en presskonferens den 31 oktober 2018 tillkännagav han att en insatsgrupp hade inrättats för att spåra upp homosexuella män, prostituerade och personer som genomför bedräglig insamling av pengar på sociala medier. Han uppmanade allmänheten att anmäla misstänkta homosexuella till myndigheterna. |
| --- | --- |

D.

Paul Makonda, guvernör i regionen Dar es Salaam, har varit en framträdande förespråkare för förtrycket. Vid en presskonferens den 31 oktober 2018 tillkännagav han att en insatsgrupp hade inrättats för att spåra upp homosexuella män, prostituerade och personer som genomför bedräglig insamling av pengar på sociala medier. Han uppmanade allmänheten att anmäla misstänkta homosexuella till myndigheterna.

| E. | Hälsovårdsministeriet har tillfälligt upphävt tillhandahållandet av hiv/aids-relaterade tjänster på lokal nivå och stängt öppna centrum för olika målgrupper, inbegripet homosexuella män. Den 17 februari 2017 stängde det 40 hälsovårdscentraler för deras påstådda uppmuntran till homosexualitet. Flera organisationer har rapporterat att övergreppen mot hbti-personer har resulterat i att hiv-positiva män inte har tillgång till sina antiretrovirala behandlingar, medan andra inte längre har tillgång till tester och förebyggande tjänster. |
| --- | --- |

E.

Hälsovårdsministeriet har tillfälligt upphävt tillhandahållandet av hiv/aids-relaterade tjänster på lokal nivå och stängt öppna centrum för olika målgrupper, inbegripet homosexuella män. Den 17 februari 2017 stängde det 40 hälsovårdscentraler för deras påstådda uppmuntran till homosexualitet. Flera organisationer har rapporterat att övergreppen mot hbti-personer har resulterat i att hiv-positiva män inte har tillgång till sina antiretrovirala behandlingar, medan andra inte längre har tillgång till tester och förebyggande tjänster.

| F. | I november 2018 greps tio män i Zanzibar för att de påstods ha genomfört en vigselceremoni mellan två personer av samma kön. 13 aktivister för hälsa och mänskliga rättigheter greps den 17 oktober 2018 för att de deltog i ett möte för att diskutera en lag som begränsar tillgången för hbti-personer till vissa hälso- och sjukvårdstjänster. |
| --- | --- |

F.

I november 2018 greps tio män i Zanzibar för att de påstods ha genomfört en vigselceremoni mellan två personer av samma kön. 13 aktivister för hälsa och mänskliga rättigheter greps den 17 oktober 2018 för att de deltog i ett möte för att diskutera en lag som begränsar tillgången för hbti-personer till vissa hälso- och sjukvårdstjänster.

| G. | Många barn och ungdomar, särskilt flickor, utsätts för kränkningar av de mänskliga rättigheterna och skadliga sedvänjor, bland annat utbrett sexuellt våld, kroppslig bestraffning, barnäktenskap och tonårsgraviditeter, som försvårar eller omöjliggör utbildning för dem. Tanzanias regering hindrar tillgången till tjänster relaterade till sexuell och reproduktiv hälsa och hotar organisationer som tillhandahåller information om sådana tjänster. |
| --- | --- |

G.

Många barn och ungdomar, särskilt flickor, utsätts för kränkningar av de mänskliga rättigheterna och skadliga sedvänjor, bland annat utbrett sexuellt våld, kroppslig bestraffning, barnäktenskap och tonårsgraviditeter, som försvårar eller omöjliggör utbildning för dem. Tanzanias regering hindrar tillgången till tjänster relaterade till sexuell och reproduktiv hälsa och hotar organisationer som tillhandahåller information om sådana tjänster.

| H. | Den 22 juni 2018 gjorde president Magufuli ett uttalande som förbjöd gravida flickor att gå i skola. Myndigheterna trakasserar organisationer i det civila samhället som förespråkar rättigheterna för gravida flickor att återvända till skolan. |
| --- | --- |

H.

Den 22 juni 2018 gjorde president Magufuli ett uttalande som förbjöd gravida flickor att gå i skola. Myndigheterna trakasserar organisationer i det civila samhället som förespråkar rättigheterna för gravida flickor att återvända till skolan.

| I. | Tanzanias kommission för mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning har inte varit aktiv på senare tid. President Magufuli har inte utsett kommissionsledamöter eller andra befattningshavare till kommissionen. |
| --- | --- |

I.

Tanzanias kommission för mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning har inte varit aktiv på senare tid. President Magufuli har inte utsett kommissionsledamöter eller andra befattningshavare till kommissionen.

| J. | Regeringen har lagt ner eller hotat privatägda radiostationer och tidningar, och avslutat direktsändningar av parlamentets debatter. Lokala kanaler och avkodare som sänder program på lokala kanaler har stängts. |
| --- | --- |

J.

Regeringen har lagt ner eller hotat privatägda radiostationer och tidningar, och avslutat direktsändningar av parlamentets debatter. Lokala kanaler och avkodare som sänder program på lokala kanaler har stängts.

| K. | Tanzanias nationalförsamling antog en lag om it-brottslighet 2015 och förordningar om innehåll på nätet i september 2018 i syfte att kontrollera innehåll som används i sociala medier. Statistiklagen som antogs 2015 fastställer att det inte är tillåtet att diskutera eller ifrågasätta viss statistik som meddelats av regeringen. |
| --- | --- |

K.

Tanzanias nationalförsamling antog en lag om it-brottslighet 2015 och förordningar om innehåll på nätet i september 2018 i syfte att kontrollera innehåll som används i sociala medier. Statistiklagen som antogs 2015 fastställer att det inte är tillåtet att diskutera eller ifrågasätta viss statistik som meddelats av regeringen.

| L. | Ledande oppositionsmedlemmar grips regelbundet anklagade för olika brott, från att ha förolämpat presidenten till falsk information och uppvigling. 20 medlemmar av Tanzanias största oppositionsparti greps i juli 2018 på grund av påståenden om att ha underblåst problem. Flera medlemmar av den politiska oppositionen och parlamentsledamöter har utsatts för våld och till och med dödats sedan början av 2018. Den 22 februari 2018 dödades Godfrey Luena, ledamot av parlamentet och av Tanzanias främsta oppositionsparti Chama Cha Demokrasia na Maendeleo (CHADEMA), och en högljudd försvarare av markrättigheter, med macheter utanför sitt hem. I november 2018 greps programsamordnaren för Kommittén för skydd av journalister (CPJ) Africa Angela Quintal, och hennes kollega Muthoki Mumo, och släpptes efter påtryckningar av internationella institutioner. |
| --- | --- |

L.

Ledande oppositionsmedlemmar grips regelbundet anklagade för olika brott, från att ha förolämpat presidenten till falsk information och uppvigling. 20 medlemmar av Tanzanias största oppositionsparti greps i juli 2018 på grund av påståenden om att ha underblåst problem. Flera medlemmar av den politiska oppositionen och parlamentsledamöter har utsatts för våld och till och med dödats sedan början av 2018. Den 22 februari 2018 dödades Godfrey Luena, ledamot av parlamentet och av Tanzanias främsta oppositionsparti Chama Cha Demokrasia na Maendeleo (CHADEMA), och en högljudd försvarare av markrättigheter, med macheter utanför sitt hem. I november 2018 greps programsamordnaren för Kommittén för skydd av journalister (CPJ) Africa Angela Quintal, och hennes kollega Muthoki Mumo, och släpptes efter påtryckningar av internationella institutioner.

| M. | Utvecklingen av turismen under de senaste åren har lett till ökad verksamhet, särskilt i regionen Serengeti där massajfolket bor. Kontrollen av odlingsbar mark eller knappa landområden för spekulativa ändamål har lett till starka spänningar i området. |
| --- | --- |

M.

Utvecklingen av turismen under de senaste åren har lett till ökad verksamhet, särskilt i regionen Serengeti där massajfolket bor. Kontrollen av odlingsbar mark eller knappa landområden för spekulativa ändamål har lett till starka spänningar i området.

| N. | EU:s delegationschef Roeland van de Geer var tvungen att lämna landet efter att de tanzaniska myndigheterna hade utövat ett ökat tryck på honom. Sedan valet av president Magufuli har chefen för UN Women, chefen för FN:s utvecklingsprogram (UNDP) och Unescos chef utvisats från Tanzania. |
| --- | --- |

N.

EU:s delegationschef Roeland van de Geer var tvungen att lämna landet efter att de tanzaniska myndigheterna hade utövat ett ökat tryck på honom. Sedan valet av president Magufuli har chefen för UN Women, chefen för FN:s utvecklingsprogram (UNDP) och Unescos chef utvisats från Tanzania.

| O. | EU:s höga representant Federica Mogherini har tillkännagett en omfattande översyn av EU:s förbindelser med Tanzania. |
| --- | --- |

O.

EU:s höga representant Federica Mogherini har tillkännagett en omfattande översyn av EU:s förbindelser med Tanzania.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över den allt sämre politiska situationen i Tanzania, som kännetecknas av att det offentliga rummet krymper genom en åtstramning av restriktionerna för verksamheten i organisationer i det civila samhället, människorättsförsvarare, medier och många politiska partier. Parlamentet är djupt oroat över den försämrade situationen för hbti-personer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer alla uppmaningar till hat och våld på grund av sexuell läggning. Parlamentet uppmanar de tanzaniska myndigheterna att se till att Paul Makonda slutar med sin provokation mot hbti-personer och att han ställs inför rätta för uppvigling till våld. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet efterlyser oberoende utredningar av attacker och angrepp mot journalister, hbti-personer, människorättsförsvarare och medlemmar av oppositionspartier, i syfte att lagföra misstänkta förövare. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner den tanzaniska regeringen om dess skyldighet att, inklusive åtagandena inom ramen för Cotonouavtalet, under alla omständigheter skydda alla sina medborgares rättigheter, värdighet och fysiska integritet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Tanzania att upphäva lagar som kriminaliserar homosexualitet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att fullt ut utnyttja hbt-verktygslådan för att uppmuntra tredjeländer att avkriminalisera homosexualitet, bidra till att minska våldet och diskrimineringen och skydda hbti-människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Tanzania att ändra alla restriktiva bestämmelser i lagen om it-brottslighet, förordningarna om elektronisk kommunikation och postkommunikation (onlineinnehåll) och medietjänstlagen, samt ersätta dessa med bestämmelser som garanterar yttrandefrihet och mediefrihet i linje med internationella människorättsnormer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Tanzania att upphäva all lagstiftning, politik eller andra hinder mot tjänster och information som kvinnor, flickor och unga mödrar behöver för ett hälsosamt liv, i synnerhet president Magufulis uttalande om att flickor som föder barn inte bör tillåtas återvända till skolan, inbegripet upphävande av bestämmelser som gör det lagligt för gravida flickor att avstängas från skolan. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Tanzanias president att så snart som möjligt göra landets människorättskommission operativ, utse kommissionsledamöter som ska följa upp kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och vidta åtgärder för att stödja hushållsarbetare utomlands. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar de tanzaniska myndigheterna att frige alla politiska fångar. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över det tryck som Tanzanias regering utövar på EU:s delegationschef Roeland van de Geer. Parlamentet välkomnar unionens och dess medlemsstaters beslut att göra en omfattande översyn av EU:s politik gentemot Tanzania. Parlamentet insisterar på vikten av politisk dialog för att få fram konkreta åtaganden från de tanzaniska myndigheterna för att skapa en gynnsam miljö för det civila samhällets, de politiska partiernas och mediernas verksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att en uttrycklig hänvisning till icke-diskriminering på grund av sexuell läggning tas med i det framtida AVS-EU-partnerskapsavtalet efter 2020. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uttrycker oro över situationen för massajfolket. Parlamentet fördömer myndigheternas och säkerhetsstyrkornas användning av våld. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar de tanzaniska myndigheterna att agera kraftfullt för att skydda rättigheterna för det civila samhällets organisationer, människorättsförsvarare, journalister, hälso- och sjukvårdspersonal och politiska aktivister i enlighet med Tanzanias konstitution, Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter och landets internationella och regionala skyldigheter och åtaganden. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar unionen att fortsätta att noga övervaka människorättssituationen i Tanzania, särskilt genom regelbunden rapportering från sin delegation. Parlamentet uppmanar unionens delegation och medlemsstaterna att göra allt de kan för att vidta nödåtgärder och stöd till riskutsatta människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilde representant för mänskliga rättigheter, AVS–EU-ministerrådet, Afrikanska unionens institutioner, Östafrikanska gemenskapens institutioner samt Tanzanias regering och parlament. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT C 316, 30.8.2016, s. 122.

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/141 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/141

---

P8_TA(2018)0528

Blockkedja: en framåtblickande handelspolitik

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om blockkedja: en framåtblickande handelspolitik (2018/2085(INI))

(2020/C 388/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 207.3 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 207.3 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats), |
| --- | --- |

—

med beaktande av allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats),

| — | med beaktande av Världshandelsorganisationens (WTO) avtal om handel med informationsteknikprodukter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshandelsorganisationens (WTO) avtal om handel med informationsteknikprodukter,

| — | med beaktande av WTO:s arbetsprogram om e-handel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WTO:s arbetsprogram om e-handel,

| — | med beaktande av WTO-avtalet om förenklade handelsprocedurer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WTO-avtalet om förenklade handelsprocedurer,

| — | med beaktande av Världstullorganisationens reviderade Kyotokonvention, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världstullorganisationens reviderade Kyotokonvention,

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om virtuella valutor (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om virtuella valutor (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om en ny framåtblickande och innovativ strategi för handel och investeringar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om en ny framåtblickande och innovativ strategi för handel och investeringar (2),

| — | med beaktade av sin resolution av den 12 december 2017 om en digital handelsstrategi (3), |
| --- | --- |

—

med beaktade av sin resolution av den 12 december 2017 om en digital handelsstrategi (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 maj 2017 om utvärderingen av externa aspekter av tullens arbete och förvaltning som ett verktyg för att underlätta handel och bekämpa olaglig handel (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 maj 2017 om utvärderingen av externa aspekter av tullens arbete och förvaltning som ett verktyg för att underlätta handel och bekämpa olaglig handel (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2017 om den internationella handelns och EU:s handelspolitiks inverkan på de globala värdekedjorna (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2017 om den internationella handelns och EU:s handelspolitiks inverkan på de globala värdekedjorna (5),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen om handel och kvinnors ekonomiska egenmakt från WTO:s ministerkonferens i Buenos Aires i december 2017 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen om handel och kvinnors ekonomiska egenmakt från WTO:s ministerkonferens i Buenos Aires i december 2017 (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (7),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till övergripande bestämmelser om uppgiftsflöden över gränserna för skyddet av personuppgifter (inom EU-handeln och investeringsavtal), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till övergripande bestämmelser om uppgiftsflöden över gränserna för skyddet av personuppgifter (inom EU-handeln och investeringsavtal),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Europeiska regionkommittén om genomförandet av den handelspolitiska strategin Handel för alla – Genomföra en progressiv handelspolitik för att styra globaliseringen (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Europeiska regionkommittén om genomförandet av den handelspolitiska strategin Handel för alla – Genomföra en progressiv handelspolitik för att styra globaliseringen (COM(2017)0491),

| — | med beaktande av rapporten från 2016 från den vetenskapliga chefsrådgivaren i det brittiska regeringskansliet ”Distributed Ledger Technology: beyond block chain” (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från 2016 från den vetenskapliga chefsrådgivaren i det brittiska regeringskansliet ”Distributed Ledger Technology: beyond block chain” (8),

| — | med beaktande av vitboken från 2018 från FN:s Centre for Trade Facilitation and Electronic Business (UN/Cefact) om blockkedjans tekniska tillämpningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av vitboken från 2018 från FN:s Centre for Trade Facilitation and Electronic Business (UN/Cefact) om blockkedjans tekniska tillämpningar,

| — | med beaktande av förklaringen av den 10 april 2018 från 21 EU-medlemsstater och Norge om upprättandet av ett europeiskt partnerskap för blockkedjan (9), efter vilket ytterligare fem medlemsstater har anslutit sig till partnerskapet, vilket innebär att det nuvarande antalet undertecknande länder är 27, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen av den 10 april 2018 från 21 EU-medlemsstater och Norge om upprättandet av ett europeiskt partnerskap för blockkedjan (9), efter vilket ytterligare fem medlemsstater har anslutit sig till partnerskapet, vilket innebär att det nuvarande antalet undertecknande länder är 27,

| — | med beaktande av kommissionens införande av EU:s observationscentrum och forum för blockkedjor den 1 februari 2018 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens införande av EU:s observationscentrum och forum för blockkedjor den 1 februari 2018 (10),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 oktober 2017 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 oktober 2017 (11),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0407/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0407/2018), och av följande skäl:

| A. | I detta betänkande betraktas blockkedjan, om inte annat anges, som en privat, tillståndsbelagd distribuerad databasteknik (distributed ledger technology, DLT, ibland även kallad teknik för distribuerade liggare), som utgörs av en databas bestående av datamängder som visas i en följd och som läggs till i samförstånd med nätoperatörer. |
| --- | --- |

A.

I detta betänkande betraktas blockkedjan, om inte annat anges, som en privat, tillståndsbelagd distribuerad databasteknik (distributed ledger technology, DLT, ibland även kallad teknik för distribuerade liggare), som utgörs av en databas bestående av datamängder som visas i en följd och som läggs till i samförstånd med nätoperatörer.

| B. | Olika fallstudier och branscher kommer att ha olika användning av en blandning av privata/offentliga, tillståndsbelagda/tillståndslösa blockkedjor. |
| --- | --- |

B.

Olika fallstudier och branscher kommer att ha olika användning av en blandning av privata/offentliga, tillståndsbelagda/tillståndslösa blockkedjor.

| C. | Varje block på en blockkedja innehåller en hash som bekräftar data på tidigare block. Därigenom kan enskilda parter genomföra transaktioner med större förtroende och ansvarsskyldighet, då det är svårt att förfalska uppgifter som lagras i en liggare. |
| --- | --- |

C.

Varje block på en blockkedja innehåller en hash som bekräftar data på tidigare block. Därigenom kan enskilda parter genomföra transaktioner med större förtroende och ansvarsskyldighet, då det är svårt att förfalska uppgifter som lagras i en liggare.

| D. | Blockkedjeteknik med öppen källkod utgör grunden för framväxten av tillståndsbelagda blockkedjor globalt sett, och bidrar till att öka förtroendenivån bland deltagarna för ett givet affärsrelaterat nätverk. |
| --- | --- |

D.

Blockkedjeteknik med öppen källkod utgör grunden för framväxten av tillståndsbelagda blockkedjor globalt sett, och bidrar till att öka förtroendenivån bland deltagarna för ett givet affärsrelaterat nätverk.

| E. | Blockkedjan skulle kunna göra det möjligt för vissa administratörer att klart och tydligt definiera deltagarnas roller, ansvarsområden, gränser för åtkomst och valideringsrättigheter. |
| --- | --- |

E.

Blockkedjan skulle kunna göra det möjligt för vissa administratörer att klart och tydligt definiera deltagarnas roller, ansvarsområden, gränser för åtkomst och valideringsrättigheter.

| F. | Den globala handeln grundar sig på en leveranskedjesektor på uppskattningsvis 16 biljoner euro, där de höga transaktionskostnaderna och det betungande pappersarbetet leder till komplicerade processer och system som är mottagliga för fel. |
| --- | --- |

F.

Den globala handeln grundar sig på en leveranskedjesektor på uppskattningsvis 16 biljoner euro, där de höga transaktionskostnaderna och det betungande pappersarbetet leder till komplicerade processer och system som är mottagliga för fel.

| G. | Det har inletts lovande pilotinitiativ som skulle kunna minska transportkostnaderna, göra industrin miljövänligare och förbättra de ekonomiska resultaten. |
| --- | --- |

G.

Det har inletts lovande pilotinitiativ som skulle kunna minska transportkostnaderna, göra industrin miljövänligare och förbättra de ekonomiska resultaten.

| H. | Det finns minst 202 blockkedjeinitiativ från regeringshåll i 45 länder världen över, och i synnerhet ekonomierna i regionerna Asien–Stillahavsområdet, Nord-, Mellan- och Sydamerika samt Mellanöstern investerar i blockkedjeteknik för handel. |
| --- | --- |

H.

Det finns minst 202 blockkedjeinitiativ från regeringshåll i 45 länder världen över, och i synnerhet ekonomierna i regionerna Asien–Stillahavsområdet, Nord-, Mellan- och Sydamerika samt Mellanöstern investerar i blockkedjeteknik för handel.

| I. | Blockkedjan kan stärka och förbättra EU:s handelspolitik, till exempel frihandelsavtal, överenskommelser om ömsesidigt erkännande – särskilt av godkända ekonomiska aktörer –, beslut om adekvat skydd av data och handelspolitiska skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

I.

Blockkedjan kan stärka och förbättra EU:s handelspolitik, till exempel frihandelsavtal, överenskommelser om ömsesidigt erkännande – särskilt av godkända ekonomiska aktörer –, beslut om adekvat skydd av data och handelspolitiska skyddsåtgärder.

| J. | Blockkedjan har stor potential att förbättra insynen och spårbarheten i hela leveranskedjan, öka förtroendenivån för ett givet nätverk bland deltagarna, förenkla tullkontroller och regelefterlevnad, minska transaktionskostnader, göra data svårare att ändra, vilket ökar säkerheten, och fungera som ett verktyg för att bekämpa korruption. De potentiella fördelarna åtföljs av flera utmaningar, som till exempel it-säkerhet. |
| --- | --- |

J.

Blockkedjan har stor potential att förbättra insynen och spårbarheten i hela leveranskedjan, öka förtroendenivån för ett givet nätverk bland deltagarna, förenkla tullkontroller och regelefterlevnad, minska transaktionskostnader, göra data svårare att ändra, vilket ökar säkerheten, och fungera som ett verktyg för att bekämpa korruption. De potentiella fördelarna åtföljs av flera utmaningar, som till exempel it-säkerhet.

| K. | Blockkedjan kan utgöra ett ramverk för insyn i en leveranskedja, minska korruptionen, upptäcka skatteundandragande, möjliggöra spårning av olagliga betalningar och ta itu med handelsbaserad penningtvätt. Det föreligger risker med anknytning till användning av icke-tillståndsbelagda blockkedjeapplikationer för kriminell verksamhet, däribland skatteundandragande, skatteflykt och handelsbaserad penningtvätt. Kommissionen och medlemsstaterna måste utan dröjsmål övervaka och ta itu med dessa problem. |
| --- | --- |

K.

Blockkedjan kan utgöra ett ramverk för insyn i en leveranskedja, minska korruptionen, upptäcka skatteundandragande, möjliggöra spårning av olagliga betalningar och ta itu med handelsbaserad penningtvätt. Det föreligger risker med anknytning till användning av icke-tillståndsbelagda blockkedjeapplikationer för kriminell verksamhet, däribland skatteundandragande, skatteflykt och handelsbaserad penningtvätt. Kommissionen och medlemsstaterna måste utan dröjsmål övervaka och ta itu med dessa problem.

| L. | Blockkedjor är fortfarande under utveckling inom internationell handel, vilket gör att det krävs ett innovationsvänligt, främjande och uppmuntrande ramverk som är rättssäkert, samtidigt som det innehåller skydd för konsumenterna, investerarna och miljön, ökar teknikens sociala värde, minskar den digitala klyftan och förbättrar medborgarnas digitala färdigheter. |
| --- | --- |

L.

Blockkedjor är fortfarande under utveckling inom internationell handel, vilket gör att det krävs ett innovationsvänligt, främjande och uppmuntrande ramverk som är rättssäkert, samtidigt som det innehåller skydd för konsumenterna, investerarna och miljön, ökar teknikens sociala värde, minskar den digitala klyftan och förbättrar medborgarnas digitala färdigheter.

| M. | Blockkedjetekniken kan ge alla parter som deltar i handel, oavsett om de är offentliga och privata, permanent tillgång i realtid till en oföränderlig, tidstämplad databas som innehåller dokument om transaktioner och kan på så sätt hjälpa till att bygga upp förtroendet, undvika problem med efterlevnaden och ta itu med användningen av förfalskade varor eller falska dokument. |
| --- | --- |

M.

Blockkedjetekniken kan ge alla parter som deltar i handel, oavsett om de är offentliga och privata, permanent tillgång i realtid till en oföränderlig, tidstämplad databas som innehåller dokument om transaktioner och kan på så sätt hjälpa till att bygga upp förtroendet, undvika problem med efterlevnaden och ta itu med användningen av förfalskade varor eller falska dokument.

| N. | Några regioner och storstadsområden inom EU har redan börjat utveckla den här tekniken genom specifika projekt och program baserade på deras egna särdrag, och skapar nätverk för att sprida bästa praxis. |
| --- | --- |

N.

Några regioner och storstadsområden inom EU har redan börjat utveckla den här tekniken genom specifika projekt och program baserade på deras egna särdrag, och skapar nätverk för att sprida bästa praxis.

EU:s handelspolitik

| 1. | Europaparlamentet erkänner att EU:s frihandelsavtal, trots tidigare handelsframgångar, har en stor outnyttjad potential och fortfarande väntar på att utnyttjas fullt ut då, i genomsnitt, endast 67 % av EU:s exportörer och 90 % av EU:s importörer använder förmånstullar inom både EU och dess partnerländer eller -regioner. Parlamentet stöder analyser av tekniska lösningar som kan öka användningen av frihandelsavtal och ge ökad export. Parlamentet noterar att exportörer skulle kunna ladda upp alla sina dokument till en applikation från en offentlig myndighet som skulle stödjas av blockkedjan, och därmed visa att de uppfyller villkoren för den förmånsbehandling som beviljas genom ett frihandelsavtal, som till exempel kvalificering av preferentiella ursprungsregler, sanitära och fytosanitära regler och bestämmelser om handel och hållbar utveckling. Parlamentet anser att blockkedjan skulle kunna förbättra bestämmelserna om kumulation i frihandelsavtal. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betraktar förfarandena för att få certifiering avseende både preferentiella och icke-preferentiella ursprungsregler som dyra och krångliga för företagen. Parlamentet anser att blockkedjan, när det gäller preferentiella regler, kan bidra till fastställandet av en varas ekonomiska nationalitet. Parlamentet anser dessutom att blockkedjan, när det gäller icke-preferentiella regler, skulle kunna understödja EU:s proportionerliga användning av handelspolitiska skyddsinstrument genom att skapa insyn i härkomsten för varor som förs in på den europeiska marknaden och ge en överblick över importflödet för att säkerställa mer rättvisa spelregler för företagen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att blockkedjan har potential att stödja agendan för handel och hållbar utveckling genom att skapa förtroende för härkomsten för råmaterial och varor, transparenta tillverkningsprocesser och leveranskedjor, och för deras förenlighet med internationella regler när det gäller rättigheter inom områdena arbete, sociala frågor och miljö, med hänsyn till den särskilda relevansen för konfliktmineraler, olaglig handel med kulturföremål, exportkontroll och korruption. Parlamentet betonar att blockkedjan skulle kunna bidra till företagens hållbarhetsarbete och främja ett ansvarsfullt företagande. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att överenskommelser om ömsesidigt erkännande av godkända ekonomiska aktörer gör det möjligt för företag att diversifiera sina leveranskedjor på grund av minskad tid och minskade kostnader förknippade med gränsöverskridande tullar. Parlamentet konstaterar att det finns genomförandeproblem att ta itu med. Parlamentet anser att blockkedjan genom ett sömlöst datautbyte har potential att minska osäkerheten i samband med genomförandet av överenskommelser om ömsesidigt erkännande av godkända ekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

4.

Externa aspekter på förenklade tull- och handelsprocedurer

| 5. | Europaparlamentet välkomnar varmt avtalet om förenklade handelsprocedurer. Parlamentet betraktar detta som en utgångspunkt för WTO:s medlemmar att utforska nya sätt att underlätta handeln, bland annat genom blockkedjan. Parlamentet välkomnar EU:s insatser för att bevara och stärka WTO och dess ställningstagande för ett regelbaserat handelssystem för att säkerställa lika villkor och efterlevnaden av globala handelsregler. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att blockkedjan skulle kunna göra det möjligt för tullmyndigheter att automatiskt erhålla den information som krävs för en tulldeklaration, minska behovet av manuella kontroller och pappershantering, och ge en exakt uppdatering av statusen och egenskaperna hos varor som förs in i EU till alla relevanta parter på en och samma gång och därmed förbättra spårningskapaciteten och transparensen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att digitaliseringen kommer att göra utbytet av information effektivare och öppnare. Parlamentet menar att blockkedjan kan göra det möjligt för producenter, laboratorier, transportföretag, myndigheter och konsumenter att få tillgång till och dela all nödvändig information avseende, exempelvis, härkomst, testning, certifiering och licensiering. Parlamentet noterar att blockkedjan också skulle kunna understödja lämpligt utfärdande av e-certifikat. Parlamentet betraktar digitaliseringen och användningen av applikationer längs leveranskedjan som både en förutsättning för och ett komplement till en fullt ut fungerande blockkedja. Parlamentet noterar att det föreligger betydande skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller digitalisering. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att användning av blockkedjeteknik i hela leveranskedjan kan öka den globala handelns effektivitet, hastighet och volym genom att begränsa de kostnader som är förknippade med internationella transaktioner och bidra till företags förmåga att identifiera nya handelspartner. Parlamentet anser även att användning av blockkedjeteknik kan leda till ökat konsumentskydd och större förtroende bland konsumenterna för den digitala handeln. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker tillämpningen av blockkedjan, framför allt på följande sätt:






  a) | Den stärker vissheten både avseende varors ursprung och de immateriella rättigheter som är förknippade med dem och minskar därigenom risken för att olagliga varor, inbegripet oäkta och förfalskade varor, ska komma in i leveranskedjan. |
| --- | --- | --- |

9.

a)

Den stärker vissheten både avseende varors ursprung och de immateriella rättigheter som är förknippade med dem och minskar därigenom risken för att olagliga varor, inbegripet oäkta och förfalskade varor, ska komma in i leveranskedjan.

| b) | Den ger myndigheterna exakt information när en vara har skadats/manipulerats i leveranskedjor. |
| --- | --- |

b)

Den ger myndigheterna exakt information när en vara har skadats/manipulerats i leveranskedjor.

| c) | Den förbättrar transparensen och spårbarheten genom att göra det möjligt för alla deltagare att registrera sina transaktioner och dela den här informationen i nätverket. |
| --- | --- |

c)

Den förbättrar transparensen och spårbarheten genom att göra det möjligt för alla deltagare att registrera sina transaktioner och dela den här informationen i nätverket.

| d) | Den värnar om konsumentskyddet och konsumenternas förtroende genom att tillhandahålla konsumenterna detaljerade uppgifter om varor och bidra till företags hållbarhetsarbete. |
| --- | --- |

d)

Den värnar om konsumentskyddet och konsumenternas förtroende genom att tillhandahålla konsumenterna detaljerade uppgifter om varor och bidra till företags hållbarhetsarbete.

| e) | Den minskar kostnaderna för leveranskedjans förvaltning genom att undanröja behovet av mellanhänder och de kostnader som de ger upphov till, tillsammans med det fysiska behovet av att ta fram, transportera och hantera dokumentation i pappersformat. |
| --- | --- |

e)

Den minskar kostnaderna för leveranskedjans förvaltning genom att undanröja behovet av mellanhänder och de kostnader som de ger upphov till, tillsammans med det fysiska behovet av att ta fram, transportera och hantera dokumentation i pappersformat.

| f) | Den förbättrar tillämpningen av korrekt tull- och momsbetalning och inkassering av inkomster inom ramen för handelspolitik. |
| --- | --- |

f)

Den förbättrar tillämpningen av korrekt tull- och momsbetalning och inkassering av inkomster inom ramen för handelspolitik.

| g) | Den minskar den totala tiden varor är i transit genom att automatisera uppgifter som vanligen fullgörs på manuell väg. Parlamentet noterar den medföljande fördelen, i synnerhet för just-in-time leveranskedjor, i form av en minskning både av transportnäringens kostnader och koldioxidavtryck. |
| --- | --- |

g)

Den minskar den totala tiden varor är i transit genom att automatisera uppgifter som vanligen fullgörs på manuell väg. Parlamentet noterar den medföljande fördelen, i synnerhet för just-in-time leveranskedjor, i form av en minskning både av transportnäringens kostnader och koldioxidavtryck.

| 10. | Europaparlamentet noterar att kriminella kan manipulera den lagliga handeln för att dölja sin olagliga verksamhet, exempelvis handelsbaserad penningtvätt, genom att manipulera den nödvändiga dokumentationen, exempelvis genom att övervärdera eller undervärdera varorna i fråga. Parlamentet anser att blockkedjan kan göra det möjligt för tullen och andra myndigheter att vidta nödvändiga åtgärder på ett lägligt, snabbt och samordnat sätt för att avslöja olagliga finansiella flöden. |
| --- | --- |

10.

Dataflöden över gränserna och dataskydd

| 11. | Europaparlamentet betraktar dataflöden över gränserna som en viktig del av den internationella handeln med varor och tjänster och utformningen av blockkedjans arkitektur. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet framhäver blockkedjans möjligheter när det gäller att validera transaktioner i en internationell leveranskedja, genom att fastställa gränser för åtkomst och valideringsförfaranden för deltagare. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet noterar sambandet mellan blockkedjan och dataflöden över gränserna när det gäller handel. Parlamentet noterar att ett privat tillståndsbelagt nätverk för transaktioner mellan flera liggare (ett s.k. interledger network) kan skapa förtroende mellan plattformar genom att integrera uppgifter från flera källor. Parlamentet erkänner betydelsen av dataflöden över gränserna för tillväxt och arbetstillfällen. Parlamentet betonar skillnaden mellan personuppgifter och andra uppgifter i blockkedjor. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet är medvetet om den utmaning som förhållandet mellan blockkedjan och genomförandet av den allmänna dataskyddsförordningen innebär. Parlamentet framhåller att blockkedjans genomförande ska vara förenligt med all befintlig och framtida EU-lagstiftning om reglerna för dataskydd och integritet. Parlamentet betonar att blockkedjeteknik kan tillhandahålla lösningar vad gäller bestämmelserna om ”inbyggt dataskydd” i genomförandet av den allmänna dataskyddsförordningen, på grundval av deras gemensamma principer om att uppgifter ska vara säkra och kontrolleras av ägaren. Parlamentet betonar den allmänna dataskyddsförordningens begränsade effekt på kommersiella transaktioner på grund av avsaknaden av personuppgifter om privata tillståndsbelagda blockkedjor. Parlamentet erkänner dock behovet av nödvändiga skyddsåtgärder och en översyn av regelverket. Parlamentet betonar att den allmänna dataskyddsförordningen är tillämplig endast om det handlar om personuppgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att titta närmare på denna fråga. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet erkänner nödvändigheten av att blockkedjor utformas i överensstämmelse med rätten att bli bortglömd och noterar att verifierade användare av blockkedjor och blockkedjeapplikationer när som helst ska ha tillgång till all data med anknytning till transaktioner som de deltar i, i enlighet med sin rätt till tillgång. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet upprepar sitt krav om bestämmelser som gör att det digitala ekosystemet fungerar fullt ut och som främjar dataflöden över gränserna i frihandelsavtal. Parlamentet noterar i detta avseende att beslut om adekvat skyddsnivå inte främjar det fria flödet av andra uppgifter än personuppgifter. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att förhandla fram bindande och genomdrivbara åtaganden rörande dataöverföringar i frihandelsavtal, inklusive överföringar av andra uppgifter än personuppgifter. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker att blockkedjor innebär ett nytt paradigm inom datalagring och datahantering, som kan decentralisera former av mänsklig samverkan, marknader, bankverksamhet och internationell handel. Parlamentet betonar att blockkedjans uppkomst innebär både möjligheter och utmaningar i fråga om dataskydd, öppenhet och ekonomisk brottslighet, eftersom data är oföränderlig när den väl matats in och delas med alla deltagande parter, vilket även säkerställer dess säkerhet och integritet. Parlamentet begär att allt som kan göras görs, också på nationell nivå, för att garantera att tekniken är skyddad mot förfalskning och oföränderlig och för att säkerställa att den grundläggande rätten till dataskydd inte äventyras. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet erkänner de utmaningar som förhållandet mellan blockkedjetekniken och genomförandet av EU:s ramverk för dataskydd, nämligen den allmänna dataskyddsförordningen (GDPR), för med sig, och erinrar om att detta förhållande, som en följd, skulle kunna visa att det föreligger en konflikt mellan skyddet av grundläggande rättigheter, å ena sidan, och främjandet av innovation, å andra sidan. Parlamentet påminner om nödvändigheten av att säkerställa att blockkedjan fullt ut är förenlig med EU:s ramverk för dataskydd och fullt ut respekterar de principer som föreskrivs i unionslagstiftningen, framför allt i förhållande till behandling av personuppgifter som en grundläggande rättighet enligt artikel 8.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och artikel 16.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar dessutom att blockkedjor, delvis till följd av den konflikt som anges ovan, inte på något sätt automatiskt stöder datasuveränitet och att de därför specifikt måste utformas för att göra det, med tanke på att de även kan innebära risker avseende dataskydd. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet understryker att blockkedjeteknik, om den är ändamålsenligt utformad, bör vara förenlig med principen om ”inbyggt dataskydd”, som är till för att ge den registrerade större kontroll över sina data, i överensstämmelse med GDPR. Parlamentet betonar dessutom att personuppgifter i en blockkedja normalt sett inte är anonymiserade, vilket innebär att de omfattas av GDPR. Parlamentet betonar att blockkedjor ska vara fullt ut förenliga med unionslagstiftningen, också när de används för behandling av personuppgifter. Parlamentet rekommenderar i detta avseende att blockkedjor och applikationer ska inbegripa mekanismer som säkerställer att uppgifter kan vara helt anonymiserade, så att det därigenom garanteras att de enbart lagrar uppgifter som inte avser en identifierad eller identifierbar fysisk person. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet understryker att det för framtida blockkedjeapplikationer bör införas mekanismer för att skydda personuppgifter och användarnas integritet och säkerställa att uppgifterna kan vara helt anonymiserade. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att finansiera forskning, särskilt akademisk forskning, och innovation om nya blockkedjetekniker som är förenliga med GDPR och grundas på principen om inbyggt uppgiftsskydd såsom zk-SNARK (zero-knowledge succinct non–interactive arguments of knowledge). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att blockkedjetekniken, för att förhindra ett åsidosättande av den grundläggande rätten till skydd av personuppgifter, inte får användas för att behandla personuppgifter om inte den berörda organisation som genomför den kan garantera överensstämmelse med GDPR och särskilt kan säkerställa att rätten till rättelse och rätten till radering av uppgifter skyddas. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet framhäver det faktum att blockkedjeanvändare kan vara både personuppgiftsansvariga, för de personuppgifter de laddar upp i liggaren, och personuppgiftsbiträden genom lagringen av en fullständig kopia av liggaren på sin egen dator. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet noterar att vissa blockkedjeteknikers oföränderliga natur, i fall då blockkedjan innehåller personuppgifter, sannolikt kommer att vara oförenlig med den ”rätt till radering” som föreskrivs i artikel 17 GDPR. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet noterar med oro att spridningen av kopior av data i en blockkedja, i fall då blockkedjan innehåller personuppgifter, sannolikt kommer att vara oförenlig med principen om uppgiftsminimering som föreskrivs i artikel 5 GDPR. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska dataskyddsstyrelsen att utfärda riktlinjer och rekommendationer för att säkerställa att blockkedjetekniken är förenlig med unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar med oro att det inte görs någon som helst hänvisning till de allvarliga konsekvenserna av hur blockkedjeteknik tillämpas, framför allt inom områden såsom bekämpning av penningtvätt, skatteundandragande och finansiering av terrorism. Parlamentet anser att all användning av blockkedjetekniken bör föregripas genom en avgränsning av vad som ska lagras på och utanför kedjan, varvid personuppgifter ska lagras utanför kedjan. |
| --- | --- |

27.

Små och medelstora företag

| 28. | Europaparlamentet anser att innovation och främjande av blockkedjan kan ge små och medelstora företag ekonomiska möjligheter att expandera internationellt och att övervinna de kostnader som export medför, genom att förenkla kontakterna med konsumenter, tullmyndigheter, internationella och inhemska regleringsorgan och andra företag som ingår i leveranskedjan. Parlamentet tillägger att blockkedjeinfrastruktur kan vara till hjälp för att snabbt och till låg kostnad få ut produkter och tjänster på marknaden. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet framhåller de fördelar som blockkedjan kan medföra för små och medelstora företag genom att möjliggöra kommunikation, samarbetsverktyg och säkra betalningar peer-to-peer och därmed göra det lättare att bedriva handel och minska risken för icke-betalning och kostnaderna för rättsliga förfaranden med anknytning till kontraktuppfyllelse genom användning av smarta kontrakt. Parlamentet är medvetet om behovet av att säkerställa att utvecklingen av blockkedjan inom internationell handel inbegriper små och medelstora företag. Parlamentet framhåller att det kan vara så att smarta kontrakt för närvarande inte är tillräckligt mogna för att kunna betraktas som rättsligt bindande inom ramen för något sektoriellt regelverk och att det krävs ytterligare bedömning av riskerna. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet erkänner de möjligheter, däribland för små och medelstora företag, som införande av blockkedjeteknik som en del av EU:s handelspolitik medför, vilka bland flera andra fördelar skulle kunna leda till lägre transaktionskostnader och större effektivitet. Parlamentet erkänner även att blockkedjeteknik erbjuder möjligheten att förbättra förtroendet för och tilltron till det befintliga handelssystemet, genom att tillhandahålla ett oföränderligt register över transaktioner. Parlamentet medger dock att tillämpningen av denna teknik, i fall som inte omfattas av tillämpningsområdet för EU:s handelspolitik, kan innebära risker för penningtvätt och underlätta finansiering av organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

30.

Interoperabilitet, skalbarhet och interaktioner med relaterad teknik

| 31. | Europaparlamentet begrundar problemen med skalbarhet i samband med införandet av blockkedjesystem i samband med utbyggnaden av internationella handelsnätverk. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet noterar spridningen av olika blockkedjor som förankrar transaktionsdata i separata privata och offentliga liggare. Parlamentet är medvetet om att det finns ett växande behov av att utveckla globala interoperabilitetsstandarder för att integrera transaktioner i olika blockkedjor runt ett objekts rörelse längs med en leveranskedja, i syfte att främja interoperabiliteten mellan system, inbegripet äldre operativsystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka samarbetet med ISO och andra relevanta standardiseringsorgan. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet beaktar de möjliga interaktionerna mellan blockkedjeteknik och andra innovationer inom internationell handel. Parlamentet understryker behovet av att analysera möjligheter och utmaningar som är kopplade till blockkedjeteknikens utveckling. Parlamentet efterlyser ytterligare forskning om sådan tekniks tillämpbarhet för den internationella handelns digitala omvandling och automatisering samt för den offentliga sektorn, särskilt inom ramen för programmet för ett digitalt Europa. |
| --- | --- |

33.

Slutsatser

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa utvecklingen när det gäller blockkedjan, särskilt de pågående pilotprojekten och pilotinitiativen i den internationella leveranskedjan och de externa aspekterna av tullar och regleringsprocesser. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett horisontellt strategidokument som involverar alla relevanta generaldirektorat om införande av blockkedjeteknik i handeln och förvaltningen av leveranskedjor samt på området immaterialrätt och i synnerhet vad gäller bekämpning av förfalskningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma de rättsliga och förvaltningsmässiga aspekterna av blockkedjan och huruvida blockkedjan erbjuder bättre lösningar när det gäller befintlig och framväxande teknik med hjälp av vilken befintliga utmaningar för EU:s handelspolitik kan hanteras. Parlamentet uppmanar kommissionen att följa utvecklingen när det gäller blockkedjan, särskilt de pågående pilotprojekten och pilotinitiativen i den internationella leveranskedjan. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett strategidokument om införande av blockkedjeteknik i handeln och förvaltningen av leveranskedjor. Parlamentet anser att målet för projekt och initiativ i internationella leveranskedjor måste vara att övertyga olika aktörer på blockkedjeområdet, och gemensamt utveckla gemensamma projekt så att bland annat områdena identitet, härkomst och datalagring lyfts av olika partner. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram riktlinjer för blockkedjeapplikationer för internationell handel, för att ge industrin och tullen och tillsynsmyndigheter en tillräcklig rättssäkerhetsnivå som uppmuntrar till användning av blockkedjan och till innovation på detta område. Parlamentet betonar att lagstiftning om tekniken som ligger till grund för applikationerna skulle begränsa innovation och skapandet av nya applikationer. Parlamentet understryker betydelsen för EU, och i synnerhet för den europeiska industrin, av att visa ledarskap och ägande på området blockkedjeteknik och av att säkerställa lika villkor i fråga om den globala konkurrensen och på områdena utveckling och regelverk. Parlamentet understryker vikten av dialog och utbyte av bästa praxis samt av att bygga upp kompetens och digitala färdigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta tillsammans med medlemsstaterna för att inleda och övervaka pilotprojekt där blockkedjeteknik används inom internationell handel, i syfte att pröva dess fördelar. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att förenkla och förbättra flödet av information om förenklade handelsprocedurer genom att bland annat införa lämplig informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en rådgivande grupp inom GD Handel för blockkedjan och att utarbeta ett konceptdokument för privata tillståndsbelagda pilotprojekt om obruten användning av blockkedjan i hela leveranskedjan, som omfattar tullen och andra gränsöverskridande myndigheter och beaktar immaterialrätt och bekämpning av förfalskningar. Parlamentet är medvetet om att blockkedjetekniken ännu befinner sig i ett tidigt utvecklingsskede, men det finns ändå ett behov av en strategi för industrin om ett effektivt genomförande av blockkedjan. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka sätt på vilka blockkedjan kan stödja handel och hållbar utveckling. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att åtgärder till stöd för EU:s digitala handelsstrategi bör vara helt i linje med och bidra till genomförandet av målen för hållbar utveckling, inklusive det femte målet om jämställdhet och kvinnors egenmakt. Parlamentet påminner om sin ståndpunkt vad gäller betydelsen av att främja kvinnors deltagande i naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och av att överbrygga klyftan mellan kvinnor och män i fråga om tillgång till och användning av ny teknik. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra politiska undersökningar om hur blockkedjan kan modernisera EU:s handelspolitiska skyddsåtgärder för att stärka deras legitimitet och genomförande. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma optimaliteten i blockkedjearkitektur som håller privata uppgifter borta från kedjan. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma hur förenklade handelsprocedurer och handelssäkerhet ska kunna ökas genom blockkedjeteknik, däribland genom begreppet godkänd ekonomisk aktör. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med och bidra till internationella organisationers arbete och pågående projekt som gäller utarbetande av en uppsättning normer och principer som kan ligga till grund för lagstiftning som syftar till att underlätta användning av blockkedjan. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att spela en ledande roll i processen avseende blockkedjors standardisering och säkerhet, och att arbeta tillsammans med internationella partner och alla relevanta berörda parter och branscher för att utveckla blockkedjestandarder, inbegripet terminologi, utveckling och utbyggnad av tekniken inom handel och förvaltningen av leveranskedjan. Parlamentet betonar att it-säkerhet är av avgörande betydelse för blockkedjeapplikationer, inbegripet för internationell handel. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka säkerhetsproblemen, att bedöma de tekniska riskerna såsom kvantdatorteknik och att vidta åtgärder för att lösa dem. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med berörda parter för att se över och utveckla en ram för att ta itu med utmaningarna avseende interoperabilitet och kompatibilitet mellan blockkedjesystem. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar EU:s observationsgrupp och forum för blockkedjor som uppmuntras att undersöka tillämpningar som ska underlätta internationell handel. Parlamentet uppmanar härmed kommissionen att undersöka möjligheten att utvidga mandatet för EU:s observationsgrupp och forum för blockkedjor och att involvera lokala och globala relevanta berörda parter i arbetet med att möta kommande utmaningar till stöd för beslutsfattare. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inta ledarrollen i fråga om att bedöma och ytterligare utveckla blockkedjeteknik, också inom specifika sektorer, såsom dem som omfattas av EU:s handelspolitik, och att inrätta en rådgivande grupp för blockkedjor, i vilken experter på bekämpning av penningtvätt, skatteundandragande, dataskydd och organiserad brottslighet bör ingå. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att EU har en möjlighet att bli en ledande aktör på området blockkedjor och internationell handel, och om att unionen borde vara en inflytelserik aktör när det gäller att tillsammans med internationella partner forma utvecklingen på detta område globalt. |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  EUT C 76, 28.2.2018, s. 76.

(2)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 30.

(3)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 22.

(4)  EUT C 307, 30.8.2018, s. 44.

(5)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 33.

(6)  https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc11_e/genderdeclarationmc11_e.pdf

(7)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(8)  https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(9)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-countries-join-blockchain-partnership

(10)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-521_sv.htm

(11)  http://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/150 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/150

---

P8_TA(2018)0529

Tillräckligheten avseende det personuppgiftsskydd som säkerställs av Japan

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om huruvida skyddet för personuppgifter i Japan är tillräckligt (2018/2979(RSP))

(2020/C 388/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artiklarna 6, 7, 8, 11, 16, 47 och 52 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artiklarna 6, 7, 8, 11, 16, 47 och 52 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (nedan kallad allmänna dataskyddsförordningen) (1), och annan relevant europeisk uppgiftsskyddslagstiftning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (nedan kallad allmänna dataskyddsförordningen) (1), och annan relevant europeisk uppgiftsskyddslagstiftning,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols (nedan kallad domstolen) dom av den 6 oktober 2015 i mål C-362/14, Maximillian Schrems mot Data Protection Commissioner (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols (nedan kallad domstolen) dom av den 6 oktober 2015 i mål C-362/14, Maximillian Schrems mot Data Protection Commissioner (2),

| — | med beaktande av domstolens dom av den 21 december 2016 i de förenade målen C-203/15, Tele2 Sverige AB mot Post- och telestyrelsen, och mål C-698/15, Secretary of State for the Home Department mot Tom Watson m.fl. (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens dom av den 21 december 2016 i de förenade målen C-203/15, Tele2 Sverige AB mot Post- och telestyrelsen, och mål C-698/15, Secretary of State for the Home Department mot Tom Watson m.fl. (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 december 2017 om en digital handelsstrategi (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 december 2017 om en digital handelsstrategi (4),

| — | med beaktande av artikel 29-gruppens dokument Adequacy Referential av den 6 februari 2018 (5), där det med stöd av allmänna dataskyddsförordningen ges vägledning till kommissionen och Europeiska dataskyddsstyrelsen inför bedömningen av tredjeländers och internationella organisationers uppgiftsskyddsnivå, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 29-gruppens dokument Adequacy Referential av den 6 februari 2018 (5), där det med stöd av allmänna dataskyddsförordningen ges vägledning till kommissionen och Europeiska dataskyddsstyrelsen inför bedömningen av tredjeländers och internationella organisationers uppgiftsskyddsnivå,

| — | med beaktande av Europeiska dataskyddsstyrelsens yttrande av den 5 december 2018 om förslaget till beslut om en adekvat skyddsnivå mellan EU och Japan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska dataskyddsstyrelsens yttrande av den 5 december 2018 om förslaget till beslut om en adekvat skyddsnivå mellan EU och Japan,

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om adekvat skydd av personuppgifter från Japans sida i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679, (COM(2018)XXXX), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om adekvat skydd av personuppgifter från Japans sida i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679, (COM(2018)XXXX),

| — | med beaktande av slutsatserna från besöket i Japan i oktober 2017 av en ad hoc-delegation från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, som anordnades i samband med förhandlingarna om en adekvat skyddsnivå, för att bereda tillfälle till sammanträffande med de relevanta japanska myndigheterna och berörda parterna för diskussion om väsentliga aspekter som kommissionen ska beakta när den fattar sitt beslut om adekvat skyddsnivå, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från besöket i Japan i oktober 2017 av en ad hoc-delegation från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, som anordnades i samband med förhandlingarna om en adekvat skyddsnivå, för att bereda tillfälle till sammanträffande med de relevanta japanska myndigheterna och berörda parterna för diskussion om väsentliga aspekter som kommissionen ska beakta när den fattar sitt beslut om adekvat skyddsnivå,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den allmänna dataskyddsförordningen har varit tillämplig sedan den 25 maj 2018. I artikel 45.2 i den förordningen fastställs vilka väsentliga aspekter som kommissionen ska beakta vid bedömningen av om ett tredjeland eller en internationell organisation har en adekvat uppgiftsskyddsnivå. |
| --- | --- |

A.

Den allmänna dataskyddsförordningen har varit tillämplig sedan den 25 maj 2018. I artikel 45.2 i den förordningen fastställs vilka väsentliga aspekter som kommissionen ska beakta vid bedömningen av om ett tredjeland eller en internationell organisation har en adekvat uppgiftsskyddsnivå.

| B. | Kommissionen måste särskilt beakta rättsstatsprincipen, respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, relevant lagstiftning, både allmän lagstiftning och sektorslagstiftning, inklusive avseende allmän säkerhet, försvar, nationell säkerhet och straffrätt och offentliga myndigheters tillgång till personuppgifter samt huruvida det finns en eller flera effektivt fungerande oberoende tillsynsmyndigheter och vilka internationella åtaganden det berörda tredjelandet eller den berörda internationella organisationen har gjort. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen måste särskilt beakta rättsstatsprincipen, respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, relevant lagstiftning, både allmän lagstiftning och sektorslagstiftning, inklusive avseende allmän säkerhet, försvar, nationell säkerhet och straffrätt och offentliga myndigheters tillgång till personuppgifter samt huruvida det finns en eller flera effektivt fungerande oberoende tillsynsmyndigheter och vilka internationella åtaganden det berörda tredjelandet eller den berörda internationella organisationen har gjort.

| C. | I sin dom av den 6 oktober 2015 i mål C-362/14, Maximillian Schrems mot Data Protection Commissioner, klarlade domstolen att begreppet adekvat skyddsnivå ska förstås som att ett tredjeland säkerställer en nivå som är ”väsentligen likvärdig” med den skyddsnivå som garanteras inom unionen genom direktiv 95/46/EG jämfört med stadgan. |
| --- | --- |

C.

I sin dom av den 6 oktober 2015 i mål C-362/14, Maximillian Schrems mot Data Protection Commissioner, klarlade domstolen att begreppet adekvat skyddsnivå ska förstås som att ett tredjeland säkerställer en nivå som är ”väsentligen likvärdig” med den skyddsnivå som garanteras inom unionen genom direktiv 95/46/EG jämfört med stadgan.

| D. | Japan är en av EU:s viktigaste handelspartner och EU har nyligen ingått ett avtal om ekonomiskt partnerskap med Japan, som innehåller gemensamma värden och principer och samtidigt skyddar båda partners känsliga områden. Det gemensamma erkännandet av grundläggande rättigheter, inbegripet integritet och uppgiftsskydd, utgör en viktig grund för det beslut om adekvat skyddsnivå som kommer att utgöra den rättsliga grunden för överföringen av personuppgifter från EU till Japan. |
| --- | --- |

D.

Japan är en av EU:s viktigaste handelspartner och EU har nyligen ingått ett avtal om ekonomiskt partnerskap med Japan, som innehåller gemensamma värden och principer och samtidigt skyddar båda partners känsliga områden. Det gemensamma erkännandet av grundläggande rättigheter, inbegripet integritet och uppgiftsskydd, utgör en viktig grund för det beslut om adekvat skyddsnivå som kommer att utgöra den rättsliga grunden för överföringen av personuppgifter från EU till Japan.

| E. | Ad hoc-delegationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor till Japan fick veta att myndigheter och berörda parter i Japan har ett intresse inte bara av att själva tillämpa de nya reglerna i den allmänna dataskyddsförordningen, utan också av att utveckla en handfast mekanism på hög nivå för överföring av personuppgifter mellan EU och Japan, som skulle uppfylla unionslagstiftningens villkor om en skyddsnivå som anses väsentligen likvärdig med den som erbjuds av unionslagstiftningen om uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

E.

Ad hoc-delegationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor till Japan fick veta att myndigheter och berörda parter i Japan har ett intresse inte bara av att själva tillämpa de nya reglerna i den allmänna dataskyddsförordningen, utan också av att utveckla en handfast mekanism på hög nivå för överföring av personuppgifter mellan EU och Japan, som skulle uppfylla unionslagstiftningens villkor om en skyddsnivå som anses väsentligen likvärdig med den som erbjuds av unionslagstiftningen om uppgiftsskydd.

| F. | Överföring av personuppgifter för kommersiella ändamål mellan EU och Japan är ett viktigt inslag i förbindelserna mellan EU och Japan, med tanke på att den globala ekonomin hela tiden blir alltmer digitaliserad. Sådana överföringar bör göras på grundval av full respekt för rätten till skydd av personuppgifter och rätten till personlig integritet. Ett av EU:s grundläggande mål är skyddet av grundläggande rättigheter, som är förankrat i stadgan. |
| --- | --- |

F.

Överföring av personuppgifter för kommersiella ändamål mellan EU och Japan är ett viktigt inslag i förbindelserna mellan EU och Japan, med tanke på att den globala ekonomin hela tiden blir alltmer digitaliserad. Sådana överföringar bör göras på grundval av full respekt för rätten till skydd av personuppgifter och rätten till personlig integritet. Ett av EU:s grundläggande mål är skyddet av grundläggande rättigheter, som är förankrat i stadgan.

| G. | EU och Japan inledde diskussioner i januari 2017 för att underlätta överföringen av personuppgifter för kommersiella ändamål med hjälp av det första ”ömsesidiga konstaterandet om adekvat skyddsnivå” som någonsin gjorts. I sin resolution av den 12 december 2017 om en digital handelsstrategi konstaterar parlamentet uttryckligen ”att beslut om adekvat skyddsnivå [...] är en grundläggande mekanism för att säkra överföringarna av personuppgifter från EU till ett tredjeland”. |
| --- | --- |

G.

EU och Japan inledde diskussioner i januari 2017 för att underlätta överföringen av personuppgifter för kommersiella ändamål med hjälp av det första ”ömsesidiga konstaterandet om adekvat skyddsnivå” som någonsin gjorts. I sin resolution av den 12 december 2017 om en digital handelsstrategi konstaterar parlamentet uttryckligen ”att beslut om adekvat skyddsnivå [...] är en grundläggande mekanism för att säkra överföringarna av personuppgifter från EU till ett tredjeland”.

| H. | Ett beslut om adekvat skyddsnivå för överföringar av personuppgifter till Japan skulle vara det första beslut av detta slag som antas enligt de nya och striktare reglerna i den allmänna dataskyddsförordningen. |
| --- | --- |

H.

Ett beslut om adekvat skyddsnivå för överföringar av personuppgifter till Japan skulle vara det första beslut av detta slag som antas enligt de nya och striktare reglerna i den allmänna dataskyddsförordningen.

| I. | Japan har nyligen moderniserat och förstärkt sin uppgiftsskyddslagstiftning för att anpassa den till internationella normer, i synnerhet till de skyddsåtgärder och enskildas rättigheter som tillhandahålls genom EU:s nya lagstiftningsram för skydd av personuppgifter. Japans rättsliga ram för uppgiftsskydd är flerledad, med lagen om skydd av personuppgifter (nedan kallad skyddslagen) som huvudsaklig rättsakt. |
| --- | --- |

I.

Japan har nyligen moderniserat och förstärkt sin uppgiftsskyddslagstiftning för att anpassa den till internationella normer, i synnerhet till de skyddsåtgärder och enskildas rättigheter som tillhandahålls genom EU:s nya lagstiftningsram för skydd av personuppgifter. Japans rättsliga ram för uppgiftsskydd är flerledad, med lagen om skydd av personuppgifter (nedan kallad skyddslagen) som huvudsaklig rättsakt.

| J. | Japans regering antog den 12 juni 2018 ett regeringsbeslut där kommissionen för skydd av personuppgifter (nedan kallad skyddskommissionen), i egenskap av den myndighet som är behörig för handhavandet och genomförandet av skyddslagen, delegeras befogenhet att, på grundval av artikel 6 i skyddslagen, vidta nödvändiga åtgärder för att överbrygga skillnader i fråga om system och systemdrift mellan Japan och det berörda främmande landet, för att säkerställa en lämplig hantering av personuppgifter som mottagits från sistnämnda land. I beslutet stadgas att detta också innefattar befogenhet att skärpa skyddet, genom att skyddskommissionen antar striktare regler som kompletterar och går längre än de regler som fastställs i skyddslagen och i regeringsbeslutet. Enligt beslutet skulle dessa striktare regler bli bindande för och tillämpliga på japanska företagare. |
| --- | --- |

J.

Japans regering antog den 12 juni 2018 ett regeringsbeslut där kommissionen för skydd av personuppgifter (nedan kallad skyddskommissionen), i egenskap av den myndighet som är behörig för handhavandet och genomförandet av skyddslagen, delegeras befogenhet att, på grundval av artikel 6 i skyddslagen, vidta nödvändiga åtgärder för att överbrygga skillnader i fråga om system och systemdrift mellan Japan och det berörda främmande landet, för att säkerställa en lämplig hantering av personuppgifter som mottagits från sistnämnda land. I beslutet stadgas att detta också innefattar befogenhet att skärpa skyddet, genom att skyddskommissionen antar striktare regler som kompletterar och går längre än de regler som fastställs i skyddslagen och i regeringsbeslutet. Enligt beslutet skulle dessa striktare regler bli bindande för och tillämpliga på japanska företagare.

| K. | Utkastet till kommissionens genomförandebeslut om adekvat skydd av personuppgifter i Japan har försetts med en bilaga I med de kompletterande regler som antogs av skyddskommissionen den 15 juni 2018, utgående från artikel 6 i skyddslagen, som uttryckligen tillåter skyddskommissionen att anta striktare regler, också för att underlätta internationella uppgiftsöverföringar. De kompletterande reglerna är ännu inte officiellt tillgängliga. |
| --- | --- |

K.

Utkastet till kommissionens genomförandebeslut om adekvat skydd av personuppgifter i Japan har försetts med en bilaga I med de kompletterande regler som antogs av skyddskommissionen den 15 juni 2018, utgående från artikel 6 i skyddslagen, som uttryckligen tillåter skyddskommissionen att anta striktare regler, också för att underlätta internationella uppgiftsöverföringar. De kompletterande reglerna är ännu inte officiellt tillgängliga.

| L. | Dessa kompletterande regler skulle ha som ändamål att åtgärda relevanta skillnader mellan Japans och EU:s uppgiftsskyddslagstiftning för att säkerställa en lämplig hantering av personuppgifter som erhållits från EU på grundval av ett beslut om adekvat skyddsnivå, särskilt när det gäller personuppgifter som erfordrar särskild omsorg (”känsliga uppgifter”), lagrade personuppgifter, angivande av användningsändamål, begränsningar till följd av användningsändamål, begränsningar för tillhandahållandet till tredje part i främmande land samt anonymt behandlade uppgifter. |
| --- | --- |

L.

Dessa kompletterande regler skulle ha som ändamål att åtgärda relevanta skillnader mellan Japans och EU:s uppgiftsskyddslagstiftning för att säkerställa en lämplig hantering av personuppgifter som erhållits från EU på grundval av ett beslut om adekvat skyddsnivå, särskilt när det gäller personuppgifter som erfordrar särskild omsorg (”känsliga uppgifter”), lagrade personuppgifter, angivande av användningsändamål, begränsningar till följd av användningsändamål, begränsningar för tillhandahållandet till tredje part i främmande land samt anonymt behandlade uppgifter.

| M. | De kompletterande reglerna skulle bli rättsligt bindande för alla företag som behandlar personuppgifter och tar emot personuppgifter som överförts från EU på grundval av ett beslut om adekvat skyddsnivå, och således måste rätta sig efter dessa regler och eventuella dithörande rättigheter och skyldigheter, och reglerna skulle kunna verkställas av både skyddskommissionen och Japans domstolar. |
| --- | --- |

M.

De kompletterande reglerna skulle bli rättsligt bindande för alla företag som behandlar personuppgifter och tar emot personuppgifter som överförts från EU på grundval av ett beslut om adekvat skyddsnivå, och således måste rätta sig efter dessa regler och eventuella dithörande rättigheter och skyldigheter, och reglerna skulle kunna verkställas av både skyddskommissionen och Japans domstolar.

| N. | För att säkerställa en väsentligen likvärdig skyddsnivå för personuppgifter som överförs från EU till Japan innefattar de kompletterande reglerna ytterligare skyddsåtgärder som ska tillämpas på grundval av striktare villkor eller begränsningar för bearbetningen av personuppgifter som överförts från EU, till exempel när det gäller personuppgifter som erfordrar särskild omsorg, samt vidareöverföring av uppgifter, anonyma uppgifter och ändamålsbegränsning. |
| --- | --- |

N.

För att säkerställa en väsentligen likvärdig skyddsnivå för personuppgifter som överförs från EU till Japan innefattar de kompletterande reglerna ytterligare skyddsåtgärder som ska tillämpas på grundval av striktare villkor eller begränsningar för bearbetningen av personuppgifter som överförts från EU, till exempel när det gäller personuppgifter som erfordrar särskild omsorg, samt vidareöverföring av uppgifter, anonyma uppgifter och ändamålsbegränsning.

| O. | I Japans rättsliga ram för uppgiftsskydd görs det skillnad mellan ”personuppgifter” och ”persondata”, varjämte det i vissa fall hänvisas till en särskild uppgiftskategori för persondata, nämligen ”lagrade persondata”. |
| --- | --- |

O.

I Japans rättsliga ram för uppgiftsskydd görs det skillnad mellan ”personuppgifter” och ”persondata”, varjämte det i vissa fall hänvisas till en särskild uppgiftskategori för persondata, nämligen ”lagrade persondata”.

| P. | Enligt artikel 2.1 i skyddslagen definieras begreppet ”personuppgifter” såsom alla uppgifter om en levande person som möjliggör identifiering av vederbörande. Definitionen skiljer på två kategorier av personuppgifter, nämligen (i) personliga identifikationskoder och (ii) andra personuppgifter som möjliggör identifiering av en viss person. Det sistnämnda slaget av uppgifter inbegriper sådana uppgifter som inte i sig möjliggör identifiering, men som ”lätt kan sammanställas” med andra uppgifter så att en viss person kan identifieras. |
| --- | --- |

P.

Enligt artikel 2.1 i skyddslagen definieras begreppet ”personuppgifter” såsom alla uppgifter om en levande person som möjliggör identifiering av vederbörande. Definitionen skiljer på två kategorier av personuppgifter, nämligen (i) personliga identifikationskoder och (ii) andra personuppgifter som möjliggör identifiering av en viss person. Det sistnämnda slaget av uppgifter inbegriper sådana uppgifter som inte i sig möjliggör identifiering, men som ”lätt kan sammanställas” med andra uppgifter så att en viss person kan identifieras.

| Q. | Enligt artikel 2.4 i skyddslagen avses med ”persondata” sådana personuppgifter som bildar en databas e. dyl. med personuppgifter. Artikel 2.1 i skyddslagen preciserar att informationen i sådana databaser arrangeras systematiskt, vilket liknar konceptet med ett register i enlighet med artikel 2.1 i allmänna dataskyddsförordningen. Enligt artikel 4.1 i allmänna dataskyddsförordningen avses med ”persondata” all information som avser en identifierad eller identifierbar fysisk person. En identifierbar fysisk person är en person som direkt eller indirekt kan identifieras, särskilt med hänvisning till en identifierare som ett namn, identifikationsnummer, en lokaliseringsuppgift, en onlineidentifikator eller en eller flera faktorer som är specifika för den fysiska personens fysiska, fysiologiska, genetiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller sociala identitet. Vid fastställandet av om en fysisk person är identifierbar bör man beakta alla medel, som t.ex. utgallring, som, antingen av den personuppgiftsansvarige eller av en annan person, rimligen kan komma att användas för att direkt eller indirekt identifiera den fysiska personen. |
| --- | --- |

Q.

Enligt artikel 2.4 i skyddslagen avses med ”persondata” sådana personuppgifter som bildar en databas e. dyl. med personuppgifter. Artikel 2.1 i skyddslagen preciserar att informationen i sådana databaser arrangeras systematiskt, vilket liknar konceptet med ett register i enlighet med artikel 2.1 i allmänna dataskyddsförordningen. Enligt artikel 4.1 i allmänna dataskyddsförordningen avses med ”persondata” all information som avser en identifierad eller identifierbar fysisk person. En identifierbar fysisk person är en person som direkt eller indirekt kan identifieras, särskilt med hänvisning till en identifierare som ett namn, identifikationsnummer, en lokaliseringsuppgift, en onlineidentifikator eller en eller flera faktorer som är specifika för den fysiska personens fysiska, fysiologiska, genetiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller sociala identitet. Vid fastställandet av om en fysisk person är identifierbar bör man beakta alla medel, som t.ex. utgallring, som, antingen av den personuppgiftsansvarige eller av en annan person, rimligen kan komma att användas för att direkt eller indirekt identifiera den fysiska personen.

| R. | Enligt artikel 2.7 i skyddslagen avses med ”lagrade persondata” sådana personuppgifter som en företagare som behandlar personuppgifter får utlämna, korrigera, göra tillägg till eller radera innehållet i, samt upphöra att använda, radera eller upphöra att tillhandahålla till tredje part. Varken de uppgifter som enligt regeringsbeslut betecknats som sannolikt skadliga för allmänintresset eller andra intressen om det offentliggörs att de finns eller saknas, eller uppgifter som enligt regeringsbeslut ska raderas inom högst ett år får betecknas som lagrade persondata. De kompletterande reglerna anpassar begreppet ”lagrade persondata” till begreppet ”persondata” för att säkerställa att vissa begränsningar av enskildas rättigheter som hör ihop med det förstnämnda inte kommer att gälla för data som överförts från EU. |
| --- | --- |

R.

Enligt artikel 2.7 i skyddslagen avses med ”lagrade persondata” sådana personuppgifter som en företagare som behandlar personuppgifter får utlämna, korrigera, göra tillägg till eller radera innehållet i, samt upphöra att använda, radera eller upphöra att tillhandahålla till tredje part. Varken de uppgifter som enligt regeringsbeslut betecknats som sannolikt skadliga för allmänintresset eller andra intressen om det offentliggörs att de finns eller saknas, eller uppgifter som enligt regeringsbeslut ska raderas inom högst ett år får betecknas som lagrade persondata. De kompletterande reglerna anpassar begreppet ”lagrade persondata” till begreppet ”persondata” för att säkerställa att vissa begränsningar av enskildas rättigheter som hör ihop med det förstnämnda inte kommer att gälla för data som överförts från EU.

| S. | Japans uppgiftsskyddslag, som behandlas i utkastet till genomförandebeslut, undantar från sitt tillämpningsområde ett flertal sektorer när dessa behandlar personuppgifter för särskilda ändamål. Utkastet till genomförandebeslut skulle inte gälla när personuppgifter överförs från EU till en mottagare som omfattas av något av de ovannämnda undantagen i Japans uppgiftsskyddslag. |
| --- | --- |

S.

Japans uppgiftsskyddslag, som behandlas i utkastet till genomförandebeslut, undantar från sitt tillämpningsområde ett flertal sektorer när dessa behandlar personuppgifter för särskilda ändamål. Utkastet till genomförandebeslut skulle inte gälla när personuppgifter överförs från EU till en mottagare som omfattas av något av de ovannämnda undantagen i Japans uppgiftsskyddslag.

| T. | Om personuppgifter som kommit från EU till Japan vidareöverförs till ett tredjeland är det enligt utkastet till genomförandebeslut förbjudet att därvid använda sådana överföringsinstrument som inte skapar ett bindande förhållande mellan den japanska uppgiftsexportören och uppgiftsimportören i tredjelandet och inte garanterar erforderlig skyddsnivå. Detta skulle bli fallet till exempel med systemet för gränsöverskridande regler för integritetsskydd inom Ekonomiska samarbetet i Asien och Stillahavsområdet (Apec), i vilket Japan deltar, eftersom skyddet enligt det systemet inte följer av något bindande arrangemang mellan exportören och importören inom ramen för deras bilaterala förbindelser, och är märkbart lägre än vad som garanteras av skyddslagen tillsammans med de kompletterande reglerna. |
| --- | --- |

T.

Om personuppgifter som kommit från EU till Japan vidareöverförs till ett tredjeland är det enligt utkastet till genomförandebeslut förbjudet att därvid använda sådana överföringsinstrument som inte skapar ett bindande förhållande mellan den japanska uppgiftsexportören och uppgiftsimportören i tredjelandet och inte garanterar erforderlig skyddsnivå. Detta skulle bli fallet till exempel med systemet för gränsöverskridande regler för integritetsskydd inom Ekonomiska samarbetet i Asien och Stillahavsområdet (Apec), i vilket Japan deltar, eftersom skyddet enligt det systemet inte följer av något bindande arrangemang mellan exportören och importören inom ramen för deras bilaterala förbindelser, och är märkbart lägre än vad som garanteras av skyddslagen tillsammans med de kompletterande reglerna.

| U. | I sitt yttrande av den 5 december 2018 bedömer Europeiska dataskyddsstyrelsen, på grundval av den dokumentation som kommissionen har ställt till förfogande, huruvida den japanska rättsliga ramen för uppgiftsskydd ger tillräckliga garantier för en adekvat skyddsnivå för enskildas personuppgifter. Europeiska dataskyddsstyrelsen välkomnar de ansträngningar som gjorts av kommissionen och den japanska kommissionen för skydd av personuppgifter för att öka konvergensen mellan de japanska och europeiska rättsliga ramarna, för att underlätta överföringar av personuppgifter. Europeiska dataskyddsstyrelsen menar att de förbättringar som införts genom tilläggsreglerna för att överbrygga några av skillnaderna mellan de båda ramverken är mycket viktiga och tas emot väl. Dataskyddsstyrelsen noterar att ett antal farhågor kvarstår, till exempel avseende skyddet av personuppgifter som överförs från EU till Japan under hela deras livscykel, och rekommenderar att kommissionen lägger fram ytterligare bevis och förklaringar rörande de frågor som tas upp, och att den noga övervakar att bestämmelserna verkligen tillämpas. |
| --- | --- |

U.

I sitt yttrande av den 5 december 2018 bedömer Europeiska dataskyddsstyrelsen, på grundval av den dokumentation som kommissionen har ställt till förfogande, huruvida den japanska rättsliga ramen för uppgiftsskydd ger tillräckliga garantier för en adekvat skyddsnivå för enskildas personuppgifter. Europeiska dataskyddsstyrelsen välkomnar de ansträngningar som gjorts av kommissionen och den japanska kommissionen för skydd av personuppgifter för att öka konvergensen mellan de japanska och europeiska rättsliga ramarna, för att underlätta överföringar av personuppgifter. Europeiska dataskyddsstyrelsen menar att de förbättringar som införts genom tilläggsreglerna för att överbrygga några av skillnaderna mellan de båda ramverken är mycket viktiga och tas emot väl. Dataskyddsstyrelsen noterar att ett antal farhågor kvarstår, till exempel avseende skyddet av personuppgifter som överförs från EU till Japan under hela deras livscykel, och rekommenderar att kommissionen lägger fram ytterligare bevis och förklaringar rörande de frågor som tas upp, och att den noga övervakar att bestämmelserna verkligen tillämpas.

| V. | Utkastet till genomförandebeslut åtföljs också av en skrivelse från justitieministern av den 14 september 2018, där det hänvisas till ett dokument som sammanställts av justitieministeriet och ett flertal andra ministerier och byråer och som handlar om de japanska myndigheternas insamling och användning av personuppgifter för brottsbekämpning och nationell säkerhet, med en översikt av den gällande rättsliga ramen. I skrivelsen tillställs kommissionen officiella framställningar, försäkringar och åtaganden som undertecknats på högsta nivå i ministerierna och byråerna. Skrivelsen åtföljer utkastet till genomförandebeslut såsom bilaga II. |
| --- | --- |

V.

Utkastet till genomförandebeslut åtföljs också av en skrivelse från justitieministern av den 14 september 2018, där det hänvisas till ett dokument som sammanställts av justitieministeriet och ett flertal andra ministerier och byråer och som handlar om de japanska myndigheternas insamling och användning av personuppgifter för brottsbekämpning och nationell säkerhet, med en översikt av den gällande rättsliga ramen. I skrivelsen tillställs kommissionen officiella framställningar, försäkringar och åtaganden som undertecknats på högsta nivå i ministerierna och byråerna. Skrivelsen åtföljer utkastet till genomförandebeslut såsom bilaga II.

| 1. | Europaparlamentet tar del av kommissionens ingående analys i utkastet till genomförandebeslut om skyddsnivå av de skyddsåtgärder, också i form av mekanismer för tillsyn och rättslig prövning, som gäller både vid kommersiell behandling av uppgifter och för de japanska myndigheternas tillgång till uppgifter, särskilt med hänvisning till brottsbekämpning och den nationella säkerheten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att Japan samtidigt också förbereder sig på att, i enlighet med artikel 23 i skyddslagen, erkänna skyddsnivån för personuppgifter som överförs från Japan till EU. Detta skulle utmynna i världens första ”tvåvägsbeslut” om adekvat skyddsnivå, vilket skulle leda till inrättandet av världens största område för fria och säkra uppgiftsflöden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar detta som ett uttryck för att en hög dataskyddsnivå håller på att spridas runt om i världen. Parlamentet påpekar dock att detta absolut inte får leda till någon ”lika-för-lika”-strategi i samband med EU:s beslut om adekvat skyddsnivå, och framhåller att kommissionen, inför varje sådant beslut med stöd av den allmänna dataskyddsförordningen, objektivt måste bedöma den juridiska och praktiska situationen i det ifrågavarande tredjelandet, territoriet, sektorn eller internationella organisationen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att domstolen har fastställt att begreppet ”adekvat skyddsnivå” inte kräver en skyddsnivå som är identisk med den skyddsnivå som garanteras i EU, utan måste förstås som att det krävs att detta tredjeland, genom sin interna lagstiftning eller på grund av de internationella förpliktelser som åligger landet, de facto säkerställer en nivå för skyddet av grundläggande fri- och rättigheter som är väsentligen likvärdig med den skyddsnivå som garanteras inom unionen enligt dataskyddsförordningen jämförd med stadgan. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att både Japan och EU har konstitutionella garantier för rätten till integritet och för skyddet av personuppgifter, men att EU:s och Japans bestämmelser inte kommer att kunna sammanjämkas fullständigt, på grund av skillnaderna i bägge parternas konstitutionella och kulturella strukturer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet tar del av de ändringar av skyddslagen som trädde i kraft den 30 maj 2017, och välkomnar dem såsom betydande förbättringar. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att de kategorier av företags- och behandlingsverksamhet som inte ingår i det materiella tillämpningsområdet för den japanska lagen om skydd av personuppgifter uttryckligen har uteslutits från tillämpningsområdet för konstaterandet om en adekvat skyddsnivå. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att Japans och EU:s system för uppgiftsskydd, efter att den ändrade skyddslagen och den allmänna dataskyddsförordningen antogs under 2016, är mycket snarlika i fråga om principer, skyddsåtgärder och enskildas rättigheter, liksom också när det gäller mekanismer för tillsyn och verkställighet. Parlamentet framhåller särskilt att skyddslagen i sin ändrade lydelse lett till inrättandet av en oberoende tillsynsmyndighet, nämligen skyddskommissionen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar dock att skyddskommissionen själv kommit fram till att det trots den höga graden av konvergens mellan de bägge systemen finns vissa relevanta skillnader. Parlamentet konstaterar också att skyddskommissionen den 15 juni 2018 antog de kompletterande reglerna för att erbjuda en högre skyddsnivå för personuppgifter som överförts från EU. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar ett antal viktiga förtydliganden i de kompletterande reglerna, bland annat att skyddslagens begrepp ”anonymiserade personuppgifter” har anpassats till definitionen av ”anonyma uppgifter” i den allmänna dataskyddsförordningen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att det ytterligare skydd som de kompletterande reglerna ger endast berör överföringar med stöd av beslut om adekvat skyddsnivå. Parlamentet erinrar om att tillämpningsområdet för beslutet om adekvat skyddsnivå kommer att leda till att vissa överföringar av uppgifter kommer att göras med stöd av dessa övriga mekanismer som finns att tillgå. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet inser att det ytterligare skydd som det stadgas om i de kompletterande reglerna inskränker sig till personuppgifter som överförs från Europa, och därför ska företagare som samtidigt måste behandla både japanska och europeiska personuppgifter efterleva de kompletterande reglerna genom att säkerställa till exempel tekniska medel (”taggning”) eller organisatoriska medel (t.ex. lagring i en särskild databas) för att kunna identifiera sådana persondata under hela deras ”livscykel”. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka situationen för att förhindra eventuella kryphål, varigenom företagarna skulle kunna kringgå de skyldigheter som föreskrivs i de kompletterande reglerna genom att överföra uppgifter via tredjeländer. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att skyddslagens definition av ”persondata” utesluter sådana uppgifter som med stöd av regeringsbeslut betecknats som föga sannolika att skada en enskild persons rättigheter och intressen med beaktande av hur de används. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att bedöma huruvida detta skadebaserade tillvägagångssätt är förenligt med EU:s tillvägagångssätt, enligt vilket uppgiftsskyddslagstiftningen gäller för all behandling av personuppgifter. Parlamentet noterar emellertid att detta tillvägagångssätt skulle tillämpas i mycket få situationer. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar dessutom att skyddslagen definierar ”personuppgifter” endast som uppgifter som kan användas för att identifiera en viss enskild person. Parlamentet konstaterar också att definitionen saknar den allmänna dataskyddsförordningens förtydligande om att personuppgifter också bör betraktas som persondata när de kan användas enbart för att ”utgallra” en person, såsom det klart fastslagits av domstolen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet befarar att skyddslagens snävare definition av ”persondata” (på grundval av definitionen av ”personuppgifter”) kanske inte uppfyller kravet på ”väsentlig likvärdighet” med den allmänna dataskyddsförordningen och domstolens rättspraxis. Parlamentet ifrågasätter därför påståendet i utkastet till genomförandebeslut om att ”uppgifter från EU kommer enligt skyddslagen alltid att hänföras till kategorin ’persondata’”. Parlamentet uppmanar kommissionen att nära övervaka de praktiska konsekvenserna av de olika koncepten under tillämpningen av beslutet om adekvat skyddsnivå och dess periodiska utvärdering. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla ytterligare förtydliganden, och att om så krävs även begära ytterligare bindande kompletterande regler, från Japans myndigheter för att säkerställa att alla uppgifter som enligt den allmänna dataskyddsförordningen är personuppgifter skyddas vid överföring till Japan. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar med oro att det varken i skyddslagen eller i skyddskommissionens riktlinjer finns några rättsföreskrifter om automatiserat beslutsfattande och profilering, till skillnad från vad som är fallet i unionslagstiftningen, och att Japan endast har vissa sektorsregler för detta, men inte någon omfattande och heltäckande rättslig ram med ett massivt och kraftfullt skydd mot automatiserat beslutsfattande och profilering. Parlamentet uppmanar kommissionen att påvisa hur detta åtgärdas i Japans uppgiftsskyddslagstiftning, för att därigenom säkerställa att en likvärdig skyddsnivå erbjuds. Parlamentet anser att detta är särskilt relevant mot bakgrund av det aktuella profileringsfallet Facebook/Cambridge Analytica. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser, mot bakgrund av Europeiska dataskyddsstyrelsens referensram för adekvat skyddsnivå, att det behövs ytterligare ingående förtydliganden av direktmarknadsföringen för att det ska kunna påvisas att Japan erbjuder en likvärdig nivå av skydd för personuppgifter, i och med att skyddslagen inte innehåller några föreskrifter om just detta. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet noterar yttrandet från Europeiska dataskyddsstyrelsen, där flera problem identifieras, såsom skyddet av personuppgifter som överförs från EU till Japan under hela deras livscykel. Parlamentet uppmanar kommissionen att på lämpligt sätt ta ställning till, och i genomförandebeslutet tillhandahålla, ytterligare bevis och förklaringar som visar att det finns lämpliga skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra huruvida, när det gäller vidareöverföringar, den lösning som erbjuds i de kompletterande reglerna och som består i att registrerade i EU på förhand måste samtycka till vidareöverföring till en tredje part i ett främmande land ändå saknar vissa väsentliga inslag för att de registrerade skulle kunna uttrycka sitt samtycke, eftersom där inte finns någon uttrycklig definition av vad som ingår i begreppet ”de upplysningar om omständigheterna kring överföringen vilka behövs för att den registrerade ska kunna fatta beslut om samtycke”, såsom det förutsätts i artikel 13 i den allmänna dataskyddsförordningen, exempelvis om till vilket tredjeland som vidareöverföringen ska göras. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att klargöra vilka konsekvenser som blir aktuella om den registrerade vägrar samtycka till vidareöverföring av sina personuppgifter. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet beklagar, när det gäller det effektiva verkställandet av skyddslagen, att de böter som skulle kunna utdömas av de rättsvårdande myndigheterna inte är tillräckligt höga för att säkerställa att skyddslagen verkligen följs, eftersom de inte förefaller proportionerliga, effektiva eller avskräckande med beaktande av överträdelsens allvarsgrad. Parlamentet noterar dock att skyddslagen även föreskriver straffrättsliga påföljder, inbegripet fängelsestraff. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla information om hur straffavgifter och straffrättsliga påföljder faktiskt har använts tidigare. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet noterar att samtidigt som skyddskommissionen inte övervakar den brottsbekämpande sektorns behandling av uppgifter finns det andra tillsynsmekanismer, inbegripet tillsyn från den oberoende ”Prefectural Public Safety Commission”. Parlamentet konstaterar att Japans prövningsnämnd för utlämnande av information och skydd av personuppgifter också har vissa befogenheter på detta område, såsom att pröva åtkomstbegäranden och offentliggöra yttranden, men påpekar att dessa befogenheter inte är rättsligt bindande. Parlamentet välkomnar att EU och Japan har kommit överens om att upprätta en särskild mekanism för rättslig prövning som förvaltas och övervakas av skyddskommissionen, och som kommer att gälla för behandling av personuppgifter inom sektorerna för brottsbekämpning och nationell säkerhet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att enligt Japans lag om skydd av personuppgifter hos förvaltningsorgan kan företagare också på ”frivillig väg” överlämna uppgifter till de brottsbekämpande myndigheterna. Parlamentet påpekar att det inte talas om något sådant i vare sig den allmänna dataskyddsförordningen eller i polisdirektivet, och uppmanar kommissionen att bedöma huruvida detta överensstämmer med principen om ”väsentlig likvärdighet” med den allmänna dataskyddsförordningen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet känner till rapporterna i massmedier om Japans signalspaningsstyrelse som har omkring 1 700 anställda och minst sex övervakningsanläggningar, som dygnet runt avlyssnar telefonsamtal, e-post och andra kommunikationer (6). Parlamentet oroar sig över att denna urskillningslösa massövervakning inte ens finns omnämnd i utkastet till genomförandebeslut. Parlamentet uppmanar kommissionen att inhämta mer information om Japans massövervakning, och är djupt oroat över att denna massövervakning inte kommer att klara en prövning mot de kriterier som fastställts av domstolen i domen i målet Schrems (mål C-362/14). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet beklagar att dokumentet om de japanska myndigheternas insamling och användning av personuppgifter för brottsbekämpning och nationell säkerhet, som ingår i bilaga II till utkastet till genomförandebeslut, inte har samma rättsligt bindande verkan som de kompletterande reglerna. |
| --- | --- |

25.

Slutsatser

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram fler bevis och förklaringar med anknytning till de ovannämnda frågeställningarna, inklusive dem som Europeiska dataskyddsstyrelsen tog upp i sitt yttrande av den 5 december 2018, för att påvisa att Japans rättsliga ram för uppgiftsskydd säkerställer en adekvat skyddsnivå som är väsentligen likvärdig med EU:s rättsliga ram för uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet anser att detta beslut om adekvat skyddsnivå dessutom kan sända en kraftfull signal till länder runt om i världen om att konvergens med EU:s höga dataskyddsnivå för med sig högst påtagliga resultat. Parlamentet betonar här att detta beslut om adekvat skyddsnivå är ett viktigt prejudikat för framtida partnerskap med andra länder som antagit moderna lagar om uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar sitt utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor att fortsätta att övervaka dels utvecklingen på detta område, däribland de mål som prövas av domstolen, dels uppföljningen av de rekommendationer som utfärdas i denna resolution. |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europeiska dataskyddsstyrelsen, Europeiska datatillsynsmannen, den kommitté som inrättats genom artikel 93.1 i den allmänna dataskyddsförordningen, Europarådet samt Japans regering. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(2)  ECLI:EU:C:2015:650.

(3)  ECLI:EU:C:2016:970.

(4)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 22.

(5)  http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=614108, som godkändes av Europeiska dataskyddsstyrelsen vid dess första plenarsammanträde.

(6)  Ryan Gallagher, The Untold Story of Japan’s Secret Spy Agency, i nyhetsbulletinen på internet The Intercept, den 19 maj 2018, https://theintercept.com/2018/05/19/japan-dfs-surveillance-agency/.

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/157 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/157

---

P8_TA(2018)0530

Intressekonflikt och skydd av EU:s budget i Tjeckien

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om intressekonflikter och skydd av EU:s budget i Tjeckien (2018/2975(RSP))

(2020/C 388/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare beslut och resolutioner om ansvarsfrihet för kommissionen (1) för åren 2014, 2015 och 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare beslut och resolutioner om ansvarsfrihet för kommissionen (1) för åren 2014, 2015 och 2016,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget (2) (den nya budgetförordningen), särskilt artikel 61 avseende intressekonflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget (2) (den nya budgetförordningen), särskilt artikel 61 avseende intressekonflikter,

| — | med beaktande av de frågor som det tjeckiska piratpartiet sände till kommissionen den 2 augusti 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de frågor som det tjeckiska piratpartiet sände till kommissionen den 2 augusti 2018,

| — | med beaktande av det officiella klagomål som lämnades in till kommissionen av Transparency International i Tjeckien den 19 september 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det officiella klagomål som lämnades in till kommissionen av Transparency International i Tjeckien den 19 september 2018,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska kommissionens rättstjänst av den 19 november 2018 om vilken inverkan artikel 61 i den nya budgetförordningen (intressekonflikter) har på betalningar från de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska kommissionens rättstjänst av den 19 november 2018 om vilken inverkan artikel 61 i den nya budgetförordningen (intressekonflikter) har på betalningar från de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna),

| — | med beaktande av den presentation om intressekonflikter i budgetförordningen 2018 som kommissionens generaldirektorat för budget gjorde den 20 november 2018 för parlamentets budgetkontrollutskott, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den presentation om intressekonflikter i budgetförordningen 2018 som kommissionens generaldirektorat för budget gjorde den 20 november 2018 för parlamentets budgetkontrollutskott,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Bestämmelserna i budgetförordningen 2012 om intressekonflikter var inte uttryckligen tillämpliga på delad förvaltning, men medlemsstaterna var skyldiga att säkerställa en effektiv intern kontroll, i vilken det ingick att undvika intressekonflikter. |
| --- | --- |

A.

Bestämmelserna i budgetförordningen 2012 om intressekonflikter var inte uttryckligen tillämpliga på delad förvaltning, men medlemsstaterna var skyldiga att säkerställa en effektiv intern kontroll, i vilken det ingick att undvika intressekonflikter.

| B. | Enligt reglerna för offentlig upphandling är medlemsstaterna skyldiga att undvika intressekonflikter (artikel 24 i direktiv 2014/24/EU (3)), inklusive direkta eller indirekta personliga intressen, och det har redan införts regler för situationer som uppfattas som intressekonflikter eller specifika skyldigheter i samband med delad förvaltning (t.ex. i förordning (EU) nr 1303/2013 (4)). |
| --- | --- |

B.

Enligt reglerna för offentlig upphandling är medlemsstaterna skyldiga att undvika intressekonflikter (artikel 24 i direktiv 2014/24/EU (3)), inklusive direkta eller indirekta personliga intressen, och det har redan införts regler för situationer som uppfattas som intressekonflikter eller specifika skyldigheter i samband med delad förvaltning (t.ex. i förordning (EU) nr 1303/2013 (4)).

| C. | Rådet antog sin ståndpunkt om den nya budgetförordningen den 16 juli 2018, och slutakten undertecknades den 18 juli 2018. Artikel 61 i budgetförordningen, som innehåller ett förbud mot intressekonflikter, trädde i kraft den 2 augusti 2018. |
| --- | --- |

C.

Rådet antog sin ståndpunkt om den nya budgetförordningen den 16 juli 2018, och slutakten undertecknades den 18 juli 2018. Artikel 61 i budgetförordningen, som innehåller ett förbud mot intressekonflikter, trädde i kraft den 2 augusti 2018.

| D. | I artikel 61.1 i budgetförordningen (jämförd med artikel 61.3) fastställs






  i) | en negativ skyldighet för aktörer i budgetförvaltningen att undvika intressekonflikter i samband med EU:s budget, |
| --- | --- | --- |

D.

I artikel 61.1 i budgetförordningen (jämförd med artikel 61.3) fastställs

i)

en negativ skyldighet för aktörer i budgetförvaltningen att undvika intressekonflikter i samband med EU:s budget,

| ii) | en positiv skyldighet för aktörer i budgetförvaltningen att vidta lämpliga åtgärder för att förhindra att en intressekonflikt uppstår vid utförandet av uppgifter inom deras behörighet och att åtgärda situationer som ur objektiv synvinkel kan uppfattas som en intressekonflikt. |
| --- | --- |

ii)

en positiv skyldighet för aktörer i budgetförvaltningen att vidta lämpliga åtgärder för att förhindra att en intressekonflikt uppstår vid utförandet av uppgifter inom deras behörighet och att åtgärda situationer som ur objektiv synvinkel kan uppfattas som en intressekonflikt.

| E. | I EU-domstolens rättspraxis (5) fastställs följande: ”En intressekonflikt är i sig och objektivt sett en allvarlig brist. För att bedöma denna finns det inte anledning att beakta berörda parters avsikter och goda eller onda tro.” Kommissionen är skyldig att avbryta stödutbetalningar från EU i de fall där det föreligger allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen och där det avslöjats oupptäckta, orapporterade och icke korrigerade allvarliga oegentligheter i samband med intressekonflikter. |
| --- | --- |

E.

I EU-domstolens rättspraxis (5) fastställs följande: ”En intressekonflikt är i sig och objektivt sett en allvarlig brist. För att bedöma denna finns det inte anledning att beakta berörda parters avsikter och goda eller onda tro.” Kommissionen är skyldig att avbryta stödutbetalningar från EU i de fall där det föreligger allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen och där det avslöjats oupptäckta, orapporterade och icke korrigerade allvarliga oegentligheter i samband med intressekonflikter.

| F. | Den 19 september 2018 lämnade Transparency International i Tjeckien in ett formellt klagomål till kommissionen och hävdade att den tjeckiske premiärministern, Andrej Babiš, upprepade gånger hade brutit mot EU:s och Tjeckiens lagstiftning om intressekonflikter. |
| --- | --- |

F.

Den 19 september 2018 lämnade Transparency International i Tjeckien in ett formellt klagomål till kommissionen och hävdade att den tjeckiske premiärministern, Andrej Babiš, upprepade gånger hade brutit mot EU:s och Tjeckiens lagstiftning om intressekonflikter.

| G. | Andrej Babiš har avslöjats som den verkliga huvudmannen bakom Agrofert, det bolag som kontrollerar Agrofert-gruppen med bland annat ett antal viktiga tjeckiska medieföretag, via förvaltningsfonderna AB I och AB II som han är grundare och samtidigt enda förmånstagare till. |
| --- | --- |

G.

Andrej Babiš har avslöjats som den verkliga huvudmannen bakom Agrofert, det bolag som kontrollerar Agrofert-gruppen med bland annat ett antal viktiga tjeckiska medieföretag, via förvaltningsfonderna AB I och AB II som han är grundare och samtidigt enda förmånstagare till.

| H. | Babiš är också ordförande i det tjeckiska rådet för de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

H.

Babiš är också ordförande i det tjeckiska rådet för de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

| I. | Företag som också ingår i Agrofert-gruppen deltar i projekt som subventioneras genom Tjeckiens landsbygdsutvecklingsprogram, vilket i sin tur finansieras av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

I.

Företag som också ingår i Agrofert-gruppen deltar i projekt som subventioneras genom Tjeckiens landsbygdsutvecklingsprogram, vilket i sin tur finansieras av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling.

| J. | Företag som ingår i Agrofert-gruppen har mottagit betydande belopp från de europeiska struktur- och investeringsfonderna under perioden 2014–2020, alltifrån 42 miljoner euro 2013 till 82 miljoner euro 2017. |
| --- | --- |

J.

Företag som ingår i Agrofert-gruppen har mottagit betydande belopp från de europeiska struktur- och investeringsfonderna under perioden 2014–2020, alltifrån 42 miljoner euro 2013 till 82 miljoner euro 2017.

| K. | I yttrandet från kommissionens rättstjänst sägs att Andrej Babiš, enligt inkomstdeklarationen för tjeckiska statliga tjänstemän, via sina förvaltningsfonder erhöll en inkomst från Agrofert-gruppen på 3,5 miljoner euro under de första sex månaderna 2018. |
| --- | --- |

K.

I yttrandet från kommissionens rättstjänst sägs att Andrej Babiš, enligt inkomstdeklarationen för tjeckiska statliga tjänstemän, via sina förvaltningsfonder erhöll en inkomst från Agrofert-gruppen på 3,5 miljoner euro under de första sex månaderna 2018.

| L. | Europaparlamentet har vid upprepade tillfällen i sina resolutioner om ansvarsfrihet uppmanat kommissionen att påskynda ett förfarande för kontroll av överensstämmelse i syfte att få information om risken för en intressekonflikt avseende statens fond för interventioner på jordbruksmarknaden i Tjeckien. Parlamentet har betonat att om de åtgärder som krävs för att förhindra en intressekonflikt inte vidtas, kan det i slutändan leda till att den tjeckiska myndigheten tvingas dra tillbaka det utbetalande organets ackreditering och till att kommissionen tillämpar finansiell korrigering. |
| --- | --- |

L.

Europaparlamentet har vid upprepade tillfällen i sina resolutioner om ansvarsfrihet uppmanat kommissionen att påskynda ett förfarande för kontroll av överensstämmelse i syfte att få information om risken för en intressekonflikt avseende statens fond för interventioner på jordbruksmarknaden i Tjeckien. Parlamentet har betonat att om de åtgärder som krävs för att förhindra en intressekonflikt inte vidtas, kan det i slutändan leda till att den tjeckiska myndigheten tvingas dra tillbaka det utbetalande organets ackreditering och till att kommissionen tillämpar finansiell korrigering.

| M. | Parlamentets budgetkontrollutskott beslutade i september 2018 att behandla denna fråga inom ramen för det årliga förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet, särskilt i samband med utfrågningarna av de kommissionsledamöter som är mest berörda. |
| --- | --- |

M.

Parlamentets budgetkontrollutskott beslutade i september 2018 att behandla denna fråga inom ramen för det årliga förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet, särskilt i samband med utfrågningarna av de kommissionsledamöter som är mest berörda.

| N. | Dessa utfrågningar gav inte ledamöterna tydliga och tillräckliga svar på det aktuella läget avseende den tjeckiska premiärministerns potentiella intressekonflikter. |
| --- | --- |

N.

Dessa utfrågningar gav inte ledamöterna tydliga och tillräckliga svar på det aktuella läget avseende den tjeckiska premiärministerns potentiella intressekonflikter.

| O. | Den 1 december 2018 publicerade europeiska nyhetsmedier, såsom the Guardian, Le Monde, De Standaard och Süddeutsche Zeitung, uppgifter om det rättsliga yttrandet från kommissionens rättstjänst som bekräftar Andrej Babiš intressekonflikt. |
| --- | --- |

O.

Den 1 december 2018 publicerade europeiska nyhetsmedier, såsom the Guardian, Le Monde, De Standaard och Süddeutsche Zeitung, uppgifter om det rättsliga yttrandet från kommissionens rättstjänst som bekräftar Andrej Babiš intressekonflikt.

| 1. | Europaparlamentet är djupt oroat över Tjeckiens bristande efterlevnad av artikel 61.1 i budgetförordningen avseende den tjeckiske premiärministerns intressekonflikt och hans kopplingar till Agrofert-gruppen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet beklagar alla slags intressekonflikter som skulle kunna äventyra genomförandet av EU:s budget och undergräva unionsmedborgarnas förtroende för en korrekt förvaltning av EU:s skattebetalares pengar. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att nolltolerans gäller och att det inte råder olika regler och dubbelmoral i fråga om EU-politikers intressekonflikter, och att inte hitta på ursäkter för förseningar när de skyddar unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 27 april 2017 om ansvarsfrihet för budgetåret 2015 (6), där man ”konstaterar att Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) inledde administrativa utredningar [...] i Tjeckien för ett projekt som kallas ’Stork Nest’, på grundval av påstådda oegentligheter”, och ”uppmanar kommissionen att informera parlamentets ansvariga utskott omedelbart när utredningen har avslutats”. Parlamentet påminner om sin resolution av den 18 april 2018 om ansvarsfrihet för budgetåret 2016 (7), där man ”gläder sig över att Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) har slutfört sin administrativa utredning av det tjeckiska projektet storkboet”, och ”beklagar att Olaf konstaterade allvarliga oegentligheter”. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar det svar som kommissionsledamot Günther Oettinger gav den 29 november 2018 inom ramen för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för 2017, på den skriftliga frågan 51, där han informerade parlamentet om att de tjeckiska myndigheterna, i enlighet med den rekommendation i fallet Storkboet som Olaf utfärdat och som antogs i december 2017, hade dragit tillbaka det projekt som Olaf undersökt från det slutliga anspråket för det regionala operativa programmet för centrala Böhmen, och att inga EU-medel har betalats ut till denna verksamhet. Parlamentet noterar dessutom att Olaf rekommenderat de nationella rättsliga myndigheterna att inleda en brottsutredning av de frågor som inte omfattats av Olafs utredning, och att det nu är dessa myndigheter som är behöriga i detta ärende. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att eftersom budgetförordningens artikel 61.1 är direkt tillämplig på intressekonflikter, är alla som är involverade i genomförandet av EU:s budget, inklusive regeringschefer, ansvariga för att uppfylla skyldigheten att förebygga intressekonflikter och hantera situationer som objektivt sett kan uppfattas som intressekonflikter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen under lång tid förblev passiv, trots att det sedan 2014 funnits starka indikationer på att Babiš hade en intressekonflikt i sin roll som finansminister och senare som premiärminister. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om de nationella myndigheternas skyldighet att se till att unionens lagstiftning om intressekonflikter tillämpas i samtliga fall och för alla människor. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en kontrollmekanism för att hantera intressekonflikter i medlemsstaterna, och att ha aktivt undvikande av intressekonflikter som en av sina prioriteringar. Kommissionen uppmanas att agera beslutsamt, särskilt då de nationella myndigheterna underlåter att agera för att förhindra intressekonflikter hos sina högsta företrädare. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål följa upp denna fråga på grundval av det yttrande som dess rättstjänst utfärdade efter klagomålet från Transparency International i Tjeckien, och att genomföra de korrigerande åtgärder och förfaranden som krävs för att ändra varje möjlig illegal situation, till exempel vidta åtgärder för att dra in all EU-finansiering till Agrofert-gruppen fram till dess att intressekonflikten fullständigt har utretts och klarats upp. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar alla nationella myndigheter och statstjänstemän att proaktivt tillämpa den nya budgetförordningen, särskilt artikel 61 avseende intressekonflikter, i syfte att förhindra situationer som skadar EU:s anseende, medlemsstaternas anseende, demokratin och EU:s ekonomiska intressen, och att fungera som förebild för hur man arbetar för det allmännas bästa och inte för personlig vinning. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas nationella parlament att se till att ingen nationell lagstiftning om förebyggande av intressekonflikter strider mot andan i EU:s nya budgetförordning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar yttrandet från kommissionens rättstjänst över den nuvarande tjeckiska premiärministerns Andrej Babiš eventuella intressekonflikt under sin tid som finansminister 2014. Parlamentet kräver att kommissionen gör en fullständig utredning av lagligheten i alla EU-stöd som betalats till Agrofert-gruppen sedan Babiš tog plats i den tjeckiska regeringen, med hänsyn tagen till den tidigare budgetförordningen, som gällde före den 2 augusti 2018, och dess avsnitt om intressekonflikter. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet begär att kommissionen ska offentliggöra alla handlingar den förfogar över som rör den eventuella intressekonflikten gällande Tjeckiens premiärminister och jordbruksminister, och förklara vilka åtgärder den avser att vidta för att komma till rätta med situationen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att återkräva alla olagligt eller felaktigt utbetalda medel. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet insisterar på full transparens kring alla eventuella kopplingar mellan Andrej Babiš och Agrofert-gruppen, och betonar att dessa kopplingar inte får inkräkta på hans roll som Tjeckiens premiärminister. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar rådet att vidta alla nödvändiga och lämpliga åtgärder för att förhindra intressekonflikter i samband med förhandlingarna om EU:s framtida budget och nästa fleråriga budgetram, i enlighet med artikel 61.1 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och Tjeckiens regering och parlament. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUT L 246, 14.9.2016, s. 1, EUT L 252, 29.9.2017, s. 1, EUT L 248, 3.10.2018, s. 1.

(2)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(3)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 65.

(4)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(5)  Ismeri Europa Srl mot revisionsrätten, dom av den 15 juni 1999 – mål T-277/97, ECLI:EU:T:1999:124.

(6)  EUT L 252, 29.9.2017, s. 28.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2018)0121.

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/161 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/161

---

P8_TA(2018)0531

Betänkande om ombudsmannens årliga rapport för 2017

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2017 (2018/2105(INI))

(2020/C 388/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2017,

| — | med beaktande av artiklarna 9, 11, 15, 24 och 228 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 9, 11, 15, 24 och 228 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 11, 35, 37, 41, 42 och 43 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11, 35, 37, 41, 42 och 43 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av protokoll nr 1 till fördragen om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 1 till fördragen om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av protokoll nr 2 till fördragen om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 2 till fördragen om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av sitt beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifterna och de allmänna villkoren för ombudsmannens ämbetsutövning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifterna och de allmänna villkoren för ombudsmannens ämbetsutövning (1),

| — | med beaktande av den europeiska kodexen för god förvaltningssed, som antogs av Europaparlamentet den 6 september 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska kodexen för god förvaltningssed, som antogs av Europaparlamentet den 6 september 2001,

| — | med beaktande av det ramavtal om samarbete som ingicks av Europaparlamentet och Europeiska ombudsmannen den 15 mars 2006 och som trädde i kraft den 1 april 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det ramavtal om samarbete som ingicks av Europaparlamentet och Europeiska ombudsmannen den 15 mars 2006 och som trädde i kraft den 1 april 2006,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Europeiska ombudsmannens verksamhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Europeiska ombudsmannens verksamhet,

| — | med beaktande av artiklarna 52 och 220.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 52 och 220.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A8-0411/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A8-0411/2018), och av följande skäl:

| A. | Årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2017 överlämnades formellt till Europaparlamentets talman den 22 maj 2018, och ombudsmannen, Emily O’Reilly, lade fram den för utskottet för framställningar den 16 maj 2018 i Bryssel. |
| --- | --- |

A.

Årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2017 överlämnades formellt till Europaparlamentets talman den 22 maj 2018, och ombudsmannen, Emily O’Reilly, lade fram den för utskottet för framställningar den 16 maj 2018 i Bryssel.

| B. | Artiklarna 24 och 228 i EUF-fördraget ger Europeiska ombudsmannen befogenhet att ta emot klagomål om missförhållanden i unionsinstitutionernas, unionsorganens och unionsbyråernas verksamhet, med undantag för Europeiska unionens domstol då den utövar sina domstolsfunktioner. |
| --- | --- |

B.

Artiklarna 24 och 228 i EUF-fördraget ger Europeiska ombudsmannen befogenhet att ta emot klagomål om missförhållanden i unionsinstitutionernas, unionsorganens och unionsbyråernas verksamhet, med undantag för Europeiska unionens domstol då den utövar sina domstolsfunktioner.

| C. | I artikel 10.3 i fördraget om Europeiska unionen fastställs att varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv och att besluten ska fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt. |
| --- | --- |

C.

I artikel 10.3 i fördraget om Europeiska unionen fastställs att varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv och att besluten ska fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt.

| D. | I artikel 15 i EUF-fördraget anges att unionens institutioner, organ och byråer ska ”utföra sitt arbete så öppet som möjligt” för att främja en god förvaltning och se till att det civila samhället kan delta, och att ”varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt stadgeenliga säte i en medlemsstat ska ha rätt till tillgång till unionens institutioners, organs och byråers handlingar”. |
| --- | --- |

D.

I artikel 15 i EUF-fördraget anges att unionens institutioner, organ och byråer ska ”utföra sitt arbete så öppet som möjligt” för att främja en god förvaltning och se till att det civila samhället kan delta, och att ”varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt stadgeenliga säte i en medlemsstat ska ha rätt till tillgång till unionens institutioners, organs och byråers handlingar”.

| E. | I artikel 41 i stadgan om de grundläggande rättigheterna, som gäller rätten till god förvaltning, anges bland annat att ”var och en har rätt att få sina angelägenheter behandlade opartiskt, rättvist och inom skälig tid av unionens institutioner, organ och byråer”. |
| --- | --- |

E.

I artikel 41 i stadgan om de grundläggande rättigheterna, som gäller rätten till god förvaltning, anges bland annat att ”var och en har rätt att få sina angelägenheter behandlade opartiskt, rättvist och inom skälig tid av unionens institutioner, organ och byråer”.

| F. | I artikel 43 i stadgan anges att ”varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat har rätt att vända sig till Europeiska ombudsmannen vid missförhållanden i unionens institutioners, organs eller byråers verksamhet, med undantag för Europeiska unionens domstol då den utövar sina domstolsfunktioner”. |
| --- | --- |

F.

I artikel 43 i stadgan anges att ”varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat har rätt att vända sig till Europeiska ombudsmannen vid missförhållanden i unionens institutioners, organs eller byråers verksamhet, med undantag för Europeiska unionens domstol då den utövar sina domstolsfunktioner”.

| G. | Enligt artikel 298.1 i EUF-fördraget ska unionens institutioner, organ och byråer när de fullgör sina uppgifter stödja sig på en öppen, effektiv och oberoende europeisk administration. |
| --- | --- |

G.

Enligt artikel 298.1 i EUF-fördraget ska unionens institutioner, organ och byråer när de fullgör sina uppgifter stödja sig på en öppen, effektiv och oberoende europeisk administration.

| H. | Ombudsmannen inledde 447 undersökningar 2017, varav 433 var klagomålsbaserade och 14 var undersökningar på eget initiativ, och avslutade 363 undersökningar (348 klagomålsbaserade och 15 undersökningar på eget initiativ). De flesta undersökningar gällde kommissionen (256 undersökningar eller 57,3 %), följt av EU:s byråer (35 undersökningar eller 7,8 %), Europeiska rekryteringsbyrån (Epso) (34 undersökningar eller 7,6 %), Europaparlamentet (22 undersökningar eller 4,9 %), Europeiska utrikestjänsten (17 undersökningar eller 3,8 %), Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (16 undersökningar eller 3,6 %) och andra institutioner (67 undersökningar eller 15 %). |
| --- | --- |

H.

Ombudsmannen inledde 447 undersökningar 2017, varav 433 var klagomålsbaserade och 14 var undersökningar på eget initiativ, och avslutade 363 undersökningar (348 klagomålsbaserade och 15 undersökningar på eget initiativ). De flesta undersökningar gällde kommissionen (256 undersökningar eller 57,3 %), följt av EU:s byråer (35 undersökningar eller 7,8 %), Europeiska rekryteringsbyrån (Epso) (34 undersökningar eller 7,6 %), Europaparlamentet (22 undersökningar eller 4,9 %), Europeiska utrikestjänsten (17 undersökningar eller 3,8 %), Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (16 undersökningar eller 3,6 %) och andra institutioner (67 undersökningar eller 15 %).

| I. | De tre viktigaste frågorna i de undersökningar som ombudsmannen avslutade 2017 gällde följande: öppenhet, ansvarsskyldighet och allmänhetens tillgång till information och handlingar (20,6 %), serviceanda (16,8 %) och respekt för processuella rättigheter (16,5 %). Andra ärenden gällde t.ex. etiska frågor, allmänhetens rättigheter att delta i EU:s beslutsprocesser, korrekt användning av skönsmässig bedömning, bland annat i överträdelseförfaranden, sund ekonomisk förvaltning avseende EU:s upphandlingar, bidrag och kontrakt, rekrytering och god förvaltning i EU:s personalfrågor. |
| --- | --- |

I.

De tre viktigaste frågorna i de undersökningar som ombudsmannen avslutade 2017 gällde följande: öppenhet, ansvarsskyldighet och allmänhetens tillgång till information och handlingar (20,6 %), serviceanda (16,8 %) och respekt för processuella rättigheter (16,5 %). Andra ärenden gällde t.ex. etiska frågor, allmänhetens rättigheter att delta i EU:s beslutsprocesser, korrekt användning av skönsmässig bedömning, bland annat i överträdelseförfaranden, sund ekonomisk förvaltning avseende EU:s upphandlingar, bidrag och kontrakt, rekrytering och god förvaltning i EU:s personalfrågor.

| J. | I sitt strategiska arbete under 2017 avslutade ombudsmannen fyra strategiska undersökningar och inledde fyra nya om insyn i rådet, om ”svängdörrsproblematiken” rörande tidigare kommissionsledamöter, om tillgängligheten på kommissionens webbsidor för personer med funktionsnedsättningar och om verksamhet innan ansökan lämnas in i samband med Europeiska läkemedelsmyndighetens (EMA) utvärderingar av läkemedel. Under 2017 inledde ombudsmannen åtta nya strategiska initiativ om, bl.a., öppenhet i fråga om lobbyverksamhet vid rådet, att förbättra det europeiska medborgarinitiativet och svängdörrsbestämmelser för EU:s olika institutioner och organ, och avslutade sex strategiska initiativ. |
| --- | --- |

J.

I sitt strategiska arbete under 2017 avslutade ombudsmannen fyra strategiska undersökningar och inledde fyra nya om insyn i rådet, om ”svängdörrsproblematiken” rörande tidigare kommissionsledamöter, om tillgängligheten på kommissionens webbsidor för personer med funktionsnedsättningar och om verksamhet innan ansökan lämnas in i samband med Europeiska läkemedelsmyndighetens (EMA) utvärderingar av läkemedel. Under 2017 inledde ombudsmannen åtta nya strategiska initiativ om, bl.a., öppenhet i fråga om lobbyverksamhet vid rådet, att förbättra det europeiska medborgarinitiativet och svängdörrsbestämmelser för EU:s olika institutioner och organ, och avslutade sex strategiska initiativ.

| K. | EU befinner sig alltjämt i den svåraste ekonomiska, sociala och politiska krisen sedan unionen grundades. EU-institutionernas otillräckliga metoder för att ta itu med bristen på insyn i både EU:s beslutsprocess och i lobbyverksamheten, tillsammans med andra allvarliga etiska problem inom institutionerna, bidrar till att undergräva EU:s anseende. |
| --- | --- |

K.

EU befinner sig alltjämt i den svåraste ekonomiska, sociala och politiska krisen sedan unionen grundades. EU-institutionernas otillräckliga metoder för att ta itu med bristen på insyn i både EU:s beslutsprocess och i lobbyverksamheten, tillsammans med andra allvarliga etiska problem inom institutionerna, bidrar till att undergräva EU:s anseende.

| L. | Nekande av tillgång till EU-handlingar, och dithörande insynsärenden, stod även 2017 för den största andelen av ombudsmannens undersökningar. |
| --- | --- |

L.

Nekande av tillgång till EU-handlingar, och dithörande insynsärenden, stod även 2017 för den största andelen av ombudsmannens undersökningar.

| M. | Mot bakgrund av den ofta tidspressade karaktären på ansökningar om tillgång till handlingar har ombudsmannen inlett en försöksperiod för ett påskyndat förfarande. |
| --- | --- |

M.

Mot bakgrund av den ofta tidspressade karaktären på ansökningar om tillgång till handlingar har ombudsmannen inlett en försöksperiod för ett påskyndat förfarande.

| N. | Ombudsmannen har en avgörande roll att spela när det gäller att säkerställa EU-institutionernas ansvarsskyldighet och maximal öppenhet och opartiskhet i EU:s förvaltning och beslutsprocesser för att framgångsrikt skydda medborgarnas rättigheter, och därigenom öka deras förtroende, engagemang och deltagande i unionens demokratiska liv. |
| --- | --- |

N.

Ombudsmannen har en avgörande roll att spela när det gäller att säkerställa EU-institutionernas ansvarsskyldighet och maximal öppenhet och opartiskhet i EU:s förvaltning och beslutsprocesser för att framgångsrikt skydda medborgarnas rättigheter, och därigenom öka deras förtroende, engagemang och deltagande i unionens demokratiska liv.

| O. | Europeiska unionens domstol anger att principerna om offentlighet och öppenhet är en väsentlig del av EU:s lagstiftningsprocess och att lagstiftningsprocessens effektivitet och integritet inte får undergräva principerna om offentlighet och öppenhet, som är en förutsättning för den processen. Europeiska unionens domstol har gett tydlig vägledning i denna fråga, exempelvis genom sitt domslut av den 22 mars 2018 i mål T-540/15. |
| --- | --- |

O.

Europeiska unionens domstol anger att principerna om offentlighet och öppenhet är en väsentlig del av EU:s lagstiftningsprocess och att lagstiftningsprocessens effektivitet och integritet inte får undergräva principerna om offentlighet och öppenhet, som är en förutsättning för den processen. Europeiska unionens domstol har gett tydlig vägledning i denna fråga, exempelvis genom sitt domslut av den 22 mars 2018 i mål T-540/15.

| P. | Under ett års tid genomförde ombudsmannen en klagomålsbaserad undersökning om ECB:s ordförandes medlemskap i Group of Thirty (G30), en privat organisation vars medlemmar bl.a. är företrädare för banker över vilka ECB direkt eller indirekt utövar tillsyn. Ombudsmannen rekommenderade att ECB:s ordförande tillfälligt skulle avstå från sitt medlemskap i G30. |
| --- | --- |

P.

Under ett års tid genomförde ombudsmannen en klagomålsbaserad undersökning om ECB:s ordförandes medlemskap i Group of Thirty (G30), en privat organisation vars medlemmar bl.a. är företrädare för banker över vilka ECB direkt eller indirekt utövar tillsyn. Ombudsmannen rekommenderade att ECB:s ordförande tillfälligt skulle avstå från sitt medlemskap i G30.

| Q. | Ombudsmannen undersökte klagomål om kommissionens hantering av tidigare kommissionsledamöters sysselsättning efter avslutat mandat. Ombudsmannen hade redan kommit fram till att kommissionen gjort sig skyldig till administrativa missförhållanden genom att den underlåtit att ta beslut specifikt om fallet med kommissionens före detta ordförande, José Manuel Barroso. I Barrosos fall kom den etiska kommittén fram till att det inte fanns tillräckliga skäl för att anse att den tidigare ordföranden hade brutit mot sina rättsliga förpliktelser, mot bakgrund av hans skriftliga meddelande att han inte hade anlitats för att bedriva lobbyverksamhet å Goldman Sachs vägnar och att han inte hade för avsikt att göra det. |
| --- | --- |

Q.

Ombudsmannen undersökte klagomål om kommissionens hantering av tidigare kommissionsledamöters sysselsättning efter avslutat mandat. Ombudsmannen hade redan kommit fram till att kommissionen gjort sig skyldig till administrativa missförhållanden genom att den underlåtit att ta beslut specifikt om fallet med kommissionens före detta ordförande, José Manuel Barroso. I Barrosos fall kom den etiska kommittén fram till att det inte fanns tillräckliga skäl för att anse att den tidigare ordföranden hade brutit mot sina rättsliga förpliktelser, mot bakgrund av hans skriftliga meddelande att han inte hade anlitats för att bedriva lobbyverksamhet å Goldman Sachs vägnar och att han inte hade för avsikt att göra det.

| R. | Den finansiella krisen har lett till en ekonomisk och social kris som även lett till tvivel kring EU:s institutioner . |
| --- | --- |

R.

Den finansiella krisen har lett till en ekonomisk och social kris som även lett till tvivel kring EU:s institutioner .

| S. | Den 25 oktober 2017 hölls ett möte mellan tidigare ordföranden Barroso och en av kommissionens sittande vice ordförande, vilket dokumenterades som ett officiellt möte med Goldman Sachs. Ombudsmannen noterade att mötets syfte inte tydligt framgick. Ombudsmannen betonade att det finns förståeliga farhågor för att den före detta ordföranden utnyttjar sin tidigare status och sina kontakter med före detta kolleger för att påverka och få tillgång till information. Detta fall väcker frågor om systemiska problem med kommissionens generella sätt att hantera sådana fall och om den etiska kommitténs oberoende. Parlamentet påpekar därför att det behövs skärpta regler på EU-nivå för att förhindra och bestraffa alla intressekonflikter inom EU:s institutioner och organ. |
| --- | --- |

S.

Den 25 oktober 2017 hölls ett möte mellan tidigare ordföranden Barroso och en av kommissionens sittande vice ordförande, vilket dokumenterades som ett officiellt möte med Goldman Sachs. Ombudsmannen noterade att mötets syfte inte tydligt framgick. Ombudsmannen betonade att det finns förståeliga farhågor för att den före detta ordföranden utnyttjar sin tidigare status och sina kontakter med före detta kolleger för att påverka och få tillgång till information. Detta fall väcker frågor om systemiska problem med kommissionens generella sätt att hantera sådana fall och om den etiska kommitténs oberoende. Parlamentet påpekar därför att det behövs skärpta regler på EU-nivå för att förhindra och bestraffa alla intressekonflikter inom EU:s institutioner och organ.

| T. | I mars 2017 inledde ombudsmannen en strategisk undersökning om rådets öppenhet och ansvarsskyldighet. Ombudsmannen fann att rådets underlåtenhet att dokumentera vilka medlemsstater som tar ställning i ett lagstiftningsförfarande och rådets bristande öppenhet vad gäller tillgången till dess lagstiftningshandlingar utgör administrativa missförhållanden; ett exempel är att rådet i oproportionerlig omfattning märker handlingar med distributionsbeteckningen LIMITE, vilket betyder att de inte får spridas. Ombudsmannen överlämnade en särskild rapport den 17 maj 2018 till Europaparlamentet om sin undersökning för att förbättra öppenheten och ansvarsskyldigheten i rådets lagstiftningsarbete. |
| --- | --- |

T.

I mars 2017 inledde ombudsmannen en strategisk undersökning om rådets öppenhet och ansvarsskyldighet. Ombudsmannen fann att rådets underlåtenhet att dokumentera vilka medlemsstater som tar ställning i ett lagstiftningsförfarande och rådets bristande öppenhet vad gäller tillgången till dess lagstiftningshandlingar utgör administrativa missförhållanden; ett exempel är att rådet i oproportionerlig omfattning märker handlingar med distributionsbeteckningen LIMITE, vilket betyder att de inte får spridas. Ombudsmannen överlämnade en särskild rapport den 17 maj 2018 till Europaparlamentet om sin undersökning för att förbättra öppenheten och ansvarsskyldigheten i rådets lagstiftningsarbete.

| U. | Större öppenhet i fråga om nationella regeringars ställningstaganden kan bidra till att dämpa fenomenet att man ”lägger skulden på Bryssel”, vilket ger en felaktig bild av hur EU:s lagstiftning faktiskt antas och underblåser euroskepticism och EU-fientliga stämningar. |
| --- | --- |

U.

Större öppenhet i fråga om nationella regeringars ställningstaganden kan bidra till att dämpa fenomenet att man ”lägger skulden på Bryssel”, vilket ger en felaktig bild av hur EU:s lagstiftning faktiskt antas och underblåser euroskepticism och EU-fientliga stämningar.

| V. | Ombudsmannen undersökte om EIB:s öppenhetspolicy om tillgång till handlingar leder till bristande efterlevnad av EU:s regler och internationella bestämmelser. |
| --- | --- |

V.

Ombudsmannen undersökte om EIB:s öppenhetspolicy om tillgång till handlingar leder till bristande efterlevnad av EU:s regler och internationella bestämmelser.

| W. | Lämpligt förebyggande av intressekonflikter inom EU:s institutioner, byråer och organ är en grundläggande del av att garantera god förvaltning och öka medborgarnas förtroende för unionens beslutsprocess. Ombudsmannen inledde en strategisk undersökning av hur kommissionen gör bedömningar av intressekonflikter för sina särskilda rådgivare, som ofta arbetar för kunder inom privat sektor samtidigt. |
| --- | --- |

W.

Lämpligt förebyggande av intressekonflikter inom EU:s institutioner, byråer och organ är en grundläggande del av att garantera god förvaltning och öka medborgarnas förtroende för unionens beslutsprocess. Ombudsmannen inledde en strategisk undersökning av hur kommissionen gör bedömningar av intressekonflikter för sina särskilda rådgivare, som ofta arbetar för kunder inom privat sektor samtidigt.

| X. | Ombudsmannen undersökte medborgares klagomål angående kommissionens underlåtenhet att ta ett snabbt beslut i överträdelseförfaranden om missbruk av visstidsanställningar. Flertalet medlemsstater har under årens lopp sett en betydande ökning av atypiska arbetsformer och tillfälliga anställningar, vilket har ifrågasatt genomförandet av europeisk arbetsrätt och även rättspraxis i Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

X.

Ombudsmannen undersökte medborgares klagomål angående kommissionens underlåtenhet att ta ett snabbt beslut i överträdelseförfaranden om missbruk av visstidsanställningar. Flertalet medlemsstater har under årens lopp sett en betydande ökning av atypiska arbetsformer och tillfälliga anställningar, vilket har ifrågasatt genomförandet av europeisk arbetsrätt och även rättspraxis i Europeiska unionens domstol.

| Y. | För beslut som rör människors hälsa och säkerhet och djurhälsa samt djur- och växtskydd bör EU:s institutioner, byråer och organ vara särskilt inriktade på medborgarna och anstränga sig för att stå till tjänst samt på ett korrekt sätt hantera allmänhetens farhågor och säkerställa fullständigt öppen, oberoende och noggrann insamling och utvärdering av vetenskaplig evidens. Den vetenskapliga evidens och de förfaranden som användes på EU-nivå och ledde till godkännandet av bland andra genetiskt modifierade organismer, bekämpningsmedel och glyfosat kritiserades hårt och utlöste en allmän offentlig debatt. |
| --- | --- |

Y.

För beslut som rör människors hälsa och säkerhet och djurhälsa samt djur- och växtskydd bör EU:s institutioner, byråer och organ vara särskilt inriktade på medborgarna och anstränga sig för att stå till tjänst samt på ett korrekt sätt hantera allmänhetens farhågor och säkerställa fullständigt öppen, oberoende och noggrann insamling och utvärdering av vetenskaplig evidens. Den vetenskapliga evidens och de förfaranden som användes på EU-nivå och ledde till godkännandet av bland andra genetiskt modifierade organismer, bekämpningsmedel och glyfosat kritiserades hårt och utlöste en allmän offentlig debatt.

| Z. | Kommissionen har ännu inte genomfört ombudsmannens rekommendationer beträffande kontakterna med tobaksindustrin, och underlåter därmed att säkerställa fullständig öppenhet i linje med sina skyldigheter enligt Världshälsoorganisationens ramkonvention om tobakskontroll. |
| --- | --- |

Z.

Kommissionen har ännu inte genomfört ombudsmannens rekommendationer beträffande kontakterna med tobaksindustrin, och underlåter därmed att säkerställa fullständig öppenhet i linje med sina skyldigheter enligt Världshälsoorganisationens ramkonvention om tobakskontroll.

| AA. | Ombudsmannen offentliggjorde tydliga och praktiska rekommendationer för offentliga tjänstemäns samverkan med lobbyister och strävade efter att öka medvetenheten om dessa inom rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

AA.

Ombudsmannen offentliggjorde tydliga och praktiska rekommendationer för offentliga tjänstemäns samverkan med lobbyister och strävade efter att öka medvetenheten om dessa inom rådet och kommissionen.

| AB. | Ombudsmannen ingår i EU-ramverket för FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som har till uppgift att skydda, främja och övervaka genomförandet av konventionen på EU-institutionsnivå. |
| --- | --- |

AB.

Ombudsmannen ingår i EU-ramverket för FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som har till uppgift att skydda, främja och övervaka genomförandet av konventionen på EU-institutionsnivå.

| AC. | Ombudsmannen har genomfört en undersökning av hur Martin Selmayr, dåvarande kanslichef för kommissionens ordförande, utnämndes till kommissionens generalsekreterare. Ombudsmannen underströk att kommissionen framställde tillsättningen av tjänsten som generalsekreterare som akut, utan att detta stämde med verkligheten, för att motivera varför den lediga tjänsten inte utlystes offentligt, och organiserade ett urvalsförfarande för en biträdande generalsekreterare, men inte för att direkt tillsätta den tjänsten utan för att kunna utnämna Martin Selmayr till generalsekreterare i ett snabbt tvåstegsförfarande. Ombudsmannen konstaterade fyra fall av administrativa missförhållanden i Martin Selmayrs utnämning på grund av kommissionens underlåtenhet att korrekt följa relevanta bestämmelser, såväl bokstavligen som i andemening. |
| --- | --- |

AC.

Ombudsmannen har genomfört en undersökning av hur Martin Selmayr, dåvarande kanslichef för kommissionens ordförande, utnämndes till kommissionens generalsekreterare. Ombudsmannen underströk att kommissionen framställde tillsättningen av tjänsten som generalsekreterare som akut, utan att detta stämde med verkligheten, för att motivera varför den lediga tjänsten inte utlystes offentligt, och organiserade ett urvalsförfarande för en biträdande generalsekreterare, men inte för att direkt tillsätta den tjänsten utan för att kunna utnämna Martin Selmayr till generalsekreterare i ett snabbt tvåstegsförfarande. Ombudsmannen konstaterade fyra fall av administrativa missförhållanden i Martin Selmayrs utnämning på grund av kommissionens underlåtenhet att korrekt följa relevanta bestämmelser, såväl bokstavligen som i andemening.

| AD. | Europeiska ombudsmannens arbete utgör ett perfekt komplement till hennes olika nationella och regionala motsvarigheter. Utbytet och samordningen av deras arbete inom Europeiska ombudsmannanätverket, under överinseende av Europeiska ombudsmannen, är en mycket positiv del av insatserna för att se till att alla unionens medborgare och invånare kan åtnjuta rätten till god förvaltning på alla nivåer. |
| --- | --- |

AD.

Europeiska ombudsmannens arbete utgör ett perfekt komplement till hennes olika nationella och regionala motsvarigheter. Utbytet och samordningen av deras arbete inom Europeiska ombudsmannanätverket, under överinseende av Europeiska ombudsmannen, är en mycket positiv del av insatserna för att se till att alla unionens medborgare och invånare kan åtnjuta rätten till god förvaltning på alla nivåer.

| AE. | Den senaste gång som den nuvarande stadgan för Europeiska ombudsmannen uppdaterades var innan Lissabonfördraget trädde i kraft. Sedan dess har EU:s medborgare fått nya förväntningar i fråga om god förvaltning och den roll som ombudsmannen spelar för att säkra en sådan, särskilt när det gäller tillgång till handlingar, visselblåsning och trakasserier samt att se till att kommissionen hanterar frågan om tillåtlighet för europeiska medborgarinitiativ på ett rättvist och opartiskt sätt. |
| --- | --- |

AE.

Den senaste gång som den nuvarande stadgan för Europeiska ombudsmannen uppdaterades var innan Lissabonfördraget trädde i kraft. Sedan dess har EU:s medborgare fått nya förväntningar i fråga om god förvaltning och den roll som ombudsmannen spelar för att säkra en sådan, särskilt när det gäller tillgång till handlingar, visselblåsning och trakasserier samt att se till att kommissionen hanterar frågan om tillåtlighet för europeiska medborgarinitiativ på ett rättvist och opartiskt sätt.

| 1. | Europaparlamentet godkänner Europeiska ombudsmannens årsrapport för 2017. Parlamentet noterar dess tydliga och lättlästa stil, och att den lyfter fram de mest väsentliga uppgifterna och siffrorna för ombudsmannens arbete under 2017. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet gratulerar Emily O’Reilly till hennes utmärkta arbete med att förbättra kvaliteten på EU:s förvaltning och tillgången till och kvaliteten på de tjänster den tillhandahåller medborgarna. Parlamentet bekräftar på nytt sitt starka stöd till den verksamhet som ombudsmannen bedriver för medborgarna och Europas demokrati. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar ombudsmannens femårsstrategi ”Towards 2019”, som syftar till att öka ombudsmannens inverkan och synlighet och skapa starka förbindelser med EU:s institutioner, byråer och organisationer, till förmån för medborgarna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet är djupt oroat över att undersökningar om insyn och ansvarsskyldighet, inbegripet om tillgång till information och handlingar, återigen står för den största andelen av de ärenden som ombudsmannen handlagt under 2017, följt av klagomål avseende EU:s byråer och andra institutioner. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar ombudsmannens ansträngningar att tilldela personalen vid Europeiska unionens institutioner ett pris för god förvaltning 2017, särskilt personalen vid kommissionens generaldirektorat för hälsa för deras arbete för patienter med sällsynta sjukdomar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av maximal öppenhet och förbättrad tillgång för alla till handlingar som innehas av EU-institutionerna. Parlamentet framhäver ombudsmannens strukturella arbete för att avslöja misstänkta administrativa missförhållanden genom att undersöka varje enskilt fall och inleda allt fler undersökningar på eget initiativ. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet tackar för det goda samarbetet mellan ombudsmannen och hennes personal och utskottet för framställningar, vilket har kännetecknats av uppskattning och noggrannhet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker att EU:s lagstiftning om tillgång till handlingar bör uppdateras. Parlamentet upprepar sin önskan att förordning Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (2), ska ses över för att även underlätta ombudsmannens arbete med att granska hur Europaparlamentet, rådet och kommissionen beviljar tillgång till handlingar. Parlamentet välkomnar ombudsmannens införande av ett påskyndat klagomålsförfarande för att hantera ansökningar om tillgång till handlingar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att medborgare måste ha möjlighet att delta mer direkt i EU:s demokratiska liv och följa beslutsprocessen i EU:s institutioner i detalj, och att de måste få tillgång till all relevant information för att till fullo kunna utöva sina demokratiska rättigheter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker ombudsmannens roll i fråga om att verka för större insyn och ansvarsskyldighet inom EU:s lagstiftningsprocess för att öka medborgarnas förtroende, inte bara mot en enskild rättsakt utan mot själva beslutsprocessens legitimitet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet efterlyser en översyn av rådets interna riktlinjer om distributionsbeteckningen LIMITE på handlingar, vilken inte har någon solid rättslig grund, för att upprätthålla principen att beteckningen LIMITE endast kan ges till ett preliminärt utkast som ännu inte har en upphovsman och som inte har någon betydelse för lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet inser behovet av full öppenhet i EU:s beslutsprocess, och berömmer ombudsmannens utredning av den brukliga praxisen för de informella förhandlingarna mellan de tre stora EU-institutionerna (”trepartsmöten”). Parlamentet stöder offentliggörandet av alla handlingar från trepartsmöten i enlighet med Europeiska unionens domstols domslut. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet är förvissat om att ombudsmannens rekommendationer om EIB:s öppenhetspolicy måste genomföras utan ytterligare dröjsmål. Parlamentet påminner om att denna policy bygger på grundtanken att information ska göras tillgänglig och innebär att vem som helst kan få tillgång till EIB:s handlingar och information. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet begär att EIB-gruppens offentlighetspolicy ska säkerställa allt större öppenhet när det gäller principerna för dess prissättningspolitik och styrningsorgan. Parlamentet begär att protokollen från sammanträdena i EIB-gruppens förvaltningskommitté ska offentliggöras. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaternas ställningstaganden i rådet under EU:s lagstiftningsprocess måste dokumenteras och offentliggöras på ett snabbt och tillgängligt sätt, eftersom det i alla system som bygger på principen om demokratisk legitimitet måste vara möjligt för allmänheten att ställa medlagstiftare till svars för deras handlingar. Parlamentet anser att ökad ansvarsskyldighet i rådet när det gäller de nationella regeringarnas ståndpunkter i fråga om EU-lagstiftning, bland annat genom att proaktivt göra lagstiftningshandlingar tillgängliga för allmänheten under pågående lagstiftningsprocess, skulle bidra till att åtgärda bristen på insyn i beslutsfattandet och dämpa tendensen att skylla på ”Bryssel” när man är missnöjd med beslut som i slutändan faktiskt fattas av de nationella regeringarna själva. Parlamentet kräver att rådet, i enlighet med artikel 15.3 i EUF-fördraget, ska se över sin sekretesspolicy för att säkerställa största möjliga insyn i sitt arbete. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa maximal insyn och tillgång till handlingar och information vad gäller EU Pilot-förfaranden, åtminstone avseende mottagna framställningar, och fullständig insyn samt fullständig tillgång till EU Pilot-förfaranden och överträdelseförfaranden som redan har avslutats. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck ombudsmannen att övervaka genomförandet av kommissionens reform av systemet med expertgrupper, för att säkerställa att det överensstämmer med rättsligt bindande regler och säkerställer maximal insyn i alla expertgruppers verksamhet, samt att undersöka och rapportera alla eventuella intressekonflikter. Parlamentet anser att det krävs en noggrann bedömning av och information om alla expertgrupper för att till fullo förstå hur oberoende de är, i syfte att tjäna allmänhetens intresse och ge ett mervärde i EU:s politiska beslutsfattande. Parlamentet anser att alla medlemmar av expertgrupper måste finnas med i öppenhetsregistret. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på ett centralt nav för insyn för alla EU:s institutioner och byråer. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet stöder ombudsmannens åtagande att förbättra insynen i EU:s lobbyverksamhet. Parlamentet betonar vikten av att anta en lämplig lagstiftningsakt för att göra EU:s öppenhetsregister obligatoriskt och rättsligt bindande för alla EU-institutioner och EU-organ samt företrädare för intressegrupper, så att man säkerställer full insyn i lobbyverksamheten. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar vikten av att regelbundet uppdatera och kraftigt förbättra kvaliteten på data i EU:s öppenhetsregister, bland annat genom att tvinga juristbyråer som bedriver lobbyverksamhet att uppge alla uppdragsgivare. Parlamentet understryker behovet av att kostnadsfritt tillhandahålla all information om lobbypåverkan till allmänheten på ett begripligt och lättillgängligt sätt. Parlamentet anser att full insyn i finansieringen av alla intresseorganisationer måste säkerställas. Parlamentet fordrar att organisationer som bryter mot de så kallade svängdörrsreglerna ska utestängas från öppenhetsregistret. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet framhåller ombudsmannens slutsatser att ECB:s ordförandes fortsatta medlemskap i G30 utgjort ett administrativt missförhållande, eftersom det gett upphov till en allmän uppfattning att ECB:s oberoende ställning gentemot privata ekonomiska intressen skulle kunna äventyras. Parlamentet betonar att ledamöterna i ECB:s direktion bör avstå från att samtidigt vara medlemmar av forum eller andra organisationer där det också ingår chefer från banker som ECB utövar tillsyn över. Parlamentet noterar ombudsmannens rekommendationer av den 15 januari 2018 om medverkan av ECB:s ordförande och ledamöter i dess beslutande organ inom G30, och uppmanar ECB att ändra de relevanta bestämmelserna för att säkerställa att de högsta standarderna för etik och redovisningsskyldighet genomförs i praktiken. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att kommissionen inte respekterade principerna om öppenhet, etik och rättssäkerhet i det förfarande som den använde för att utse Martin Selmayr till sin nya generalsekreterare. Parlamentet beklagar djupt kommissionens beslut att utse Martin Selmayr till sin nya generalsekreterare utan att ta hänsyn till den omfattande och utbredda kritiken från unionsmedborgarna och den skada som detta orsakat EU:s anseende i stort. Parlamentet understryker att Martin Selmayr måste avgå som generalsekreterare för kommissionen, och uppmanar kommissionen att tillämpa ett nytt förfarande för att utnämna sin generalsekreterare, så att man säkerställer att de högsta standarderna i fråga om insyn, etik och rättssäkerhet upprätthålls. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar ombudsmannen att fortsätta sitt arbete med att stärka de etiska reglerna inom EU:s institutioner för att lösa ”svängdörrsproblematiken”, att se till att namnen på samtliga högre EU-tjänstemän som varit inblandade offentliggörs snarast, och att garantera fullständig insyn i all information om detta. Parlamentet ser fram emot ombudsmannens analys av hur kommissionen genomfört hennes riktlinjer och förslag angående en förbättrad hantering av ”svängdörrssituationer”, bland annat möjligheten att anta lagstiftning för att förebygga och sanktionera sådana situationer och eventuella oegentligheter. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet är fast övertygat om att strängare och tydliga moraliska och etiska regler och standarder som är lätta att tillämpa snabbt måste börja användas i alla EU-institutioner, EU-byråer och EU-organ, för att säkerställa att redbarhets- och omdömesskyldigheten respekteras och för att förebygga intressekonflikter med den privata sektorn. Parlamentet anser att dessa regler och standarder måste baseras på en rättsakt. Parlamentet noterar att en uppdaterad uppförandekod för kommissionens ledamöter trädde i kraft i februari 2018 och att striktare karenstider har införts. Parlamentet anser dock att perioderna för anmälningsskyldighet om nya arbetsuppgifter efter mandattiden bör vara längre. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att den befintliga kodexen för god förvaltningssed snabbt måste uppgraderas genom att man antar en bindande förordning på detta område. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser att mötet mellan kommissionens tidigare ordförande Barroso och en av kommissionens sittande vice ordförande, vilket dokumenterades som ett officiellt möte med Goldman Sachs, är ytterligare ett bevis på det akuta behovet av att se över gällande regler och praxis för att stärka kraven på kommissionsledamöters integritet både under deras mandat och efter avslutat mandat. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen att garantera proaktivt offentliggörande av och fullständig insyn i information om före detta kommissionsledamöters sysselsättning efter mandattiden. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att den etiska kommittén är helt oberoende och redovisningsskyldig, och uppmuntrar ombudsmannen att fortsätta att utvärdera och rapportera eventuella intressekonflikter hos den etiska kommitténs ledamöter. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet gratulerar ombudsmannen till hennes strategiska undersökning av insynen i rådets lagstiftningsprocess (OI/2/2017/TE) men beklagar att rådet inte kommenterat resultaten inom utsatt tidsfrist. Parlamentet påpekar att detta tyvärr är ett återkommande problem som ständigt framgår även av klagomål som inkommer till ombudsmannen. Parlamentet menar dessutom att denna fråga bör anses vara av stor betydelse för unionens demokratiska liv och medborgarnas effektiva deltagande runtom i Europa, eftersom den utgör ett hinder för uppfyllandet av målen i de grundläggande fördragen och i stadgan om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet noterar i detta sammanhang att ombudsmannen i ett ärende på senare tid (1272/2017/LP – avseende rådets vägran att ge allmänheten tillgång till sin juridiska avdelnings yttrande över ett interinstitutionellt avtal om öppenhetsregistret) kommit fram till att denna fråga hotar principen om institutionell balans och strider mot grundläggande praxis för ömsesidigt lojalt samarbete. Parlamentet påpekar att det är omöjligt att utföra efterhandskontroller på ad hoc-basis efter det att en begäran har avslagits. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet understryker behovet av att i hög grad förbättra de regler för intressekonflikter som rör särskilda rådgivare. Kommissionen uppmanas särskilt att fullt ut genomföra ombudsmannens rekommendationer i denna fråga genom att tillämpa maximal insyn och ett proaktivt synsätt vid sin bedömning av eventuella intressekonflikter före och efter utnämning av rådgivare, och se till att allmänheten har fullständig tillgång till all relevant information. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar ombudsmannens ständiga intresse för frågor som är relevanta för institutionernas personal, och understryker vikten av att motverka alla former av diskriminering som kan uppstå på grund av skillnader i status. Parlamentet upprepar betydelsen av det som framkommit angående obetald praktik vid Europeiska utrikestjänstens EU-delegationer (ärende 454/2014/PMC) och rekommendationen att utrikestjänsten bör betala en lämplig ersättning till sina praktikanter i överensstämmelse med principen om icke-diskriminering. Parlamentet beklagar att andra EU-institutioner följer samma dåliga praxis med obetalda praktikplatser som inte ger ungdomar rättvisa möjligheter och inte heller erbjuder arbete som är likvärdigt med det som en anställd utför, vilket gör att unga yrkesutövare inte ges tillgång till tillräckliga medel för att försörja sig själva och att de inte får korrekt ersättning för sina tjänster. Parlamentet påpekar att brister i praktikanters status även kan ses inom andra områden; till exempel saknas det mekanismer för att rapportera sexuella trakasserier inom unionens byråer. Parlamentet uppmanar därför ombudsmannen att inleda en allmänt strategisk undersökning om praktikanters status. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att göra sitt arbete helt transparent genom att på nätet offentliggöra information om alla möten med lobbyister för tobaksindustrin, eller med deras juridiska ombud, samt protokollen från dessa möten, i linje med sina skyldigheter enligt WHO:s ramkonvention om tobakskontroll. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck ombudsmannen att bevaka tillämpningen av rekommendationerna för EU-tjänstemäns samverkan med intresseorganisationer och att fortsätta öka medvetenheten om dessa rekommendationer bland EU:s personal i alla EU-institutioner genom utbildning, seminarier och tillhörande stödåtgärder. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet beklagar kommissionens senfärdighet i samband med överträdelseförfaranden avseende missbruk av visstidsanställningar både inom privata och den offentliga sektorn, vilket har möjliggjort missbruk och kränkningar av arbetstagares rättigheter i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar ombudsmannen att övervaka denna fråga för att skydda medborgarnas rättigheter på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet stöder ombudsmannens roll i utformningen av en proaktiv och insynsvänlig policy för alla EU:s byråer. Parlamentet uppmanar med eftertryck ombudsmannen att fortsätta övervaka alla EU:s byråer för att säkerställa att de lever upp till högsta möjliga insynsstandarder och erbjuder allmänheten tillgång till handlingar och information, med särskilt fokus på förfaranden och aktiviteter som rör människors hälsa. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar med kraft ombudsmannen att inleda en strategisk undersökning för att utvärdera om EU:s institutioner, organ och byråer såsom Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa), Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) och EMA säkerställer att insamlingen, granskningen och offentliggörandet av vetenskaplig evidens är helt oberoende, öppen, opartisk, noggrann och fri från intressekonflikter, och om det finns lämpliga policyer och rättssäkerhetsgarantier, exempelvis för att hantera genetiskt modifierade organismer, glyfosat, bekämpningsmedel, fytosanitära produkter och biocidprodukter samt läkemedel. Parlamentet föreslår i detta hänseende en fortsatt undersökning av de vetenskapliga kommittéernas och panelernas sammansättning och urvalsförfaranden vid dessa byråer, för att garantera att de är fullständigt oberoende och för att införa de mest strikta mekanismer för att förhindra alla former av intressekonflikter. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar ombudsmannens strategiska undersökningar av behandlingen av personer med funktionsnedsättning enligt kommissionens gemensamma sjukförsäkringssystem och av tillgängligheten på kommissionens webbsidor och i onlineverktyg för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmuntrar ombudsmannen att göra allt hon kan för att säkerställa att EU:s förvaltningar genomför FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar ombudsmannens åtagande avseende öppenhet och insyn under brexitförhandlingarna. Parlamentet understryker det positiva gensvar som ombudsmannen fått från både rådet och kommissionen, vilket är ett erkännande av vikten av insyn. Parlamentet uppmanar den brittiska regeringen att leva upp till ett motsvarande åtagande. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmuntrar ombudsmannen att fortsätta samarbetet med de nationella ombudsmännen i Europeiska ombudsmannanätverket. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska nätverket för nationella ombudsmän att visa större vaksamhet när det gäller att övervaka att de offentliga myndigheterna agerar omedelbart vid fall av polisbrutalitet, rasism och antisemitism när det gäller mänskliga rättigheter och demokratiskt styre. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet önskar att ombudsmannen ska få ökade ekonomiska och mänskliga resurser så att kontoret kan hantera nuvarande och framtida arbetsbörda, och upprätthålla sin grundläggande plikt att förbättra de administrativa rutinerna inom EU, eftersom förvaltningstjänsterna är av avgörande betydelse för unionens medborgare. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar ombudsmannens årskonferens med Europeiska ombudsmannanätverket som ägde rum den 19 juni 2017 med inriktning på följdverkningarna för medborgarnas rättigheter av brexit och av den ökade populismen i Europa. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar ombudsmannens utmärkelse för god förvaltning, vilken erkänner de ansträngningar som görs inom EU:s förvaltning för att finna innovativa sätt att genomföra medborgarvänlig politik. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet upprepar sin beredvillighet att uppdatera Europeiska ombudsmannens stadga (3) och alla tillhörande delar av unionens regelverk, för att anpassa ombudsmannens roll till EU-medborgarnas aktuella behov och förväntningar i fråga om god förvaltning. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar behovet av förbättrad social dialog. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar att förtroende mellan medborgarna och institutionerna är av största betydelse mot bakgrund av rådande ekonomiska svårigheter. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar behovet av att ombudsmannen undersöker intressekonflikten mellan kommissionens roll i trojkan och kommissionens ansvar i egenskap av väktare av fördragen och av unionens regelverk. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar ombudsmannen att säkerställa att kommissionen hjälper till att skapa en infrastruktur med juridisk rådgivning för medborgarinitiativ och en rättslig ram för att skydda dem som deltar i medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för framställningar till rådet, kommissionen, Europeiska ombudsmannen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till medlemsstaternas ombudsmän eller motsvarande organ. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  EGT L 113, 4.5.1994, s. 15.

(2)  (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

(3)  Europaparlamentets utkast till beslut av den 22 april 2008 om ändring av Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (EUT C 259 E, 29.10.2009, s. 116).

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/169 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/169

---

P8_TA(2018)0532

Överläggningarna i utskottet för framställningar under 2017

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 om överläggningarna i utskottet för framställningar under 2017 (2018/2104(INI))

(2020/C 388/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om resultatet av överläggningarna i utskottet för framställningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om resultatet av överläggningarna i utskottet för framställningar,

| — | med beaktande av artiklarna 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 24 och 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) som återspeglar den vikt som fördraget lägger vid EU:s medborgares och invånares rätt att framföra sina problem och göra parlamentet uppmärksamt på dem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 24 och 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) som återspeglar den vikt som fördraget lägger vid EU:s medborgares och invånares rätt att framföra sina problem och göra parlamentet uppmärksamt på dem,

| — | med beaktande av artikel 228 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 228 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 44 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, om rätten att inge framställningar till Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 44 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, om rätten att inge framställningar till Europaparlamentet,

| — | med beaktande av bestämmelserna i EUF-fördraget om överträdelseförfarandet, särskilt artiklarna 258 och 260, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna i EUF-fördraget om överträdelseförfarandet, särskilt artiklarna 258 och 260,

| — | med beaktande av artiklarna 52, 215 och 216 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 52, 215 och 216 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A8-0404/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A8-0404/2018), och av följande skäl:

| A. | Under 2017 mottogs 1 271 framställningar – jämfört med 1 569 under 2016 – varav 776 framställningar (60,2 %) förklarades tillåtliga. |
| --- | --- |

A.

Under 2017 mottogs 1 271 framställningar – jämfört med 1 569 under 2016 – varav 776 framställningar (60,2 %) förklarades tillåtliga.

| B. | 15 540 användare av parlamentets webbportal för framställningar gav sitt stöd åt en eller flera framställningar 2017, jämfört med 902 användare 2015 och 6 132 användare 2016. Det totala antalet klick till stöd för framställningar var 21 955, jämfört med 18 810 under 2016 och 1 329 under 2015. Det bör beaktas att medborgarna i allt större utsträckning ger sitt stöd för ingivna framställningar på detta nya sätt. |
| --- | --- |

B.

15 540 användare av parlamentets webbportal för framställningar gav sitt stöd åt en eller flera framställningar 2017, jämfört med 902 användare 2015 och 6 132 användare 2016. Det totala antalet klick till stöd för framställningar var 21 955, jämfört med 18 810 under 2016 och 1 329 under 2015. Det bör beaktas att medborgarna i allt större utsträckning ger sitt stöd för ingivna framställningar på detta nya sätt.

| C. | Nästan 250 identiska eller mycket likartade framställningar om tre olika ämnen, som lämnades in under 2017, behandlades tillsammans i grupper per ämne. |
| --- | --- |

C.

Nästan 250 identiska eller mycket likartade framställningar om tre olika ämnen, som lämnades in under 2017, behandlades tillsammans i grupper per ämne.

| D. | Av de framställningar som lämnades in under 2017, undertecknades 67 av en eller flera medborgare, 25 av mer än 100 medborgare, 10 av mer än 10 000 medborgare, och två av mer än 100 000 medborgare. |
| --- | --- |

D.

Av de framställningar som lämnades in under 2017, undertecknades 67 av en eller flera medborgare, 25 av mer än 100 medborgare, 10 av mer än 10 000 medborgare, och två av mer än 100 000 medborgare.

| E. | Antalet mottagna framställningar var lågt i förhållande till EU:s totala folkmängd. Detta kan ge en fingervisning om att en stor del av unionsmedborgarna och invånarna i EU inte utnyttjar möjligheten att inge framställningar på grund av kunskapsbrist, med tanke på de många problem eller förväntningar som kan finnas inom unionens olika verksamhetsområden. Mer behöver göras för att främja rätten att inge framställningar till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

E.

Antalet mottagna framställningar var lågt i förhållande till EU:s totala folkmängd. Detta kan ge en fingervisning om att en stor del av unionsmedborgarna och invånarna i EU inte utnyttjar möjligheten att inge framställningar på grund av kunskapsbrist, med tanke på de många problem eller förväntningar som kan finnas inom unionens olika verksamhetsområden. Mer behöver göras för att främja rätten att inge framställningar till Europaparlamentet.

| F. | Bara mycket få unionsmedborgare och invånare i EU känner till rätten att inge framställningar. Det behövs alltså större insatser och lämpliga åtgärder för att höja allmänhetens medvetenhet och åstadkomma betydande förbättringar av utövandet av denna rättighet. |
| --- | --- |

F.

Bara mycket få unionsmedborgare och invånare i EU känner till rätten att inge framställningar. Det behövs alltså större insatser och lämpliga åtgärder för att höja allmänhetens medvetenhet och åstadkomma betydande förbättringar av utövandet av denna rättighet.

| G. | Enligt kriterierna för framställningars tillåtlighet, vilka anges i artikel 227 i EUF-fördraget och artikel 215 i parlamentets arbetsordning, ska framställningar uppfylla de formella villkoren för tillåtlighet, nämligen att framställaren, som ska vara en unionsmedborgare eller person bosatt i EU, berörs av en fråga som hör till Europeiska unionens verksamhetsområde. 495 framställningar förklarades otillåtliga, eftersom de inte uppfyllde tillåtlighetsvillkoren. |
| --- | --- |

G.

Enligt kriterierna för framställningars tillåtlighet, vilka anges i artikel 227 i EUF-fördraget och artikel 215 i parlamentets arbetsordning, ska framställningar uppfylla de formella villkoren för tillåtlighet, nämligen att framställaren, som ska vara en unionsmedborgare eller person bosatt i EU, berörs av en fråga som hör till Europeiska unionens verksamhetsområde. 495 framställningar förklarades otillåtliga, eftersom de inte uppfyllde tillåtlighetsvillkoren.

| H. | Rätten att inge en framställning till Europaparlamentet ger unionsmedborgare och invånare i EU möjlighet att på ett formellt sätt vända sig till sina direktvalda företrädare. Rätten att inge framställningar bör vara en central del av ett aktivt deltagande i EU:s verksamhetsområden för unionsmedborgare och invånare i EU och bör därför främjas på bästa möjliga sätt. Ett fullt utövande av rätten att inge framställningar hör samman med EU-institutionernas och medlemsstaternas behov av att snabbt och effektivt komma fram till lösningar på problem som tas upp av framställarna och tillförsäkra dem ett fullgott skydd av de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

H.

Rätten att inge en framställning till Europaparlamentet ger unionsmedborgare och invånare i EU möjlighet att på ett formellt sätt vända sig till sina direktvalda företrädare. Rätten att inge framställningar bör vara en central del av ett aktivt deltagande i EU:s verksamhetsområden för unionsmedborgare och invånare i EU och bör därför främjas på bästa möjliga sätt. Ett fullt utövande av rätten att inge framställningar hör samman med EU-institutionernas och medlemsstaternas behov av att snabbt och effektivt komma fram till lösningar på problem som tas upp av framställarna och tillförsäkra dem ett fullgott skydd av de grundläggande rättigheterna.

| I. | Europaparlamentet har länge gått i täten för den internationella utvecklingen av framställningsprocessen och har det mest öppna och transparenta framställningsförfarandet i Europa, vilket gör det möjligt för framställarna att delta fullt ut i institutionens verksamhet. |
| --- | --- |

I.

Europaparlamentet har länge gått i täten för den internationella utvecklingen av framställningsprocessen och har det mest öppna och transparenta framställningsförfarandet i Europa, vilket gör det möjligt för framställarna att delta fullt ut i institutionens verksamhet.

| J. | Ett aktivt deltagande är endast möjligt om det finns ett demokratiskt och transparent förfarande som gör det möjligt för parlamentet och utskottet för framställningar att utföra sitt arbete på ett medborgarvänligt och meningsfullt sätt. Detta kräver att en kontinuerlig förbättring av samspelet med framställarna eftersträvas, så att man noterar och utnyttjar exempelvis ny teknik som införts, och av samspelet med andra berörda medborgare och invånare, till exempel personer som ger framställningar sitt stöd på webbportalen för framställningar. |
| --- | --- |

J.

Ett aktivt deltagande är endast möjligt om det finns ett demokratiskt och transparent förfarande som gör det möjligt för parlamentet och utskottet för framställningar att utföra sitt arbete på ett medborgarvänligt och meningsfullt sätt. Detta kräver att en kontinuerlig förbättring av samspelet med framställarna eftersträvas, så att man noterar och utnyttjar exempelvis ny teknik som införts, och av samspelet med andra berörda medborgare och invånare, till exempel personer som ger framställningar sitt stöd på webbportalen för framställningar.

| K. | Framställningarna är användbara verktyg för att upptäcka överträdelser av unionsrätten och luckor, motsägelser och möjliga kryphål i denna rätt med avseende på målet att garantera största tänkbara sociala rättvisa och ett fullständigt skydd av de grundläggande rättigheterna för alla medborgare. Framställningarna gör det möjligt för parlamentet och andra EU-institutioner att bedöma införlivandet och tillämpningen av unionsrätten och de faktiska konsekvenserna av ett felaktigt genomförande för unionsmedborgare och invånare i EU. De kan också ge insikt om att det saknas lagstiftningsbestämmelser på verksamhetsområden där EU skulle kunna lagstifta. |
| --- | --- |

K.

Framställningarna är användbara verktyg för att upptäcka överträdelser av unionsrätten och luckor, motsägelser och möjliga kryphål i denna rätt med avseende på målet att garantera största tänkbara sociala rättvisa och ett fullständigt skydd av de grundläggande rättigheterna för alla medborgare. Framställningarna gör det möjligt för parlamentet och andra EU-institutioner att bedöma införlivandet och tillämpningen av unionsrätten och de faktiska konsekvenserna av ett felaktigt genomförande för unionsmedborgare och invånare i EU. De kan också ge insikt om att det saknas lagstiftningsbestämmelser på verksamhetsområden där EU skulle kunna lagstifta.

| L. | Framställningar medför en extra garanti för unionsmedborgare och invånare i EU jämfört med klagomål direkt till kommissionen, eftersom de involverar parlamentet i processen och möjliggör en bättre kontroll av kommissionens fullgörande av sina undersökningsskyldigheter och även möjliggör öppna och insynsvänliga debatter i frågan, i närvaro av framställare, ledamöter av Europaparlamentet och av kommissionen liksom företrädare för eventuella andra berörda myndigheter vid behov. |
| --- | --- |

L.

Framställningar medför en extra garanti för unionsmedborgare och invånare i EU jämfört med klagomål direkt till kommissionen, eftersom de involverar parlamentet i processen och möjliggör en bättre kontroll av kommissionens fullgörande av sina undersökningsskyldigheter och även möjliggör öppna och insynsvänliga debatter i frågan, i närvaro av framställare, ledamöter av Europaparlamentet och av kommissionen liksom företrädare för eventuella andra berörda myndigheter vid behov.

| M. | Framställningar ger ofta nyttig information om EU:s politik på olika områden till andra parlamentsutskott, även i samband med deras lagstiftningsverksamhet. I gengäld förväntas de utskott som är ansvariga för innehållet i en framställning tillhandahålla sin sakkunskap, så att framställningen behandlas på vederbörligt sätt och så att det blir möjligt för parlamentet att ge ett meningsfullt svar på framställningen. Parlamentet som helhet är ansvarigt för att den grundläggande rätten att inge framställningar tillgodoses genom en lämplig behandling av framställningar. |
| --- | --- |

M.

Framställningar ger ofta nyttig information om EU:s politik på olika områden till andra parlamentsutskott, även i samband med deras lagstiftningsverksamhet. I gengäld förväntas de utskott som är ansvariga för innehållet i en framställning tillhandahålla sin sakkunskap, så att framställningen behandlas på vederbörligt sätt och så att det blir möjligt för parlamentet att ge ett meningsfullt svar på framställningen. Parlamentet som helhet är ansvarigt för att den grundläggande rätten att inge framställningar tillgodoses genom en lämplig behandling av framställningar.

| N. | Alla framställningar bör noga utvärderas och behandlas. Framställaren har rätt att inom rimlig tid få upplysningar beträffande beslutet om tillåtlighet, som fattats av utskottet för framställningar, och att få sitt ärende grundligt behandlat inom en rimlig tidsperiod. |
| --- | --- |

N.

Alla framställningar bör noga utvärderas och behandlas. Framställaren har rätt att inom rimlig tid få upplysningar beträffande beslutet om tillåtlighet, som fattats av utskottet för framställningar, och att få sitt ärende grundligt behandlat inom en rimlig tidsperiod.

| O. | Ett stort antal framställningar diskuteras offentligt vid framställningsutskottets sammanträden. Framställarna har rätt att presentera sina framställningar, och deltar ofta fullt ut i diskussionen, och bidrar därmed aktivt till utskottets arbete. Under 2017 diskuterades 248 framställningar vid utskottets sammanträden, med 208 framställare närvarande, varav 59 deltog aktivt genom att yttra sig. |
| --- | --- |

O.

Ett stort antal framställningar diskuteras offentligt vid framställningsutskottets sammanträden. Framställarna har rätt att presentera sina framställningar, och deltar ofta fullt ut i diskussionen, och bidrar därmed aktivt till utskottets arbete. Under 2017 diskuterades 248 framställningar vid utskottets sammanträden, med 208 framställare närvarande, varav 59 deltog aktivt genom att yttra sig.

| P. | De uppgifter som tillhandahålls av medborgare och invånare i framställningar och under utskottssammanträden – och som kompletteras av expertis från kommissionen, medlemsstaterna och andra organ – är avgörande för utskottets arbete. För att undvika socioekonomisk diskriminering bör framställare vilkas framställningar ska debatteras vid ett offentligt utskottssammanträde och som är villiga att delta i diskussionen ha rätt till ersättning för tillhörande kostnader, inom rimliga gränser. |
| --- | --- |

P.

De uppgifter som tillhandahålls av medborgare och invånare i framställningar och under utskottssammanträden – och som kompletteras av expertis från kommissionen, medlemsstaterna och andra organ – är avgörande för utskottets arbete. För att undvika socioekonomisk diskriminering bör framställare vilkas framställningar ska debatteras vid ett offentligt utskottssammanträde och som är villiga att delta i diskussionen ha rätt till ersättning för tillhörande kostnader, inom rimliga gränser.

| Q. | De vanligaste ämnen som togs upp i framställningarna under 2017 hänförde sig till miljöfrågor (särskilt frågor som rör vatten- och avfallshantering och bevarande), grundläggande rättigheter (särskilt rösträtt och barns rättigheter), problemet med de stulna barnen, fri rörlighet för personer, sociala frågor (arbetsförhållanden), olika former av diskriminering och invandring, utöver många andra verksamhetsområden. |
| --- | --- |

Q.

De vanligaste ämnen som togs upp i framställningarna under 2017 hänförde sig till miljöfrågor (särskilt frågor som rör vatten- och avfallshantering och bevarande), grundläggande rättigheter (särskilt rösträtt och barns rättigheter), problemet med de stulna barnen, fri rörlighet för personer, sociala frågor (arbetsförhållanden), olika former av diskriminering och invandring, utöver många andra verksamhetsområden.

| R. | Översynen av parlamentets arbetsordning bör bidra till att förbättra framställningsförfarandet, och de relevanta bestämmelserna bör göra det möjligt att optimera framställningsutskottets förmåga att undersöka allmänhetens farhågor och därigenom säkerställa ett fullgott skydd och ett mer ändamålsenligt utnyttjande av rätten att inge framställningar. |
| --- | --- |

R.

Översynen av parlamentets arbetsordning bör bidra till att förbättra framställningsförfarandet, och de relevanta bestämmelserna bör göra det möjligt att optimera framställningsutskottets förmåga att undersöka allmänhetens farhågor och därigenom säkerställa ett fullgott skydd och ett mer ändamålsenligt utnyttjande av rätten att inge framställningar.

| S. | Av de framställningar som mottogs under 2017 (878 framställningar) lämnades 69,1 % in via parlamentets webbportal för framställningar, jämfört med 68 % (1 067 framställningar) under 2016. Det faktum att detta format dominerar och att det förväntas öka med tiden skulle kunna möjliggöra en snabbare inledande behandling av dessa framställningar. |
| --- | --- |

S.

Av de framställningar som mottogs under 2017 (878 framställningar) lämnades 69,1 % in via parlamentets webbportal för framställningar, jämfört med 68 % (1 067 framställningar) under 2016. Det faktum att detta format dominerar och att det förväntas öka med tiden skulle kunna möjliggöra en snabbare inledande behandling av dessa framställningar.

| T. | Sammanfattningar av framställningar kan nu laddas upp till portalen tidigare – ungefär en vecka efter det att utskottet för framställningar fattar beslut om tillåtlighet. Automatisk uppladdning av dagordningar, protokoll och kommissionens svar rörande framställningar infördes i slutet av 2017, vilket har gjort dessa dokument tillgängliga för allmänheten och ökat insynen i arbetet i utskottet för framställningar. Alla dessa funktioner avspeglar parlamentets åtaganden i samband med syftet att skapa en mer interaktiv upplevelse för framställarna och möjliggöra realtidskommunikation med dessa. Frågor och svar och förklaringen om skydd av personuppgifter har reviderats för att återspegla förändringar i sekretessbestämmelserna i arbetsordningen. Man har också gjort tekniska förbättringar, inklusive ytterligare förbättringar av sökfunktionen och införandet av en ”läs först”-sida innan en framställning kan lämnas in, som innehåller upplysningar och rådgivning för framställare. Ett stort antal individuella förfrågningar om stöd har hanterats med framgång. |
| --- | --- |

T.

Sammanfattningar av framställningar kan nu laddas upp till portalen tidigare – ungefär en vecka efter det att utskottet för framställningar fattar beslut om tillåtlighet. Automatisk uppladdning av dagordningar, protokoll och kommissionens svar rörande framställningar infördes i slutet av 2017, vilket har gjort dessa dokument tillgängliga för allmänheten och ökat insynen i arbetet i utskottet för framställningar. Alla dessa funktioner avspeglar parlamentets åtaganden i samband med syftet att skapa en mer interaktiv upplevelse för framställarna och möjliggöra realtidskommunikation med dessa. Frågor och svar och förklaringen om skydd av personuppgifter har reviderats för att återspegla förändringar i sekretessbestämmelserna i arbetsordningen. Man har också gjort tekniska förbättringar, inklusive ytterligare förbättringar av sökfunktionen och införandet av en ”läs först”-sida innan en framställning kan lämnas in, som innehåller upplysningar och rådgivning för framställare. Ett stort antal individuella förfrågningar om stöd har hanterats med framgång.

| U. | Utskottet för framställningar anser att det europeiska medborgarinitiativet är ett viktigt instrument för direktdemokrati och deltagandedemokrati som, om det tas på allvar, bör göra det möjligt för medborgarna att delta aktivt i utformningen av EU:s politik och lagstiftning. |
| --- | --- |

U.

Utskottet för framställningar anser att det europeiska medborgarinitiativet är ett viktigt instrument för direktdemokrati och deltagandedemokrati som, om det tas på allvar, bör göra det möjligt för medborgarna att delta aktivt i utformningen av EU:s politik och lagstiftning.

| V. | Under 2017 genomfördes fyra undersökningsresor enligt artikel 216a i arbetsordningen: en till Sverige, då man undersökte de svårigheter som EU-medborgare hade vid erhållandet av ett personnummer som krävs för att få tillgång till merparten av de tjänster de behövde när de tillfälligt flyttade till Sverige, en till Spanien, då man granskade framställningar som tar upp påståenden om att nyfödda barn stals från sjukhus under och efter Francos diktatur, en till Taranto (Italien), då man tittade närmare på hur ett stålverk och ett lokalt raffinaderi påverkat miljön och orsakat luft-, mark- och vattenföroreningar, och en till Larnaca (Cypern), då man kartlade miljö- och hälsoeffekterna av en nybyggd industrihamn i staden. |
| --- | --- |

V.

Under 2017 genomfördes fyra undersökningsresor enligt artikel 216a i arbetsordningen: en till Sverige, då man undersökte de svårigheter som EU-medborgare hade vid erhållandet av ett personnummer som krävs för att få tillgång till merparten av de tjänster de behövde när de tillfälligt flyttade till Sverige, en till Spanien, då man granskade framställningar som tar upp påståenden om att nyfödda barn stals från sjukhus under och efter Francos diktatur, en till Taranto (Italien), då man tittade närmare på hur ett stålverk och ett lokalt raffinaderi påverkat miljön och orsakat luft-, mark- och vattenföroreningar, och en till Larnaca (Cypern), då man kartlade miljö- och hälsoeffekterna av en nybyggd industrihamn i staden.

| W. | Enligt arbetsordningen ansvarar utskottet för framställningar för förbindelserna med Europeiska ombudsmannen, som undersöker klagomål om administrativa missförhållanden inom EU:s institutioner och organ. Den nuvarande Europeiska ombudsmannen, Emily O’Reilly, lade fram sin årsrapport för 2016 för utskottet för framställningar vid dess sammanträde den 30 maj 2017, och årsrapporten från utskottet för framställningar är delvis baserad på ombudsmannens årsrapport, eller de särskilda rapporter som lämnas till parlamentet, varav den senaste rörde insynen i rådets beslutsfattande. |
| --- | --- |

W.

Enligt arbetsordningen ansvarar utskottet för framställningar för förbindelserna med Europeiska ombudsmannen, som undersöker klagomål om administrativa missförhållanden inom EU:s institutioner och organ. Den nuvarande Europeiska ombudsmannen, Emily O’Reilly, lade fram sin årsrapport för 2016 för utskottet för framställningar vid dess sammanträde den 30 maj 2017, och årsrapporten från utskottet för framställningar är delvis baserad på ombudsmannens årsrapport, eller de särskilda rapporter som lämnas till parlamentet, varav den senaste rörde insynen i rådets beslutsfattande.

| X. | Utskottet för framställningar är medlem i Europeiska ombudsmannanätverket, vilket också omfattar Europeiska ombudsmannen, nationella och regionala ombudsmän och liknande organ i EU:s medlemsstater och kandidatländer och andra länder i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, och syftar till att främja informationsutbytet om EU:s lagstiftning och politik och att utbyta bästa praxis. |
| --- | --- |

X.

Utskottet för framställningar är medlem i Europeiska ombudsmannanätverket, vilket också omfattar Europeiska ombudsmannen, nationella och regionala ombudsmän och liknande organ i EU:s medlemsstater och kandidatländer och andra länder i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, och syftar till att främja informationsutbytet om EU:s lagstiftning och politik och att utbyta bästa praxis.

| 1. | Europaparlamentet uppmärksammar framställningsutskottets väsentliga funktion som bro mellan å ena sidan unionsmedborgarna och invånarna i EU och å andra sidan EU-institutionerna, genom vilken unionsmedborgare och invånare i EU formellt kan uppmärksamma parlamentet på fall av felaktig tillämpning av unionsrätten och uppmärksamma sina valda företrädare på sina tankar och synpunkter, vilket därigenom skapar förutsättningar för att snabbt undersöka och tillgodose framställarnas önskemål, där det är möjligt. Parlamentet understryker att det sätt på vilket problemen i framställningarna behandlas har en avgörande inverkan på medborgarna när det gäller den faktiska efterlevnaden av rätten att inge framställningar i enlighet med unionsrätten och på allmänhetens syn på EU-institutionerna. Parlamentet påminner kommissionen om att framställningar erbjuder en unik möjlighet att kartlägga situationer där unionsrätten inte upprätthålls och att undersöka sådana situationer med hjälp av Europaparlamentets politiska kontroll. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att framställningar utgör både en möjlighet och en utmaning för parlamentet och andra EU-institutioner eftersom de gör det möjligt att skapa en direkt dialog med unionsmedborgare och invånare i EU och att upprätthålla en dialog med dem, särskilt om de påverkas av tillämpningen av unionsrätten och söker en ändamålsenlig och effektiv prövningsmekanism. Parlamentet påpekar att EU-institutionerna och medlemsstaterna måste göra sitt yttersta, inom ramen för sina respektive befogenheter, för att snabbt och effektivt lösa de problem som medborgarna tagit upp i sina framställningar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar vikten av att öka medvetenheten genom en kontinuerlig offentlig debatt och mer information om EU:s faktiska befogenheter, dess funktionssätt och dess behov av framtida förbättringar, i syfte att se till att unionsmedborgarna och invånarna i EU är väl informerade om de nivåer där besluten fattas, så att de också kan involveras i diskussioner om möjliga reformer samt förebygga den företeelse som innebär att man i vissa oansvariga medlemsstater skyller allt på Bryssel. Parlamentet anser att en bredare offentlig debatt om EU, liksom bättre information och utbildning samt korrekt medierapportering skulle minska antalet otillåtliga framställningar, eftersom unionsmedborgarna och invånarna i EU skulle vara mer medvetna om EU:s befogenheter. Parlamentet konstaterar att ämnet för en otillåtlig framställning kan spela en roll för beslutsfattandet, även om den inte omfattas av utskottets ansvarsområde. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar behovet av ett utökat samarbete mellan kommissionen och andra EU-institutioner och medlemsstaternas nationella, regionala och lokala myndigheter i syfte att säkerställa antagande och genomförande av EU-regler som är inriktade på att åstadkomma en så omfattande social rättvisa som möjligt och ett fullständigt och verkningsfullt skydd av alla medborgares ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Parlamentet understryker behovet av mer aktivt samarbete med medlemsstaternas företrädare vid utskottssammanträden och av snabbare uppföljning av förfrågningar som skickas från utskottet. Parlamentet uppmanar därför alla berörda myndigheter på nationell nivå och EU-nivå att som en prioriterad fråga göra fasta åtaganden när det gäller att behandla framställningar och hitta lösningar på de problem som tas upp i dem. Parlamentet konstaterar återigen att många framställningar har fått ytliga svar från kommissionen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att korrekt använda de befogenheter som hänger samman med dess roll som fördragens väktare, eftersom denna roll är av yttersta vikt för att EU ska fungera väl när det gäller medborgarna och EU:s lagstiftande organ. Parlamentet vill att överträdelseförfaranden hanteras i god tid, så att man utan dröjsmål kan sätta stopp för situationer där unionsrätten inte respekteras. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet upprepar att samarbete med andra parlamentsutskott är nödvändigt för att framställningarna ska behandlas på ett grundligt sätt. Parlamentet konstaterar att 18 framställningar under 2017 översändes till andra parlamentsutskott för yttrande och 357 för kännedom. Parlamentet välkomnar att 21 yttranden om framställningar mottogs från parlamentsutskotten. Parlamentet uppmuntrar till ökad dialog mellan olika parlamentsutskott, så att de problem som tas upp av unionsmedborgarna ägnas lämplig uppmärksamhet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet pekar på lanseringen av nätverket för framställningar den 21 mars 2017, i närvaro av ledamöter från alla parlamentsutskott, där man presenterade nätverkets riktlinjer och beskrev dess syfte och dess medlemmars roll. Parlamentet är övertygat om att nätverket för framställningar, om det tas på allvar, är ett användbart verktyg för en bättre uppföljning av framställningar i det parlamentariska arbetet och lagstiftningsarbetet. Parlamentet betonar att nätverket har varit betydelsefullt såtillvida att det har uppmärksammat ledamöterna på de problem som medborgare tagit upp i sina framställningar till parlamentet. Nätverket har också haft en viktig roll när det gäller att diskutera möjliga förbättringar av förfarandena och utbyta bästa praxis. Parlamentet betonar att en närmare kontakt mellan utskotten kan öka effektiviteten vid planeringen av utfrågningar och parlamentariska studier på liknande områden. Parlamentet ser fram emot utredningsavdelningens offentliggörande av studien av parlamentets utredningsavdelning C om hur de olika utskottens nuvarande samarbete med utskottet för framställningar fungerar. Parlamentet understryker att ett fördjupat samarbete med parlamentsutskotten om frågor som tas upp av framställarna bör göra det möjligt för parlamentet att tillhandahålla en bättre individuell uppföljning av framställningar och att mycket snabbare och effektivare reagera på medborgarnas farhågor, vilket ger mervärde för unionsmedborgarna och invånarna i EU och för parlamentets verksamhet och Europa som helhet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar de viktiga bidragen av framställningar som lämnats in före brexitförhandlingarna av berörda medborgare och invånare. Parlamentet pekar på den gemensamma offentliga utfrågning som hölls den 11 maj 2017 av utskottet för framställningar och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (LIBE), utskottet för konstitutionella frågor (AFCO) och utskottet för sysselsättning och sociala frågor (EMPL), om medborgarnas och invånarnas rättigheter efter brexit, för att säkerställa att dessa rättigheter görs till en av parlamentets huvudprioriteringar i brexitförhandlingarna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | För att uppnå fullständig enhetlighet i behandlingen av olika framställningar anser Europaparlamentet att utskottet för framställningar och att utskottets sekretariat bör tilldelas utökade resurser. Parlamentet betonar att utskottets riktlinjer, som antogs i januari 2016, gör behandlingen av framställningar och beslutsprocessen översiktlig och tydlig. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att framställningarna behandlas i enlighet med artikel 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där det står att varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat ska ha rätt att göra en framställning till Europaparlamentet i frågor som hör till Europeiska unionens verksamhetsområden. Parlamentet påminner om att förfarandet för att behandla framställningar fastställs i Europaparlamentets arbetsordning. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Parlamentet konstaterar att en vägran att snabbt och grundligt undersöka medborgarnas klagomål, även i samband med enskilda fall, inom ramen för kommissionens strategi i meddelandet från 2016 ”EU-rätten: Bättre resultat genom bättre tillämpning” (1), kan göra det svårare att snabbt förstå eventuella allvarliga systembrister och därigenom leda till att många överträdelser av rättigheter består, vilket drabbar en mängd medborgare, eftersom kommissionen i stort sett låter det vara primärt de nationella domstolarnas ansvar att övervaka eventuella överträdelser av EU-lagstiftningen, utom vid systematiska överträdelser. Parlamentet anser att tolkningen av detta begrepp är alltför oklar och att det är särskilt skadligt med en sådan strategi inom miljölagstiftningens område. Parlamentet betraktar detta som en tillbakagång från den tidigare strategin för genomförande av EU:s miljölagstiftning och som ett allmänt hinder för fullgörandet av de skyldigheter som kommissionen har i egenskap av fördragens väktare. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att behandlingen av framställningar om otrygga anställningsvillkor har visat att många arbetstagare i vissa medlemsstater utsätts för oacceptabla och diskriminerande metoder, vilket tyder på att det i en rad fall saknas ändamålsenliga förebyggande mekanismer och påföljder. Parlamentet beklagar djupt att kommissionen ännu inte har tagit itu med en mängd fall som rör vissa medlemsstaters överträdelser av EU:s arbetsrätt och därigenom gjort det möjligt för överträdelserna av arbetstagarnas rättigheter att fortgå i flera år. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att systematiskt informera utskottet för framställningar om pågående EU-pilotprojekt och överträdelseförfaranden i samband med framställningar. Parlamentet upprepar också sin begäran om tillgång till de handlingar som utbyts i samband med förfarandena så snart dessa avslutats med tillämpning av rättspraxis från Europeiska unionens domstol (EU-domstolen), särskilt när de helt eller delvis inletts på grundval av framställningar. Parlamentet välkomnar den centraliserade plattform, som skapades av kommissionen 2014, på vilken överträdelsebeslut offentliggörs. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen alltid ska vara vederbörligen representerad under de offentliga debatterna i utskottet för framställningar, närmare bestämt i form av högre tjänstemän som kan lämna ytterligare upplysningar och svara på förfrågningar från framställare och ledamöter av Europaparlamentet, vid behov utöver räckvidden för det skriftliga svar som tidigare tillhandahållits. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar den ökande tendensen i utskottet för framställningar att ta upp frågor i kammaren, genom frågor för muntligt besvarande, resolutioner eller kortfattade resolutionsförslag i enlighet med artikel 216.2 i arbetsordningen. Parlamentet uppmärksammar sina resolutioner som antogs efter offentliggörandet av den årliga rapporten om verksamheten i utskottet för framställningar under 2016 (2), den årliga rapporten om Europeiska ombudsmannens arbete under 2016 (3) och rapporten om EU-medborgarskapet 2017 (4). Parlamentet uppmärksammar sin resolution av den 15 mars 2017 om hinder för unionsmedborgares fria rörlighet och frihet att arbeta på den inre marknaden (5). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar de utfrågningar om ett antal olika ämnen som utskottet för framställningar anordnade under 2017, på egen hand eller i samarbete med andra utskott, närmare bestämt om ”Bekämpande av diskriminering samt skydd av minoriteter” (den 4 maj), om ”EU-medborgarnas situation och rättigheter i Storbritannien” efter brexit (den 11 maj), tillsammans med EMPL- och LIBE-utskotten, om ”Att återställa medborgarnas förtroende för det europeiska projektet” (den 22 juni), om ”Statslöshet” (den 29 maj) tillsammans med LIBE-utskottet, om EU:s medborgarinitiativ ”Förbjud glyfosat och skydda människor och miljön mot giftiga bekämpningsmedel” och om ”Skydd av rättigheterna för visstidsanställda och arbetstagare med osäkra anställningar” (den 22 november). Parlamentet gläds också åt att den årliga workshoppen om skydd av rättigheter för personer med funktionsnedsättning ägde rum den 12 oktober 2017. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att utskottet för framställningar i flera bidrag till parlamentsbetänkanden – till exempel om den europeiska rättsakten om tillgänglighet (6), om tolkningen och tillämpningen av det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (7), om Bryssel IIa-förordningen (8), om Marrakesh-fördraget (9), om övervakning av tillämpningen av EU-rätten 2015 (10), om användningen av energi från förnybara källor (11), om EU:s handikappstrategi (12), om den årliga rapporten om situationen för de grundläggande rättigheterna i EU 2016 (13) och om översynen av förordning (EU) nr 211/2011 om medborgarinitiativet (14) – har yttrat sig om olika frågor som tagits upp i framställningar. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att miljöfrågorna var den främsta anledningen till oro för framställarna under 2017. Parlamentet lyfter fram den särskilda Eurobarometer 468-undersökning som offentliggjordes i november 2017 (15) och som visade att miljön är en av de viktigaste frågorna för unionsmedborgarna. Parlamentet betonar vikten av att tillgodose förväntningarna hos unionsmedborgarna och invånarna i EU i fråga om lämplig miljölagstiftning, och av att genomföra de regler och principer som antagits. Parlamentet beklagar att miljöreglerna inte alltid genomförs på ett korrekt sätt i medlemsstaterna, såsom det beskrivs i framställningarna. Parlamentet uppmanar enträget kommissionen, som väktare av fördragen, att tillsammans med medlemsstaterna säkerställa ett korrekt genomförande av unionsrätten. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att kommissionen måste säkerställa att det genomförs tillförlitliga och utförliga analyser av förenligheten med unionsrätten när det gäller de miljöbedömningar som medlemsstaterna genomför innan de godkänner infrastrukturprojekt som i framställningar har kritiserats för att orsaka allvarliga risker för folkhälsan och miljön. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet beklagar djupt att de problem med luftkvaliteten som uppmärksammats av framställare i en rad medlemsstater förvärras av utsläppen från 43 miljoner dieselbilar som inte är förenliga med EU:s regler om typgodkännande och utsläppen från personbilar och lätta nyttofordon. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet pekar på det arbete som utskottet för framställningar har utfört i samband med framställningar som rör frågor om funktionsnedsättningar. Parlamentet noterar att färre framställningar om frågor rörande funktionsnedsättningar ingavs 2017. Parlamentet betonar att tillgång till transporter och byggnadsmiljön och diskriminering, särskilt på arbetsmarknaden, är bland de största utmaningarna för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet konstaterar att särskild uppmärksamhet ägnades åt diskussioner om framställningar om frågor rörande funktionsnedsättningar, såsom stöd för anhörigvårdare till personer med funktionsnedsättningar, och om snabb ratificering, genomförande och tillämpning av Marrakesh-fördraget. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att utskottet för framställningar har en skyddande roll inom EU-ramen för FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet lyfter fram den workshop om skydd av rättigheter för personer med funktionsnedsättning som ägde rum vid utskottets sammanträde den 12 oktober 2017 och som omfattade en presentation av en studie om inkluderande undervisning. EU-institutionerna uppmanas att föregå med gott exempel i denna fråga och att säkerställa att de nationella myndigheterna korrekt och utan dröjsmål genomför den lagstiftning som antagits på detta område. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet pekar på sin resolution av den 15 mars 2017 om hinder för unionsmedborgares fria rörlighet och frihet att arbeta på den inre marknaden. Parlamentet uppmanar på nytt kommissionen att klargöra, uppdatera och utöka sina riktlinjer för bättre införlivande och tillämpning av direktiv 2004/38/EG för att i synnerhet inkludera senaste rättspraxis från EU-domstolen (målen C-456/12 och C-457/12). Parlamentet rekommenderar användning av planer för införlivande och genomförande i syfte att säkerställa fullständig och korrekt tillämpning. Medlemsstaterna uppmanas enträget att respektera direktiv 2004/38/EG samt befintlig rättspraxis från Europeiska unionens domstol när det gäller fri rörlighet för personer. Ett åsidosättande av detta direktiv och denna rättspraxis skulle nämligen vara en direkt kränkning av en av unionsmedborgarnas grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet erkänner det arbete som gjorts av framställningsutskottets arbetsgrupp för frågor om barns välfärd, och noterar dess slutrapport och rekommendationer som antogs den 3 maj 2017. Parlamentet är starkt övertygat om att kommissionen, rådet och medlemsstaterna på ett konsekvent och effektivt sätt bör följa upp rekommendationerna i arbetsgruppens slutrapport. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att respektera EU-lagstiftningen och att på ett ändamålsenligt sätt främja och förbättra det gränsöverskridande samarbetet i familjefrågor genom att tillhandahålla utbildning för domare och yrkesverksamma, information om rättshjälp och tvåspråkiga jurister. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet upprepar sin åsikt att en för snäv eller inkonsekvent tolkning av artikel 51 i stadgan om de grundläggande rättigheterna ökar avståndet mellan medborgarna och EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram åtgärder som garanterar en konsekvent och vittgående tillämpning av tillämpningsområdet för artikel 51. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att uppmana medlemsstaterna att hitta lösningar mot förlust av rösträtt och politisk utestängning av EU-medborgare som fritt rör sig och bor inom EU samt politisk utestängning av varaktigt bosatta personer. Parlamentet uttrycker sin besvikelse över att utkastet till avtal om utträde mellan EU och Förenade kungariket inte innehåller någon hänvisning till medborgarnas politiska rättigheter. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar att det europeiska medborgarinitiativet bör vara både öppet och effektivt för att tjäna som ett viktigt instrument för ett aktivt medborgarskap och medborgardeltagande. Parlamentet beklagar att detta inte har varit fallet tidigare och att tidigare framgångsrika initiativ inte gett några påtagliga resultat i form av lagstiftning. Parlamentet noterar kommissionens förslag om en översyn av förordning (EU) nr 211/2011 om det europeiska medborgarinitiativet (16), som offentliggjordes den 13 september 2017. Parlamentet framhäver det senaste framgångsrika europeiska medborgarinitiativ som lämnats in, med titeln ”Förbjud glyfosat och skydda människor och miljön mot giftiga bekämpningsmedel”. Parlamentet pekar på den offentliga utfrågningen om detta initiativ i parlamentet den 20 november 2017, och förväntar sig från kommissionens sida en reaktion som är förenlig med initiativets innehåll. Parlamentet bekräftar framställningsutskottets åtagande om att aktivt medverka till att anordna offentliga utfrågningar för framgångsrika initiativ, och förbinder sig att på institutionsnivå se till att denna inkluderande process effektiviseras och att se till att initiativen får en lämplig lagstiftningsmässig uppföljning. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att det, i samband med den offentliga utfrågningen om det europeiska medborgarinitiativet ”Förbjud glyfosat och skydda människor och miljön mot giftiga bekämpningsmedel” och vid behandlingen av framställningar om samma ämne, har framkommit att EU:s godkännandeförfaranden för ämnen som glyfosat, genetiskt modifierade organismer och bekämpningsmedel äventyras av bristfälligt oberoende, otillräcklig transparens och felaktigheter vid inhämtandet och utvärderingen av vetenskapliga bevis. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet noterar det stora antalet framställningar om djurskydd. Parlamentet uppmärksammar studien ”Djurskydd i Europeiska unionen” och dess presentation vid utskottets sammanträde den 23 mars 2017, följt av en diskussion om en rad framställningar i frågan. Parlamentet anser att det är helt nödvändigt att ta fram en ny djurskyddsstrategi på EU-nivå för att överbrygga alla befintliga luckor, harmonisera lagstiftning och säkerställa ett fullständigt och effektivt skydd av djurs välbefinnande, inklusive djurtransporter, genom tydlig och uttömmande lagstiftning som helt uppfyller kraven i artikel 13 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar att Solvit-nätverket spelar en viktig roll i fråga om att ge medborgarna och företagen ett instrument för att ta upp problem som rör myndigheters eventuella överträdelser av unionsrätten i andra medlemsstater. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att främja Solvit för att göra det mer användbart och synligt för medborgarna. Parlamentet välkomnar i detta avseende handlingsplanen för att förstärka Solvit-nätverket, som kommissionen offentliggjorde i maj 2017. Parlamentet uppmanar kommissionen att avlägga rapport för Europaparlamentet om resultaten för denna handlingsplan. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet understryker vikten av att vidareutveckla portalen för framställningar och behovet av att göra den till en portal för tvåvägskommunikation och ett lättillgängligt interaktivt verktyg som ger alla EU-medlemsstaternas medborgare tillgång till all grundläggande information om framställningar och deras behandling, öppnar upp kommunikationskanaler och skapar tematiska grupper för utbyte av handlingar och god praxis. Parlamentet framhåller att det är nödvändigt att ytterligare minimera den administrativa bördan i hur framställningar behandlas. Parlamentet betonar att portalen även fungerar som ett offentligt register över framställningar. Parlamentet vidhåller att portalens tekniska kapacitet måste stärkas för att åstadkomma ett smidigt framställningsförfarande. Parlamentet betonar behovet av att förbättra kommunikationen med framställarna genom att skicka dem meddelanden på deras eget språk om hur behandlingen av deras framställningar fortskrider. Parlamentet anser att personer som har stöttat eller visat intresse för en framställning har rätt att få samma återkoppling och information som framställaren, särskilt när det gäller debatter i parlamentet eller svar från kommissionen. Parlamentet upprepar vikten av att göra mer för att se till att framställarna är närvarande när deras framställningar diskuteras i utskottet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet efterlyser en mer fokuserad och aktiv press- och kommunikationstjänst och en aktivare närvaro på sociala medier och ser gärna att utskottets arbete blir mer lyhört för allmänhetens önskemål. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för framställningar till rådet, kommissionen, Europeiska ombudsmannen och medlemsstaternas regeringar och parlament och till nationella utskott för framställningar och ombudsmän eller motsvarande behöriga organ. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  EUT C 18, 19.1.2017, s. 10.

(2)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 105.

(3)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 77.

(4)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 11.

(5)  EUT C 263, 25.7.2018, s. 98.

(6)  Yttrande antaget den 24 januari 2017.

(7)  Yttrande antaget den 24 januari 2017.

(8)  Yttrande antaget den 25 april 2017.

(9)  Yttranden antagna den 24 januari 2017.

(10)  Yttrande antaget den 22 mars 2017.

(11)  Yttrande antaget den 7 september 2017.

(12)  Yttrande antaget den 7 september 2017.

(13)  Yttrande antaget den 22 november 2017.

(14)  Yttrande antaget den 7 september 2017.

(15)  Särskild Eurobarometer 468, 2015: EU:s medborgares inställning till miljön, november 2017.

http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/SPECIAL/surveyKy/2156

(16)  EUT L 65, 11.3.2011, s. 1.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 11 december 2018

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/177 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/177

---

P8_TA(2018)0486

Asyl-, migrations- och integrationsfonden: Förnyade åtaganden avseende återstående belopp ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 vad gäller förnyade åtaganden för de återstående belopp som anslagits till stöd för genomförandet av rådets beslut (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601 eller omfördelning av dessa till andra åtgärder inom ramen för de nationella programmen (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 388/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0719), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0719),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och artiklarna 78.2, 79.2 samt 79.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0448/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och artiklarna 78.2, 79.2 samt 79.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0448/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 30 november 2018 att godkänna denna ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 30 november 2018 att godkänna denna ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8–0370/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8–0370/2018), och av följande skäl:

| A. | Ärendets brådska gör det befogat att gå vidare till omröstning före utgången av den tidsfrist på åtta veckor som fastställs i artikel 6 i protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

A.

Ärendets brådska gör det befogat att gå vidare till omröstning före utgången av den tidsfrist på åtta veckor som fastställs i artikel 6 i protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringsförslag som antogs den 29 november 2018 (Antagna texter P8_TA(2018)0468).

---

P8_TC1-COD(2018)0371

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av förordning (EU) nr 516/2014 vad gäller förnyade åtaganden avseende de återstående belopp som anslagits till stöd för genomförandet av rådets beslut (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601 eller omfördelning av dessa belopp till andra åtgärder inom ramen för de nationella programmen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/2000.)

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/179 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/179

---

P8_TA(2018)0487

Inrättande av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 11 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) samt om upphävande av förordning (EU) nr 1293/2013 (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 388/21)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Programmet för miljö och klimatpolitik (Life), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1293/2013 (6) för perioden 2014–2020, är det senaste i en rad unionsprogram under en 25-årsperiod som stöder genomförandet av miljö- och klimatlagstiftningen och åtföljande politiska prioriteringar. I den nyligen gjorda halvtidsutvärderingen (7) fick programmet en positiv bedömning och ansågs vara ändamålsenligt, effektivt och relevant. Life-programmet 2014–2020 bör därför förlängas med vissa ändringar som identifierats i halvtidsutvärderingen och i efterföljande bedömningar. Följaktligen bör ett program för miljö och klimatpolitik (Life) (nedan kallat programmet) inrättas för perioden från och med 2021. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Programmet för miljö och klimatpolitik (Life), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1293/2013 (6) för perioden 2014–2020, är det senaste i en rad unionsprogram under en 25-årsperiod som stöder genomförandet av miljö- och klimatlagstiftningen och åtföljande politiska prioriteringar. I den nyligen gjorda halvtidsutvärderingen (7) fick programmet en positiv bedömning och ansågs vara ändamålsenligt, effektivt och relevant. Life-programmet 2014–2020 bör därför förlängas med vissa ändringar som identifierats i halvtidsutvärderingen och i efterföljande bedömningar. Följaktligen bör ett program för miljö och klimatpolitik (Life) (nedan kallat programmet) inrättas för perioden från och med 2021.

| (2) | Programmet för miljö och klimatpolitik (Life), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1293/2013 (6) för perioden 2014–2020, är det senaste i en rad unionsprogram under en 25-årsperiod som stöder genomförandet av miljö- och klimatlagstiftningen och åtföljande politiska prioriteringar. I den nyligen gjorda halvtidsutvärderingen (7) fick programmet en positiv bedömning och ansågs
  redan
  vara
  mycket kostnadseffektivt och på väg att bli
  ändamålsenligt
  i allmänna termer samt
  effektivt och relevant. Life-programmet 2014–2020 bör därför förlängas med vissa ändringar som identifierats i halvtidsutvärderingen och i efterföljande bedömningar. Följaktligen bör ett program för miljö och klimatpolitik (Life) (nedan kallat programmet) inrättas för perioden från och med 2021. |
| --- | --- |

(2)

Programmet för miljö och klimatpolitik (Life), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1293/2013 (6) för perioden 2014–2020, är det senaste i en rad unionsprogram under en 25-årsperiod som stöder genomförandet av miljö- och klimatlagstiftningen och åtföljande politiska prioriteringar. I den nyligen gjorda halvtidsutvärderingen (7) fick programmet en positiv bedömning och ansågs
  redan
  vara
  mycket kostnadseffektivt och på väg att bli
  ändamålsenligt
  i allmänna termer samt
  effektivt och relevant. Life-programmet 2014–2020 bör därför förlängas med vissa ändringar som identifierats i halvtidsutvärderingen och i efterföljande bedömningar. Följaktligen bör ett program för miljö och klimatpolitik (Life) (nedan kallat programmet) inrättas för perioden från och med 2021.

Ändring 102

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | I strävan efter att nå unionens mål som fastställs i lagstiftning, strategier, planer och internationella åtaganden för miljö, klimat och relaterad ren energi, bör programmet bidra till övergången till en ren, cirkulär, energieffektiv
  , koldioxidsnål
  och klimattålig ekonomi, till skydd och förbättring av miljön och till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald, antingen genom direkta insatser eller genom att stödja integrering av dessa mål i andra politikområden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

I strävan efter att nå unionens mål som fastställs i lagstiftning, strategier, planer och internationella åtaganden för miljö, klimat och relaterad ren energi, bör programmet bidra till övergången till en ren, cirkulär, energieffektiv
  , koldioxidsnål
  och klimattålig ekonomi, till skydd och förbättring av miljön och till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald, antingen genom direkta insatser eller genom att stödja integrering av dessa mål i andra politikområden.

| (3) | I strävan efter att nå unionens mål som fastställs i lagstiftning, strategier, planer och internationella åtaganden för miljö, klimat och relaterad ren energi, bör programmet
  inom ramen för en rättvis omställning
  bidra till övergången till en ren, cirkulär, energieffektiv och klimattålig ekonomi
  med netto-nollutsläpp
  , till skydd och förbättring av miljön
  och hälsan,
  och till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald,
  bland annat genom stöd till Natura 2000, effektiv förvaltning och åtgärder för att motverka förstöringen av ekosystem,
  antingen genom direkta insatser eller genom att stödja integrering av dessa mål i andra politikområden.
  Den rättvisa omställningen bör uppnås i samråd och dialog med arbetsmarknadens parter och berörda regioner och samhällen. Dessa bör också i möjligaste mån tas med i utvecklingen och genomförandet av projekt. |
| --- | --- |

(3)

I strävan efter att nå unionens mål som fastställs i lagstiftning, strategier, planer och internationella åtaganden för miljö, klimat och relaterad ren energi, bör programmet
  inom ramen för en rättvis omställning
  bidra till övergången till en ren, cirkulär, energieffektiv och klimattålig ekonomi
  med netto-nollutsläpp
  , till skydd och förbättring av miljön
  och hälsan,
  och till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald,
  bland annat genom stöd till Natura 2000, effektiv förvaltning och åtgärder för att motverka förstöringen av ekosystem,
  antingen genom direkta insatser eller genom att stödja integrering av dessa mål i andra politikområden.
  Den rättvisa omställningen bör uppnås i samråd och dialog med arbetsmarknadens parter och berörda regioner och samhällen. Dessa bör också i möjligaste mån tas med i utvecklingen och genomförandet av projekt.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Unionen har åtagit sig att utveckla ett övergripande svar på målen för hållbar utveckling i Förenta nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling, där man lyfter fram det inneboende sambandet mellan förvaltningen av naturresurser för att säkerställa deras tillgänglighet på lång sikt, ekosystemtjänster och deras koppling till människors hälsa samt en hållbar och socialt inkluderande ekonomisk tillväxt. I denna anda bör programmet
  ge
  ett
  substantiellt
  bidrag till både ekonomisk utveckling och social sammanhållning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Unionen har åtagit sig att utveckla ett övergripande svar på målen för hållbar utveckling i Förenta nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling, där man lyfter fram det inneboende sambandet mellan förvaltningen av naturresurser för att säkerställa deras tillgänglighet på lång sikt, ekosystemtjänster och deras koppling till människors hälsa samt en hållbar och socialt inkluderande ekonomisk tillväxt. I denna anda bör programmet
  ge
  ett
  substantiellt
  bidrag till både ekonomisk utveckling och social sammanhållning.

| (4) | Unionen har åtagit sig att utveckla ett övergripande svar på målen för hållbar utveckling i Förenta nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling, där man lyfter fram det inneboende sambandet mellan förvaltningen av naturresurser för att säkerställa deras tillgänglighet på lång sikt, ekosystemtjänster och deras koppling till människors hälsa samt en hållbar och socialt inkluderande ekonomisk tillväxt. I denna anda bör programmet
  spegla principerna om solidaritet och ansvarsfördelning och
  ge ett
  väsentligt
  bidrag till både ekonomisk utveckling och social sammanhållning. |
| --- | --- |

(4)

Unionen har åtagit sig att utveckla ett övergripande svar på målen för hållbar utveckling i Förenta nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling, där man lyfter fram det inneboende sambandet mellan förvaltningen av naturresurser för att säkerställa deras tillgänglighet på lång sikt, ekosystemtjänster och deras koppling till människors hälsa samt en hållbar och socialt inkluderande ekonomisk tillväxt. I denna anda bör programmet
  spegla principerna om solidaritet och ansvarsfördelning och
  ge ett
  väsentligt
  bidrag till både ekonomisk utveckling och social sammanhållning.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | För att främja hållbar utveckling bör kraven gällande miljö- och klimatskydd integreras i definitionen och genomförandet av unionens samtliga strategier och verksamheter. Synergier och komplementaritet med unionens övriga finansieringsprogram bör därför främjas, bland annat genom att man underlättar finansieringen av verksamheter som kompletterar strategiska integrerade projekt och strategiska naturprojekt och stöder utnyttjandet och reproduktionen av lösningar som tas fram inom ramen för programmet. Samordning krävs för att förebygga dubbelfinansiering. Kommissionen och medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att förhindra administrativa överlappningar och bördor för stödmottagande projekt som härrör från rapporteringsskyldigheter enligt olika finansiella instrument. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

För att främja hållbar utveckling bör kraven gällande miljö- och klimatskydd integreras i definitionen och genomförandet av unionens samtliga strategier och verksamheter. Synergier och komplementaritet med unionens övriga finansieringsprogram bör därför främjas, bland annat genom att man underlättar finansieringen av verksamheter som kompletterar strategiska integrerade projekt och strategiska naturprojekt och stöder utnyttjandet och reproduktionen av lösningar som tas fram inom ramen för programmet. Samordning krävs för att förebygga dubbelfinansiering. Kommissionen och medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att förhindra administrativa överlappningar och bördor för stödmottagande projekt som härrör från rapporteringsskyldigheter enligt olika finansiella instrument.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Programmet bör bidra till hållbar utveckling och till uppnåendet av målen för unionens lagstiftning, strategier, planer och internationella åtaganden för miljö, klimat och i relevanta delar för ren energi, inbegripet Förenta nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling (8), konventionen om biologisk mångfald (9)

  och
  Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (10) (nedan kallat Parisavtalet om klimatförändringar). |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Programmet bör bidra till hållbar utveckling och till uppnåendet av målen för unionens lagstiftning, strategier, planer och internationella åtaganden för miljö, klimat och i relevanta delar för ren energi, inbegripet Förenta nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling (8), konventionen om biologisk mångfald (9)

  och
  Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (10) (nedan kallat Parisavtalet om klimatförändringar).

| (5) | Programmet bör bidra till hållbar utveckling och till uppnåendet av målen för unionens lagstiftning, strategier, planer och internationella åtaganden för miljö, klimat och i relevanta delar för ren energi, inbegripet Förenta nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling (8), konventionen om biologisk mångfald (9), Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (10) (nedan kallat Parisavtalet om klimatförändringar)
  , Uneces konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen), Uneces konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar samt FN:s Baselkonvention om kontroll av gränsöverskridande transporter och om slutligt omhändertagande av farligt avfall, FN:s Rotterdamkonvention om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel och FN:s Stockholmskonvention om långlivade organiska föroreningar
  . |
| --- | --- |

(5)

Programmet bör bidra till hållbar utveckling och till uppnåendet av målen för unionens lagstiftning, strategier, planer och internationella åtaganden för miljö, klimat och i relevanta delar för ren energi, inbegripet Förenta nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling (8), konventionen om biologisk mångfald (9), Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (10) (nedan kallat Parisavtalet om klimatförändringar)
  , Uneces konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen), Uneces konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar samt FN:s Baselkonvention om kontroll av gränsöverskridande transporter och om slutligt omhändertagande av farligt avfall, FN:s Rotterdamkonvention om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel och FN:s Stockholmskonvention om långlivade organiska föroreningar
  .

Ändringar 6 och 101

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Av särskild betydelse för att nå de övergripande målen är genomförandet av paketet för den cirkulära ekonomin (11), ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 (12), (13), (14), unionens
  naturvårdslagstiftning

   (15), samt tillhörande strategier (16), (17), (18), (19), (20). |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Av särskild betydelse för att nå de övergripande målen är genomförandet av paketet för den cirkulära ekonomin (11), ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 (12), (13), (14), unionens
  naturvårdslagstiftning

   (15), samt tillhörande strategier (16), (17), (18), (19), (20).

| (6) | Av särskild betydelse för att nå de övergripande målen är genomförandet av paketet för den cirkulära ekonomin (11), ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 (12), (13), (14), unionens
  naturvårdsregelverk

   (14a), (14b), (15), samt tillhörande strategier (16), (17), (18), (19), (20), (20a)

  , men även genomförandet

   (20b)

  av de allmänna handlingsprogrammen om miljö- och klimatpolitik som antagits i enlighet med artikel 192.3 i EUF-fördraget, såsom det sjunde miljöhandlingsprogrammet

   (20c). |
| --- | --- |

(6)

Av särskild betydelse för att nå de övergripande målen är genomförandet av paketet för den cirkulära ekonomin (11), ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 (12), (13), (14), unionens
  naturvårdsregelverk

   (14a), (14b), (15), samt tillhörande strategier (16), (17), (18), (19), (20), (20a)

  , men även genomförandet

   (20b)

  av de allmänna handlingsprogrammen om miljö- och klimatpolitik som antagits i enlighet med artikel 192.3 i EUF-fördraget, såsom det sjunde miljöhandlingsprogrammet

   (20c).

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | Unionen fäster stor vikt vid den långsiktiga hållbarheten hos Life-projektets resultat och kapaciteten att säkerställa och upprätthålla dem efter projektets genomförande, bland annat genom att fortsätta dem, reproducera dem och/eller överföra dem. Detta innebär att särskilda krav ställs på sökandena liksom att det krävs garantier på unionsnivå för att säkerställa att andra projekt som finansieras av unionen inte undergräver resultaten av de Life-projekt som genomförs. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

Unionen fäster stor vikt vid den långsiktiga hållbarheten hos Life-projektets resultat och kapaciteten att säkerställa och upprätthålla dem efter projektets genomförande, bland annat genom att fortsätta dem, reproducera dem och/eller överföra dem. Detta innebär att särskilda krav ställs på sökandena liksom att det krävs garantier på unionsnivå för att säkerställa att andra projekt som finansieras av unionen inte undergräver resultaten av de Life-projekt som genomförs.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | För att uppfylla unionens åtaganden enligt Parisavtalet om klimatförändringar krävs att unionen omvandlas till ett energieffektivt
  , koldioxidsnålt
  och klimattåligt samhälle. Detta kräver i sin tur åtgärder som är särskilt inriktade på sektorer som bidrar mest till nuvarande
  koldioxidutsläpp
  och föroreningar, och som bidrar till genomförandet av ramen för energi- och klimatpolitiken fram till 2030 och till medlemsstaternas integrerade nationella energi- och klimatplaner. Dessutom
  behövs förberedelser för
  unionens långsiktiga klimat- och energistrategi fram till mitten av det här århundradet. Programmet bör också omfatta åtgärder som bidrar till genomförandet av unionens politik för klimatanpassning för att minska sårbarheten för klimatförändringens negativa effekter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

För att uppfylla unionens åtaganden enligt Parisavtalet om klimatförändringar krävs att unionen omvandlas till ett energieffektivt
  , koldioxidsnålt
  och klimattåligt samhälle. Detta kräver i sin tur åtgärder som är särskilt inriktade på sektorer som bidrar mest till nuvarande
  koldioxidutsläpp
  och föroreningar, och som bidrar till genomförandet av ramen för energi- och klimatpolitiken fram till 2030 och till medlemsstaternas integrerade nationella energi- och klimatplaner. Dessutom
  behövs förberedelser för
  unionens långsiktiga klimat- och energistrategi fram till mitten av det här århundradet. Programmet bör också omfatta åtgärder som bidrar till genomförandet av unionens politik för klimatanpassning för att minska sårbarheten för klimatförändringens negativa effekter.

| (7) | För att uppfylla unionens åtaganden enligt Parisavtalet om klimatförändringar krävs att unionen omvandlas till ett
  hållbart, cirkulärt, förnybart,
  energieffektivt och klimattåligt samhälle
  med netto-nollutsläpp
  . Detta kräver i sin tur åtgärder som är särskilt inriktade på sektorer som bidrar mest till nuvarande
  växthusgasutsläpp
  och föroreningar, och som bidrar till genomförandet av ramen för energi- och klimatpolitiken fram till 2030 och till medlemsstaternas integrerade nationella energi- och klimatplaner. Dessutom
  behöver
  unionens långsiktiga klimat- och energistrategi
  genomföras
  fram till mitten av det här århundradet
  , i linje med Parisavtalets mål om att minska koldioxidutsläppen
  . Programmet bör också omfatta åtgärder som bidrar till genomförandet av unionens politik för klimatanpassning för att minska sårbarheten för klimatförändringens negativa effekter. |
| --- | --- |

(7)

För att uppfylla unionens åtaganden enligt Parisavtalet om klimatförändringar krävs att unionen omvandlas till ett
  hållbart, cirkulärt, förnybart,
  energieffektivt och klimattåligt samhälle
  med netto-nollutsläpp
  . Detta kräver i sin tur åtgärder som är särskilt inriktade på sektorer som bidrar mest till nuvarande
  växthusgasutsläpp
  och föroreningar, och som bidrar till genomförandet av ramen för energi- och klimatpolitiken fram till 2030 och till medlemsstaternas integrerade nationella energi- och klimatplaner. Dessutom
  behöver
  unionens långsiktiga klimat- och energistrategi
  genomföras
  fram till mitten av det här århundradet
  , i linje med Parisavtalets mål om att minska koldioxidutsläppen
  . Programmet bör också omfatta åtgärder som bidrar till genomförandet av unionens politik för klimatanpassning för att minska sårbarheten för klimatförändringens negativa effekter.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Övergången till
  ren
  energi är ett viktigt bidrag till begränsningen av klimatförändring och ger också sidovinster för miljön. Åtgärder för kapacitetsuppbyggnad som stöder övergången till ren energi, som fram till 2020 finansieras inom ramen för Horisont 2020, bör integreras i programmet, eftersom deras syfte inte är att finansiera spetskompetens och skapa innovation, utan att underlätta införandet av redan tillgänglig teknik som kommer att bidra till begränsning av klimatförändringen. Införandet av dessa åtgärder för kapacitetsuppbyggnad i programmet ger potential för synergieffekter mellan delprogrammen och gör unionsfinansieringen generellt sett mer sammanhängande. Därför bör data om utnyttjandet av befintliga forskningsresultat och innovativa lösningar i Life-projekten samlas in och spridas, inbegripet från Horisont Europa och dess föregångare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Övergången till
  ren
  energi är ett viktigt bidrag till begränsningen av klimatförändring och ger också sidovinster för miljön. Åtgärder för kapacitetsuppbyggnad som stöder övergången till ren energi, som fram till 2020 finansieras inom ramen för Horisont 2020, bör integreras i programmet, eftersom deras syfte inte är att finansiera spetskompetens och skapa innovation, utan att underlätta införandet av redan tillgänglig teknik som kommer att bidra till begränsning av klimatförändringen. Införandet av dessa åtgärder för kapacitetsuppbyggnad i programmet ger potential för synergieffekter mellan delprogrammen och gör unionsfinansieringen generellt sett mer sammanhängande. Därför bör data om utnyttjandet av befintliga forskningsresultat och innovativa lösningar i Life-projekten samlas in och spridas, inbegripet från Horisont Europa och dess föregångare.

| (8) | Övergången till
  förnybar och energieffektiv
  energi
  med netto-nollutsläpp
  är ett viktigt bidrag till begränsningen av klimatförändring och ger också sidovinster för miljön. Åtgärder för kapacitetsuppbyggnad som stöder övergången till ren energi, som fram till 2020 finansieras inom ramen för Horisont 2020, bör integreras i programmet, eftersom deras syfte inte är att finansiera spetskompetens och skapa innovation, utan att underlätta införandet av redan tillgänglig teknik
  för förnybar energi och energieffektivitet,
  som kommer att bidra till begränsning av klimatförändringen
  . Programmet bör involvera alla berörda parter och sektorer som spelar en roll för övergången till ren energi, såsom byggsektorn, industrin, transportbranschen och jordbruket
  . Införandet av dessa åtgärder för kapacitetsuppbyggnad i programmet ger potential för synergieffekter mellan delprogrammen och gör unionsfinansieringen generellt sett mer sammanhängande. Därför bör data om utnyttjandet av befintliga forskningsresultat och innovativa lösningar i Life-projekten samlas in och spridas, inbegripet från Horisont Europa och dess föregångare. |
| --- | --- |

(8)

Övergången till
  förnybar och energieffektiv
  energi
  med netto-nollutsläpp
  är ett viktigt bidrag till begränsningen av klimatförändring och ger också sidovinster för miljön. Åtgärder för kapacitetsuppbyggnad som stöder övergången till ren energi, som fram till 2020 finansieras inom ramen för Horisont 2020, bör integreras i programmet, eftersom deras syfte inte är att finansiera spetskompetens och skapa innovation, utan att underlätta införandet av redan tillgänglig teknik
  för förnybar energi och energieffektivitet,
  som kommer att bidra till begränsning av klimatförändringen
  . Programmet bör involvera alla berörda parter och sektorer som spelar en roll för övergången till ren energi, såsom byggsektorn, industrin, transportbranschen och jordbruket
  . Införandet av dessa åtgärder för kapacitetsuppbyggnad i programmet ger potential för synergieffekter mellan delprogrammen och gör unionsfinansieringen generellt sett mer sammanhängande. Därför bör data om utnyttjandet av befintliga forskningsresultat och innovativa lösningar i Life-projekten samlas in och spridas, inbegripet från Horisont Europa och dess föregångare.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | I konsekvensbedömningarna av lagstiftningen om ren energi bedöms att det kommer att krävas ytterligare investeringar på 177 miljarder EUR per år under perioden 2021–2030 för att nå unionens energimål för 2030. De största bristerna rör investeringar för minskning av koldioxidutsläpp från byggnader (energieffektivitet och småskalig förnybar energi), där kapital måste inriktas på projekt med en mycket decentraliserad karaktär. Ett av målen för delprogrammet Övergång till ren energi är att bygga upp kapacitet för utveckling och aggregering av projekt, för att därigenom bidra till att absorbera medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna och fungera som katalysator för investeringar i 
  ren
  energi, även med hjälp av finansieringsinstrumenten inom InvestEU. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

I konsekvensbedömningarna av lagstiftningen om ren energi bedöms att det kommer att krävas ytterligare investeringar på 177 miljarder EUR per år under perioden 2021–2030 för att nå unionens energimål för 2030. De största bristerna rör investeringar för minskning av koldioxidutsläpp från byggnader (energieffektivitet och småskalig förnybar energi), där kapital måste inriktas på projekt med en mycket decentraliserad karaktär. Ett av målen för delprogrammet Övergång till ren energi är att bygga upp kapacitet för utveckling och aggregering av projekt, för att därigenom bidra till att absorbera medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna och fungera som katalysator för investeringar i 
  ren
  energi, även med hjälp av finansieringsinstrumenten inom InvestEU.

| (9) | I konsekvensbedömningarna av lagstiftningen om ren energi bedöms att det kommer att krävas ytterligare investeringar på 177 miljarder EUR per år under perioden 2021–2030 för att nå unionens energimål för 2030. De största bristerna rör investeringar för minskning av koldioxidutsläpp från byggnader (energieffektivitet och småskalig förnybar energi), där kapital måste inriktas på projekt med en mycket decentraliserad karaktär. Ett av målen för delprogrammet Övergång till ren energi är att bygga upp kapacitet för utveckling och aggregering av projekt, för att därigenom bidra till att absorbera medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna och fungera som katalysator för investeringar i 
  förnybar
  energi
  och energieffektivitet
  , även med hjälp av finansieringsinstrumenten inom InvestEU. |
| --- | --- |

(9)

I konsekvensbedömningarna av lagstiftningen om ren energi bedöms att det kommer att krävas ytterligare investeringar på 177 miljarder EUR per år under perioden 2021–2030 för att nå unionens energimål för 2030. De största bristerna rör investeringar för minskning av koldioxidutsläpp från byggnader (energieffektivitet och småskalig förnybar energi), där kapital måste inriktas på projekt med en mycket decentraliserad karaktär. Ett av målen för delprogrammet Övergång till ren energi är att bygga upp kapacitet för utveckling och aggregering av projekt, för att därigenom bidra till att absorbera medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna och fungera som katalysator för investeringar i 
  förnybar
  energi
  och energieffektivitet
  , även med hjälp av finansieringsinstrumenten inom InvestEU.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Life-programmet är det enda program som är avsett särskilt för miljö- och klimatåtgärder och spelar därför en avgörande roll som stöd till genomförandet av unionens lagstiftning på dessa områden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

Life-programmet är det enda program som är avsett särskilt för miljö- och klimatåtgärder och spelar därför en avgörande roll som stöd till genomförandet av unionens lagstiftning på dessa områden.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | En åtgärd som har fått stöd från programmet kan också erhålla ett bidrag från ett annat unionsprogram, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader. Åtgärder som får kumulativ finansiering från olika unionsprogram
  ska
  granskas endast en gång, varvid alla berörda program och deras respektive tillämpliga bestämmelser ska beaktas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

En åtgärd som har fått stöd från programmet kan också erhålla ett bidrag från ett annat unionsprogram, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader. Åtgärder som får kumulativ finansiering från olika unionsprogram
  ska
  granskas endast en gång, varvid alla berörda program och deras respektive tillämpliga bestämmelser ska beaktas.

| (11) | En åtgärd som har fått stöd från programmet kan också erhålla ett bidrag från ett annat unionsprogram, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader. Åtgärder som får kumulativ finansiering från olika unionsprogram
  bör
  granskas endast en gång, varvid alla berörda program och deras respektive tillämpliga bestämmelser ska beaktas. |
| --- | --- |

(11)

En åtgärd som har fått stöd från programmet kan också erhålla ett bidrag från ett annat unionsprogram, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader. Åtgärder som får kumulativ finansiering från olika unionsprogram
  bör
  granskas endast en gång, varvid alla berörda program och deras respektive tillämpliga bestämmelser ska beaktas.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Unionens senaste paket för granskning av genomförandet av miljöpolitiken (21) visar att betydande framsteg krävs för att påskynda genomförandet av unionens miljölagstiftning och öka integreringen av miljö- och klimatmål i andra politikområden. Programmet bör därför fungera som en katalysator för att åstadkomma de nödvändiga framstegen genom att utveckla, prova och reproducera nya metoder, stödja utveckling, övervakning och översyn av politik, öka de berörda
  parternas delaktighet
  , mobilisera investeringar från unionens investeringsprogram eller andra finansiella källor och stödja åtgärder för att övervinna de olika hindren för ett effektivt genomförande av viktiga planer som krävs enligt miljölagstiftningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Unionens senaste paket för granskning av genomförandet av miljöpolitiken (21) visar att betydande framsteg krävs för att påskynda genomförandet av unionens miljölagstiftning och öka integreringen av miljö- och klimatmål i andra politikområden. Programmet bör därför fungera som en katalysator för att åstadkomma de nödvändiga framstegen genom att utveckla, prova och reproducera nya metoder, stödja utveckling, övervakning och översyn av politik, öka de berörda
  parternas delaktighet
  , mobilisera investeringar från unionens investeringsprogram eller andra finansiella källor och stödja åtgärder för att övervinna de olika hindren för ett effektivt genomförande av viktiga planer som krävs enligt miljölagstiftningen.

| (12) | Unionens senaste paket för granskning av genomförandet avmiljöpolitiken (21) visar att betydande framsteg krävs för att påskynda genomförandet av unionens miljölagstiftning och öka integreringen av miljö- och klimatmål i andra politikområden. Programmet bör därför fungera som en katalysator för att
  ta itu med övergripande systemiska utmaningar liksom de bakomliggande orsakerna till bristerna i genomförandet enligt vad som fastställs i miljökonsekvensbeskrivningen och för att
  åstadkomma de nödvändiga framstegen genom att utveckla, prova och reproducera nya metoder, stödja utveckling, övervakning och översyn av politik,
  förbättra styrningen i frågor som rör miljö, klimatförändringar och relaterad övergång till ren energi, bland annat genom att
  öka
  delaktigheten på flera nivåer för allmänheten och
  de berörda
  parterna, kapacitetsuppbyggnad
  ,
  kommunikation och medvetenhet,
  mobilisera investeringar från unionens investeringsprogram eller andra finansiella källor och stödja åtgärder för att övervinna de olika hindren för ett effektivt genomförande av viktiga planer som krävs enligt miljölagstiftningen. |
| --- | --- |

(12)

Unionens senaste paket för granskning av genomförandet avmiljöpolitiken (21) visar att betydande framsteg krävs för att påskynda genomförandet av unionens miljölagstiftning och öka integreringen av miljö- och klimatmål i andra politikområden. Programmet bör därför fungera som en katalysator för att
  ta itu med övergripande systemiska utmaningar liksom de bakomliggande orsakerna till bristerna i genomförandet enligt vad som fastställs i miljökonsekvensbeskrivningen och för att
  åstadkomma de nödvändiga framstegen genom att utveckla, prova och reproducera nya metoder, stödja utveckling, övervakning och översyn av politik,
  förbättra styrningen i frågor som rör miljö, klimatförändringar och relaterad övergång till ren energi, bland annat genom att
  öka
  delaktigheten på flera nivåer för allmänheten och
  de berörda
  parterna, kapacitetsuppbyggnad
  ,
  kommunikation och medvetenhet,
  mobilisera investeringar från unionens investeringsprogram eller andra finansiella källor och stödja åtgärder för att övervinna de olika hindren för ett effektivt genomförande av viktiga planer som krävs enligt miljölagstiftningen.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | För att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald, inbegripet i marina ekosystem, krävs stöd till utveckling, genomförande, upprätthållande och utvärdering av unionens lagstiftning och politik, inbegripet EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020 (22), rådets direktiv 92/43/EEG (23), Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (24) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 (25). Detta bör särskilt ske genom att utveckla kunskapsbasen för utarbetande och genomförande av politik och genom att utveckla, prova, demonstrera och tillämpa bästa praxis och lösningar i liten skala eller skräddarsydda för särskilda lokala, regionala eller nationella förhållanden, inbegripet integrerade strategier för genomförandet av de prioriterade åtgärdsplaner som utarbetas på grundval av direktiv 92/43/EEG. Unionen bör spåra sina utgifter relaterade till biologisk mångfald för att fullgöra sina rapporteringsskyldigheter enligt konventionen om biologisk mångfald. Krav för spårning i annan relevant unionslagstiftning bör också uppfyllas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

För att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald, inbegripet i marina ekosystem, krävs stöd till utveckling, genomförande, upprätthållande och utvärdering av unionens lagstiftning och politik, inbegripet EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020 (22), rådets direktiv 92/43/EEG (23), Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (24) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 (25). Detta bör särskilt ske genom att utveckla kunskapsbasen för utarbetande och genomförande av politik och genom att utveckla, prova, demonstrera och tillämpa bästa praxis och lösningar i liten skala eller skräddarsydda för särskilda lokala, regionala eller nationella förhållanden, inbegripet integrerade strategier för genomförandet av de prioriterade åtgärdsplaner som utarbetas på grundval av direktiv 92/43/EEG. Unionen bör spåra sina utgifter relaterade till biologisk mångfald för att fullgöra sina rapporteringsskyldigheter enligt konventionen om biologisk mångfald. Krav för spårning i annan relevant unionslagstiftning bör också uppfyllas.

| (13) | För att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald
  och försämringen av ekosystem
  , inbegripet i marina ekosystem
  och andra havsekosystem
  , krävs stöd till utveckling, genomförande, upprätthållande och utvärdering av unionens lagstiftning och politik, inbegripet EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020 (22), rådets direktiv 92/43/EEG (23), Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (24) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 (25). Detta bör särskilt ske genom att utveckla kunskapsbasen för utarbetande och genomförande av politik och genom att utveckla, prova, demonstrera och tillämpa bästa praxis och lösningar
  , såsom effektiv förvaltning,
  i liten skala eller skräddarsydda för särskilda lokala, regionala eller nationella förhållanden, inbegripet integrerade strategier för genomförandet av de prioriterade åtgärdsplaner som utarbetas på grundval av direktiv 92/43/EEG. Unionen
  och medlemsstaterna
  bör spåra sina utgifter relaterade till biologisk mångfald för att fullgöra sina rapporteringsskyldigheter enligt konventionen om biologisk mångfald. Krav för spårning i annan relevant unionslagstiftning bör också uppfyllas. |
| --- | --- |

(13)

För att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald
  och försämringen av ekosystem
  , inbegripet i marina ekosystem
  och andra havsekosystem
  , krävs stöd till utveckling, genomförande, upprätthållande och utvärdering av unionens lagstiftning och politik, inbegripet EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020 (22), rådets direktiv 92/43/EEG (23), Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (24) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 (25). Detta bör särskilt ske genom att utveckla kunskapsbasen för utarbetande och genomförande av politik och genom att utveckla, prova, demonstrera och tillämpa bästa praxis och lösningar
  , såsom effektiv förvaltning,
  i liten skala eller skräddarsydda för särskilda lokala, regionala eller nationella förhållanden, inbegripet integrerade strategier för genomförandet av de prioriterade åtgärdsplaner som utarbetas på grundval av direktiv 92/43/EEG. Unionen
  och medlemsstaterna
  bör spåra sina utgifter relaterade till biologisk mångfald för att fullgöra sina rapporteringsskyldigheter enligt konventionen om biologisk mångfald. Krav för spårning i annan relevant unionslagstiftning bör också uppfyllas.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Den senaste tidens utvärderingar och bedömningar, bland annat halvtidsöversynen av EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020 och kontrollen av naturvårdslagstiftningens ändamålsenlighet, visar att en av de främsta orsakerna till bristande genomförande av EU:s naturvårdslagstiftning och strategin för biologisk mångfald är avsaknaden av tillräcklig finansiering. Unionens huvudsakliga finansieringsinstrument, däribland Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, kan ge ett viktigt bidrag för att uppfylla dessa behov. Programmet kan ytterligare öka effektiviteten i integreringen genom strategiska projekt som syftar till att påskynda genomförandet av unionens lagstiftning om natur och biologisk mångfald, inklusive de åtgärder som anges i de prioriterade åtgärdsplaner som utarbetats i enlighet med direktiv 92/43/EEG. De strategiska naturprojekten bör stödja program för åtgärder
  i medlemsstaterna som syftar till att integrera
  relevanta mål för natur och biologisk mångfald i övriga politikområden och finansieringsprogram, och därigenom garantera att tillräckliga medel mobiliseras för att genomföra politiken. Medlemsstaterna skulle inom sin strategiska plan för den gemensamma jordbrukspolitiken kunna använda en viss andel av anslagen från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling för att förstärka stödet för åtgärder som kompletterar de strategiska naturprojekt som definieras i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Den senaste tidens utvärderingar och bedömningar, bland annat halvtidsöversynen av EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020 och kontrollen av naturvårdslagstiftningens ändamålsenlighet, visar att en av de främsta orsakerna till bristande genomförande av EU:s naturvårdslagstiftning och strategin för biologisk mångfald är avsaknaden av tillräcklig finansiering. Unionens huvudsakliga finansieringsinstrument, däribland Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, kan ge ett viktigt bidrag för att uppfylla dessa behov. Programmet kan ytterligare öka effektiviteten i integreringen genom strategiska projekt som syftar till att påskynda genomförandet av unionens lagstiftning om natur och biologisk mångfald, inklusive de åtgärder som anges i de prioriterade åtgärdsplaner som utarbetats i enlighet med direktiv 92/43/EEG. De strategiska naturprojekten bör stödja program för åtgärder
  i medlemsstaterna som syftar till att integrera
  relevanta mål för natur och biologisk mångfald i övriga politikområden och finansieringsprogram, och därigenom garantera att tillräckliga medel mobiliseras för att genomföra politiken. Medlemsstaterna skulle inom sin strategiska plan för den gemensamma jordbrukspolitiken kunna använda en viss andel av anslagen från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling för att förstärka stödet för åtgärder som kompletterar de strategiska naturprojekt som definieras i denna förordning.

| (14) | Den senaste tidens utvärderingar och bedömningar, bland annat halvtidsöversynen av EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020 och kontrollen av naturvårdslagstiftningens ändamålsenlighet, visar att en av de främsta orsakerna till bristande genomförande av EU:s naturvårdslagstiftning och strategin för biologisk mångfald är avsaknaden av tillräcklig finansiering. Unionens huvudsakliga finansieringsinstrument, däribland Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, kan ge ett viktigt bidrag för att uppfylla dessa behov
  , under förutsättning att finansieringen är kompletterande
  . Programmet kan ytterligare öka effektiviteten i integreringen genom strategiska projekt som syftar till att påskynda genomförandet av unionens lagstiftning om natur och biologisk mångfald, inklusive de åtgärder som anges i de prioriterade åtgärdsplaner som utarbetats i enlighet med direktiv 92/43/EEG. De strategiska naturprojekten bör stödja program för åtgärder
  för att bistå vid integreringen av
  relevanta mål för natur och biologisk mångfald i övriga politikområden och finansieringsprogram, och därigenom garantera att tillräckliga medel mobiliseras för att genomföra politiken. Medlemsstaterna skulle inom sin strategiska plan för den gemensamma jordbrukspolitiken kunna använda en viss andel av anslagen från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling för att förstärka stödet för åtgärder som kompletterar de strategiska naturprojekt som definieras i denna förordning. |
| --- | --- |

(14)

Den senaste tidens utvärderingar och bedömningar, bland annat halvtidsöversynen av EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020 och kontrollen av naturvårdslagstiftningens ändamålsenlighet, visar att en av de främsta orsakerna till bristande genomförande av EU:s naturvårdslagstiftning och strategin för biologisk mångfald är avsaknaden av tillräcklig finansiering. Unionens huvudsakliga finansieringsinstrument, däribland Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, kan ge ett viktigt bidrag för att uppfylla dessa behov
  , under förutsättning att finansieringen är kompletterande
  . Programmet kan ytterligare öka effektiviteten i integreringen genom strategiska projekt som syftar till att påskynda genomförandet av unionens lagstiftning om natur och biologisk mångfald, inklusive de åtgärder som anges i de prioriterade åtgärdsplaner som utarbetats i enlighet med direktiv 92/43/EEG. De strategiska naturprojekten bör stödja program för åtgärder
  för att bistå vid integreringen av
  relevanta mål för natur och biologisk mångfald i övriga politikområden och finansieringsprogram, och därigenom garantera att tillräckliga medel mobiliseras för att genomföra politiken. Medlemsstaterna skulle inom sin strategiska plan för den gemensamma jordbrukspolitiken kunna använda en viss andel av anslagen från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling för att förstärka stödet för åtgärder som kompletterar de strategiska naturprojekt som definieras i denna förordning.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Det frivilliga systemet för biologisk mångfald och ekosystemtjänster i utomeuropeiska territorier (Best) främjar bevarande av biologisk mångfald, inklusive marin biologisk mångfald, och hållbar användning av ekosystemtjänster, däribland ekosystembaserade strategier för anpassning till och begränsning av klimatförändringar i EU:s yttersta randområden och de utomeuropeiska länderna och territorierna. Best har bidragit till att öka medvetenheten om den ekologiska betydelsen av de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna för att bevara den biologiska mångfalden på global nivå. I sina ministerförklaringar från 2017 och 2018 har de utomeuropeiska länderna och territorierna uttryckt sin uppskattning för detta system med små bidrag för biologisk mångfald. Det är lämpligt att programmet
  får fortsätta
  finansiera små bidrag för den biologiska mångfalden i de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Det frivilliga systemet för biologisk mångfald och ekosystemtjänster i utomeuropeiska territorier (Best) främjar bevarande av biologisk mångfald, inklusive marin biologisk mångfald, och hållbar användning av ekosystemtjänster, däribland ekosystembaserade strategier för anpassning till och begränsning av klimatförändringar i EU:s yttersta randområden och de utomeuropeiska länderna och territorierna. Best har bidragit till att öka medvetenheten om den ekologiska betydelsen av de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna för att bevara den biologiska mångfalden på global nivå. I sina ministerförklaringar från 2017 och 2018 har de utomeuropeiska länderna och territorierna uttryckt sin uppskattning för detta system med små bidrag för biologisk mångfald. Det är lämpligt att programmet
  får fortsätta
  finansiera små bidrag för den biologiska mångfalden i de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna.

| (15) | Det frivilliga systemet för biologisk mångfald och ekosystemtjänster i utomeuropeiska territorier (Best) främjar bevarande av biologisk mångfald, inklusive marin biologisk mångfald, och hållbar användning av ekosystemtjänster, däribland ekosystembaserade strategier för anpassning till och begränsning av klimatförändringar i EU:s yttersta randområden och de utomeuropeiska länderna och territorierna.
  Tack vare den förberedande åtgärden Best, som antogs 2011, och de senare programmen
  Best
  2.0 och Best för de yttersta randområdena
  har
  Best
  bidragit till att öka medvetenheten om den ekologiska betydelsen av de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna
  och deras nyckelroll
  för att bevara den biologiska mångfalden på global nivå.
  Kommissionen uppskattar att behovet av ekonomiskt stöd för projekt på ort och ställe i dessa territorier uppgår till 8 miljoner euro per år.
  I sina ministerförklaringar från 2017 och 2018 har de utomeuropeiska länderna och territorierna uttryckt sin uppskattning för detta system med små bidrag för biologisk mångfald. Det är
  följaktligen
  lämpligt att programmet
  fortsätter att
  finansiera små bidrag för den biologiska mångfalden
  , inklusive kapacitetsuppbyggnad och kapitalisering av finansierade åtgärder,
  i 
  både
  de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna. |
| --- | --- |

(15)

Det frivilliga systemet för biologisk mångfald och ekosystemtjänster i utomeuropeiska territorier (Best) främjar bevarande av biologisk mångfald, inklusive marin biologisk mångfald, och hållbar användning av ekosystemtjänster, däribland ekosystembaserade strategier för anpassning till och begränsning av klimatförändringar i EU:s yttersta randområden och de utomeuropeiska länderna och territorierna.
  Tack vare den förberedande åtgärden Best, som antogs 2011, och de senare programmen
  Best
  2.0 och Best för de yttersta randområdena
  har
  Best
  bidragit till att öka medvetenheten om den ekologiska betydelsen av de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna
  och deras nyckelroll
  för att bevara den biologiska mångfalden på global nivå.
  Kommissionen uppskattar att behovet av ekonomiskt stöd för projekt på ort och ställe i dessa territorier uppgår till 8 miljoner euro per år.
  I sina ministerförklaringar från 2017 och 2018 har de utomeuropeiska länderna och territorierna uttryckt sin uppskattning för detta system med små bidrag för biologisk mångfald. Det är
  följaktligen
  lämpligt att programmet
  fortsätter att
  finansiera små bidrag för den biologiska mångfalden
  , inklusive kapacitetsuppbyggnad och kapitalisering av finansierade åtgärder,
  i 
  både
  de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Främjande av den cirkulära ekonomin kräver en förändrad syn på sättet att utforma, producera, konsumera och bortskaffa material och produkter, däribland plast. Programmet bör bidra till övergången till en cirkulär ekonomisk modell genom ekonomiskt stöd som inriktas på en rad olika aktörer (företag, myndigheter och konsumenter), i synnerhet genom att tillämpa, utveckla och reproducera bästa teknik, metoder och lösningar som är skräddarsydda för lokala, regionala eller nationella förhållanden, bland annat genom integrerade strategier för genomförandet av planer för avfallshantering och förebyggande av avfall. Genom att stödja genomförandet av plaststrategin kan åtgärder vidtas i synnerhet för att försöka lösa problemet med marint skräp. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Främjande av den cirkulära ekonomin kräver en förändrad syn på sättet att utforma, producera, konsumera och bortskaffa material och produkter, däribland plast. Programmet bör bidra till övergången till en cirkulär ekonomisk modell genom ekonomiskt stöd som inriktas på en rad olika aktörer (företag, myndigheter och konsumenter), i synnerhet genom att tillämpa, utveckla och reproducera bästa teknik, metoder och lösningar som är skräddarsydda för lokala, regionala eller nationella förhållanden, bland annat genom integrerade strategier för genomförandet av planer för avfallshantering och förebyggande av avfall. Genom att stödja genomförandet av plaststrategin kan åtgärder vidtas i synnerhet för att försöka lösa problemet med marint skräp.

| (16) | Främjande av den cirkulära ekonomin
  och resurseffektivitet
  kräver en förändrad syn på sättet att utforma, producera, konsumera och bortskaffa material och produkter, däribland plast. Programmet bör bidra till övergången till en cirkulär ekonomisk modell genom ekonomiskt stöd som inriktas på en rad olika aktörer (företag, myndigheter och konsumenter), i synnerhet genom att tillämpa, utveckla och reproducera bästa teknik, metoder och lösningar som är skräddarsydda för lokala, regionala eller nationella förhållanden, bland annat genom integrerade strategier för
  tillämpningen av avfallshierarkin och
  genomförandet av planer för avfallshantering och förebyggande av avfall. Genom att stödja genomförandet av plaststrategin kan åtgärder vidtas i synnerhet för att försöka lösa problemet med marint skräp. |
| --- | --- |

(16)

Främjande av den cirkulära ekonomin
  och resurseffektivitet
  kräver en förändrad syn på sättet att utforma, producera, konsumera och bortskaffa material och produkter, däribland plast. Programmet bör bidra till övergången till en cirkulär ekonomisk modell genom ekonomiskt stöd som inriktas på en rad olika aktörer (företag, myndigheter och konsumenter), i synnerhet genom att tillämpa, utveckla och reproducera bästa teknik, metoder och lösningar som är skräddarsydda för lokala, regionala eller nationella förhållanden, bland annat genom integrerade strategier för
  tillämpningen av avfallshierarkin och
  genomförandet av planer för avfallshantering och förebyggande av avfall. Genom att stödja genomförandet av plaststrategin kan åtgärder vidtas i synnerhet för att försöka lösa problemet med marint skräp.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16a) | En hög nivå av miljöskydd är av grundläggande betydelse för unionsmedborgarnas hälsa och välmående. Programmet bör stödja unionens mål att framställa och använda kemikalier på ett sätt som minimerar de betydande negativa effekterna för människors hälsa och miljön, och att ta fram en unionsstrategi för en giftfri miljö. Programmet bör också stödja verksamhet som främjar genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG1

   (1a)

  i syfte att uppnå bullernivåer som inte medför avsevärda negativa konsekvenser och risker för människors hälsa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16a)

En hög nivå av miljöskydd är av grundläggande betydelse för unionsmedborgarnas hälsa och välmående. Programmet bör stödja unionens mål att framställa och använda kemikalier på ett sätt som minimerar de betydande negativa effekterna för människors hälsa och miljön, och att ta fram en unionsstrategi för en giftfri miljö. Programmet bör också stödja verksamhet som främjar genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG1

   (1a)

  i syfte att uppnå bullernivåer som inte medför avsevärda negativa konsekvenser och risker för människors hälsa.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Unionens långsiktiga mål för luftpolitiken är att uppnå luftkvalitetsnivåer som inte medför betydande negativa effekter på, och risker för, människors hälsa. Allmänhetens medvetenhet om luftföroreningar är hög och medborgarna förväntar sig att myndigheterna ska agera. I Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 (26) understryks att unionsfinansiering kan ha betydelse för att nå målen för ren luft. Därför bör programmet stödja projekt, inklusive strategiska integrerade projekt, som har potential att mobilisera offentliga och privata medel och att tjäna som exempel på god praxis och katalysatorer för genomförandet av luftkvalitetsplaner och lagstiftning på lokal, regional, multiregional, nationell och transnationell nivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Unionens långsiktiga mål för luftpolitiken är att uppnå luftkvalitetsnivåer som inte medför betydande negativa effekter på, och risker för, människors hälsa. Allmänhetens medvetenhet om luftföroreningar är hög och medborgarna förväntar sig att myndigheterna ska agera. I Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 (26) understryks att unionsfinansiering kan ha betydelse för att nå målen för ren luft. Därför bör programmet stödja projekt, inklusive strategiska integrerade projekt, som har potential att mobilisera offentliga och privata medel och att tjäna som exempel på god praxis och katalysatorer för genomförandet av luftkvalitetsplaner och lagstiftning på lokal, regional, multiregional, nationell och transnationell nivå.

| (17) | Unionens långsiktiga mål för luftpolitiken är att uppnå luftkvalitetsnivåer som inte medför betydande negativa effekter på, och risker för, människors hälsa
  och miljön, samtidigt som man stärker synergierna mellan förbättringar av luftkvaliteten och minskning av växthusgasutsläppen
  . Allmänhetens medvetenhet om luftföroreningar är hög och medborgarna förväntar sig att myndigheterna ska agera
  , särskilt i områden där befolkningen och ekosystemen utsätts för höga nivåer av luftföroreningar
  . I Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 (26) understryks att unionsfinansiering kan ha betydelse för att nå målen för ren luft. Därför bör programmet stödja projekt, inklusive strategiska integrerade projekt, som har potential att mobilisera offentliga och privata medel och att tjäna som exempel på god praxis och katalysatorer för genomförandet av luftkvalitetsplaner och lagstiftning på lokal, regional, multiregional, nationell och transnationell nivå. |
| --- | --- |

(17)

Unionens långsiktiga mål för luftpolitiken är att uppnå luftkvalitetsnivåer som inte medför betydande negativa effekter på, och risker för, människors hälsa
  och miljön, samtidigt som man stärker synergierna mellan förbättringar av luftkvaliteten och minskning av växthusgasutsläppen
  . Allmänhetens medvetenhet om luftföroreningar är hög och medborgarna förväntar sig att myndigheterna ska agera
  , särskilt i områden där befolkningen och ekosystemen utsätts för höga nivåer av luftföroreningar
  . I Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 (26) understryks att unionsfinansiering kan ha betydelse för att nå målen för ren luft. Därför bör programmet stödja projekt, inklusive strategiska integrerade projekt, som har potential att mobilisera offentliga och privata medel och att tjäna som exempel på god praxis och katalysatorer för genomförandet av luftkvalitetsplaner och lagstiftning på lokal, regional, multiregional, nationell och transnationell nivå.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | Skydd och återställande av
  den marina miljön
  är ett av de övergripande målen för unionens miljöpolitik. Programmet bör stödja följande: förvaltning, bevarande, återställande och övervakning av biologisk mångfald och
  marina
  ekosystem, särskilt i marina områden inom Natura 2000, och skydd av arter i enlighet med de prioriterade åtgärdsplaner som utarbetas i enlighet med direktiv 92/43/EEG; uppnående av god miljöstatus i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG (28); främjande av rena och friska hav; genomförande av den europeiska strategin för plast i en cirkulär ekonomi, för att försöka lösa problemet med förlorade fiskeredskap och marint skräp i synnerhet; främjande av unionens deltagande i den internationella havsförvaltningen som är avgörande för att nå målen för Förenta nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling och garantera friska hav för framtida generationer. Programmets strategiska integrerade projekt och strategiska naturprojekt bör inkludera relevanta åtgärder som syftar till skydd av
  den marina miljön
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

Skydd och återställande av
  den marina miljön
  är ett av de övergripande målen för unionens miljöpolitik. Programmet bör stödja följande: förvaltning, bevarande, återställande och övervakning av biologisk mångfald och
  marina
  ekosystem, särskilt i marina områden inom Natura 2000, och skydd av arter i enlighet med de prioriterade åtgärdsplaner som utarbetas i enlighet med direktiv 92/43/EEG; uppnående av god miljöstatus i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG (28); främjande av rena och friska hav; genomförande av den europeiska strategin för plast i en cirkulär ekonomi, för att försöka lösa problemet med förlorade fiskeredskap och marint skräp i synnerhet; främjande av unionens deltagande i den internationella havsförvaltningen som är avgörande för att nå målen för Förenta nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling och garantera friska hav för framtida generationer. Programmets strategiska integrerade projekt och strategiska naturprojekt bör inkludera relevanta åtgärder som syftar till skydd av
  den marina miljön
  .

| (19) | Skydd och återställande av
  vattenmiljön
  är ett av de övergripande målen för unionens miljöpolitik. Programmet bör stödja följande: förvaltning, bevarande, återställande och övervakning av biologisk mångfald och
  akvatiska
  ekosystem, särskilt i marina områden inom Natura 2000, och skydd av arter i enlighet med de prioriterade åtgärdsplaner som utarbetas i enlighet med direktiv 92/43/EEG; uppnående av god miljöstatus i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG (28); främjande av rena och friska hav; genomförande av den europeiska strategin för plast i en cirkulär ekonomi, för att försöka lösa problemet med förlorade fiskeredskap och marint skräp i synnerhet; främjande av unionens deltagande i den internationella havsförvaltningen som är avgörande för att nå målen för Förenta nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling och garantera friska hav för framtida generationer. Programmets strategiska integrerade projekt och strategiska naturprojekt bör inkludera relevanta åtgärder som syftar till skydd av
  vattenmiljön
  . |
| --- | --- |

(19)

Skydd och återställande av
  vattenmiljön
  är ett av de övergripande målen för unionens miljöpolitik. Programmet bör stödja följande: förvaltning, bevarande, återställande och övervakning av biologisk mångfald och
  akvatiska
  ekosystem, särskilt i marina områden inom Natura 2000, och skydd av arter i enlighet med de prioriterade åtgärdsplaner som utarbetas i enlighet med direktiv 92/43/EEG; uppnående av god miljöstatus i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG (28); främjande av rena och friska hav; genomförande av den europeiska strategin för plast i en cirkulär ekonomi, för att försöka lösa problemet med förlorade fiskeredskap och marint skräp i synnerhet; främjande av unionens deltagande i den internationella havsförvaltningen som är avgörande för att nå målen för Förenta nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling och garantera friska hav för framtida generationer. Programmets strategiska integrerade projekt och strategiska naturprojekt bör inkludera relevanta åtgärder som syftar till skydd av
  vattenmiljön
  .

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 19a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19a) | Den nuvarande bevarandestatusen för Natura 2000-områden på jordbruksmark är mycket dålig, vilket innebär att sådana områden fortfarande behöver skydd. De aktuella stöden till Natura 2000-områden inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken utgör det effektivaste sättet att bevara den biologiska mångfalden i jordbruksområden

   (1a)

  . Dessa stöd är dock otillräckliga och speglar inte områdenas höga värde för naturkapitalet. För att uppmuntra miljöskyddet i sådana områden bör stöden till Natura 2000-områden inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken därför höjas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19a)

Den nuvarande bevarandestatusen för Natura 2000-områden på jordbruksmark är mycket dålig, vilket innebär att sådana områden fortfarande behöver skydd. De aktuella stöden till Natura 2000-områden inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken utgör det effektivaste sättet att bevara den biologiska mångfalden i jordbruksområden

   (1a)

  . Dessa stöd är dock otillräckliga och speglar inte områdenas höga värde för naturkapitalet. För att uppmuntra miljöskyddet i sådana områden bör stöden till Natura 2000-områden inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken därför höjas.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | För att få en bättre styrning i frågor som rör miljö, klimat och relaterad övergång till ren energi krävs att det civila samhället medverkar genom att höja allmänhetens medvetenhet och
  öka
  konsumenternas engagemang
  samt ett bredare deltagande
  från berörda parter, inbegripet icke-statliga organisationer, i samråd om och genomförande av politiken. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

För att få en bättre styrning i frågor som rör miljö, klimat och relaterad övergång till ren energi krävs att det civila samhället medverkar genom att höja allmänhetens medvetenhet och
  öka
  konsumenternas engagemang
  samt ett bredare deltagande
  från berörda parter, inbegripet icke-statliga organisationer, i samråd om och genomförande av politiken.

| (20) | För att få en bättre styrning i frågor som rör miljö, klimat och relaterad övergång till ren energi krävs att det civila samhället medverkar genom att höja allmänhetens medvetenhet
  , bland annat genom en kommunikationsstrategi som tar hänsyn till de nya medierna
  och
  sociala nätverken, ökar
  konsumenternas engagemang
  och breddar deltagandet på flera nivåer och
  från berörda parter, inbegripet icke-statliga organisationer, i samråd om och genomförande av politiken.
  Programmet bör därför stödja ett brett spektrum av icke-statliga organisationer samt nätverk av ideella organisationer som arbetar för mål av allmänt unionsintresse, och som främst är verksamma inom området miljö eller klimatpolitik, genom att på ett konkurrensutsatt och öppet sätt bevilja driftsbidrag i syfte att hjälpa sådana icke-statliga organisationer, nätverk och organisationer att effektivt bidra till unionens politik, och att bygga upp och stärka sin kapacitet att bli effektivare partner. |
| --- | --- |

(20)

För att få en bättre styrning i frågor som rör miljö, klimat och relaterad övergång till ren energi krävs att det civila samhället medverkar genom att höja allmänhetens medvetenhet
  , bland annat genom en kommunikationsstrategi som tar hänsyn till de nya medierna
  och
  sociala nätverken, ökar
  konsumenternas engagemang
  och breddar deltagandet på flera nivåer och
  från berörda parter, inbegripet icke-statliga organisationer, i samråd om och genomförande av politiken.
  Programmet bör därför stödja ett brett spektrum av icke-statliga organisationer samt nätverk av ideella organisationer som arbetar för mål av allmänt unionsintresse, och som främst är verksamma inom området miljö eller klimatpolitik, genom att på ett konkurrensutsatt och öppet sätt bevilja driftsbidrag i syfte att hjälpa sådana icke-statliga organisationer, nätverk och organisationer att effektivt bidra till unionens politik, och att bygga upp och stärka sin kapacitet att bli effektivare partner.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | Medan bättre styrning på alla nivåer bör vara ett övergripande mål för programmets alla delprogram, bör programmet stödja utarbetande
  och
  genomförande av övergripande lagstiftning om miljöstyrning, inklusive den lagstiftning som genomför Uneces (FN:s ekonomiska kommission för Europa) konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (29). |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

Medan bättre styrning på alla nivåer bör vara ett övergripande mål för programmets alla delprogram, bör programmet stödja utarbetande
  och
  genomförande av övergripande lagstiftning om miljöstyrning, inklusive den lagstiftning som genomför Uneces (FN:s ekonomiska kommission för Europa) konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (29).

| (21) | Medan bättre styrning på alla nivåer bör vara ett övergripande mål för programmets alla delprogram, bör programmet stödja utarbetande, genomförande
  , upprätthållande
  och
  effektiv efterlevnad av miljö- och klimatregelverket, i synnerhet
  av övergripande lagstiftning om miljöstyrning, inklusive den lagstiftning som genomför Uneces (FN:s ekonomiska kommission för Europa) konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (29), (29a)

  , även med hänsyn tagen till Århuskonventionens efterlevnadskommitté
  . |
| --- | --- |

(21)

Medan bättre styrning på alla nivåer bör vara ett övergripande mål för programmets alla delprogram, bör programmet stödja utarbetande, genomförande
  , upprätthållande
  och
  effektiv efterlevnad av miljö- och klimatregelverket, i synnerhet
  av övergripande lagstiftning om miljöstyrning, inklusive den lagstiftning som genomför Uneces (FN:s ekonomiska kommission för Europa) konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (29), (29a)

  , även med hänsyn tagen till Århuskonventionens efterlevnadskommitté
  .

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | Programmet bör förbereda marknadsaktörerna för och stödja dem i övergången till en ren, cirkulär, energieffektiv
  , koldioxidsnål
  och klimattålig ekonomi genom att prova nya affärsmöjligheter, förbättra yrkeskunskaper, underlätta konsumenternas tillgång till hållbara produkter och tjänster, engagera och stärka opinionsbildare och prova nya metoder för att anpassa befintliga processer och affärslandskapet. För att stödja en bredare marknadsspridning av hållbara lösningar bör allmänhetens acceptans och konsumenternas engagemang främjas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

Programmet bör förbereda marknadsaktörerna för och stödja dem i övergången till en ren, cirkulär, energieffektiv
  , koldioxidsnål
  och klimattålig ekonomi genom att prova nya affärsmöjligheter, förbättra yrkeskunskaper, underlätta konsumenternas tillgång till hållbara produkter och tjänster, engagera och stärka opinionsbildare och prova nya metoder för att anpassa befintliga processer och affärslandskapet. För att stödja en bredare marknadsspridning av hållbara lösningar bör allmänhetens acceptans och konsumenternas engagemang främjas.

| (22) | Programmet bör förbereda marknadsaktörerna för och stödja dem i övergången till en ren, cirkulär, energieffektiv och klimattålig ekonomi
  med netto-nollutsläpp
  genom att prova nya affärsmöjligheter, förbättra yrkeskunskaper, underlätta konsumenternas tillgång till hållbara produkter och tjänster, engagera och stärka opinionsbildare och prova nya metoder för att anpassa befintliga processer och affärslandskapet. För att stödja en bredare marknadsspridning av hållbara lösningar bör allmänhetens acceptans och konsumenternas engagemang främjas. |
| --- | --- |

(22)

Programmet bör förbereda marknadsaktörerna för och stödja dem i övergången till en ren, cirkulär, energieffektiv och klimattålig ekonomi
  med netto-nollutsläpp
  genom att prova nya affärsmöjligheter, förbättra yrkeskunskaper, underlätta konsumenternas tillgång till hållbara produkter och tjänster, engagera och stärka opinionsbildare och prova nya metoder för att anpassa befintliga processer och affärslandskapet. För att stödja en bredare marknadsspridning av hållbara lösningar bör allmänhetens acceptans och konsumenternas engagemang främjas.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 22a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (22a) | Programmet är utformat för att stödja demonstration av teknik, tillvägagångssätt och bästa praxis som kan reproduceras och skalas upp. Innovativa lösningar skulle bidra till bättre miljöprestanda och hållbarhet, särskilt för att utveckla hållbara jordbruksmetoder i de områden som är aktiva när det gäller klimat, vatten, mark, biologisk mångfald och avfall. I detta avseende bör man betona synergier med andra program och strategier som det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket och EU:s miljölednings- och miljörevisionsordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22a)

Programmet är utformat för att stödja demonstration av teknik, tillvägagångssätt och bästa praxis som kan reproduceras och skalas upp. Innovativa lösningar skulle bidra till bättre miljöprestanda och hållbarhet, särskilt för att utveckla hållbara jordbruksmetoder i de områden som är aktiva när det gäller klimat, vatten, mark, biologisk mångfald och avfall. I detta avseende bör man betona synergier med andra program och strategier som det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket och EU:s miljölednings- och miljörevisionsordning.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | På unionsnivå finansieras stora investeringar i miljö- och klimatåtgärder huvudsakligen genom unionens stora finansieringsprogram. Med tanke på programmets funktion som katalysator bör strategiska integrerade projekt och strategiska naturprojekt som utarbetas inom programmet mobilisera finansieringsmöjligheter inom ramen för dessa finansieringsprogram och andra finansieringskällor, t.ex. nationell finansiering, och skapa synergieffekter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

På unionsnivå finansieras stora investeringar i miljö- och klimatåtgärder huvudsakligen genom unionens stora finansieringsprogram. Med tanke på programmets funktion som katalysator bör strategiska integrerade projekt och strategiska naturprojekt som utarbetas inom programmet mobilisera finansieringsmöjligheter inom ramen för dessa finansieringsprogram och andra finansieringskällor, t.ex. nationell finansiering, och skapa synergieffekter.

| (23) | På unionsnivå finansieras stora investeringar i miljö- och klimatåtgärder huvudsakligen genom unionens stora finansieringsprogram.
  Det är därför nödvändigt att man ökar integreringsinsatserna för att garantera hållbarhet, biologisk mångfald och klimatsäkring för unionens övriga finansieringsprogram samt integrering av skyddsmekanismer för hållbarhet i alla unionsinstrument. Kommissionen bör ges befogenhet att anta en gemensam metod och vidta effektiva åtgärder för att säkerställa att Life-projekten inte påverkas negativt av andra unionsprogram och annan unionspolitik.
  Med tanke på programmets funktion som katalysator bör strategiska integrerade projekt och strategiska naturprojekt som utarbetas inom programmet mobilisera finansieringsmöjligheter inom ramen för dessa finansieringsprogram och andra finansieringskällor, t.ex. nationell finansiering, och skapa synergieffekter. |
| --- | --- |

(23)

På unionsnivå finansieras stora investeringar i miljö- och klimatåtgärder huvudsakligen genom unionens stora finansieringsprogram.
  Det är därför nödvändigt att man ökar integreringsinsatserna för att garantera hållbarhet, biologisk mångfald och klimatsäkring för unionens övriga finansieringsprogram samt integrering av skyddsmekanismer för hållbarhet i alla unionsinstrument. Kommissionen bör ges befogenhet att anta en gemensam metod och vidta effektiva åtgärder för att säkerställa att Life-projekten inte påverkas negativt av andra unionsprogram och annan unionspolitik.
  Med tanke på programmets funktion som katalysator bör strategiska integrerade projekt och strategiska naturprojekt som utarbetas inom programmet mobilisera finansieringsmöjligheter inom ramen för dessa finansieringsprogram och andra finansieringskällor, t.ex. nationell finansiering, och skapa synergieffekter.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 23a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23a) | Framgången för de strategiska naturprojekten och strategiska integrerade projekten är beroende av ett nära samarbete mellan nationella, regionala och lokala myndigheter och de icke-statliga aktörer som påverkas av programmets mål. Man bör därför tillämpa principerna om öppenhet och offentliggörande när det gäller beslut som rör utarbetande, genomförande, bedömning och övervakning av projekt, särskilt när det gäller integrering eller när flera finansieringskällor är inblandade. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23a)

Framgången för de strategiska naturprojekten och strategiska integrerade projekten är beroende av ett nära samarbete mellan nationella, regionala och lokala myndigheter och de icke-statliga aktörer som påverkas av programmets mål. Man bör därför tillämpa principerna om öppenhet och offentliggörande när det gäller beslut som rör utarbetande, genomförande, bedömning och övervakning av projekt, särskilt när det gäller integrering eller när flera finansieringskällor är inblandade.

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (24) | Med tanke på betydelsen av att ta itu med klimatförändringar i linje med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling kommer detta program att bidra till att integrera klimatfrågor och till uppnåendet av det övergripande målet att 25 % av utgifterna i EU-budgeten ska bidra till klimatmålen. Åtgärder inom detta program väntas bidra med 61 % av programmets totala finansieringsram för klimatmål. De berörda åtgärderna kommer att identifieras under programmets utarbetande och genomförande och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24)

Med tanke på betydelsen av att ta itu med klimatförändringar i linje med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling kommer detta program att bidra till att integrera klimatfrågor och till uppnåendet av det övergripande målet att 25 % av utgifterna i EU-budgeten ska bidra till klimatmålen. Åtgärder inom detta program väntas bidra med 61 % av programmets totala finansieringsram för klimatmål. De berörda åtgärderna kommer att identifieras under programmets utarbetande och genomförande och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner.

| (24) | Med tanke på betydelsen av att ta itu med klimatförändringar
  på ett samordnat och ambitiöst sätt,
  i linje med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling kommer detta program att bidra till att integrera klimatfrågor och till uppnåendet av det övergripande målet att
  minst
  25 % av utgifterna i EU-budgeten ska bidra till klimatmålen
  under perioden för den fleråriga budgetramen 2021–2027, och ett årligt mål på 30 % så snart som möjligt, men senast 2027
  . Åtgärder inom detta program väntas bidra med [61 %] av programmets totala finansieringsram för klimatmål. De berörda åtgärderna kommer att identifieras under programmets utarbetande och genomförande och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner. |
| --- | --- |

(24)

Med tanke på betydelsen av att ta itu med klimatförändringar
  på ett samordnat och ambitiöst sätt,
  i linje med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling kommer detta program att bidra till att integrera klimatfrågor och till uppnåendet av det övergripande målet att
  minst
  25 % av utgifterna i EU-budgeten ska bidra till klimatmålen
  under perioden för den fleråriga budgetramen 2021–2027, och ett årligt mål på 30 % så snart som möjligt, men senast 2027
  . Åtgärder inom detta program väntas bidra med [61 %] av programmets totala finansieringsram för klimatmål. De berörda åtgärderna kommer att identifieras under programmets utarbetande och genomförande och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | Vid genomförandet av programmet bör vederbörlig hänsyn tas till strategin för de yttersta randområdena med beaktande av artikel 349 i EUF-fördraget och dessa områdens särskilda behov och sårbarhet. Unionens politik på andra områden än politik för miljö, klimat och i relevanta delar för övergång till ren energi bör också beaktas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

Vid genomförandet av programmet bör vederbörlig hänsyn tas till strategin för de yttersta randområdena med beaktande av artikel 349 i EUF-fördraget och dessa områdens särskilda behov och sårbarhet. Unionens politik på andra områden än politik för miljö, klimat och i relevanta delar för övergång till ren energi bör också beaktas.

| (25) | Vid genomförandet av programmet bör vederbörlig hänsyn tas till strategin för de yttersta randområdena med beaktande av artikel 349 i EUF-fördraget och dessa områdens särskilda behov och sårbarhet.
  I detta avseende bör unionens och medlemsstaternas finansiering stärkas på lämpligt sätt.
  Unionens politik på andra områden än politik för miljö, klimat och i relevanta delar för övergång till ren energi bör också beaktas. |
| --- | --- |

(25)

Vid genomförandet av programmet bör vederbörlig hänsyn tas till strategin för de yttersta randområdena med beaktande av artikel 349 i EUF-fördraget och dessa områdens särskilda behov och sårbarhet.
  I detta avseende bör unionens och medlemsstaternas finansiering stärkas på lämpligt sätt.
  Unionens politik på andra områden än politik för miljö, klimat och i relevanta delar för övergång till ren energi bör också beaktas.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (26) | Till stöd för genomförandet av programmet bör kommissionen samarbeta med programmets nationella kontaktpunkter, anordna seminarier och workshoppar, offentliggöra förteckningar över projekt som finansierats inom programmet eller genomföra andra aktiviteter för att sprida projektresultaten och underlätta utbyte av erfarenheter, kunskaper och bästa praxis och reproduktion av projektresultat i hela unionen. Sådan verksamhet bör framför allt inriktas på medlemsstater med lågt utnyttjande av medel och bör underlätta kommunikationen och samarbetet mellan projektens stödmottagare, sökande eller berörda parter för avslutade och pågående projekt inom samma område. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26)

Till stöd för genomförandet av programmet bör kommissionen samarbeta med programmets nationella kontaktpunkter, anordna seminarier och workshoppar, offentliggöra förteckningar över projekt som finansierats inom programmet eller genomföra andra aktiviteter för att sprida projektresultaten och underlätta utbyte av erfarenheter, kunskaper och bästa praxis och reproduktion av projektresultat i hela unionen. Sådan verksamhet bör framför allt inriktas på medlemsstater med lågt utnyttjande av medel och bör underlätta kommunikationen och samarbetet mellan projektens stödmottagare, sökande eller berörda parter för avslutade och pågående projekt inom samma område.

| (26) | Till stöd för genomförandet av programmet bör kommissionen samarbeta med programmets nationella
  , regionala och lokala
  kontaktpunkter,
  även i samband med inrättandet av ett rådgivande nätverk på lokal nivå för att underlätta utvecklingen av projekt med högt mervärde och stora politiska effekter, och för att säkerställa tillhandahållande av information om kompletterande finansiering, att projekten kan överföras och deras långsiktiga hållbarhet,
  anordna seminarier och workshoppar, offentliggöra förteckningar över projekt som finansierats inom programmet eller genomföra andra aktiviteter
  , exempelvis mediekampanjer,
  för att
  bättre
  sprida projektresultaten och underlätta utbyte av erfarenheter, kunskaper och bästa praxis och reproduktion av projektresultat i hela unionen
  , och därmed främja samarbete och kommunikation
  . Sådan verksamhet bör framför allt inriktas på medlemsstater med lågt utnyttjande av medel och bör underlätta kommunikationen och samarbetet mellan projektens stödmottagare, sökande eller berörda parter för avslutade och pågående projekt inom samma område.
  Det är avgörande att kommunikationen och samarbetet också involverar regionala och lokala myndigheter och berörda parter. |
| --- | --- |

(26)

Till stöd för genomförandet av programmet bör kommissionen samarbeta med programmets nationella
  , regionala och lokala
  kontaktpunkter,
  även i samband med inrättandet av ett rådgivande nätverk på lokal nivå för att underlätta utvecklingen av projekt med högt mervärde och stora politiska effekter, och för att säkerställa tillhandahållande av information om kompletterande finansiering, att projekten kan överföras och deras långsiktiga hållbarhet,
  anordna seminarier och workshoppar, offentliggöra förteckningar över projekt som finansierats inom programmet eller genomföra andra aktiviteter
  , exempelvis mediekampanjer,
  för att
  bättre
  sprida projektresultaten och underlätta utbyte av erfarenheter, kunskaper och bästa praxis och reproduktion av projektresultat i hela unionen
  , och därmed främja samarbete och kommunikation
  . Sådan verksamhet bör framför allt inriktas på medlemsstater med lågt utnyttjande av medel och bör underlätta kommunikationen och samarbetet mellan projektens stödmottagare, sökande eller berörda parter för avslutade och pågående projekt inom samma område.
  Det är avgörande att kommunikationen och samarbetet också involverar regionala och lokala myndigheter och berörda parter.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 28a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (28a) | Minimi- och maximisatserna för samfinansiering bör fastställas till sådana nivåer som krävs för att upprätthålla en effektiv stödnivå i programmet, samtidigt som hänsyn tas till den flexibilitet och anpassbarhet som behövs för att hantera befintliga åtgärder och enheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28a)

Minimi- och maximisatserna för samfinansiering bör fastställas till sådana nivåer som krävs för att upprätthålla en effektiv stödnivå i programmet, samtidigt som hänsyn tas till den flexibilitet och anpassbarhet som behövs för att hantera befintliga åtgärder och enheter.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 31

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (31) | Valet av finansieringstyp och genomförandemetod bör göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas särskilda mål och leverera resultat, med beaktande av framför allt kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk för bristande regelefterlevnad. När det gäller bidrag bör även användning av enhetsbelopp, schablonsatser och skalor för enhetskostnader beaktas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(31)

Valet av finansieringstyp och genomförandemetod bör göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas särskilda mål och leverera resultat, med beaktande av framför allt kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk för bristande regelefterlevnad. När det gäller bidrag bör även användning av enhetsbelopp, schablonsatser och skalor för enhetskostnader beaktas.

| (31) | Valet av finansieringstyp och genomförandemetod bör göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas särskilda mål och leverera resultat, med beaktande av framför allt kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk för bristande regelefterlevnad. När det gäller bidrag bör även användning av enhetsbelopp, schablonsatser och skalor för enhetskostnader beaktas.
  Kommissionen bör säkerställa att genomförandet är lättförståeligt och arbeta för en verklig förenkling till förmån för de projektansvariga. |
| --- | --- |

(31)

Valet av finansieringstyp och genomförandemetod bör göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas särskilda mål och leverera resultat, med beaktande av framför allt kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk för bristande regelefterlevnad. När det gäller bidrag bör även användning av enhetsbelopp, schablonsatser och skalor för enhetskostnader beaktas.
  Kommissionen bör säkerställa att genomförandet är lättförståeligt och arbeta för en verklig förenkling till förmån för de projektansvariga.

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 36a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (36a) | För att säkerställa att stöd från och genomförande av programmet är förenligt med unionens politik och prioriteringar och att det kompletterar unionens övriga finansiella instrument, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen i syfte att komplettera denna förordning och anta fleråriga arbetsprogram. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(36a)

För att säkerställa att stöd från och genomförande av programmet är förenligt med unionens politik och prioriteringar och att det kompletterar unionens övriga finansiella instrument, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen i syfte att komplettera denna förordning och anta fleråriga arbetsprogram. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 38

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (38) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen att bidra till
  hållbar utveckling
  och till uppnåendet av målen för unionens lagstiftning, strategier, planer eller internationella åtaganden för miljö, klimat och i relevanta delar för
  ren
  energi, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av denna förordnings omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(38)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen att bidra till
  hållbar utveckling
  och till uppnåendet av målen för unionens lagstiftning, strategier, planer eller internationella åtaganden för miljö, klimat och i relevanta delar för
  ren
  energi, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av denna förordnings omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (38) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen att bidra till
  en hög nivå av miljöskydd och ambitiösa klimatåtgärder med god förvaltning och en flerpartsstrategi,
  och till uppnåendet av målen för unionens lagstiftning, strategier, planer eller internationella åtaganden för miljö,
  biologisk mångfald,
  klimat
  , cirkulär ekonomi
  och i relevanta delar för
  förnybar
  energi
  och energieffektivitet
  , inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av denna förordnings omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen att bidra till
  en hög nivå av miljöskydd och ambitiösa klimatåtgärder med god förvaltning och en flerpartsstrategi,
  och till uppnåendet av målen för unionens lagstiftning, strategier, planer eller internationella åtaganden för miljö,
  biologisk mångfald,
  klimat
  , cirkulär ekonomi
  och i relevanta delar för
  förnybar
  energi
  och energieffektivitet
  , inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av denna förordnings omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

Ändring 35

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Genom denna förordning inrättas
  programmet
  för miljö och klimatpolitik (Life) (nedan kallat programmet). | Genom denna förordning inrättas
  ett program
  för miljö och klimatpolitik (Life) (nedan kallat programmet)
  , som omfattar perioden från den 1 januari 2021 till den 31 december 2027
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Genom denna förordning inrättas
  programmet
  för miljö och klimatpolitik (Life) (nedan kallat programmet).

Genom denna förordning inrättas
  ett program
  för miljö och klimatpolitik (Life) (nedan kallat programmet)
  , som omfattar perioden från den 1 januari 2021 till den 31 december 2027
  .

Ändring 36

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Här fastställs målen för programmet, budgeten för perioden
  2021–2027
  , formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering. | Här fastställs målen för programmet, budgeten för
  den
  perioden, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering. |

Kommissionens förslag

Ändring

Här fastställs målen för programmet, budgeten för perioden
  2021–2027
  , formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

Här fastställs målen för programmet, budgeten för
  den
  perioden, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

Ändring 37

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | strategiska naturprojekt: projekt som stöder uppnåendet av unionens mål för natur och biologisk mångfald genom att genomföra sammanhållna handlingsprogram
  i medlemsstaterna för
  att integrera dessa mål och prioriteringar i andra politikområden och finansieringsinstrument, även genom ett samordnat genomförande av prioriterade
  åtgärdsplaner
  som upprättas i enlighet med direktiv 92/43/EEG. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

strategiska naturprojekt: projekt som stöder uppnåendet av unionens mål för natur och biologisk mångfald genom att genomföra sammanhållna handlingsprogram
  i medlemsstaterna för
  att integrera dessa mål och prioriteringar i andra politikområden och finansieringsinstrument, även genom ett samordnat genomförande av prioriterade
  åtgärdsplaner
  som upprättas i enlighet med direktiv 92/43/EEG.

| (1) | strategiska naturprojekt: projekt som stöder uppnåendet av unionens mål för natur och biologisk mångfald genom att genomföra sammanhållna handlingsprogram
  , särskilt genom
  att integrera dessa mål och prioriteringar i andra politikområden och finansieringsinstrument, även genom ett samordnat genomförande av prioriterade
  åtgärdsplaner
  som upprättas i enlighet med direktiv 92/43/EEG. |
| --- | --- |

(1)

strategiska naturprojekt: projekt som stöder uppnåendet av unionens mål för natur och biologisk mångfald genom att genomföra sammanhållna handlingsprogram
  , särskilt genom
  att integrera dessa mål och prioriteringar i andra politikområden och finansieringsinstrument, även genom ett samordnat genomförande av prioriterade
  åtgärdsplaner
  som upprättas i enlighet med direktiv 92/43/EEG.

Ändring 103

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Programmets allmänna mål är att bidra till övergången till en ren, cirkulär, energieffektiv
  , koldioxidsnål
  och klimattålig ekonomi
  , inbegripet genom övergången till ren energi
  , samt att
  bidra till skydd
  och
  förbättring av
  miljön och till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald, för att därigenom bidra till en hållbar utveckling. | 1.   Programmets allmänna mål är att
  inom ramen för en rättvis omställning
  bidra till övergången till en ren, cirkulär, energieffektiv och klimattålig ekonomi
  med netto-nollutsläpp
  , samt att
  skydda
  och
  förbättra
  miljön och till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald
  och förstöringen av ekosystem
  , för att därigenom bidra till en hållbar utveckling. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Programmets allmänna mål är att bidra till övergången till en ren, cirkulär, energieffektiv
  , koldioxidsnål
  och klimattålig ekonomi
  , inbegripet genom övergången till ren energi
  , samt att
  bidra till skydd
  och
  förbättring av
  miljön och till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald, för att därigenom bidra till en hållbar utveckling.

1.   Programmets allmänna mål är att
  inom ramen för en rättvis omställning
  bidra till övergången till en ren, cirkulär, energieffektiv och klimattålig ekonomi
  med netto-nollutsläpp
  , samt att
  skydda
  och
  förbättra
  miljön och till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald
  och förstöringen av ekosystem
  , för att därigenom bidra till en hållbar utveckling.

Ändring 39

Ändring 39

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led a

Artikel 3 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Utveckla, demonstrera och främja innovativa tekniker och metoder för att uppnå målen för unionens lagstiftning och politik på miljö- och klimatområdet, inbegripet övergången till ren energi, och bidra till tillämpningen av bästa praxis för natur och biologisk mångfald. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Utveckla, demonstrera och främja innovativa tekniker och metoder för att uppnå målen för unionens lagstiftning och politik på miljö- och klimatområdet, inbegripet övergången till ren energi, och bidra till tillämpningen av bästa praxis för natur och biologisk mångfald.

| (a) | Utveckla, demonstrera och främja innovativa tekniker och metoder för att uppnå målen för unionens lagstiftning och politik på miljö- och klimatområdet, inbegripet övergången till ren
  , förnybar
  energi
  och bättre energieffektivitet
  , och bidra till
  kunskapsbasen, effektiv förvaltning och
  tillämpningen av bästa praxis för natur och biologisk mångfald
  , inbegripet genom stöd till Natura 2000-nätverket
  . |
| --- | --- |

(a)

Utveckla, demonstrera och främja innovativa tekniker och metoder för att uppnå målen för unionens lagstiftning och politik på miljö- och klimatområdet, inbegripet övergången till ren
  , förnybar
  energi
  och bättre energieffektivitet
  , och bidra till
  kunskapsbasen, effektiv förvaltning och
  tillämpningen av bästa praxis för natur och biologisk mångfald
  , inbegripet genom stöd till Natura 2000-nätverket
  .

, förnybar

och bättre energieffektivitet

kunskapsbasen, effektiv förvaltning och

, inbegripet genom stöd till Natura 2000-nätverket

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led b

Artikel 3 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Stödja utveckling, genomförande, övervakning
  och
  efterlevnad av unionens relevanta lagstiftning och politik,
  inbegripet
  genom att förbättra
  styrningen
  genom att öka offentliga och privata aktörers kapacitet och det civila samhällets deltagande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Stödja utveckling, genomförande, övervakning
  och
  efterlevnad av unionens relevanta lagstiftning och politik,
  inbegripet
  genom att förbättra
  styrningen
  genom att öka offentliga och privata aktörers kapacitet och det civila samhällets deltagande.

och

inbegripet

styrningen

| (b) | Stödja utveckling, genomförande, övervakning
  samt effektiv
  efterlevnad
  och tillsyn
  av unionens relevanta lagstiftning och politik,
  särskilt genom att stödja genomförandet av de allmänna miljöhandlingsprogrammen för unionen som antagits enligt artikel 192.3 i EUF-fördraget och
  genom att förbättra
  miljö- och klimatstyrningen på alla nivåer, inbegripet
  genom att öka offentliga och privata aktörers kapacitet och det civila samhällets deltagande. |
| --- | --- |

(b)

Stödja utveckling, genomförande, övervakning
  samt effektiv
  efterlevnad
  och tillsyn
  av unionens relevanta lagstiftning och politik,
  särskilt genom att stödja genomförandet av de allmänna miljöhandlingsprogrammen för unionen som antagits enligt artikel 192.3 i EUF-fördraget och
  genom att förbättra
  miljö- och klimatstyrningen på alla nivåer, inbegripet
  genom att öka offentliga och privata aktörers kapacitet och det civila samhällets deltagande.

samt effektiv

och tillsyn

särskilt genom att stödja genomförandet av de allmänna miljöhandlingsprogrammen för unionen som antagits enligt artikel 192.3 i EUF-fördraget och

miljö- och klimatstyrningen på alla nivåer, inbegripet

Ändring 41

Ändring 41

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1

Artikel 5 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara
  5 450 000 000
  EUR i löpande priser. | 1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara
  6 442 000 000
  EUR
  i 2018 års priser (7 272 000 000
  EUR i löpande priser). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara
  5 450 000 000
  EUR i löpande priser.

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara
  6 442 000 000
  EUR
  i 2018 års priser (7 272 000 000
  EUR i löpande priser).

Ändring 42

Ändring 42

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2

Artikel 5 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den vägledande fördelningen av det belopp som avses i punkt 1 ska vara | 2.   Den vägledande fördelningen av det belopp som avses i punkt 1 ska vara |
| (a) | 3 500 000 000
   EUR för området Miljö, varav |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den vägledande fördelningen av det belopp som avses i punkt 1 ska vara

2.   Den vägledande fördelningen av det belopp som avses i punkt 1 ska vara

(a)

3 500 000 000
   EUR för området Miljö, varav

3 500 000 000

| (a) | 4 715 000 000
  EUR
  i 2018 års priser (5 322 000 000 EUR i löpande priser, vilket utgör 73,2  % av programmets totala finansieringsram)
  för området Miljö, varav |
| --- | --- |

(a)

4 715 000 000
  EUR
  i 2018 års priser (5 322 000 000 EUR i löpande priser, vilket utgör 73,2  % av programmets totala finansieringsram)
  för området Miljö, varav

4 715 000 000

i 2018 års priser (5 322 000 000 EUR i löpande priser, vilket utgör 73,2  % av programmets totala finansieringsram)

| | (1) | 2 150 000 000
  EUR för delprogrammet Natur och biologisk mångfald, och |
| --- | --- | --- |

(1)

2 150 000 000
  EUR för delprogrammet Natur och biologisk mångfald, och

2 150 000 000

| | (1) | 2 829 000 000
  EUR
  i 2018 års priser (3 261 420 000 EUR i löpande priser, vilket utgör 44,9  % av programmets totala finansieringsram)
  för delprogrammet Natur och biologisk mångfald, och |
| --- | --- | --- |

(1)

2 829 000 000
  EUR
  i 2018 års priser (3 261 420 000 EUR i löpande priser, vilket utgör 44,9  % av programmets totala finansieringsram)
  för delprogrammet Natur och biologisk mångfald, och

2 829 000 000

i 2018 års priser (3 261 420 000 EUR i löpande priser, vilket utgör 44,9  % av programmets totala finansieringsram)

| | (2) | 1 350 000 000
  EUR för delprogrammet Cirkulär ekonomi och livskvalitet, |
| --- | --- | --- |

(2)

1 350 000 000
  EUR för delprogrammet Cirkulär ekonomi och livskvalitet,

1 350 000 000

| | (2) | 1 886 000 000
  EUR
  i 2018 års priser (2 060 580 000 EUR i löpande priser, vilket utgör 28,3  % av programmets totala finansieringsram)
  för delprogrammet Cirkulär ekonomi och livskvalitet, |
| --- | --- | --- |

(2)

1 886 000 000
  EUR
  i 2018 års priser (2 060 580 000 EUR i löpande priser, vilket utgör 28,3  % av programmets totala finansieringsram)
  för delprogrammet Cirkulär ekonomi och livskvalitet,

1 886 000 000

i 2018 års priser (2 060 580 000 EUR i löpande priser, vilket utgör 28,3  % av programmets totala finansieringsram)

| (b) | 1 950 000 000  EUR för området Klimatpolitik, varav |
| --- | --- |

(b)

1 950 000 000  EUR för området Klimatpolitik, varav

| (b) | 1 950 000 000  EUR för området Klimatpolitik, varav |
| --- | --- |

(b)

1 950 000 000  EUR för området Klimatpolitik, varav

| | (1) | 950 000 000 EUR för delprogrammet Begränsning av och anpassning till klimatförändringar, och |
| --- | --- | --- |

(1)

950 000 000 EUR för delprogrammet Begränsning av och anpassning till klimatförändringar, och

| | (1) | 950 000 000 EUR för delprogrammet Begränsning av och anpassning till klimatförändringar, och |
| --- | --- | --- |

(1)

950 000 000 EUR för delprogrammet Begränsning av och anpassning till klimatförändringar, och

| | (2) | 1 000 000 000 EUR för delprogrammet Övergång till ren energi. |
| --- | --- | --- |

(2)

1 000 000 000 EUR för delprogrammet Övergång till ren energi.

| | (2) | 1 000 000 000 EUR för delprogrammet Övergång till ren energi. |
| --- | --- | --- |

(2)

1 000 000 000 EUR för delprogrammet Övergång till ren energi.

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – inledningen

Artikel 6 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Programmet
  ska vara öppet för följande tredjeländer: | 1.   
  Förutsatt att de följer samtliga tillämpliga regler och bestämmelser
  ska
  programmet
  vara öppet för följande tredjeländer: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  Programmet
  ska vara öppet för följande tredjeländer:

1.   
  Förutsatt att de följer samtliga tillämpliga regler och bestämmelser
  ska
  programmet
  vara öppet för följande tredjeländer:

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6a (ny)

Artikel 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 6a




  Internationellt samarbete




  Under genomförandet av programmet ska samarbete med relevanta internationella organisationer, och med deras institutioner och organ vara möjligt om det krävs för att uppnå de allmänna mål som anges i artikel 3. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 6a

Internationellt samarbete

Under genomförandet av programmet ska samarbete med relevanta internationella organisationer, och med deras institutioner och organ vara möjligt om det krävs för att uppnå de allmänna mål som anges i artikel 3.

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7

Artikel 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Programmet
  ska
  genomföras
  på ett sätt
  som säkerställer dess
  samordning med Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, Horisont Europa, Fonden för ett sammanlänkat Europa och InvestEU, i syfte att skapa synergieffekter, särskilt vad gäller strategiska naturprojekt och strategiska integrerade projekt, och att stödja spridning och reproduktion av lösningar som utvecklats inom programmet. | Kommissionen
  ska
  säkerställa att programmet genomförs
  på ett
  konsekvent
  sätt
  , och kommissionen och medlemsstaterna ska säkerställa samstämmighet och
  samordning med Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, Horisont Europa, Fonden för ett sammanlänkat Europa
  , innovationsfonden inom utsläppshandelssystemet
  och InvestEU, i syfte att skapa synergieffekter, särskilt vad gäller strategiska naturprojekt och strategiska integrerade projekt, och att stödja spridning och reproduktion av lösningar som utvecklats inom programmet.
  Kommissionen och medlemsstaterna ska säkerställa komplementaritet på alla nivåer. Kommissionen ska fastställa särskilda åtgärder, mobilisera lämplig finansiering inom ramen för andra unionsprogram och underlätta ett samordnat och enhetligt genomförande av de kompletterande åtgärder som finansieras genom andra källor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Programmet
  ska
  genomföras
  på ett sätt
  som säkerställer dess
  samordning med Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, Horisont Europa, Fonden för ett sammanlänkat Europa och InvestEU, i syfte att skapa synergieffekter, särskilt vad gäller strategiska naturprojekt och strategiska integrerade projekt, och att stödja spridning och reproduktion av lösningar som utvecklats inom programmet.

Programmet

genomföras

som säkerställer dess

Kommissionen
  ska
  säkerställa att programmet genomförs
  på ett
  konsekvent
  sätt
  , och kommissionen och medlemsstaterna ska säkerställa samstämmighet och
  samordning med Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, Horisont Europa, Fonden för ett sammanlänkat Europa
  , innovationsfonden inom utsläppshandelssystemet
  och InvestEU, i syfte att skapa synergieffekter, särskilt vad gäller strategiska naturprojekt och strategiska integrerade projekt, och att stödja spridning och reproduktion av lösningar som utvecklats inom programmet.
  Kommissionen och medlemsstaterna ska säkerställa komplementaritet på alla nivåer. Kommissionen ska fastställa särskilda åtgärder, mobilisera lämplig finansiering inom ramen för andra unionsprogram och underlätta ett samordnat och enhetligt genomförande av de kompletterande åtgärder som finansieras genom andra källor.

Kommissionen

säkerställa att programmet genomförs

konsekvent

, och kommissionen och medlemsstaterna ska säkerställa samstämmighet och

, innovationsfonden inom utsläppshandelssystemet

Kommissionen och medlemsstaterna ska säkerställa komplementaritet på alla nivåer. Kommissionen ska fastställa särskilda åtgärder, mobilisera lämplig finansiering inom ramen för andra unionsprogram och underlätta ett samordnat och enhetligt genomförande av de kompletterande åtgärder som finansieras genom andra källor.

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1a (ny)

Artikel 8 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Programmet ska genomföras inom ramen för en rättvis omställning, varigenom berörda samhällen och territorier inkluderas i utvecklingen och genomförandet av projekt, särskilt genom samråd och dialog. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Programmet ska genomföras inom ramen för en rättvis omställning, varigenom berörda samhällen och territorier inkluderas i utvecklingen och genomförandet av projekt, särskilt genom samråd och dialog.

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 3

Artikel 10 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Projekt inom delprogrammet Natur och biologisk mångfald som gäller förvaltning, återställande och övervakning av Natura 2000-områden i enlighet med direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG ska
  stödjas
  i 
  enlighet med
  de prioriterade åtgärdsplaner som upprättas i enlighet med direktiv 92/43/EEG. | 3.   Projekt inom delprogrammet Natur och biologisk mångfald som gäller förvaltning, återställande och övervakning av Natura 2000-områden i enlighet med direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG ska
  beakta de prioriteringar som anges
  i 
  nationella och regionala planer, strategier och politik, bland annat i
  de prioriterade åtgärdsplaner som upprättas i enlighet med direktiv 92/43/EEG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Projekt inom delprogrammet Natur och biologisk mångfald som gäller förvaltning, återställande och övervakning av Natura 2000-områden i enlighet med direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG ska
  stödjas
  i 
  enlighet med
  de prioriterade åtgärdsplaner som upprättas i enlighet med direktiv 92/43/EEG.

3.   Projekt inom delprogrammet Natur och biologisk mångfald som gäller förvaltning, återställande och övervakning av Natura 2000-områden i enlighet med direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG ska
  beakta de prioriteringar som anges
  i 
  nationella och regionala planer, strategier och politik, bland annat i
  de prioriterade åtgärdsplaner som upprättas i enlighet med direktiv 92/43/EEG.

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 4

Artikel 10 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Bidrag får finansiera verksamhet utanför
  unionen
  under förutsättning att projektet eftersträvar unionens miljö- och klimatmål och att verksamhet utanför unionen är nödvändig för att säkerställa effektiviteten hos insatser som genomförs i medlemsstatsterritorier. | 4.   Bidrag får finansiera verksamhet utanför
  en av unionens medlemsstater eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den medlemsstaten,
  under förutsättning att projektet eftersträvar unionens miljö- och klimatmål och att verksamhet utanför unionen är nödvändig för att säkerställa effektiviteten hos insatser som genomförs i medlemsstatsterritorier
  eller i ett utomeuropeiskt land eller territorium, eller för att stödja internationella avtal som unionen är part i
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Bidrag får finansiera verksamhet utanför
  unionen
  under förutsättning att projektet eftersträvar unionens miljö- och klimatmål och att verksamhet utanför unionen är nödvändig för att säkerställa effektiviteten hos insatser som genomförs i medlemsstatsterritorier.

4.   Bidrag får finansiera verksamhet utanför
  en av unionens medlemsstater eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den medlemsstaten,
  under förutsättning att projektet eftersträvar unionens miljö- och klimatmål och att verksamhet utanför unionen är nödvändig för att säkerställa effektiviteten hos insatser som genomförs i medlemsstatsterritorier
  eller i ett utomeuropeiskt land eller territorium, eller för att stödja internationella avtal som unionen är part i
  .

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2 – led a – led 3

Artikel 11 – punkt 2 – led a – led 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Andra tredjeländer som förtecknas i 
  arbetsprogrammet
  på de villkor som anges i punkterna 4–6. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)

Andra tredjeländer som förtecknas i 
  arbetsprogrammet
  på de villkor som anges i punkterna 4–6.

arbetsprogrammet

| (3) | Andra tredjeländer som förtecknas i 
  de fleråriga arbetsprogrammen
  på de villkor som anges i punkterna 4–6. |
| --- | --- |

(3)

Andra tredjeländer som förtecknas i 
  de fleråriga arbetsprogrammen
  på de villkor som anges i punkterna 4–6.

de fleråriga arbetsprogrammen

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 6a (ny)

Artikel 11 – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  För att säkerställa effektivt utnyttjande av programmets medel och effektivt deltagande för de rättsliga enheter som avses i punkt 4, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 21 för att komplettera denna artikel genom att fastställa hur omfattande dessa rättsliga enheters deltagande i unionens miljö- och klimatpolitik ska vara för att de ska anses berättigade till stöd från programmet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  För att säkerställa effektivt utnyttjande av programmets medel och effektivt deltagande för de rättsliga enheter som avses i punkt 4, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 21 för att komplettera denna artikel genom att fastställa hur omfattande dessa rättsliga enheters deltagande i unionens miljö- och klimatpolitik ska vara för att de ska anses berättigade till stöd från programmet.

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12a (ny)

Artikel 12a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 12a




  Förfaranden för inlämning och urval av projekt





  1.
     
  Genom programmet ska följande förfaranden för inlämning och urval av projekt införas:










  (a) | En förenklad tvåstegsmetod som bygger på inlämning och utvärdering av en sammanfattning, följd av ett fullständigt förslag för de sökande vars förslag valts ut i det första steget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 12a

Förfaranden för inlämning och urval av projekt

1.
     
  Genom programmet ska följande förfaranden för inlämning och urval av projekt införas:

(a)

En förenklad tvåstegsmetod som bygger på inlämning och utvärdering av en sammanfattning, följd av ett fullständigt förslag för de sökande vars förslag valts ut i det första steget.

| (b) | En standardmetod i ett steg som endast bygger på inlämning och utvärdering av fullständiga förslag. Om standardmetoden föredras framför den förenklade metoden ska detta val motiveras i arbetsprogrammet, med tanke på de organisatoriska och operativa begränsningar som är kopplade till varje delprogram och, i förekommande fall, till varje ansökningsomgång. |
| --- | --- |

(b)

En standardmetod i ett steg som endast bygger på inlämning och utvärdering av fullständiga förslag. Om standardmetoden föredras framför den förenklade metoden ska detta val motiveras i arbetsprogrammet, med tanke på de organisatoriska och operativa begränsningar som är kopplade till varje delprogram och, i förekommande fall, till varje ansökningsomgång.

2.
     
  För tillämpningen av punkt 1 ska ”sammanfattning” avse ett dokument på högst 10 sidor med en beskrivning av projektinnehåll, eventuella partner, sannolika begränsningar och en beredskapsplan för att hantera dem, samt den strategi som valts för att säkerställa projektresultatens hållbarhet efter det att projektet har avslutats, administrativa formulär avseende de stödmottagare som deltar i projektet och en detaljerad projektbudget.

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13

Artikel 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 13 | Artikel 13 |
| Tilldelningskriterier | Tilldelningskriterier |
| Tilldelningskriterierna ska
  anges
  i meddelandena om ansökningsomgångar, med beaktande av följande: | Tilldelningskriterierna ska
  definieras i de fleråriga arbetsprogram som
  avses
  i artikel 17 och
  i meddelandena om ansökningsomgångar, med beaktande av följande: |
| (a) | Projekt som finansieras genom programmet ska
  undvika att
  äventyra programmets mål för miljö och klimat eller i relevanta delar för ren energi och ska,
  där
  så är möjligt, främja användning av miljöanpassad offentlig upphandling. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 13

Artikel 13

Tilldelningskriterier

Tilldelningskriterier

Tilldelningskriterierna ska
  anges
  i meddelandena om ansökningsomgångar, med beaktande av följande:

anges

Tilldelningskriterierna ska
  definieras i de fleråriga arbetsprogram som
  avses
  i artikel 17 och
  i meddelandena om ansökningsomgångar, med beaktande av följande:

definieras i de fleråriga arbetsprogram som

i artikel 17 och

(a)

Projekt som finansieras genom programmet ska
  undvika att
  äventyra programmets mål för miljö och klimat eller i relevanta delar för ren energi och ska,
  där
  så är möjligt, främja användning av miljöanpassad offentlig upphandling.

undvika att

där

| (a) | Projekt som finansieras genom programmet ska
  inte
  äventyra programmets mål för miljö och klimat eller i relevanta delar för ren energi och ska,
  när
  så är möjligt, främja användning av miljöanpassad offentlig upphandling. |
| --- | --- |

(a)

Projekt som finansieras genom programmet ska
  inte
  äventyra programmets mål för miljö och klimat eller i relevanta delar för ren energi och ska,
  när
  så är möjligt, främja användning av miljöanpassad offentlig upphandling.

inte

när

| (aa) | Projekt ska ha ett kostnadseffektivt tillvägagångssätt och vara tekniskt och finansiellt enhetliga. |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

Projekt ska ha ett kostnadseffektivt tillvägagångssätt och vara tekniskt och finansiellt enhetliga.

Projekt ska ha ett kostnadseffektivt tillvägagångssätt och vara tekniskt och finansiellt enhetliga.

| (ab) | Projekt med största potentiella bidrag för att uppnå de mål som anges i artikel 3 ska prioriteras. |
| --- | --- |

(ab)

(ab)

Projekt med största potentiella bidrag för att uppnå de mål som anges i artikel 3 ska prioriteras.

Projekt med största potentiella bidrag för att uppnå de mål som anges i artikel 3 ska prioriteras.

| (b) | Projekt som ger sidovinster och främjar synergieffekter mellan de olika delprogram som avses i artikel 4 ska prioriteras. |
| --- | --- |

(b)

Projekt som ger sidovinster och främjar synergieffekter mellan de olika delprogram som avses i artikel 4 ska prioriteras.

| (b) | Projekt som ger sidovinster och främjar synergieffekter mellan de olika delprogram som avses i artikel 4 ska prioriteras. |
| --- | --- |

(b)

Projekt som ger sidovinster och främjar synergieffekter mellan de olika delprogram som avses i artikel 4 ska prioriteras.

| (c) | Projekt med störst potential att reproduceras och spridas av den offentliga eller privata sektorn eller att mobilisera de största investeringarna eller finansiella resurserna (katalyspotential) ska
  prioriteras
  . |
| --- | --- |

(c)

Projekt med störst potential att reproduceras och spridas av den offentliga eller privata sektorn eller att mobilisera de största investeringarna eller finansiella resurserna (katalyspotential) ska
  prioriteras
  .

prioriteras

| (c) | Projekt med störst potential att reproduceras och spridas av den offentliga eller privata sektorn eller att mobilisera de största investeringarna eller finansiella resurserna (katalyspotential) ska
  få en bonus i utvärderingen
  . |
| --- | --- |

(c)

Projekt med störst potential att reproduceras och spridas av den offentliga eller privata sektorn eller att mobilisera de största investeringarna eller finansiella resurserna (katalyspotential) ska
  få en bonus i utvärderingen
  .

få en bonus i utvärderingen

| (d) | Det ska säkerställas att resultaten från standardåtgärdsprojekt kan reproduceras. |
| --- | --- |

(d)

Det ska säkerställas att resultaten från standardåtgärdsprojekt kan reproduceras.

| (d) | Det ska säkerställas att resultaten från standardåtgärdsprojekt kan reproduceras. |
| --- | --- |

(d)

Det ska säkerställas att resultaten från standardåtgärdsprojekt kan reproduceras.

| (e) | Projekt som bygger på eller skalar upp resultaten från andra projekt som finansieras genom programmet, dess föregångare eller unionens andra fonder ska få en bonus i utvärderingen. |
| --- | --- |

(e)

Projekt som bygger på eller skalar upp resultaten från andra projekt som finansieras genom programmet, dess föregångare eller unionens andra fonder ska få en bonus i utvärderingen.

| (e) | Projekt som bygger på eller skalar upp resultaten från andra projekt som finansieras genom programmet, dess föregångare eller unionens andra fonder ska få en bonus i utvärderingen. |
| --- | --- |

(e)

Projekt som bygger på eller skalar upp resultaten från andra projekt som finansieras genom programmet, dess föregångare eller unionens andra fonder ska få en bonus i utvärderingen.

| (f) | I förekommande fall ska särskild hänsyn tas till projekt i geografiska områden med särskilda behov eller svårigheter, t.ex. områden med särskilda miljöproblem eller naturliga begränsningar, gränsöverskridande områden eller yttersta randområden. |
| --- | --- |

(f)

I förekommande fall ska särskild hänsyn tas till projekt i geografiska områden med särskilda behov eller svårigheter, t.ex. områden med särskilda miljöproblem eller naturliga begränsningar, gränsöverskridande områden eller yttersta randområden.

| (f) | I förekommande fall ska särskild hänsyn tas till
  den biogeografiska balansen mellan projekt och
  projekt i geografiska områden med särskilda behov eller svårigheter, t.ex. områden med särskilda miljöproblem eller naturliga begränsningar, gränsöverskridande områden
  , områden med högt naturvärde
  eller yttersta randområden. |
| --- | --- |

(f)

I förekommande fall ska särskild hänsyn tas till
  den biogeografiska balansen mellan projekt och
  projekt i geografiska områden med särskilda behov eller svårigheter, t.ex. områden med särskilda miljöproblem eller naturliga begränsningar, gränsöverskridande områden
  , områden med högt naturvärde
  eller yttersta randområden.

den biogeografiska balansen mellan projekt och

, områden med högt naturvärde

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 1

Artikel 15 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   En åtgärd som har fått bidrag från något annat unionsprogram får också erhålla bidrag genom programmet, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader. Bestämmelserna för varje bidragande unionsprogram ska tillämpas för dess respektive bidrag till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden och stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet. | 1.   En åtgärd som har fått bidrag från något annat unionsprogram får också erhålla bidrag genom programmet, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader.
  För att en åtgärd som har finansierats genom andra unionsprogram ska vara berättigad till bidrag från programmet, ska den inte ha äventyrat miljö- och klimatmålen som anges i artikel 3.
  Bestämmelserna för varje bidragande unionsprogram ska tillämpas för dess respektive bidrag till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden och stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   En åtgärd som har fått bidrag från något annat unionsprogram får också erhålla bidrag genom programmet, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader. Bestämmelserna för varje bidragande unionsprogram ska tillämpas för dess respektive bidrag till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden och stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet.

1.   En åtgärd som har fått bidrag från något annat unionsprogram får också erhålla bidrag genom programmet, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader.
  För att en åtgärd som har finansierats genom andra unionsprogram ska vara berättigad till bidrag från programmet, ska den inte ha äventyrat miljö- och klimatmålen som anges i artikel 3.
  Bestämmelserna för varje bidragande unionsprogram ska tillämpas för dess respektive bidrag till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden och stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet.

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2

Artikel 15 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Åtgärder som certifierats med en spetskompetensstämpel, eller som uppfyller följande kumulativa, jämförande villkor: | 2.   Åtgärder som certifierats med en spetskompetensstämpel, eller som uppfyller följande kumulativa, jämförande villkor: |
| (a) | de har bedömts i en ansökningsomgång enligt programmet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Åtgärder som certifierats med en spetskompetensstämpel, eller som uppfyller följande kumulativa, jämförande villkor:

2.   Åtgärder som certifierats med en spetskompetensstämpel, eller som uppfyller följande kumulativa, jämförande villkor:

(a)

de har bedömts i en ansökningsomgång enligt programmet,

| (a) | de har bedömts i en ansökningsomgång enligt programmet, |
| --- | --- |

(a)

de har bedömts i en ansökningsomgång enligt programmet,

| (b) | de uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången, |
| --- | --- |

(b)

de uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången,

| (b) | de uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången, |
| --- | --- |

(b)

de uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången,

| (c) | de kan inte finansieras i den ansökningsomgången på grund av begränsningar i fråga om budgetmedel, |
| --- | --- |

(c)

de kan inte finansieras i den ansökningsomgången på grund av begränsningar i fråga om budgetmedel,

| (c) | de kan inte finansieras i den ansökningsomgången på grund av begränsningar i fråga om budgetmedel, |
| --- | --- |

(c)

de kan inte finansieras i den ansökningsomgången på grund av begränsningar i fråga om budgetmedel,

får erhålla stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden+ eller Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, i enlighet med artikel [67].5 i förordning (EU) XX [förordningen om gemensamma bestämmelser] och artikel [8] i förordning (EU) XX [finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken], förutsatt att åtgärderna är förenliga med målen för programmet i fråga. Bestämmelserna för den fond som ger stöd ska tillämpas.

får erhålla stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden+ eller Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, i enlighet med artikel [67].5 i förordning (EU) XX [förordningen om gemensamma bestämmelser] och artikel [8] i förordning (EU) XX [finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken], förutsatt att åtgärderna är förenliga med målen
  och urvalskriterierna
  för programmet i fråga. Bestämmelserna för den fond som ger stöd ska tillämpas.

och urvalskriterierna

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 1

Artikel 16 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Blandfinansieringsinsatser enligt detta program ska genomföras i enlighet med [InvestEU-förordningen] och avdelning X i budgetförordningen. | Blandfinansieringsinsatser enligt detta program ska genomföras i enlighet med [InvestEU-förordningen] och avdelning X i budgetförordningen
  , med vederbörlig hänsyn till kraven om hållbarhet och insyn
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Blandfinansieringsinsatser enligt detta program ska genomföras i enlighet med [InvestEU-förordningen] och avdelning X i budgetförordningen.

Blandfinansieringsinsatser enligt detta program ska genomföras i enlighet med [InvestEU-förordningen] och avdelning X i budgetförordningen
  , med vederbörlig hänsyn till kraven om hållbarhet och insyn
  .

, med vederbörlig hänsyn till kraven om hållbarhet och insyn

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – rubriken

Artikel 17 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Arbetsprogram | Flerårigt
  arbetsprogram |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Arbetsprogram

Flerårigt
  arbetsprogram

Flerårigt

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 1

Artikel 17 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Programmet ska genomföras med hjälp av minst två fleråriga arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen.
  I tillämpliga fall ska det totala belopp som reserveras för blandfinansieringsinsatser fastställas i arbetsprogrammet
  . | 1.   Programmet ska genomföras med hjälp av minst två fleråriga arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen.
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 21 i syfte att komplettera denna förordning och anta fleråriga arbetsprogram
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Programmet ska genomföras med hjälp av minst två fleråriga arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen.
  I tillämpliga fall ska det totala belopp som reserveras för blandfinansieringsinsatser fastställas i arbetsprogrammet
  .

1.   Programmet ska genomföras med hjälp av minst två fleråriga arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen.
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 21 i syfte att komplettera denna förordning och anta fleråriga arbetsprogram
  .

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 1a (ny)

Artikel 17 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen ska säkerställa att arbetsprogrammen utarbetas i adekvat samråd med medlagstiftarna och de berörda parterna, medräknat organisationer i det civila samhället. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Kommissionen ska säkerställa att arbetsprogrammen utarbetas i adekvat samråd med medlagstiftarna och de berörda parterna, medräknat organisationer i det civila samhället.

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 2 – led aa (nytt)

Artikel 17 – punkt 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Minimi- och maximinivåerna för samfinansiering, uppdelade enligt de delprogram som anges i artikel 4 och de stödberättigande åtgärder som anges i artikel 10, för vilka de totala maximinivåerna för samfinansiering i det första fleråriga arbetsprogrammet för de åtgärder som avses i artikel 10.2 a, b och d, ska vara upp till [60 %] av de stödberättigande kostnaderna och [75 %] för projekt som finansieras inom delprogrammet Natur och biologisk mångfald, och som rör prioriterade livsmiljöer eller arter för genomförande av direktiv 92/43/EEG, eller de fågelarter som bör prioriteras för finansiering enligt den kommitté för anpassning till teknisk och vetenskaplig utveckling som inrättats i enlighet med artikel 16 i direktiv 2009/147/EG, när detta är nödvändigt för att nå bevarandemålet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

Minimi- och maximinivåerna för samfinansiering, uppdelade enligt de delprogram som anges i artikel 4 och de stödberättigande åtgärder som anges i artikel 10, för vilka de totala maximinivåerna för samfinansiering i det första fleråriga arbetsprogrammet för de åtgärder som avses i artikel 10.2 a, b och d, ska vara upp till [60 %] av de stödberättigande kostnaderna och [75 %] för projekt som finansieras inom delprogrammet Natur och biologisk mångfald, och som rör prioriterade livsmiljöer eller arter för genomförande av direktiv 92/43/EEG, eller de fågelarter som bör prioriteras för finansiering enligt den kommitté för anpassning till teknisk och vetenskaplig utveckling som inrättats i enlighet med artikel 16 i direktiv 2009/147/EG, när detta är nödvändigt för att nå bevarandemålet.

Minimi- och maximinivåerna för samfinansiering, uppdelade enligt de delprogram som anges i artikel 4 och de stödberättigande åtgärder som anges i artikel 10, för vilka de totala maximinivåerna för samfinansiering i det första fleråriga arbetsprogrammet för de åtgärder som avses i artikel 10.2 a, b och d, ska vara upp till [60 %] av de stödberättigande kostnaderna och [75 %] för projekt som finansieras inom delprogrammet Natur och biologisk mångfald, och som rör prioriterade livsmiljöer eller arter för genomförande av direktiv 92/43/EEG, eller de fågelarter som bör prioriteras för finansiering enligt den kommitté för anpassning till teknisk och vetenskaplig utveckling som inrättats i enlighet med artikel 16 i direktiv 2009/147/EG, när detta är nödvändigt för att nå bevarandemålet.

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 2 – led ab (nytt)

Artikel 17 – punkt 2 – led ab (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ab) | Det totala maximibelopp som reserveras för blandfinansieringsinsatser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ab)

(ab)

Det totala maximibelopp som reserveras för blandfinansieringsinsatser.

Det totala maximibelopp som reserveras för blandfinansieringsinsatser.

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 2 – led da (nytt)

Artikel 17 – punkt 2 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | Vägledande tidsplaner för ansökningsomgångarna under den period som omfattas av det fleråriga arbetsprogrammet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

Vägledande tidsplaner för ansökningsomgångarna under den period som omfattas av det fleråriga arbetsprogrammet.

Vägledande tidsplaner för ansökningsomgångarna under den period som omfattas av det fleråriga arbetsprogrammet.

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 2 – led db (nytt)

Artikel 17 – punkt 2 – led db (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (db) | Den tekniska metoden för förfarandet för inlämning och urval av projekt samt kriterierna för urval och bidragstilldelning i enlighet med artikel 13. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(db)

(db)

Den tekniska metoden för förfarandet för inlämning och urval av projekt samt kriterierna för urval och bidragstilldelning i enlighet med artikel 13.

Den tekniska metoden för förfarandet för inlämning och urval av projekt samt kriterierna för urval och bidragstilldelning i enlighet med artikel 13.

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 2a (ny)

Artikel 17 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Löptiden för det första fleråriga arbetsprogrammet ska vara fyra år och löptiden för det andra fleråriga arbetsprogrammet ska vara tre år. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Löptiden för det första fleråriga arbetsprogrammet ska vara fyra år och löptiden för det andra fleråriga arbetsprogrammet ska vara tre år.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 2b (ny)

Artikel 17 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Kommissionen ska se till att outnyttjade medel i en viss ansökningsomgång omfördelas mellan de olika typer av åtgärder som avses i artikel 10.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2b.
     
  Kommissionen ska se till att outnyttjade medel i en viss ansökningsomgång omfördelas mellan de olika typer av åtgärder som avses i artikel 10.2.

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 2c (ny)

Artikel 17 – punkt 2c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Kommissionen ska se till att det hålls samråd med berörda parter under utarbetandet av de fleråriga arbetsprogrammen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2c.
     
  Kommissionen ska se till att det hålls samråd med berörda parter under utarbetandet av de fleråriga arbetsprogrammen.

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 1

Artikel 19 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Utvärderingar ska utföras i god tid för att kunna användas i beslutsprocessen. | 1.   Utvärderingar ska utföras i god tid för att kunna användas i beslutsprocessen
  , med vederbörlig hänsyn till samstämmighet, synergier, mervärde för unionen och långsiktig hållbarhet, samtidigt som man utnyttjar det tillämpliga miljöhandlingsprogrammets prioriterade områden
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Utvärderingar ska utföras i god tid för att kunna användas i beslutsprocessen.

1.   Utvärderingar ska utföras i god tid för att kunna användas i beslutsprocessen
  , med vederbörlig hänsyn till samstämmighet, synergier, mervärde för unionen och långsiktig hållbarhet, samtidigt som man utnyttjar det tillämpliga miljöhandlingsprogrammets prioriterade områden
  .

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 2

Artikel 19 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  En halvtidsutvärdering
  av programmet ska göras när det väl föreligger tillräcklig information om genomförandet av programmet, dock senast
  fyra
  år efter det att programmet började genomföras. | 2.   
  Halvtidsutvärderingen
  av programmet ska göras när det väl föreligger tillräcklig information om genomförandet av programmet, dock senast
  tre
  år efter det att programmet började genomföras
  , genom att man utnyttjar de output- och resultatindikatorer som fastställs enligt bilaga II. Denna utvärdering ska vid behov åtföljas av ett förslag till ändring av denna förordning. |
| | Utvärderingen ska åtminstone omfatta följande: |
| | (a) | Kvalitativa och kvantitativa aspekter av genomförandet av programmet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  En halvtidsutvärdering
  av programmet ska göras när det väl föreligger tillräcklig information om genomförandet av programmet, dock senast
  fyra
  år efter det att programmet började genomföras.

2.   
  Halvtidsutvärderingen
  av programmet ska göras när det väl föreligger tillräcklig information om genomförandet av programmet, dock senast
  tre
  år efter det att programmet började genomföras
  , genom att man utnyttjar de output- och resultatindikatorer som fastställs enligt bilaga II. Denna utvärdering ska vid behov åtföljas av ett förslag till ändring av denna förordning.

Utvärderingen ska åtminstone omfatta följande:

Utvärderingen ska åtminstone omfatta följande:

(a)

(a)

Kvalitativa och kvantitativa aspekter av genomförandet av programmet.

Kvalitativa och kvantitativa aspekter av genomförandet av programmet.

| (b) | Effektiviteten i resursanvändningen. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Effektiviteten i resursanvändningen.

Effektiviteten i resursanvändningen.

| (c) | I vilken utsträckning målen för samtliga åtgärder har uppnåtts, om möjligt med uppgift om resultat och effekter. |
| --- | --- |

(c)

(c)

I vilken utsträckning målen för samtliga åtgärder har uppnåtts, om möjligt med uppgift om resultat och effekter.

I vilken utsträckning målen för samtliga åtgärder har uppnåtts, om möjligt med uppgift om resultat och effekter.

| (d) | Projektens faktiska eller förväntade resultat när det gäller att frigöra andra unionsmedel, särskilt med beaktande av fördelarna med ökad samstämmighet med EU:s övriga finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

(d)

(d)

Projektens faktiska eller förväntade resultat när det gäller att frigöra andra unionsmedel, särskilt med beaktande av fördelarna med ökad samstämmighet med EU:s övriga finansieringsinstrument.

Projektens faktiska eller förväntade resultat när det gäller att frigöra andra unionsmedel, särskilt med beaktande av fördelarna med ökad samstämmighet med EU:s övriga finansieringsinstrument.

| (e) | I vilken utsträckning synergier mellan målen har uppnåtts samt programmets komplementaritet med andra relevanta unionsprogram. |
| --- | --- |

(e)

(e)

I vilken utsträckning synergier mellan målen har uppnåtts samt programmets komplementaritet med andra relevanta unionsprogram.

I vilken utsträckning synergier mellan målen har uppnåtts samt programmets komplementaritet med andra relevanta unionsprogram.

| (f) | Programmets mervärde för unionen och långsiktiga verkan, i syfte att fatta beslut om förlängning, ändring eller upphävande av åtgärderna. |
| --- | --- |

(f)

(f)

Programmets mervärde för unionen och långsiktiga verkan, i syfte att fatta beslut om förlängning, ändring eller upphävande av åtgärderna.

Programmets mervärde för unionen och långsiktiga verkan, i syfte att fatta beslut om förlängning, ändring eller upphävande av åtgärderna.

| (g) | I vilken utsträckning berörda parter har involverats. |
| --- | --- |

(g)

(g)

I vilken utsträckning berörda parter har involverats.

I vilken utsträckning berörda parter har involverats.

| (h) | En kvantitativ och kvalitativ analys av programmets bidrag till bevarandestatusen för de livsmiljöer och arter som anges i direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG. |
| --- | --- |

(h)

(h)

En kvantitativ och kvalitativ analys av programmets bidrag till bevarandestatusen för de livsmiljöer och arter som anges i direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG.

En kvantitativ och kvalitativ analys av programmets bidrag till bevarandestatusen för de livsmiljöer och arter som anges i direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG.

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 3

Artikel 19 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Vid slutet av programmets genomförande, dock senast fyra år efter slutet av den period som anges i artikel 1 andra stycket, ska en slututvärdering av programmet genomföras av kommissionen. | 3.   Vid slutet av programmets genomförande, dock senast fyra år efter slutet av den period som anges i artikel 1 andra stycket, ska en slututvärdering av programmet genomföras av kommissionen
  och kompletteras med en extern och oberoende utvärderingsrapport i efterhand om programmets genomförande och resultat
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Vid slutet av programmets genomförande, dock senast fyra år efter slutet av den period som anges i artikel 1 andra stycket, ska en slututvärdering av programmet genomföras av kommissionen.

3.   Vid slutet av programmets genomförande, dock senast fyra år efter slutet av den period som anges i artikel 1 andra stycket, ska en slututvärdering av programmet genomföras av kommissionen
  och kompletteras med en extern och oberoende utvärderingsrapport i efterhand om programmets genomförande och resultat
  .

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 4

Artikel 19 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ska
  överlämna
  slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer
  till
  Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. | 4.   Kommissionen ska
  lägga fram
  slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer
  för
  Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén
  , och ska offentliggöra resultaten av utvärderingarna
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Kommissionen ska
  överlämna
  slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer
  till
  Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

4.   Kommissionen ska
  lägga fram
  slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer
  för
  Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén
  , och ska offentliggöra resultaten av utvärderingarna
  .

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 1

Artikel 20 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla unionsfinansieringens ursprung och säkerställa dess synlighet (i synnerhet när de främjar projekten och deras resultat) genom att tillhandahålla enhetlig, verkningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten. | 1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla unionsfinansieringens ursprung och säkerställa dess synlighet (i synnerhet när de främjar projekten och deras resultat) genom att tillhandahålla enhetlig, verkningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten.
  För detta ändamål ska mottagarna använda programmets logotyp, avbildad i bilaga IIa, för all kommunikationsverksamhet, och logotypen ska visas på anslagstavlor på strategiska platser som är synliga för allmänheten. Alla varaktiga varor som erhålls inom ramen för programmet ska bära programmets logotyp såvida inte kommissionen har angivit något annat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla unionsfinansieringens ursprung och säkerställa dess synlighet (i synnerhet när de främjar projekten och deras resultat) genom att tillhandahålla enhetlig, verkningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten.

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla unionsfinansieringens ursprung och säkerställa dess synlighet (i synnerhet när de främjar projekten och deras resultat) genom att tillhandahålla enhetlig, verkningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten.
  För detta ändamål ska mottagarna använda programmets logotyp, avbildad i bilaga IIa, för all kommunikationsverksamhet, och logotypen ska visas på anslagstavlor på strategiska platser som är synliga för allmänheten. Alla varaktiga varor som erhålls inom ramen för programmet ska bära programmets logotyp såvida inte kommissionen har angivit något annat.

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 4

Artikel 23 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Återflöden från finansieringsinstrument som inrättats genom förordning (EU) nr 1293/2013
  får investeras i finansieringsinstrument som inrättats
  inom
  [fonden InvestEU]
  . | 4.   Återflöden från finansieringsinstrument som inrättats genom förordning (EU) nr 1293/2013
  ska omfördelas mellan åtgärderna
  inom
  detta program
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Återflöden från finansieringsinstrument som inrättats genom förordning (EU) nr 1293/2013
  får investeras i finansieringsinstrument som inrättats
  inom
  [fonden InvestEU]
  .

4.   Återflöden från finansieringsinstrument som inrättats genom förordning (EU) nr 1293/2013
  ska omfördelas mellan åtgärderna
  inom
  detta program
  .

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – punkt 2 – punkt 2.1 – strecksats 3a (ny)

Bilaga II – punkt 2 – punkt 2.1 – strecksats 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Kemikalier |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Kemikalier

Kemikalier

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – punkt 2 – punkt 2.1 – strecksats 5a (ny)

Bilaga II – punkt 2 – punkt 2.1 – strecksats 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Buller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Buller

Buller

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – punkt 2 – punkt 2.1 – strecksats 5b (ny)

Bilaga II – punkt 2 – punkt 2.1 – strecksats 5b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Resursanvändning och resurseffektivitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Resursanvändning och resurseffektivitet.

Resursanvändning och resurseffektivitet.

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – punkt 2 – punkt 2.2a (ny)

Bilaga II – punkt 2 – punkt 2.2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2.2a. | Allmänhetens medvetenhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.2a.

2.2a.

Allmänhetens medvetenhet.

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IIa (ny)

Bilaga IIa (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | BILAGA IIa |
| | Programmets logotyp |
| | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

BILAGA IIa

BILAGA IIa

Programmets logotyp

Programmets logotyp

Image 1

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0397/2018).

1

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1293/2013 av den 11 december 2013 om inrättandet av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) samt om upphävande av förordning (EG) nr 614/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 185).

6

(7)  Rapport om halvtidsutvärderingen av programmet för miljö och klimatpolitik (Life) (SWD(2017)0355).

7

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1293/2013 av den 11 december 2013 om inrättandet av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) samt om upphävande av förordning (EG) nr 614/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 185).

6

(7)  Rapport om halvtidsutvärderingen av programmet för miljö och klimatpolitik (Life) (SWD(2017)0355).

7

(8)  Agenda 2030, resolution antagen av FN:s generalförsamling den 25 september 2015.

8

(9)  93/626/EEG: Rådets beslut av den 25 oktober 1993 om ingående av konventionen om biologisk mångfald (EGT L 309, 13.12.1993, s. 1).

9

(10)  EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.

10

(8)  Agenda 2030, resolution antagen av FN:s generalförsamling den 25 september 2015.

8

(9)  93/626/EEG: Rådets beslut av den 25 oktober 1993 om ingående av konventionen om biologisk mångfald (EGT L 309, 13.12.1993, s. 1).

9

(10)  EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.

10

(11)  COM(2015)0614, 2.12.2015.

11

(12)  Ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030, COM(2014)0015, 22.1.2014.

12

(13)  En EU-strategi för klimatanpassning, COM(2013)0216, 16.4.2013.

13

(14)  Ren energi för alla i Europa, COM(2016)0860, 30.11.2016.

14

(15)  En handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet, COM(2017)0198, 27.4.2017.

15

(16)  Ett program för ren luft i Europa, COM(2013)0918.

16

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

17

(18)  En temainriktad strategi för markskydd, KOM(2006)0231.

18

(19)  En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet, COM(2016)0501.

19

(20)  Handlingsplan för infrastruktur för alternativa bränslen i enlighet med artikel 10.6 i direktiv 2014/94/EU, 8.11.2017.

20

(11)  COM(2015)0614, 2.12.2015.

11

(12)  Ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030, COM(2014)0015, 22.1.2014.

12

(13)  En EU-strategi för klimatanpassning, COM(2013)0216, 16.4.2013.

13

(14)  Ren energi för alla i Europa, COM(2016)0860, 30.11.2016.

14

(14a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

14a

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

(14b)  
  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

14b

Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

(15)  En handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet, COM(2017)0198, 27.4.2017.

15

(16)  Ett program för ren luft i Europa, COM(2013)0918.

16

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

17

(18)  En temainriktad strategi för markskydd, KOM(2006)0231.

18

(19)  En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet, COM(2016)0501.

19

(20)  Handlingsplan för infrastruktur för alternativa bränslen i enlighet med artikel 10.6 i direktiv 2014/94/EU, 8.11.2017.

20

(20a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

20a

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

(20b)  
  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om minimikrav för återanvändning av vatten.

20b

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om minimikrav för återanvändning av vatten.

(20c)  
  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU av den 20 november 2013 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser (EUT L 354, 28.12.2013, s. 171).

20c

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU av den 20 november 2013 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser (EUT L 354, 28.12.2013, s. 171).

(21)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Granskningen av genomförandet av EU:s miljöpolitik: Gemensamma utmaningar och hur vi kan samarbeta för att nå bättre resultat (COM(2017)0063).

21

(21)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Granskningen av genomförandet av EU:s miljöpolitik: Gemensamma utmaningar och hur vi kan samarbeta för att nå bättre resultat (COM(2017)0063).

21

(22)  COM(2011)0244.

22

(23)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

23

(24)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 av den 22 oktober 2014 om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter (EUT L 317, 4.11.2014, s. 35).

25

(22)  COM(2011)0244.

22

(23)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

23

(24)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 av den 22 oktober 2014 om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter (EUT L 317, 4.11.2014, s. 35).

25

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av den 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller – Kommissionens förklaring i förlikningskommittén om direktivet om bedömning och hantering av omgivningsbuller (EGT L 189, 18.7.2002, s. 12).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av den 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller – Kommissionens förklaring i förlikningskommittén om direktivet om bedömning och hantering av omgivningsbuller (EGT L 189, 18.7.2002, s. 12).

(26)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG (EUT L 344, 17.12.2016, s. 1).

26

(26)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG (EUT L 344, 17.12.2016, s. 1).

26

(28)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).

28

(28)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).

28

(1a)  
  G. Pe’er, S. Lakner, R. Müller, G. Passoni, V. Bontzorlos, D. Clough, F. Moreira, C. Azam, J. Berger, P. Bezak, A. Bonn, B. Hansjürgens, L. Hartmann, J.Kleemann, A. Lomba, A. Sahrbacher, S. Schindler, C. Schleyer, J. Schmidt, S. Schüler, C. Sirami, M. von Meyer-Höfer och Y. Zinngrebe (2017). Is the CAP Fit for purpose? An evidence based fitness-check assessment. Leipzig, German Centre for Integrative Biodiversity Research (iDiv) Halle-Jena-Leipzig.

1a

G. Pe’er, S. Lakner, R. Müller, G. Passoni, V. Bontzorlos, D. Clough, F. Moreira, C. Azam, J. Berger, P. Bezak, A. Bonn, B. Hansjürgens, L. Hartmann, J.Kleemann, A. Lomba, A. Sahrbacher, S. Schindler, C. Schleyer, J. Schmidt, S. Schüler, C. Sirami, M. von Meyer-Höfer och Y. Zinngrebe (2017). Is the CAP Fit for purpose? An evidence based fitness-check assessment. Leipzig, German Centre for Integrative Biodiversity Research (iDiv) Halle-Jena-Leipzig.

(29)  EUT L 124, 17.5.2005, s. 4.

29

(29)  EUT L 124, 17.5.2005, s. 4.

29

(29a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (EUT L 264, 25.9.2006, s. 13).

29a

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (EUT L 264, 25.9.2006, s. 13).

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/216 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/216

---

P8_TA(2018)0488

Skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener och mutagena ämnen i arbetet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 388/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0011),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artikel 153.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C8-0010/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artikel 153.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C8-0010/2017),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 31 maj 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 31 maj 2017 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 24 oktober 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 24 oktober 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0142/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0142/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 288, 31.8.2017, s. 56.

---

P8_TC1-COD(2017)0004

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om ändring av direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/130.)

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/217 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/217

---

P8_TA(2018)0489

Insyn och hållbarhet i EU:s system för riskbedömning i livsmedelskedjan ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 11 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om insyn och hållbarhet i EU:s system för riskbedömning i livsmedelskedjan och ändring av förordning (EG) nr 178/2002 [om allmän livsmedelslagstiftning], direktiv 2001/18/EG [om avsiktlig utsättning av genmodifierade organismer i miljön] samt förordningarna (EG) nr 1829/2003 [om genmodifierade foder och livsmedel], (EG) nr 1831/2003 [om fodertillsatser], (EG) nr 2065/2003 [om rökaromer], (EG) nr 1935/2004 [om material i kontakt med livsmedel], (EG) nr 1331/2008 [om ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer], (EG) nr 1107/2009 [om växtskyddsmedel] och (EU) 2015/2283 [om nya livsmedel] (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 388/23)

Ändring 1

Förslag till förordning

Beaktandeled 1

| Förslag till lagstiftningsresolution | Ändring |
| --- | --- |
| med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 43, 114
  och
  168.4 b, | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 43, 114, 168.4 b
  och 192.1
  , |

Förslag till lagstiftningsresolution

Ändring

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 43, 114
  och
  168.4 b,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 43, 114, 168.4 b
  och 192.1
  ,

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Riskhantering, riskbedömning och kommunikationsverksamhet bör bygga på en grundlig tillämpning av bl.a. försiktighetsprincipen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

Riskhantering, riskbedömning och kommunikationsverksamhet bör bygga på en grundlig tillämpning av bl.a. försiktighetsprincipen.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Det är därför nödvändigt att säkerställa en
  övergripande och
  kontinuerlig riskkommunikation under hela riskanalysen med deltagande av riskbedömare och riskhanterare på både unionsnivå och nationell nivå. Detta bör
  kombineras med
  en öppen dialog mellan samtliga berörda parter för att säkerställa
  enhetlighet och
  konsekvens i riskanalysen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Det är därför nödvändigt att säkerställa en
  övergripande och
  kontinuerlig riskkommunikation under hela riskanalysen med deltagande av riskbedömare och riskhanterare på både unionsnivå och nationell nivå. Detta bör
  kombineras med
  en öppen dialog mellan samtliga berörda parter för att säkerställa
  enhetlighet och
  konsekvens i riskanalysen.

| (4) | Det är därför nödvändigt att säkerställa en
  öppen, oberoende,
  kontinuerlig
  och inkluderande
  riskkommunikation under hela riskanalysen med deltagande av riskbedömare och riskhanterare på både unionsnivå och nationell nivå. Detta bör
  återupprätta medborgarna förtroende för att hela processen grundar sig på syftet med denna förordning, som är att säkerställa en hög skyddsnivå för människors liv och hälsa och skyddet av konsumenternas intressen.
  Detta bör också
  kunna bidra till
  en
  deltagandebaserad och
  öppen dialog mellan samtliga berörda parter
  och särskilt allmänheten,
  för att säkerställa
  allmänintresset, riktighet, fullständighet, öppenhet,
  konsekvens
  och ansvarighet
  i riskanalysen. |
| --- | --- |

(4)

Det är därför nödvändigt att säkerställa en
  öppen, oberoende,
  kontinuerlig
  och inkluderande
  riskkommunikation under hela riskanalysen med deltagande av riskbedömare och riskhanterare på både unionsnivå och nationell nivå. Detta bör
  återupprätta medborgarna förtroende för att hela processen grundar sig på syftet med denna förordning, som är att säkerställa en hög skyddsnivå för människors liv och hälsa och skyddet av konsumenternas intressen.
  Detta bör också
  kunna bidra till
  en
  deltagandebaserad och
  öppen dialog mellan samtliga berörda parter
  och särskilt allmänheten,
  för att säkerställa
  allmänintresset, riktighet, fullständighet, öppenhet,
  konsekvens
  och ansvarighet
  i riskanalysen.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | När handelsavtal ingås måste EU säkerställa att livsmedelslagstiftningen i partnerländer är minst lika skyddande vad gäller livsmedelssäkerhet som EU:s livsmedelslagstiftning för att garantera konsumenternas säkerhet och förhindra illojal konkurrens gentemot europeiska produkter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

När handelsavtal ingås måste EU säkerställa att livsmedelslagstiftningen i partnerländer är minst lika skyddande vad gäller livsmedelssäkerhet som EU:s livsmedelslagstiftning för att garantera konsumenternas säkerhet och förhindra illojal konkurrens gentemot europeiska produkter.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Särskilt fokus bör läggas på att i tid och på ett
  enhetligt
  och
  lämpligt
  sätt förklara inte bara själva resultaten av riskbedömningen utan också hur dessa resultat i berörda fall används i beslut om riskhantering tillsammans med andra legitima faktorer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Särskilt fokus bör läggas på att i tid och på ett
  enhetligt
  och
  lämpligt
  sätt förklara inte bara själva resultaten av riskbedömningen utan också hur dessa resultat i berörda fall används i beslut om riskhantering tillsammans med andra legitima faktorer.

| (5) | Särskilt fokus bör läggas på att i tid och på ett
  precist, tydligt
  och
  objektivt
  sätt förklara inte bara själva resultaten av riskbedömningen utan också hur dessa resultat i berörda fall används i beslut om riskhantering tillsammans med andra legitima faktorer. |
| --- | --- |

(5)

Särskilt fokus bör läggas på att i tid och på ett
  precist, tydligt
  och
  objektivt
  sätt förklara inte bara själva resultaten av riskbedömningen utan också hur dessa resultat i berörda fall används i beslut om riskhantering tillsammans med andra legitima faktorer.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | I detta syfte är det nödvändigt att fastställa allmänna mål och principer för riskkommunikation
  , med beaktande av
  riskbedömares och riskhanterares respektive roller. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

I detta syfte är det nödvändigt att fastställa allmänna mål och principer för riskkommunikation
  , med beaktande av
  riskbedömares och riskhanterares respektive roller.

| (6) | I detta syfte är det nödvändigt att fastställa allmänna mål och principer för riskkommunikation. Riskbedömares och riskhanterares respektive roller
  bör i detta sammanhang beaktas, samtidigt som deras oberoende säkerställs
  . |
| --- | --- |

(6)

I detta syfte är det nödvändigt att fastställa allmänna mål och principer för riskkommunikation. Riskbedömares och riskhanterares respektive roller
  bör i detta sammanhang beaktas, samtidigt som deras oberoende säkerställs
  .

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Den allmänna planen bör fastställa vilka centrala faktorer som ska beaktas när riskkommunikationsåtgärder övervägs, såsom de olika risknivåerna, typen av risk och dess potentiella inverkan på folkhälsan, vilka och vad som direkt eller indirekt påverkas av risken, riskexponeringsnivåerna, förmågan att kontrollera riskerna och andra faktorer som påverkar riskuppfattningen, bland annat hur brådskande det är samt den tillämpliga lagstiftningen och den relevanta marknaden. Den allmänna planen bör också fastställa vilka verktyg och kanaler som bör användas och inrätta lämpliga mekanismer för att säkerställa en enhetlig riskkommunikation. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Den allmänna planen bör fastställa vilka centrala faktorer som ska beaktas när riskkommunikationsåtgärder övervägs, såsom de olika risknivåerna, typen av risk och dess potentiella inverkan på folkhälsan, vilka och vad som direkt eller indirekt påverkas av risken, riskexponeringsnivåerna, förmågan att kontrollera riskerna och andra faktorer som påverkar riskuppfattningen, bland annat hur brådskande det är samt den tillämpliga lagstiftningen och den relevanta marknaden. Den allmänna planen bör också fastställa vilka verktyg och kanaler som bör användas och inrätta lämpliga mekanismer för att säkerställa en enhetlig riskkommunikation.

| (8) | Den allmänna planen bör fastställa
  de praktiska arrangemangen för att allmänheten ska få tillgång till nödvändig information för en god insyn i riskhanteringsprocessen. Den bör fastställa
  vilka centrala faktorer som ska beaktas när riskkommunikationsåtgärder övervägs, såsom de olika risknivåerna, typen av risk och dess potentiella inverkan på folkhälsan,
  djurhälsan och miljön,
  vilka och vad som direkt eller indirekt påverkas av risken, riskexponeringsnivåerna, förmågan att
  minimera och
  kontrollera riskerna och andra faktorer som påverkar riskuppfattningen, bland annat hur brådskande det är samt den tillämpliga lagstiftningen och den relevanta marknaden. Den allmänna planen bör också fastställa vilka verktyg och kanaler som bör användas och inrätta lämpliga mekanismer för att säkerställa en enhetlig riskkommunikation. |
| --- | --- |

(8)

Den allmänna planen bör fastställa
  de praktiska arrangemangen för att allmänheten ska få tillgång till nödvändig information för en god insyn i riskhanteringsprocessen. Den bör fastställa
  vilka centrala faktorer som ska beaktas när riskkommunikationsåtgärder övervägs, såsom de olika risknivåerna, typen av risk och dess potentiella inverkan på folkhälsan,
  djurhälsan och miljön,
  vilka och vad som direkt eller indirekt påverkas av risken, riskexponeringsnivåerna, förmågan att
  minimera och
  kontrollera riskerna och andra faktorer som påverkar riskuppfattningen, bland annat hur brådskande det är samt den tillämpliga lagstiftningen och den relevanta marknaden. Den allmänna planen bör också fastställa vilka verktyg och kanaler som bör användas och inrätta lämpliga mekanismer för att säkerställa en enhetlig riskkommunikation.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Insyn
  i riskbedömningsförfarandet
  bidrar
  till att myndigheten får ökad legitimitet hos konsumenter och allmänheten för fullgörandet av sitt uppdrag, ökar förtroendet för myndighetens arbete och säkerställer att den får en större demokratisk ansvarsskyldighet gentemot unionens medborgare. Det är därför nödvändigt att
  upprätthålla
  allmänhetens och andra berörda parters förtroende för den riskanalys som ligger till grund för unionens livsmedelslagstiftning och i synnerhet för riskbedömningen, inbegripet insyn och myndighetens organisation och oberoende. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Insyn
  i riskbedömningsförfarandet
  bidrar
  till att myndigheten får ökad legitimitet hos konsumenter och allmänheten för fullgörandet av sitt uppdrag, ökar förtroendet för myndighetens arbete och säkerställer att den får en större demokratisk ansvarsskyldighet gentemot unionens medborgare. Det är därför nödvändigt att
  upprätthålla
  allmänhetens och andra berörda parters förtroende för den riskanalys som ligger till grund för unionens livsmedelslagstiftning och i synnerhet för riskbedömningen, inbegripet insyn och myndighetens organisation och oberoende.

| (9) | Ökad insyn
  i riskbedömningsförfarandet
  skulle bidra
  till att myndigheten får ökad legitimitet hos konsumenter och allmänheten för fullgörandet av sitt uppdrag, ökar förtroendet för myndighetens arbete och säkerställer att den får en större demokratisk ansvarsskyldighet gentemot unionens medborgare. Det är därför nödvändigt att
  återupprätta
  allmänhetens och andra berörda parters förtroende för den riskanalys som ligger till grund för unionens livsmedelslagstiftning och i synnerhet för riskbedömningen, inbegripet insyn och myndighetens organisation
  , funktionssätt
  och oberoende. |
| --- | --- |

(9)

Ökad insyn
  i riskbedömningsförfarandet
  skulle bidra
  till att myndigheten får ökad legitimitet hos konsumenter och allmänheten för fullgörandet av sitt uppdrag, ökar förtroendet för myndighetens arbete och säkerställer att den får en större demokratisk ansvarsskyldighet gentemot unionens medborgare. Det är därför nödvändigt att
  återupprätta
  allmänhetens och andra berörda parters förtroende för den riskanalys som ligger till grund för unionens livsmedelslagstiftning och i synnerhet för riskbedömningen, inbegripet insyn och myndighetens organisation
  , funktionssätt
  och oberoende.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Det är lämpligt att anpassa sammansättningen av myndighetens styrelse till den gemensamma ansatsen för decentraliserade byråer, i enlighet med det gemensamma uttalandet från Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om decentraliserade byråer från 2012

   (22)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Det är lämpligt att anpassa sammansättningen av myndighetens styrelse till den gemensamma ansatsen för decentraliserade byråer, i enlighet med det gemensamma uttalandet från Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om decentraliserade byråer från 2012

   (22)

  .

utgår

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Erfarenheten visar att myndighetens styrelse är inriktad på frågor av administrativ och ekonomisk natur och att den inte påverkar oberoendet för det vetenskapliga arbete som utförs av myndigheten. Det är därför lämpligt att inkludera företrädare för samtliga medlemsstater i myndighetens styrelse, samtidigt som det föreskrivs att dessa företrädare i synnerhet bör ha erfarenhet av riskbedömning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Erfarenheten visar att myndighetens styrelse är inriktad på frågor av administrativ och ekonomisk natur och att den inte påverkar oberoendet för det vetenskapliga arbete som utförs av myndigheten. Det är därför lämpligt att inkludera företrädare för samtliga medlemsstater i myndighetens styrelse, samtidigt som det föreskrivs att dessa företrädare i synnerhet bör ha erfarenhet av riskbedömning.

| (11) | Erfarenheten visar att myndighetens styrelse är inriktad på frågor av administrativ och ekonomisk natur och att den inte påverkar oberoendet för det vetenskapliga arbete som utförs av myndigheten. Det är därför lämpligt att inkludera företrädare för samtliga medlemsstater
  , kommissionen, Europaparlamentet samt civilsamhället och branschorganisationer
  i myndighetens styrelse, samtidigt som det föreskrivs att dessa företrädare i synnerhet bör ha erfarenhet av riskbedömning
  och att intressekonflikter ska undvikas
  . |
| --- | --- |

(11)

Erfarenheten visar att myndighetens styrelse är inriktad på frågor av administrativ och ekonomisk natur och att den inte påverkar oberoendet för det vetenskapliga arbete som utförs av myndigheten. Det är därför lämpligt att inkludera företrädare för samtliga medlemsstater
  , kommissionen, Europaparlamentet samt civilsamhället och branschorganisationer
  i myndighetens styrelse, samtidigt som det föreskrivs att dessa företrädare i synnerhet bör ha erfarenhet av riskbedömning
  och att intressekonflikter ska undvikas
  .

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Styrelsen bör väljas på ett sådant sätt att högsta kompetens
  och
  bred och relevant sakkunskap säkerställs bland företrädarna för medlemsstaterna, Europaparlamentet och kommissionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Styrelsen bör väljas på ett sådant sätt att högsta kompetens
  och
  bred och relevant sakkunskap säkerställs bland företrädarna för medlemsstaterna, Europaparlamentet och kommissionen.

| (12) | Styrelsen bör väljas på ett sådant sätt att högsta kompetens
  och största möjliga åtagande i fråga om hälso- och miljöskydd samt
  bred och relevant sakkunskap säkerställs bland företrädarna för medlemsstaterna, Europaparlamentet och kommissionen. |
| --- | --- |

(12)

Styrelsen bör väljas på ett sådant sätt att högsta kompetens
  och största möjliga åtagande i fråga om hälso- och miljöskydd samt
  bred och relevant sakkunskap säkerställs bland företrädarna för medlemsstaterna, Europaparlamentet och kommissionen.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Vid kontrollen av den allmänna livsmedelslagstiftningens ändamålsenlighet fastställdes vissa brister i myndighetens långsiktiga kapacitet att upprätthålla sin expertis på hög nivå
  . I synnerhet
  har det skett en minskning av antalet kandidater som ansöker om att bli ledamöter i de vetenskapliga panelerna.
  Systemet
  måste därför stärkas och medlemsstaterna bör
  inta en mer aktiv roll
  för att säkerställa att en tillräcklig reserv av experter finns tillgänglig
  för att tillgodose behoven i unionens system för riskbedömning när det gäller vetenskaplig sakkunskap på hög nivå, oberoende och tvärvetenskaplig expertis
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Vid kontrollen av den allmänna livsmedelslagstiftningens ändamålsenlighet fastställdes vissa brister i myndighetens långsiktiga kapacitet att upprätthålla sin expertis på hög nivå
  . I synnerhet
  har det skett en minskning av antalet kandidater som ansöker om att bli ledamöter i de vetenskapliga panelerna.
  Systemet
  måste därför stärkas och medlemsstaterna bör
  inta en mer aktiv roll
  för att säkerställa att en tillräcklig reserv av experter finns tillgänglig
  för att tillgodose behoven i unionens system för riskbedömning när det gäller vetenskaplig sakkunskap på hög nivå, oberoende och tvärvetenskaplig expertis
  .

| (13) | Vid kontrollen av den allmänna livsmedelslagstiftningens ändamålsenlighet fastställdes vissa brister i myndighetens långsiktiga kapacitet att upprätthålla sin expertis på hög nivå
  genom sakkunnig personal. Dessutom
  har det skett en minskning av antalet kandidater som ansöker om att bli ledamöter i de vetenskapliga panelerna
  och skälen till denna minskning bör undersökas
  .
  Sex medlemsstater står för två tredjedelar av experterna i de vetenskapliga panelerna. Eftersom Förenade kungariket för närvarande står för cirka 20 % av de nationella experterna kommer problemet med att rekrytera lämpliga experter att förvärras ytterligare i och med Förenade kungarikets utträde ur EU. För att komma till rätta med denna situation
  måste
  systemet
  därför stärkas och
  främjas, kandidater måste uppmuntras att söka och
  medlemsstaterna bör
  stödja spridningen av myndighetens inbjudan att anmäla intresse
  för att
  ingå i vetenskapliga paneler och den vetenskapliga kommittén,
  säkerställa att en tillräcklig reserv av
  oberoende
  experter finns tillgänglig
  via stödåtgärder, incitament och belöningsmekanismer för att öka deltagandet och intresset för att delta
  . |
| --- | --- |

(13)

Vid kontrollen av den allmänna livsmedelslagstiftningens ändamålsenlighet fastställdes vissa brister i myndighetens långsiktiga kapacitet att upprätthålla sin expertis på hög nivå
  genom sakkunnig personal. Dessutom
  har det skett en minskning av antalet kandidater som ansöker om att bli ledamöter i de vetenskapliga panelerna
  och skälen till denna minskning bör undersökas
  .
  Sex medlemsstater står för två tredjedelar av experterna i de vetenskapliga panelerna. Eftersom Förenade kungariket för närvarande står för cirka 20 % av de nationella experterna kommer problemet med att rekrytera lämpliga experter att förvärras ytterligare i och med Förenade kungarikets utträde ur EU. För att komma till rätta med denna situation
  måste
  systemet
  därför stärkas och
  främjas, kandidater måste uppmuntras att söka och
  medlemsstaterna bör
  stödja spridningen av myndighetens inbjudan att anmäla intresse
  för att
  ingå i vetenskapliga paneler och den vetenskapliga kommittén,
  säkerställa att en tillräcklig reserv av
  oberoende
  experter finns tillgänglig
  via stödåtgärder, incitament och belöningsmekanismer för att öka deltagandet och intresset för att delta
  .

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | För att bevara riskbedömningens oberoende från riskhanteringen och från andra intressen på unionsnivå är det lämpligt att
  medlemsstaternas
  nominering, myndighetens verkställande direktörs urval och myndighetens styrelses utseende av ledamöter i de vetenskapliga panelerna görs på grundval av strikta kriterier som säkerställer experternas spetskompetens och oberoende, samtidigt som den tvärvetenskapliga expertis som krävs för varje panel säkerställs. Det är också för detta syfte viktigt att den verkställande direktören, som har till uppgift att försvara myndighetens intressen och i synnerhet att dess expertis är oberoende, medverkar vid urvalet och utseendet av vetenskapliga experter. Ytterligare åtgärder bör också vidtas för att säkerställa att de vetenskapliga experterna har möjlighet att agera självständigt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

För att bevara riskbedömningens oberoende från riskhanteringen och från andra intressen på unionsnivå är det lämpligt att
  medlemsstaternas
  nominering, myndighetens verkställande direktörs urval och myndighetens styrelses utseende av ledamöter i de vetenskapliga panelerna görs på grundval av strikta kriterier som säkerställer experternas spetskompetens och oberoende, samtidigt som den tvärvetenskapliga expertis som krävs för varje panel säkerställs. Det är också för detta syfte viktigt att den verkställande direktören, som har till uppgift att försvara myndighetens intressen och i synnerhet att dess expertis är oberoende, medverkar vid urvalet och utseendet av vetenskapliga experter. Ytterligare åtgärder bör också vidtas för att säkerställa att de vetenskapliga experterna har möjlighet att agera självständigt.

| (14) | För att bevara riskbedömningens oberoende från riskhanteringen och från andra intressen på unionsnivå är det lämpligt att nominering, myndighetens verkställande direktörs urval och myndighetens styrelses utseende av ledamöter i de vetenskapliga panelerna görs på grundval av strikta kriterier som säkerställer experternas spetskompetens och oberoende, samtidigt som den tvärvetenskapliga expertis som krävs för varje panel säkerställs. Det är också för detta syfte viktigt att den verkställande direktören, som
  är myndighetens lagstadgade förvaltare och som
  har till uppgift att försvara myndighetens intressen
  och att övervaka dess resultat
  och i synnerhet att dess expertis är oberoende, medverkar vid urvalet och utseendet av vetenskapliga experter. Ytterligare åtgärder
  , inklusive lämplig ekonomisk ersättning,
  bör också vidtas för att säkerställa att de vetenskapliga experterna har möjlighet att agera självständigt
  och att ägna tillräcklig tid åt sitt riskbedömningsarbete för myndigheten
  . |
| --- | --- |

(14)

För att bevara riskbedömningens oberoende från riskhanteringen och från andra intressen på unionsnivå är det lämpligt att nominering, myndighetens verkställande direktörs urval och myndighetens styrelses utseende av ledamöter i de vetenskapliga panelerna görs på grundval av strikta kriterier som säkerställer experternas spetskompetens och oberoende, samtidigt som den tvärvetenskapliga expertis som krävs för varje panel säkerställs. Det är också för detta syfte viktigt att den verkställande direktören, som
  är myndighetens lagstadgade förvaltare och som
  har till uppgift att försvara myndighetens intressen
  och att övervaka dess resultat
  och i synnerhet att dess expertis är oberoende, medverkar vid urvalet och utseendet av vetenskapliga experter. Ytterligare åtgärder
  , inklusive lämplig ekonomisk ersättning,
  bör också vidtas för att säkerställa att de vetenskapliga experterna har möjlighet att agera självständigt
  och att ägna tillräcklig tid åt sitt riskbedömningsarbete för myndigheten
  .

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Det är viktigt att säkerställa att myndigheten fungerar effektivt och att dess expertis bättre bevaras. Det är därför nödvändigt att stärka det stöd som myndigheten och medlemsstaterna ger till arbetet i myndighetens vetenskapliga paneler. Framför allt bör myndigheten organisera det förberedande arbetet till stöd för panelernas uppgifter, bland annat genom att be myndighetens personal eller nationella vetenskapliga organisationer som samverkar med myndigheten att utarbeta utkast till vetenskapliga yttranden för sakkunnigbedömning och antagande av panelerna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Det är viktigt att säkerställa att myndigheten fungerar effektivt och att dess expertis bättre bevaras. Det är därför nödvändigt att stärka det stöd som myndigheten och medlemsstaterna ger till arbetet i myndighetens vetenskapliga paneler. Framför allt bör myndigheten organisera det förberedande arbetet till stöd för panelernas uppgifter, bland annat genom att be myndighetens personal eller nationella vetenskapliga organisationer som samverkar med myndigheten att utarbeta utkast till vetenskapliga yttranden för sakkunnigbedömning och antagande av panelerna.

| (15) | Det är viktigt att säkerställa att myndigheten fungerar effektivt och att dess expertis bättre bevaras. Det är därför nödvändigt att stärka det stöd som myndigheten och medlemsstaterna ger till arbetet i myndighetens vetenskapliga paneler. Framför allt bör myndigheten organisera det förberedande arbetet till stöd för panelernas uppgifter, bland annat genom att be myndighetens personal eller nationella vetenskapliga organisationer som samverkar med myndigheten att utarbeta utkast till vetenskapliga yttranden för sakkunnigbedömning och antagande av panelerna.
  Detta bör inte påverka oberoendet för myndighetens vetenskapliga bedömningar. |
| --- | --- |

(15)

Det är viktigt att säkerställa att myndigheten fungerar effektivt och att dess expertis bättre bevaras. Det är därför nödvändigt att stärka det stöd som myndigheten och medlemsstaterna ger till arbetet i myndighetens vetenskapliga paneler. Framför allt bör myndigheten organisera det förberedande arbetet till stöd för panelernas uppgifter, bland annat genom att be myndighetens personal eller nationella vetenskapliga organisationer som samverkar med myndigheten att utarbeta utkast till vetenskapliga yttranden för sakkunnigbedömning och antagande av panelerna.
  Detta bör inte påverka oberoendet för myndighetens vetenskapliga bedömningar.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Godkännandeförfarandena bygger på principen att det ankommer på sökanden att bevisa att föremålet för ett godkännandeförfarande är förenligt med unionens säkerhetskrav givet den vetenskapliga kunskap som sökanden besitter. Denna princip grundar sig på antagandet att folkhälsan skyddas bättre när det är sökanden som har bevisbördan eftersom den måste visa att föremålet för ett godkännandeförfarande är säkert före utsläppandet på marknaden, i stället för att myndigheterna ska behöva bevisa att föremålet för ett godkännandeförfarande inte är säkert för att kunna förbjuda det från marknaden. Dessutom bör offentliga medel inte användas för att beställa dyra studier som i slutändan hjälper industrin att släppa ut en produkt på marknaden. Enligt denna princip och i enlighet med tillämplig lagstiftning, måste sökande till stöd för ansökningar om godkännande inom ramen för unionens livsmedelslagstiftning lämna in relevanta studier, inklusive tester, för att påvisa säkerheten och i vissa fall effektiviteten hos föremålet för ett godkännandeförfarande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Godkännandeförfarandena bygger på principen att det ankommer på sökanden att bevisa att föremålet för ett godkännandeförfarande är förenligt med unionens säkerhetskrav givet den vetenskapliga kunskap som sökanden besitter. Denna princip grundar sig på antagandet att folkhälsan skyddas bättre när det är sökanden som har bevisbördan eftersom den måste visa att föremålet för ett godkännandeförfarande är säkert före utsläppandet på marknaden, i stället för att myndigheterna ska behöva bevisa att föremålet för ett godkännandeförfarande inte är säkert för att kunna förbjuda det från marknaden. Dessutom bör offentliga medel inte användas för att beställa dyra studier som i slutändan hjälper industrin att släppa ut en produkt på marknaden. Enligt denna princip och i enlighet med tillämplig lagstiftning, måste sökande till stöd för ansökningar om godkännande inom ramen för unionens livsmedelslagstiftning lämna in relevanta studier, inklusive tester, för att påvisa säkerheten och i vissa fall effektiviteten hos föremålet för ett godkännandeförfarande.

| (16) | Godkännandeförfarandena bygger på principen att det ankommer på sökanden att bevisa att föremålet för ett godkännandeförfarande är förenligt med unionens säkerhetskrav givet den vetenskapliga kunskap som sökanden besitter. Denna princip grundar sig på antagandet att folkhälsan
  och miljön
  skyddas bättre när det är sökanden som har bevisbördan eftersom den måste visa att föremålet för ett godkännandeförfarande är säkert före utsläppandet på marknaden, i stället för att myndigheterna ska behöva bevisa att föremålet för ett godkännandeförfarande inte är säkert för att kunna förbjuda det från marknaden. Dessutom bör offentliga medel inte användas för att beställa dyra studier som i slutändan hjälper industrin att släppa ut en produkt på marknaden. Enligt denna princip och i enlighet med tillämplig lagstiftning, måste sökande till stöd för ansökningar om godkännande inom ramen för unionens livsmedelslagstiftning lämna in relevanta studier, inklusive tester, för att påvisa säkerheten och i vissa fall effektiviteten hos föremålet för ett godkännandeförfarande. |
| --- | --- |

(16)

Godkännandeförfarandena bygger på principen att det ankommer på sökanden att bevisa att föremålet för ett godkännandeförfarande är förenligt med unionens säkerhetskrav givet den vetenskapliga kunskap som sökanden besitter. Denna princip grundar sig på antagandet att folkhälsan
  och miljön
  skyddas bättre när det är sökanden som har bevisbördan eftersom den måste visa att föremålet för ett godkännandeförfarande är säkert före utsläppandet på marknaden, i stället för att myndigheterna ska behöva bevisa att föremålet för ett godkännandeförfarande inte är säkert för att kunna förbjuda det från marknaden. Dessutom bör offentliga medel inte användas för att beställa dyra studier som i slutändan hjälper industrin att släppa ut en produkt på marknaden. Enligt denna princip och i enlighet med tillämplig lagstiftning, måste sökande till stöd för ansökningar om godkännande inom ramen för unionens livsmedelslagstiftning lämna in relevanta studier, inklusive tester, för att påvisa säkerheten och i vissa fall effektiviteten hos föremålet för ett godkännandeförfarande.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16a) | En jämförelse av EU-byråerna visar att myndigheten behöver upp till 55 månader på sig för ett godkännandeförfarande eller fem gånger längre tid än Europeiska läkemedelsmyndigheten. Detta avskräcker företag från att investera i innovativa produkter och minskar på lång sikt EU:s konkurrenskraft. Dessutom minskar långa godkännandeförfaranden förtroendet för myndigheten. Det är därför angeläget att säkerställa riskbedömningens effektivitet genom bättre personalresurser och ekonomiska resurser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16a)

En jämförelse av EU-byråerna visar att myndigheten behöver upp till 55 månader på sig för ett godkännandeförfarande eller fem gånger längre tid än Europeiska läkemedelsmyndigheten. Detta avskräcker företag från att investera i innovativa produkter och minskar på lång sikt EU:s konkurrenskraft. Dessutom minskar långa godkännandeförfaranden förtroendet för myndigheten. Det är därför angeläget att säkerställa riskbedömningens effektivitet genom bättre personalresurser och ekonomiska resurser.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Det finns bestämmelser om innehållet i ansökningar om godkännande. Det är viktigt att en ansökan om godkännande som lämnas in till myndigheten för riskbedömning uppfyller de tillämpliga specifikationerna för att säkerställa att myndighetens vetenskapliga bedömningar är av bästa möjliga kvalitet. Sökande och särskilt små och medelstora företag har inte alltid förstått dessa specifikationer ordentligt. Det är således lämpligt att myndigheten på begäran ger råd till potentiella sökande om tillämpliga regler och det innehåll som krävs för en ansökan om godkännande innan ansökan formellt lämnas in
  men utan att myndigheten ingriper i utformningen av de studier som ska lämnas in, vilket även fortsättningsvis bör vara sökandens ansvar
  .
  För att garantera insyn i detta förfarande bör myndighetens råd offentliggöras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Det finns bestämmelser om innehållet i ansökningar om godkännande. Det är viktigt att en ansökan om godkännande som lämnas in till myndigheten för riskbedömning uppfyller de tillämpliga specifikationerna för att säkerställa att myndighetens vetenskapliga bedömningar är av bästa möjliga kvalitet. Sökande och särskilt små och medelstora företag har inte alltid förstått dessa specifikationer ordentligt. Det är således lämpligt att myndigheten på begäran ger råd till potentiella sökande om tillämpliga regler och det innehåll som krävs för en ansökan om godkännande innan ansökan formellt lämnas in
  men utan att myndigheten ingriper i utformningen av de studier som ska lämnas in, vilket även fortsättningsvis bör vara sökandens ansvar
  .
  För att garantera insyn i detta förfarande bör myndighetens råd offentliggöras.

| (17) | Det finns bestämmelser om innehållet i ansökningar om godkännande. Det är viktigt att en ansökan om godkännande som lämnas in till myndigheten för riskbedömning uppfyller de tillämpliga specifikationerna för att säkerställa att myndighetens vetenskapliga bedömningar är av bästa möjliga kvalitet. Sökande och särskilt små och medelstora företag har inte alltid förstått dessa specifikationer ordentligt. Det är således lämpligt att myndigheten på begäran ger råd till potentiella sökande om tillämpliga regler och det innehåll som krävs för en ansökan om godkännande innan ansökan formellt lämnas in.
  Senast ... [36 månader efter denna ändringsförordnings ikraftträdande] bör kommissionen utvärdera hur den allmänna rådgivningen har påverkat myndighetens funktionssätt. Kommissionen bör särskilt utvärdera hur den påverkat fördelningen av myndighetens resurser och dess oberoende. |
| --- | --- |

(17)

Det finns bestämmelser om innehållet i ansökningar om godkännande. Det är viktigt att en ansökan om godkännande som lämnas in till myndigheten för riskbedömning uppfyller de tillämpliga specifikationerna för att säkerställa att myndighetens vetenskapliga bedömningar är av bästa möjliga kvalitet. Sökande och särskilt små och medelstora företag har inte alltid förstått dessa specifikationer ordentligt. Det är således lämpligt att myndigheten på begäran ger råd till potentiella sökande om tillämpliga regler och det innehåll som krävs för en ansökan om godkännande innan ansökan formellt lämnas in.
  Senast ... [36 månader efter denna ändringsförordnings ikraftträdande] bör kommissionen utvärdera hur den allmänna rådgivningen har påverkat myndighetens funktionssätt. Kommissionen bör särskilt utvärdera hur den påverkat fördelningen av myndighetens resurser och dess oberoende.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | Myndigheten bör ha kunskaper om föremålet för alla de studier som en sökande utför i syfte att senare ansöka om godkännande enligt unionens livsmedelslagstiftning. Det är därför nödvändigt och lämpligt att de företagare som beställer studier och de laboratorier som utför dem anmäler dessa studier till myndigheten när de beställs. Uppgifter om de anmälda studierna bör offentliggöras först när en motsvarande ansökan om godkännande har gjorts offentlig i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna om insyn. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

Myndigheten bör ha kunskaper om föremålet för alla de studier som en sökande utför i syfte att senare ansöka om godkännande enligt unionens livsmedelslagstiftning. Det är därför nödvändigt och lämpligt att de företagare som beställer studier och de laboratorier som utför dem anmäler dessa studier till myndigheten när de beställs. Uppgifter om de anmälda studierna bör offentliggöras först när en motsvarande ansökan om godkännande har gjorts offentlig i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna om insyn.

| (18) | Myndigheten bör ha kunskaper om föremålet för alla de studier som en sökande utför i syfte att senare ansöka om godkännande
  eller förlängning
  enligt unionens livsmedelslagstiftning. Det är därför nödvändigt och lämpligt att de företagare som beställer studier och de laboratorier som utför dem anmäler dessa studier till myndigheten när de beställs
  i eller utanför unionen
  . Uppgifter om de anmälda studierna bör offentliggöras först när en motsvarande ansökan om godkännande
  eller förlängning
  har gjorts offentlig i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna om insyn. |
| --- | --- |

(18)

Myndigheten bör ha kunskaper om föremålet för alla de studier som en sökande utför i syfte att senare ansöka om godkännande
  eller förlängning
  enligt unionens livsmedelslagstiftning. Det är därför nödvändigt och lämpligt att de företagare som beställer studier och de laboratorier som utför dem anmäler dessa studier till myndigheten när de beställs
  i eller utanför unionen
  . Uppgifter om de anmälda studierna bör offentliggöras först när en motsvarande ansökan om godkännande
  eller förlängning
  har gjorts offentlig i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna om insyn.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Allmänheten hyser en viss oro över att myndighetens bedömning avseende godkännanden främst grundar sig på studier från industrin. Myndigheten
  gör redan
  sökningar i vetenskaplig litteratur för att kunna beakta andra uppgifter och studier som finns angående det föremål för ett godkännandeförfarande som lämnats in för myndighetens bedömning. I syfte att ytterligare säkerställa att myndigheten har tillgång till alla relevanta vetenskapliga uppgifter och studier som finns angående föremålet för ett godkännandeförfarande, är det lämpligt att föreskriva ett samråd med tredje parter i syfte att fastställa huruvida andra relevanta vetenskapliga uppgifter eller studier finns tillgängliga. För att öka effektiviteten i samrådet bör det äga rum
  när
  de studier som lämnats in av industrin och som ingår i en ansökan om godkännande
  offentliggörs
  , i enlighet med bestämmelserna om insyn i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Allmänheten hyser en viss oro över att myndighetens bedömning avseende godkännanden främst grundar sig på studier från industrin. Myndigheten
  gör redan
  sökningar i vetenskaplig litteratur för att kunna beakta andra uppgifter och studier som finns angående det föremål för ett godkännandeförfarande som lämnats in för myndighetens bedömning. I syfte att ytterligare säkerställa att myndigheten har tillgång till alla relevanta vetenskapliga uppgifter och studier som finns angående föremålet för ett godkännandeförfarande, är det lämpligt att föreskriva ett samråd med tredje parter i syfte att fastställa huruvida andra relevanta vetenskapliga uppgifter eller studier finns tillgängliga. För att öka effektiviteten i samrådet bör det äga rum
  när
  de studier som lämnats in av industrin och som ingår i en ansökan om godkännande
  offentliggörs
  , i enlighet med bestämmelserna om insyn i denna förordning.

| (20) | Allmänheten hyser en viss oro över att myndighetens bedömning avseende godkännanden främst grundar sig på studier från industrin.
  Vid en ny ansökan om godkännande eller ett förlängningsförfarande bör
  myndigheten
  alltid göra
  sökningar i vetenskaplig litteratur för att kunna beakta andra uppgifter och studier som finns angående det föremål för ett godkännandeförfarande som lämnats in för myndighetens bedömning
  och vid behov kräva ytterligare studier. Myndigheten bör erbjuda allmänheten tillgång till all vetenskaplig litteratur i ämnet som den förfogar över.
  I syfte att ytterligare säkerställa att myndigheten har tillgång till alla relevanta vetenskapliga uppgifter och studier som finns angående föremålet för ett godkännandeförfarande, är det lämpligt att föreskriva ett samråd med tredje parter i syfte att fastställa huruvida andra relevanta vetenskapliga uppgifter eller studier finns tillgängliga. För att öka effektiviteten i samrådet bör det äga rum
  omedelbart efter det att
  de studier som lämnats in av industrin och som ingår i en ansökan om godkännande
  har offentliggjorts
  , i enlighet med bestämmelserna om insyn i denna förordning. |
| --- | --- |

(20)

Allmänheten hyser en viss oro över att myndighetens bedömning avseende godkännanden främst grundar sig på studier från industrin.
  Vid en ny ansökan om godkännande eller ett förlängningsförfarande bör
  myndigheten
  alltid göra
  sökningar i vetenskaplig litteratur för att kunna beakta andra uppgifter och studier som finns angående det föremål för ett godkännandeförfarande som lämnats in för myndighetens bedömning
  och vid behov kräva ytterligare studier. Myndigheten bör erbjuda allmänheten tillgång till all vetenskaplig litteratur i ämnet som den förfogar över.
  I syfte att ytterligare säkerställa att myndigheten har tillgång till alla relevanta vetenskapliga uppgifter och studier som finns angående föremålet för ett godkännandeförfarande, är det lämpligt att föreskriva ett samråd med tredje parter i syfte att fastställa huruvida andra relevanta vetenskapliga uppgifter eller studier finns tillgängliga. För att öka effektiviteten i samrådet bör det äga rum
  omedelbart efter det att
  de studier som lämnats in av industrin och som ingår i en ansökan om godkännande
  har offentliggjorts
  , i enlighet med bestämmelserna om insyn i denna förordning.

Ändring 158

Förslag till förordning

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | Studier, inklusive tester, som lämnats in av företagare till stöd för ansökningar om godkännande enligt unionens
  livsmedelslagstiftning uppfyller vanligtvis
  internationellt erkända principer, vilka utgör en enhetlig grundval för deras kvalitet, särskilt när det gäller resultatens reproducerbarhet. Frågor om efterlevnaden av de tillämpliga standarderna kan dock uppstå i vissa fall och därför finns nationella system för att kontrollera efterlevnaden. Det är lämpligt att tillhandahålla ytterligare garantier för att försäkra allmänheten om kvaliteten på studierna och införa ett förstärkt revisionssystem som innebär att kommissionen verifierar
  medlemsstaternas
  kontroller
  av
  dessa principers tillämpning i de laboratorier som genomför studier och tester. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

Studier, inklusive tester, som lämnats in av företagare till stöd för ansökningar om godkännande enligt unionens
  livsmedelslagstiftning uppfyller vanligtvis
  internationellt erkända principer, vilka utgör en enhetlig grundval för deras kvalitet, särskilt när det gäller resultatens reproducerbarhet. Frågor om efterlevnaden av de tillämpliga standarderna kan dock uppstå i vissa fall och därför finns nationella system för att kontrollera efterlevnaden. Det är lämpligt att tillhandahålla ytterligare garantier för att försäkra allmänheten om kvaliteten på studierna och införa ett förstärkt revisionssystem som innebär att kommissionen verifierar
  medlemsstaternas
  kontroller
  av
  dessa principers tillämpning i de laboratorier som genomför studier och tester.

| (21) | Studier, inklusive tester, som lämnats in av företagare till stöd för ansökningar om godkännande enligt unionens
  livsmedelslagstiftning bör grunda sig på oberoende expertgranskad litteratur eller uppfylla
  internationellt erkända
  standarder och
  principer
  om god laboratoriesed
  , vilka utgör en enhetlig grundval för deras kvalitet, särskilt när det gäller resultatens reproducerbarhet. Frågor om efterlevnaden av de tillämpliga standarderna kan dock uppstå i vissa fall och därför finns nationella system för att kontrollera efterlevnaden. Det är lämpligt att tillhandahålla ytterligare garantier för att försäkra allmänheten om kvaliteten på studierna och införa ett förstärkt revisionssystem som innebär att kommissionen verifierar
  de
  kontroller
  som medlemsstaterna eller tredjeländer, i samarbete med kommissionens direktorat för hälsa och livsmedel: revision och analys, utför när det gäller
  dessa principers tillämpning i de laboratorier som genomför studier och tester
  i unionen och i tredjeländer
  . |
| --- | --- |

(21)

Studier, inklusive tester, som lämnats in av företagare till stöd för ansökningar om godkännande enligt unionens
  livsmedelslagstiftning bör grunda sig på oberoende expertgranskad litteratur eller uppfylla
  internationellt erkända
  standarder och
  principer
  om god laboratoriesed
  , vilka utgör en enhetlig grundval för deras kvalitet, särskilt när det gäller resultatens reproducerbarhet. Frågor om efterlevnaden av de tillämpliga standarderna kan dock uppstå i vissa fall och därför finns nationella system för att kontrollera efterlevnaden. Det är lämpligt att tillhandahålla ytterligare garantier för att försäkra allmänheten om kvaliteten på studierna och införa ett förstärkt revisionssystem som innebär att kommissionen verifierar
  de
  kontroller
  som medlemsstaterna eller tredjeländer, i samarbete med kommissionens direktorat för hälsa och livsmedel: revision och analys, utför när det gäller
  dessa principers tillämpning i de laboratorier som genomför studier och tester
  i unionen och i tredjeländer
  .

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 21a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (21a) | Tillräcklig flexibilitet bör byggas in i förfarandet så att nya insikter om allvarliga och skadliga hälsoeffekter omgående kan beaktas, även när de inte specifikt omfattas av uppgiftskraven. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21a)

Tillräcklig flexibilitet bör byggas in i förfarandet så att nya insikter om allvarliga och skadliga hälsoeffekter omgående kan beaktas, även när de inte specifikt omfattas av uppgiftskraven.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | Livsmedelssäkerhet är en känslig fråga av största intresse för unionens alla medborgare. Samtidigt som man upprätthåller principen att det ankommer på industrin att styrka överensstämmelsen med unionens krav, är det viktigt att införa ett verktyg för kompletterande kontroll för att hantera specifika fall av stor samhällelig betydelse när det finns en motsättning i säkerhetsfrågor, det vill säga att beställa ytterligare studier i syfte att kontrollera de belägg som använts vid riskbedömningen. Med tanke på att detta särskilda kontrollverktyg skulle finansieras genom unionens budget och att användningen av det bör förbli proportionerligt, bör kommissionen ansvara för att beställa sådana kontrollstudier. Hänsyn bör tas till det faktum att i vissa särskilda fall kan de beställda studierna behöva ha en vidare räckvidd än de belägg som är omstridda (t.ex. om nya vetenskapliga rön blir tillgängliga). |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

Livsmedelssäkerhet är en känslig fråga av största intresse för unionens alla medborgare. Samtidigt som man upprätthåller principen att det ankommer på industrin att styrka överensstämmelsen med unionens krav, är det viktigt att införa ett verktyg för kompletterande kontroll för att hantera specifika fall av stor samhällelig betydelse när det finns en motsättning i säkerhetsfrågor, det vill säga att beställa ytterligare studier i syfte att kontrollera de belägg som använts vid riskbedömningen. Med tanke på att detta särskilda kontrollverktyg skulle finansieras genom unionens budget och att användningen av det bör förbli proportionerligt, bör kommissionen ansvara för att beställa sådana kontrollstudier. Hänsyn bör tas till det faktum att i vissa särskilda fall kan de beställda studierna behöva ha en vidare räckvidd än de belägg som är omstridda (t.ex. om nya vetenskapliga rön blir tillgängliga).

| (22) | Livsmedelssäkerhet är en känslig fråga av största intresse för unionens alla medborgare. Samtidigt som man upprätthåller principen att det ankommer på industrin att styrka överensstämmelsen med unionens krav, är det viktigt att införa ett verktyg för kompletterande kontroll för att hantera specifika fall av stor samhällelig betydelse när det finns en motsättning i säkerhetsfrågor, det vill säga att beställa ytterligare studier i syfte att kontrollera de belägg som använts vid riskbedömningen. Med tanke på att detta särskilda kontrollverktyg skulle finansieras genom unionens budget och att användningen av det bör förbli proportionerligt, bör kommissionen
  , om det förekommer skillnader mellan olika vetenskapliga rön,
  ansvara för att beställa sådana kontrollstudier. Hänsyn bör tas till det faktum att i vissa särskilda fall kan de beställda studierna
  i riskbedömningsförfarandet
  behöva ha en vidare räckvidd än de belägg som är omstridda (t.ex. om nya vetenskapliga rön blir tillgängliga). |
| --- | --- |

(22)

Livsmedelssäkerhet är en känslig fråga av största intresse för unionens alla medborgare. Samtidigt som man upprätthåller principen att det ankommer på industrin att styrka överensstämmelsen med unionens krav, är det viktigt att införa ett verktyg för kompletterande kontroll för att hantera specifika fall av stor samhällelig betydelse när det finns en motsättning i säkerhetsfrågor, det vill säga att beställa ytterligare studier i syfte att kontrollera de belägg som använts vid riskbedömningen. Med tanke på att detta särskilda kontrollverktyg skulle finansieras genom unionens budget och att användningen av det bör förbli proportionerligt, bör kommissionen
  , om det förekommer skillnader mellan olika vetenskapliga rön,
  ansvara för att beställa sådana kontrollstudier. Hänsyn bör tas till det faktum att i vissa särskilda fall kan de beställda studierna
  i riskbedömningsförfarandet
  behöva ha en vidare räckvidd än de belägg som är omstridda (t.ex. om nya vetenskapliga rön blir tillgängliga).

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 23a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23a) | I Århuskonventionen fastställs ett antal rättigheter för allmänheten som gäller miljön. Århuskonventionen föreskriver allmänhetens rätt till den miljöinformation som innehas av offentliga myndigheter, rätten att delta i beslut som gäller miljöfrågor, och rätten till överprövningsförfarande för att ifrågasätta offentliga beslut som fattats i strid med dessa två rättigheter eller miljölagstiftningen i allmänhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23a)

I Århuskonventionen fastställs ett antal rättigheter för allmänheten som gäller miljön. Århuskonventionen föreskriver allmänhetens rätt till den miljöinformation som innehas av offentliga myndigheter, rätten att delta i beslut som gäller miljöfrågor, och rätten till överprövningsförfarande för att ifrågasätta offentliga beslut som fattats i strid med dessa två rättigheter eller miljölagstiftningen i allmänhet.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (24) | Det europeiska medborgarinitiativet ”Förbjud glyfosat och skydda människor och miljön mot giftiga bekämpningsmedel” bekräftade ytterligare att det finns farhågor rörande insynen när det gäller studier som beställs av industrin och som lämnas in vid ansökan om godkännande (23). |

Kommissionens förslag

Ändring

(24)

Det europeiska medborgarinitiativet ”Förbjud glyfosat och skydda människor och miljön mot giftiga bekämpningsmedel” bekräftade ytterligare att det finns farhågor rörande insynen när det gäller studier som beställs av industrin och som lämnas in vid ansökan om godkännande (23).

| (24) | I egenskap av part till Århuskonventionen erkänner unionen att förbättrad tillgång till information och allmänhetens deltagande i beslut som gäller miljöfrågor förbättrar beslutens kvalitet och genomförandet av dem, bidrar till allmänhetens medvetenhet om miljöfrågor, ger allmänheten tillfälle att ge uttryck för sin oro och gör det möjligt för myndigheterna att ta vederbörlig hänsyn till denna oro.
  Det europeiska medborgarinitiativet ”Förbjud glyfosat och skydda människor och miljön mot giftiga bekämpningsmedel” bekräftade ytterligare att det finns farhågor rörande insynen när det gäller studier som beställs av industrin och som lämnas in vid ansökan om godkännande (23). |
| --- | --- |

(24)

I egenskap av part till Århuskonventionen erkänner unionen att förbättrad tillgång till information och allmänhetens deltagande i beslut som gäller miljöfrågor förbättrar beslutens kvalitet och genomförandet av dem, bidrar till allmänhetens medvetenhet om miljöfrågor, ger allmänheten tillfälle att ge uttryck för sin oro och gör det möjligt för myndigheterna att ta vederbörlig hänsyn till denna oro.
  Det europeiska medborgarinitiativet ”Förbjud glyfosat och skydda människor och miljön mot giftiga bekämpningsmedel” bekräftade ytterligare att det finns farhågor rörande insynen när det gäller studier som beställs av industrin och som lämnas in vid ansökan om godkännande (23).

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 25a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (25a) | En överklagandenämnd för Efsa bör inrättas genom delegerade akter med överklagandenämnden för Europeiska kemikaliemyndigheten som modell enligt artiklarna 89–93 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006

   (1a)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(25a)

En överklagandenämnd för Efsa bör inrättas genom delegerade akter med överklagandenämnden för Europeiska kemikaliemyndigheten som modell enligt artiklarna 89–93 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006

   (1a)

  .

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 27

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (27) | För att avgöra vilken grad av utlämnande som är lämplig bör
  allmänhetens rätt till
  insyn i riskbedömningsförfarandet vägas mot de sökande företagarnas rättigheter, med beaktande av målen i förordning (EG) nr 178/2002. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27)

För att avgöra vilken grad av utlämnande som är lämplig bör
  allmänhetens rätt till
  insyn i riskbedömningsförfarandet vägas mot de sökande företagarnas rättigheter, med beaktande av målen i förordning (EG) nr 178/2002.

| (27) | För att avgöra vilken grad av
  proaktivt
  utlämnande som är lämplig bör
  behovet av att säkerställa
  insyn i riskbedömningsförfarandet vägas mot de sökande företagarnas rättigheter, med beaktande av målen i förordning (EG) nr 178/2002,
  av en hög skyddsnivå för människors liv och hälsa, skyddet av konsumenternas intressen samt skyddet av djurs hälsa och välbefinnande, växtskydd och miljön
  . |
| --- | --- |

(27)

För att avgöra vilken grad av
  proaktivt
  utlämnande som är lämplig bör
  behovet av att säkerställa
  insyn i riskbedömningsförfarandet vägas mot de sökande företagarnas rättigheter, med beaktande av målen i förordning (EG) nr 178/2002,
  av en hög skyddsnivå för människors liv och hälsa, skyddet av konsumenternas intressen samt skyddet av djurs hälsa och välbefinnande, växtskydd och miljön
  .

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 27a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (27a) | Bestämmelserna om aktiv spridning som fastställs i denna förordning syftar inte till att på något sätt begränsa rättigheterna enligt förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 1367/2006. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27a)

Bestämmelserna om aktiv spridning som fastställs i denna förordning syftar inte till att på något sätt begränsa rättigheterna enligt förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 1367/2006.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (30) | För insyn i riskbedömningsförfarandet är det också nödvändigt att
  fastställa särskilda krav
  när det gäller skydd av personuppgifter
  med beaktande av
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (24) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (25). Följaktligen bör inga personuppgifter offentliggöras enligt den här förordningen, utom om det är nödvändigt och proportionellt för att säkerställa insyn, oberoende och tillförlitlighet i riskbedömningsförfarandet, samtidigt som intressekonflikter förebyggs. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30)

För insyn i riskbedömningsförfarandet är det också nödvändigt att
  fastställa särskilda krav
  när det gäller skydd av personuppgifter
  med beaktande av
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (24) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (25). Följaktligen bör inga personuppgifter offentliggöras enligt den här förordningen, utom om det är nödvändigt och proportionellt för att säkerställa insyn, oberoende och tillförlitlighet i riskbedömningsförfarandet, samtidigt som intressekonflikter förebyggs.

| (30) | För insyn i riskbedömningsförfarandet är det också nödvändigt att, när det gäller skydd
  och konfidentiell behandling
  av personuppgifter
  , hänvisa till
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (24) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (25). Följaktligen bör inga personuppgifter offentliggöras enligt den här förordningen, utom om det är nödvändigt och proportionellt för att säkerställa insyn, oberoende och tillförlitlighet i riskbedömningsförfarandet, samtidigt som intressekonflikter förebyggs.
  För att säkerställa insyn, oberoende, hållbarhet och tillförlitlighet i riskbedömningsförfarandet och särskilt för att undvika intressekonflikter, bedöms det nödvändigt och proportionellt att offentliggöra namnen på alla som har utsetts av myndigheten att bidra till myndighetens beslutsprocess, även i samband med antagandet av vägledningar. |
| --- | --- |

(30)

För insyn i riskbedömningsförfarandet är det också nödvändigt att, när det gäller skydd
  och konfidentiell behandling
  av personuppgifter
  , hänvisa till
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (24) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (25). Följaktligen bör inga personuppgifter offentliggöras enligt den här förordningen, utom om det är nödvändigt och proportionellt för att säkerställa insyn, oberoende och tillförlitlighet i riskbedömningsförfarandet, samtidigt som intressekonflikter förebyggs.
  För att säkerställa insyn, oberoende, hållbarhet och tillförlitlighet i riskbedömningsförfarandet och särskilt för att undvika intressekonflikter, bedöms det nödvändigt och proportionellt att offentliggöra namnen på alla som har utsetts av myndigheten att bidra till myndighetens beslutsprocess, även i samband med antagandet av vägledningar.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 31

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (31) | För att öka insynen och säkerställa att begäranden om vetenskapliga produkter som myndigheten tar emot behandlas på ett effektivt sätt, bör standardiserade dataformat och programvarupaket utvecklas. För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av förordning (EG) nr 178/2002 avseende antagandet av standardiserade dataformat och programvarupaket bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (26). |

Kommissionens förslag

Ändring

(31)

För att öka insynen och säkerställa att begäranden om vetenskapliga produkter som myndigheten tar emot behandlas på ett effektivt sätt, bör standardiserade dataformat och programvarupaket utvecklas. För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av förordning (EG) nr 178/2002 avseende antagandet av standardiserade dataformat och programvarupaket bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (26).

| (31) | För att öka insynen och säkerställa att begäranden om vetenskapliga produkter som myndigheten tar emot behandlas på ett effektivt sätt, bör standardiserade dataformat och programvarupaket utvecklas. För att säkerställa enhetliga
  och harmoniserade
  villkor för genomförandet av förordning (EG) nr 178/2002 avseende antagandet av standardiserade dataformat och programvarupaket bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (26). |
| --- | --- |

(31)

För att öka insynen och säkerställa att begäranden om vetenskapliga produkter som myndigheten tar emot behandlas på ett effektivt sätt, bör standardiserade dataformat och programvarupaket utvecklas. För att säkerställa enhetliga
  och harmoniserade
  villkor för genomförandet av förordning (EG) nr 178/2002 avseende antagandet av standardiserade dataformat och programvarupaket bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (26).

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 33

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (33) | I syfte att bedöma effektiviteten och ändamålsenligheten hos de olika bestämmelser som gäller för myndigheten är det också lämpligt att
  föreskriva att kommissionen utför en
  utvärdering av myndigheten
  , i enlighet med den gemensamma ansatsen för decentraliserade byråer
  . Utvärderingen bör särskilt se över förfarandena för att välja ledamöterna i den vetenskapliga kommittén och de vetenskapliga panelerna vad gäller deras grad av öppenhet, kostnadseffektivitet och lämplighet för att säkerställa oberoende och kompetens och för att förhindra intressekonflikter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(33)

I syfte att bedöma effektiviteten och ändamålsenligheten hos de olika bestämmelser som gäller för myndigheten är det också lämpligt att
  föreskriva att kommissionen utför en
  utvärdering av myndigheten
  , i enlighet med den gemensamma ansatsen för decentraliserade byråer
  . Utvärderingen bör särskilt se över förfarandena för att välja ledamöterna i den vetenskapliga kommittén och de vetenskapliga panelerna vad gäller deras grad av öppenhet, kostnadseffektivitet och lämplighet för att säkerställa oberoende och kompetens och för att förhindra intressekonflikter.

| (33) | I syfte att bedöma effektiviteten och ändamålsenligheten hos de olika bestämmelser som gäller för myndigheten är det också lämpligt att
  en oberoende
  utvärdering av myndigheten
  görs
  . Utvärderingen bör särskilt se över förfarandena för att välja ledamöterna i den vetenskapliga kommittén och de vetenskapliga panelerna vad gäller deras grad av öppenhet, kostnadseffektivitet och lämplighet för att säkerställa oberoende och kompetens och för att förhindra intressekonflikter. |
| --- | --- |

(33)

I syfte att bedöma effektiviteten och ändamålsenligheten hos de olika bestämmelser som gäller för myndigheten är det också lämpligt att
  en oberoende
  utvärdering av myndigheten
  görs
  . Utvärderingen bör särskilt se över förfarandena för att välja ledamöterna i den vetenskapliga kommittén och de vetenskapliga panelerna vad gäller deras grad av öppenhet, kostnadseffektivitet och lämplighet för att säkerställa oberoende och kompetens och för att förhindra intressekonflikter.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 33a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (33a) | Det sjunde europeiska miljöhandlingsprogrammet har prioriterat att ta fram och genomföra metoder för att komma till rätta med kemikaliers kombinerande effekter på människors hälsa och miljön. Bedömningen av så kallade cocktaileffekter kräver ett sektorsövergripande tillvägagångssätt, närmare samarbete mellan övervakningsorgan på EU-nivå och utformning av lämpliga förfaranden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(33a)

Det sjunde europeiska miljöhandlingsprogrammet har prioriterat att ta fram och genomföra metoder för att komma till rätta med kemikaliers kombinerande effekter på människors hälsa och miljön. Bedömningen av så kallade cocktaileffekter kräver ett sektorsövergripande tillvägagångssätt, närmare samarbete mellan övervakningsorgan på EU-nivå och utformning av lämpliga förfaranden.

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 35

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (35) | För att säkerställa insyn i riskbedömningsförfarandet, är det också nödvändigt att utvidga tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 178/2002, som för närvarande är begränsat till livsmedelslagstiftning, till att även omfatta ansökningar om godkännande inom ramen för förordning (EG) nr 1831/2003 vad gäller fodertillsatser, förordning (EG) nr 1935/2004 vad gäller material som kommer i kontakt med livsmedel och förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller växtskyddsmedel. |

Kommissionens förslag

Ändring

(35)

För att säkerställa insyn i riskbedömningsförfarandet, är det också nödvändigt att utvidga tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 178/2002, som för närvarande är begränsat till livsmedelslagstiftning, till att även omfatta ansökningar om godkännande inom ramen för förordning (EG) nr 1831/2003 vad gäller fodertillsatser, förordning (EG) nr 1935/2004 vad gäller material som kommer i kontakt med livsmedel och förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller växtskyddsmedel.

| (35) | För att säkerställa insyn
  och oberoende
  i riskbedömningsförfarandet, är det också nödvändigt att utvidga tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 178/2002, som för närvarande är begränsat till livsmedelslagstiftning, till att även omfatta ansökningar om godkännande inom ramen för förordning (EG) nr 1831/2003 vad gäller fodertillsatser, förordning (EG) nr 1935/2004 vad gäller material som kommer i kontakt med livsmedel och förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller växtskyddsmedel. |
| --- | --- |

(35)

För att säkerställa insyn
  och oberoende
  i riskbedömningsförfarandet, är det också nödvändigt att utvidga tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 178/2002, som för närvarande är begränsat till livsmedelslagstiftning, till att även omfatta ansökningar om godkännande inom ramen för förordning (EG) nr 1831/2003 vad gäller fodertillsatser, förordning (EG) nr 1935/2004 vad gäller material som kommer i kontakt med livsmedel och förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller växtskyddsmedel.

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 36

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (36) | För att säkerställa att sektoriella särdrag i fråga om konfidentiella uppgifter beaktas, är det nödvändigt att göra en avvägning mellan allmänhetens rättighet till insyn
  i
  riskbedömningsförfarandet
  , inbegripet de som följer av Århuskonventionen

   (1)

  ,
  och kommersiella sökandes rättigheter, med beaktande av de särskilda målen för sektorsspecifik unionslagstiftning samt vunna erfarenheter. Det är därför nödvändigt att ändra direktiv 2001/18/EG, förordning (EG) nr 1829/2003, förordning (EG) nr 1831/2003, förordning (EG) nr 1935/2004 och förordning (EG) nr 1107/2009 för att föreskriva konfidentiell behandling för uppgifter utöver dem som anges i förordning (EG) nr 178/2002. |

Kommissionens förslag

Ändring

(36)

För att säkerställa att sektoriella särdrag i fråga om konfidentiella uppgifter beaktas, är det nödvändigt att göra en avvägning mellan allmänhetens rättighet till insyn
  i
  riskbedömningsförfarandet
  , inbegripet de som följer av Århuskonventionen

   (1)

  ,
  och kommersiella sökandes rättigheter, med beaktande av de särskilda målen för sektorsspecifik unionslagstiftning samt vunna erfarenheter. Det är därför nödvändigt att ändra direktiv 2001/18/EG, förordning (EG) nr 1829/2003, förordning (EG) nr 1831/2003, förordning (EG) nr 1935/2004 och förordning (EG) nr 1107/2009 för att föreskriva konfidentiell behandling för uppgifter utöver dem som anges i förordning (EG) nr 178/2002.

| (36) | För att säkerställa att sektoriella särdrag i fråga om konfidentiella uppgifter beaktas, är det nödvändigt att göra en avvägning mellan allmänhetens rättighet till insyn
  , inbegripet rätten att få proaktiv information som rör
  riskbedömningsförfarandet och kommersiella sökandes rättigheter, med beaktande av de särskilda målen för sektorsspecifik unionslagstiftning samt vunna erfarenheter. Det är därför nödvändigt att ändra direktiv 2001/18/EG, förordning (EG) nr 1829/2003, förordning (EG) nr 1831/2003, förordning (EG) nr 1935/2004 och förordning (EG) nr 1107/2009 för att föreskriva konfidentiell behandling för uppgifter utöver dem som anges i förordning (EG) nr 178/2002.
  Bestämmelserna om aktiv spridning som fastställs i denna förordning och myndighetens bedömning av en begäran om konfidentiell behandling får inte på något sätt begränsa omfattningen av de rättigheter som anges i förordningarna (EG) nr 1049/2001 och (EG) nr 1367/2006. |
| --- | --- |

(36)

För att säkerställa att sektoriella särdrag i fråga om konfidentiella uppgifter beaktas, är det nödvändigt att göra en avvägning mellan allmänhetens rättighet till insyn
  , inbegripet rätten att få proaktiv information som rör
  riskbedömningsförfarandet och kommersiella sökandes rättigheter, med beaktande av de särskilda målen för sektorsspecifik unionslagstiftning samt vunna erfarenheter. Det är därför nödvändigt att ändra direktiv 2001/18/EG, förordning (EG) nr 1829/2003, förordning (EG) nr 1831/2003, förordning (EG) nr 1935/2004 och förordning (EG) nr 1107/2009 för att föreskriva konfidentiell behandling för uppgifter utöver dem som anges i förordning (EG) nr 178/2002.
  Bestämmelserna om aktiv spridning som fastställs i denna förordning och myndighetens bedömning av en begäran om konfidentiell behandling får inte på något sätt begränsa omfattningen av de rättigheter som anges i förordningarna (EG) nr 1049/2001 och (EG) nr 1367/2006.

Ändring 35

Förslag till förordning

Skäl 36a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (36a) | Kontrollen av den allmänna livsmedelslagstiftningens ändamålsenlighet visade också på bristen på insyn i riskhanteringsprocessen. Det är viktigt att allmänheten informeras bättre om vilka riskhanteringsalternativ som är aktuella, vilken skyddsnivå för konsumenter, djurhälsa och miljön som vart och ett av dessa alternativ skulle uppnå, liksom om andra faktorer än riskbedömningsresultaten som riskhanterare tar hänsyn till och hur de vägs mot varandra i beslutsprocessen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(36a)

Kontrollen av den allmänna livsmedelslagstiftningens ändamålsenlighet visade också på bristen på insyn i riskhanteringsprocessen. Det är viktigt att allmänheten informeras bättre om vilka riskhanteringsalternativ som är aktuella, vilken skyddsnivå för konsumenter, djurhälsa och miljön som vart och ett av dessa alternativ skulle uppnå, liksom om andra faktorer än riskbedömningsresultaten som riskhanterare tar hänsyn till och hur de vägs mot varandra i beslutsprocessen.

Ändring 36

Förslag till förordning

Skäl 37

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (37) | För att
  ytterligare stärka kopplingen
  mellan riskbedömare och riskhanterare på unionsnivå och nationell nivå samt
  enhetligheten och konsekvensen i riskkommunikationen
  , bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen så att den kan anta en allmän plan för riskkommunikation i frågor som har anknytning till den jordbruksbaserade livsmedelskedjan. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(37)

För att
  ytterligare stärka kopplingen
  mellan riskbedömare och riskhanterare på unionsnivå och nationell nivå samt
  enhetligheten och konsekvensen i riskkommunikationen
  , bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen så att den kan anta en allmän plan för riskkommunikation i frågor som har anknytning till den jordbruksbaserade livsmedelskedjan. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (37) | För att
  förbättra det interaktiva utbytet av information under hela riskanalysen
  mellan riskbedömare och riskhanterare på unionsnivå och nationell nivå samt
  med övriga berörda parter i livsmedelskedjan, exempelvis ekonomiska aktörer, konsumentorganisationer och andra civilsamhällesorganisationer
  , bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen så att den kan anta en allmän plan för riskkommunikation i frågor som har anknytning till den jordbruksbaserade livsmedelskedjan.
  Den allmänna planen för riskkommunikation ska fastställa de praktiska arrangemangen för att allmänheten ska få tillgång till nödvändig information för en god insyn i riskhanteringsprocessen.
  Det är
  därför
  särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(37)

För att
  förbättra det interaktiva utbytet av information under hela riskanalysen
  mellan riskbedömare och riskhanterare på unionsnivå och nationell nivå samt
  med övriga berörda parter i livsmedelskedjan, exempelvis ekonomiska aktörer, konsumentorganisationer och andra civilsamhällesorganisationer
  , bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen så att den kan anta en allmän plan för riskkommunikation i frågor som har anknytning till den jordbruksbaserade livsmedelskedjan.
  Den allmänna planen för riskkommunikation ska fastställa de praktiska arrangemangen för att allmänheten ska få tillgång till nödvändig information för en god insyn i riskhanteringsprocessen.
  Det är
  därför
  särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

Ändring 37

Förslag till förordning

Skäl 37a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (37a) | Bestämmelser om vilken information som ska offentliggöras påverkar inte förordning (EG) nr 1049/2001, nationell lagstiftning eller unionslagstiftning om allmänhetens rätt att få tillgång till offentliga handlingar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(37a)

Bestämmelser om vilken information som ska offentliggöras påverkar inte förordning (EG) nr 1049/2001, nationell lagstiftning eller unionslagstiftning om allmänhetens rätt att få tillgång till offentliga handlingar.

Ändring 38

Förslag till förordning

Skäl 38

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (38) | För att göra det möjligt för myndigheten och företagarna att anpassa sig till de nya kraven, och samtidigt säkerställa att myndigheten fortsätter att fungera smidigt, är det nödvändigt att fastställa övergångsbestämmelser för tillämpningen av denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(38)

För att göra det möjligt för myndigheten och företagarna att anpassa sig till de nya kraven, och samtidigt säkerställa att myndigheten fortsätter att fungera smidigt, är det nödvändigt att fastställa övergångsbestämmelser för tillämpningen av denna förordning.

| (38) | För att göra det möjligt för myndigheten
  , medlemsstaterna, kommissionen
  och företagarna att anpassa sig till de nya kraven, och samtidigt säkerställa att myndigheten fortsätter att fungera smidigt, är det nödvändigt att fastställa övergångsbestämmelser för tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

(38)

För att göra det möjligt för myndigheten
  , medlemsstaterna, kommissionen
  och företagarna att anpassa sig till de nya kraven, och samtidigt säkerställa att myndigheten fortsätter att fungera smidigt, är det nödvändigt att fastställa övergångsbestämmelser för tillämpningen av denna förordning.

Ändring 39

Förslag till förordning

Skäl 39a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (39a) | Eftersom ändringarna i detta förslag ger myndigheten långtgående befogenheter när det gäller riskbedömning och kontroller av konfidentiell behandling är det nödvändigt att väsentligt öka myndighetens budget enligt bilaga 3 till kommissionens förslag. Finansieringsförslaget är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen men kan komma att innefatta användning av särskilda instrument enligt definitionen i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013. Om diskussionerna mellan Europaparlamentet och medlemsstaterna om EU:s budget inte ger tillräckligt utrymme för de budgetmedel som behövs måste kommissionen genom en delegerad akt lägga fram ett alternativt finansieringsförslag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(39a)

Eftersom ändringarna i detta förslag ger myndigheten långtgående befogenheter när det gäller riskbedömning och kontroller av konfidentiell behandling är det nödvändigt att väsentligt öka myndighetens budget enligt bilaga 3 till kommissionens förslag. Finansieringsförslaget är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen men kan komma att innefatta användning av särskilda instrument enligt definitionen i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013. Om diskussionerna mellan Europaparlamentet och medlemsstaterna om EU:s budget inte ger tillräckligt utrymme för de budgetmedel som behövs måste kommissionen genom en delegerad akt lägga fram ett alternativt finansieringsförslag.

Ändring 40

Förslag till förordning

Skäl 40a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (40a) | Den senaste tidens livsmedelssäkerhetsincidenter har visat på behovet av att vidta lämpliga åtgärder i nödsituationer för att alla livsmedel, oavsett typ och ursprung, och allt foder ska underkastas gemensamma åtgärder i händelse av en allvarlig risk för människors eller djurs hälsa eller miljön. Denna övergripande strategi när det gäller nödåtgärder för livsmedelssäkerhet bör göra det möjligt att införa effektiva åtgärder och undvika artificiella skillnader när det gäller hantering av en allvarlig risk avseende livsmedel eller foder genom ett harmoniserat och gemensamt förfarande för hantering av livsmedelsvarningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(40a)

Den senaste tidens livsmedelssäkerhetsincidenter har visat på behovet av att vidta lämpliga åtgärder i nödsituationer för att alla livsmedel, oavsett typ och ursprung, och allt foder ska underkastas gemensamma åtgärder i händelse av en allvarlig risk för människors eller djurs hälsa eller miljön. Denna övergripande strategi när det gäller nödåtgärder för livsmedelssäkerhet bör göra det möjligt att införa effektiva åtgärder och undvika artificiella skillnader när det gäller hantering av en allvarlig risk avseende livsmedel eller foder genom ett harmoniserat och gemensamt förfarande för hantering av livsmedelsvarningar.

Ändring 41

Förslag till förordning

Artikel 1 – led - 1 (nytt)

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 6 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1) | Artikel 6.2 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Ändring

(-1)

2.   Riskbedömningen ska bygga på tillgängligt vetenskapligt underlag, och den ska göras på ett självständigt, objektivt och öppet sätt.

”2.   Riskbedömningen ska bygga på
  allt
  tillgängligt vetenskapligt underlag, och den ska göras på ett självständigt, objektivt och öppet sätt.”

(Denna ändring berör hela texten. Om ändringen antas ska hela texten anpassas i överensstämmelse härmed.)

(Denna ändring berör hela texten. Om ändringen antas ska hela texten anpassas i överensstämmelse härmed.)

Ändring 42

Ändring 42

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led - 1a (nytt)

Artikel 1 – led - 1a (nytt)

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 7 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1a) | Artikel 7.1 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(-1a)

(-1a)

Artikel 7.1 ska ersättas med följande:

1.   När man i särskilda fall efter en bedömning av tillgänglig information identifierar möjligheten av skadliga effekter på hälsan, men när det fortfarande föreligger vetenskaplig osäkerhet,
  får
  sådana
  provisoriska
  åtgärder för riskhantering vidtas som är nödvändiga för att säkerställa den höga hälsoskyddsnivå som valts i gemenskapen, i avvaktan på ytterligare vetenskapliga uppgifter för en mer omfattande riskbedömning.

1.   När man i särskilda fall efter en bedömning av tillgänglig information identifierar möjligheten av skadliga effekter på hälsan, men när det fortfarande föreligger vetenskaplig osäkerhet,
  ska
  sådana åtgärder för riskhantering vidtas som är nödvändiga för att säkerställa den höga hälsoskyddsnivå som valts i gemenskapen, i avvaktan på ytterligare vetenskapliga uppgifter för en mer omfattande riskbedömning.

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 8a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 8a | Artikel 8a |
| Mål för riskkommunikation | Mål för riskkommunikation |
| Riskkommunikationen ska sträva efter att uppnå följande mål, med beaktande av riskbedömares och riskhanterares respektive roller: | Riskkommunikationen ska sträva efter att uppnå följande mål, med beaktande av riskbedömares och riskhanterares respektive roller: |
| a) | Främja medvetenhet om och förståelse för de specifika frågor som beaktas under riskanalysen i sin helhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 8a

Artikel 8a

Mål för riskkommunikation

Mål för riskkommunikation

Riskkommunikationen ska sträva efter att uppnå följande mål, med beaktande av riskbedömares och riskhanterares respektive roller:

Riskkommunikationen ska sträva efter att uppnå följande mål, med beaktande av riskbedömares och riskhanterares respektive roller:

a)

Främja medvetenhet om och förståelse för de specifika frågor som beaktas under riskanalysen i sin helhet.

| a) | Främja medvetenhet om och förståelse för de specifika frågor som beaktas under riskanalysen
  och riskhanteringsförfarandet
  i sin helhet. |
| --- | --- |

a)

Främja medvetenhet om och förståelse för de specifika frågor som beaktas under riskanalysen
  och riskhanteringsförfarandet
  i sin helhet.

och riskhanteringsförfarandet

| b) | Främja enhetlighet
  och
  insyn vid utformningen av rekommendationerna för riskhantering. |
| --- | --- |

b)

Främja enhetlighet
  och
  insyn vid utformningen av rekommendationerna för riskhantering.

och

| b) | Främja enhetlighet, insyn
  och tydlighet
  vid utformningen av
  riskhanteringsalternativen,
  rekommendationerna för riskhantering
  och riskhanteringsbesluten
  . |
| --- | --- |

b)

Främja enhetlighet, insyn
  och tydlighet
  vid utformningen av
  riskhanteringsalternativen,
  rekommendationerna för riskhantering
  och riskhanteringsbesluten
  .

och tydlighet

riskhanteringsalternativen,

och riskhanteringsbesluten

| c) | Tillhandahålla en solid grund för förståelsen av beslut om riskhantering. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahålla en solid grund för förståelsen av beslut om riskhantering.

| c) | Tillhandahålla en solid
  vetenskaplig
  grund för förståelsen av beslut om riskhantering
  , däribland information om |
| --- | --- |

c)

Tillhandahålla en solid
  vetenskaplig
  grund för förståelsen av beslut om riskhantering
  , däribland information om

vetenskaplig

, däribland information om

| | i) | i vilken utsträckning det valda riskhanteringsalternativet återspeglar riskbedömningens osäkerhetsgrad och den skyddsnivå för konsumenter, djurhälsa och miljö som detta alternativ skulle uppnå, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

i vilken utsträckning det valda riskhanteringsalternativet återspeglar riskbedömningens osäkerhetsgrad och den skyddsnivå för konsumenter, djurhälsa och miljö som detta alternativ skulle uppnå,

i vilken utsträckning det valda riskhanteringsalternativet återspeglar riskbedömningens osäkerhetsgrad och den skyddsnivå för konsumenter, djurhälsa och miljö som detta alternativ skulle uppnå,

| ii) | i likhet med artikel 6.3, andra faktorer än riskbedömningsresultaten som riskhanterarna tagit hänsyn till och hur faktorerna vägts mot varandra. |
| --- | --- |

ii)

ii)

i likhet med artikel 6.3, andra faktorer än riskbedömningsresultaten som riskhanterarna tagit hänsyn till och hur faktorerna vägts mot varandra.

i likhet med artikel 6.3, andra faktorer än riskbedömningsresultaten som riskhanterarna tagit hänsyn till och hur faktorerna vägts mot varandra.

| d) | Öka allmänhetens förståelse för riskanalysen i syfte att öka förtroendet för dess resultat. |
| --- | --- |

d)

Öka allmänhetens förståelse för riskanalysen i syfte att öka förtroendet för dess resultat.

| d) | Öka allmänhetens förståelse för riskanalysen i syfte att öka förtroendet för dess resultat
  , inbegripet tillhandahållandet av tydlig och enhetlig information om riskbedömares och riskhanterares respektive arbetsuppgifter, befogenheter och ansvar
  . |
| --- | --- |

d)

Öka allmänhetens förståelse för riskanalysen i syfte att öka förtroendet för dess resultat
  , inbegripet tillhandahållandet av tydlig och enhetlig information om riskbedömares och riskhanterares respektive arbetsuppgifter, befogenheter och ansvar
  .

, inbegripet tillhandahållandet av tydlig och enhetlig information om riskbedömares och riskhanterares respektive arbetsuppgifter, befogenheter och ansvar

| e) | Främja ett
  lämpligt
  deltagande av alla berörda parter. |
| --- | --- |

e)

Främja ett
  lämpligt
  deltagande av alla berörda parter.

lämpligt

| e) | Främja ett
  välavvägt
  deltagande av alla berörda parter
  , inbegripet ekonomiska aktörer i livsmedelskedjan, konsumentorganisationer och andra civilsamhällesorganisationer
  . |
| --- | --- |

e)

Främja ett
  välavvägt
  deltagande av alla berörda parter
  , inbegripet ekonomiska aktörer i livsmedelskedjan, konsumentorganisationer och andra civilsamhällesorganisationer
  .

välavvägt

, inbegripet ekonomiska aktörer i livsmedelskedjan, konsumentorganisationer och andra civilsamhällesorganisationer

| f) | Säkerställa ett
  lämpligt
  informationsutbyte med de berörda
  parterna
  när det gäller risker som är förknippade med livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

f)

Säkerställa ett
  lämpligt
  informationsutbyte med de berörda
  parterna
  när det gäller risker som är förknippade med livsmedelskedjan.

lämpligt

parterna

| f) | Säkerställa ett
  öppet och lika
  informationsutbyte med de berörda
  parter som avses i led e
  när det gäller risker som är förknippade med livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

f)

Säkerställa ett
  öppet och lika
  informationsutbyte med de berörda
  parter som avses i led e
  när det gäller risker som är förknippade med livsmedelskedjan.

öppet och lika

parter som avses i led e

| fa) | Informera konsumenter om riskförebyggande strategier. och |
| --- | --- |

fa)

fa)

Informera konsumenter om riskförebyggande strategier. och

Informera konsumenter om riskförebyggande strategier. och

| fb) | Motverka spridning av falska uppgifter och deras källor. |
| --- | --- |

fb)

fb)

Motverka spridning av falska uppgifter och deras källor.

Motverka spridning av falska uppgifter och deras källor.

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 8b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 8b | Artikel 8b |
| Allmänna principer för riskkommunikation | Allmänna principer för riskkommunikation |
| Riskkommunikationen ska, med beaktande av riskbedömares och riskhanterares respektive roller, | Riskkommunikationen ska, med beaktande av riskbedömares och riskhanterares respektive roller, |
| a) | säkerställa att korrekt,
  lämplig
  och aktuell information utbyts interaktivt, på grundval av principerna om insyn, öppenhet och lyhördhet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 8b

Artikel 8b

Allmänna principer för riskkommunikation

Allmänna principer för riskkommunikation

Riskkommunikationen ska, med beaktande av riskbedömares och riskhanterares respektive roller,

Riskkommunikationen ska, med beaktande av riskbedömares och riskhanterares respektive roller,

a)

säkerställa att korrekt,
  lämplig
  och aktuell information utbyts interaktivt, på grundval av principerna om insyn, öppenhet och lyhördhet,

lämplig

| a) | säkerställa att korrekt,
  fullständig
  och aktuell information utbyts interaktivt
  med alla berörda parter
  , på grundval av principerna om insyn, öppenhet och lyhördhet, |
| --- | --- |

a)

säkerställa att korrekt,
  fullständig
  och aktuell information utbyts interaktivt
  med alla berörda parter
  , på grundval av principerna om insyn, öppenhet och lyhördhet,

fullständig

med alla berörda parter

| b) | tillhandahålla öppen information på varje stadium av riskanalysen, från utformningen av ansökningar om vetenskaplig rådgivning till tillhandahållande av riskbedömningar och antagande av riskhanteringsbeslut, |
| --- | --- |

b)

tillhandahålla öppen information på varje stadium av riskanalysen, från utformningen av ansökningar om vetenskaplig rådgivning till tillhandahållande av riskbedömningar och antagande av riskhanteringsbeslut,

| b) | tillhandahålla öppen information på varje stadium av riskanalysen, från utformningen av ansökningar om vetenskaplig rådgivning till tillhandahållande av riskbedömningar och antagande av riskhanteringsbeslut, |
| --- | --- |

b)

tillhandahålla öppen information på varje stadium av riskanalysen, från utformningen av ansökningar om vetenskaplig rådgivning till tillhandahållande av riskbedömningar och antagande av riskhanteringsbeslut,

| c) | beakta
  riskuppfattningar, |
| --- | --- |

c)

beakta
  riskuppfattningar,

beakta

| c) | behandla
  riskuppfattningar, |
| --- | --- |

c)

behandla
  riskuppfattningar,

behandla

| d) | underlätta förståelse och dialog mellan samtliga berörda parter,
  och |
| --- | --- |

d)

underlätta förståelse och dialog mellan samtliga berörda parter,
  och

och

| d) | underlätta förståelse och dialog mellan samtliga berörda parter, |
| --- | --- |

d)

underlätta förståelse och dialog mellan samtliga berörda parter,

| e) | vara tillgänglig, även för dem som inte direkt deltar i förfarandet, samtidigt som konfidentialitet och skydd av personuppgifter beaktas. |
| --- | --- |

e)

vara tillgänglig, även för dem som inte direkt deltar i förfarandet, samtidigt som konfidentialitet och skydd av personuppgifter beaktas.

| e) | vara tillgänglig, även för dem som inte direkt deltar i förfarandet, samtidigt som konfidentialitet och skydd av personuppgifter beaktas
  , och |
| --- | --- |

e)

vara tillgänglig, även för dem som inte direkt deltar i förfarandet, samtidigt som konfidentialitet och skydd av personuppgifter beaktas
  , och

, och

| ea) | utforma strategier för att bättre kommunicera skillnaden mellan fara och risk. |
| --- | --- |

ea)

ea)

utforma strategier för att bättre kommunicera skillnaden mellan fara och risk.

utforma strategier för att bättre kommunicera skillnaden mellan fara och risk.

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 8c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 8c | Artikel 8c |
| Allmän plan för riskkommunikation | Allmän plan för riskkommunikation |
| 1.   Kommissionen ska ges befogenhet att i nära samarbete med myndigheten och medlemsstaterna och efter lämpliga offentliga samråd, anta delegerade akter i enlighet med artikel 57a
  om
  upprättande av en allmän plan för riskkommunikation med anknytning till livsmedelskedjan, med beaktande av de berörda mål och allmänna principer som anges i artiklarna 8a och 8b. | 1.   Kommissionen ska ges befogenhet att i nära samarbete med myndigheten och medlemsstaterna och efter lämpliga offentliga samråd, anta delegerade akter i enlighet med artikel 57a
  som kompletterar denna förordning genom
  upprättande av en allmän plan för riskkommunikation med anknytning till livsmedelskedjan, med beaktande av de berörda mål och allmänna principer som anges i artiklarna 8a och 8b. |
| 2.   Den allmänna planen för riskkommunikation ska främja en integrerad ram för riskkommunikation som ska följas av både riskbedömare och riskhanterare på ett sammanhängande och systematiskt sätt på såväl unionsnivå som nationell nivå. Planen ska | 2.   Den allmänna planen för riskkommunikation ska främja en integrerad ram för riskkommunikation som ska följas av både riskbedömare och riskhanterare på ett sammanhängande och systematiskt sätt på såväl unionsnivå som nationell nivå. Planen ska |
| a) | ange de viktigaste faktorer som måste beaktas vid bedömning av den typ och den nivå av riskkommunikation som behövs, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 8c

Artikel 8c

Allmän plan för riskkommunikation

Allmän plan för riskkommunikation

1.   Kommissionen ska ges befogenhet att i nära samarbete med myndigheten och medlemsstaterna och efter lämpliga offentliga samråd, anta delegerade akter i enlighet med artikel 57a
  om
  upprättande av en allmän plan för riskkommunikation med anknytning till livsmedelskedjan, med beaktande av de berörda mål och allmänna principer som anges i artiklarna 8a och 8b.

1.   Kommissionen ska ges befogenhet att i nära samarbete med myndigheten och medlemsstaterna och efter lämpliga offentliga samråd, anta delegerade akter i enlighet med artikel 57a
  som kompletterar denna förordning genom
  upprättande av en allmän plan för riskkommunikation med anknytning till livsmedelskedjan, med beaktande av de berörda mål och allmänna principer som anges i artiklarna 8a och 8b.

2.   Den allmänna planen för riskkommunikation ska främja en integrerad ram för riskkommunikation som ska följas av både riskbedömare och riskhanterare på ett sammanhängande och systematiskt sätt på såväl unionsnivå som nationell nivå. Planen ska

2.   Den allmänna planen för riskkommunikation ska främja en integrerad ram för riskkommunikation som ska följas av både riskbedömare och riskhanterare på ett sammanhängande och systematiskt sätt på såväl unionsnivå som nationell nivå. Planen ska

a)

ange de viktigaste faktorer som måste beaktas vid bedömning av den typ och den nivå av riskkommunikation som behövs,

| a) | ange de viktigaste faktorer som måste beaktas vid bedömning av den typ och den nivå av riskkommunikation som behövs, |
| --- | --- |

a)

ange de viktigaste faktorer som måste beaktas vid bedömning av den typ och den nivå av riskkommunikation som behövs,

| b) | ange lämpliga huvudsakliga verktyg och kanaler för riskkommunikation, med beaktande av
  de berörda målgruppernas behov
  ,
  och |
| --- | --- |

b)

ange lämpliga huvudsakliga verktyg och kanaler för riskkommunikation, med beaktande av
  de berörda målgruppernas behov
  ,
  och

de berörda målgruppernas behov

och

| b) | ange lämpliga huvudsakliga verktyg och kanaler för riskkommunikation, med beaktande av
  behovet av att säkerställa ett välavvägt deltagande av alla intressegrupper
  ,
  inklusive ekonomiska aktörer i livsmedelskedjan, konsumentorganisationer och andra civilsamhällesorganisationer, |
| --- | --- |

b)

ange lämpliga huvudsakliga verktyg och kanaler för riskkommunikation, med beaktande av
  behovet av att säkerställa ett välavvägt deltagande av alla intressegrupper
  ,
  inklusive ekonomiska aktörer i livsmedelskedjan, konsumentorganisationer och andra civilsamhällesorganisationer,

behovet av att säkerställa ett välavvägt deltagande av alla intressegrupper

inklusive ekonomiska aktörer i livsmedelskedjan, konsumentorganisationer och andra civilsamhällesorganisationer,

| c) | fastställa lämpliga mekanismer för att förstärka samordningen av riskkommunikation mellan riskbedömare och riskhanterare och
  säkerställa en öppen dialog mellan alla berörda parter. |
| --- | --- |

c)

fastställa lämpliga mekanismer för att förstärka samordningen av riskkommunikation mellan riskbedömare och riskhanterare och
  säkerställa en öppen dialog mellan alla berörda parter.

säkerställa en öppen dialog mellan alla berörda parter.

| c) | fastställa lämpliga mekanismer för att förstärka samordningen av riskkommunikation mellan riskbedömare och riskhanterare
  , bland annat genom att systematiskt erkänna och förklara skillnader i vetenskaplig bedömning av eller uppfattning om acceptabel risknivå, |
| --- | --- |

c)

fastställa lämpliga mekanismer för att förstärka samordningen av riskkommunikation mellan riskbedömare och riskhanterare
  , bland annat genom att systematiskt erkänna och förklara skillnader i vetenskaplig bedömning av eller uppfattning om acceptabel risknivå,

, bland annat genom att systematiskt erkänna och förklara skillnader i vetenskaplig bedömning av eller uppfattning om acceptabel risknivå,

| ca) | fastställa de praktiska arrangemangen och tidsplanen för offentliggörandet av den information som avses i artikel 55a.1. |
| --- | --- |

ca)

ca)

fastställa de praktiska arrangemangen och tidsplanen för offentliggörandet av den information som avses i artikel 55a.1.

fastställa de praktiska arrangemangen och tidsplanen för offentliggörandet av den information som avses i artikel 55a.1.

3.   Kommissionen ska anta den allmänna planen för riskkommunikation senast den [två år från och med den dag då denna förordning börjar tillämpas] och ska hålla den uppdaterad med beaktande av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och de erfarenheter som gjorts.

3.   Kommissionen ska anta den allmänna planen för riskkommunikation senast den [två år från och med den dag då denna förordning börjar tillämpas] och ska hålla den uppdaterad med beaktande av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och de erfarenheter som gjorts.

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 8d (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 8d




  Insyn i riskkommunikationen





  1.
     
  Kommissionen, myndigheten och medlemsstaterna ska bedriva sin riskkommunikationsverksamhet enligt livsmedelslagstiftningen med en hög grad av insyn.






  2.
     
  Kommissionen får utfärda lämpliga riktlinjer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 8d

Insyn i riskkommunikationen

1.
     
  Kommissionen, myndigheten och medlemsstaterna ska bedriva sin riskkommunikationsverksamhet enligt livsmedelslagstiftningen med en hög grad av insyn.

2.
     
  Kommissionen får utfärda lämpliga riktlinjer.

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1a (nytt)

Artikel 1 – led 1a (nytt)

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 9

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a. | Artikel 9 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

1a.

1a.

Artikel 9 ska ersättas med följande:

Artikel 9

”Artikel 9

Offentligt samråd

Offentligt samråd

Det ska ske offentligt samråd som är öppet och medger insyn, antingen direkt eller via representativa organ, i utarbetandet, utvärderingen och översynen av livsmedelslagstiftningen, utom när detta inte är möjligt på grund av sakens brådskande natur.

Det ska ske offentligt samråd som är öppet och medger insyn, antingen direkt eller via representativa organ
  under riskanalysen samt
  i utarbetandet, utvärderingen och översynen av livsmedelslagstiftningen, utom när detta inte är möjligt på grund av sakens brådskande natur.”

under riskanalysen samt

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1b (nytt)

Artikel 1 – led 1b (nytt)

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 10

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b. | Artikel 10 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

1b.

1b.

Artikel 10 ska ersättas med följande:

Artikel 10

”Artikel 10

Information till allmänheten

Information till allmänheten

Utan att det påverkar tillämpningen av gemenskapens och medlemsstaternas lagstiftning om tillgång till handlingar ska myndigheter, när det finns välgrundad anledning att misstänka att ett livsmedel eller foder kan utgöra en risk för människors eller djurs hälsa
  , beroende på riskens art, grad
  och
  omfattning,
  vidta lämpliga åtgärder för att informera allmänheten om hälsoriskens art, så utförligt som möjligt identifiera
  detta livsmedel eller foder, eller typ av livsmedel eller foder
  , den risk
  det
  kan utgöra och de åtgärder som man har vidtagit eller står i begrepp att vidta för att förhindra, minska eller undanröja denna risk.

, beroende på riskens art, grad

omfattning,

detta livsmedel eller foder, eller typ av livsmedel eller foder

det

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av gemenskapens och medlemsstaternas lagstiftning om tillgång till handlingar ska myndigheter, när det finns välgrundad anledning att misstänka att ett livsmedel eller foder kan utgöra en risk för människors eller djurs hälsa vidta lämpliga och
  skyndsamma
  åtgärder för att informera allmänheten om hälsoriskens art, så utförligt som möjligt identifiera
  de berörda produkterna
  , den risk
  de
  kan utgöra och de åtgärder som man har vidtagit eller står i begrepp att vidta för att förhindra, minska eller undanröja denna risk.
  Denna punkt ska även gälla vid misstänkt bristande efterlevnad till följd av eventuella avsiktliga överträdelser av tillämplig unionslagstiftning genom bedrägligt eller vilseledande agerande.

2.
     
  För att säkerställa ett enhetligt genomförande av punkt 1 ska kommissionen anta genomförandeakter om hur den ska tillämpas senast ... [12 månader efter det att denna ändringsförordning] har trätt i kraft.”

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1c (nytt)

Artikel 1 – led 1c (nytt)

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 22 – punkt 7

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 1c. | I artikel 22.7 ska andra stycket ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

1c.

1c.

I artikel 22.7 ska andra stycket ersättas med följande:

Myndigheten ska
  bedriva ett nära samarbete
  med
  de behöriga organ i medlemsstaterna som utför uppgifter liknande myndighetens
  .

bedriva ett nära samarbete

de behöriga organ i medlemsstaterna som utför uppgifter liknande myndighetens

”Myndigheten ska
  samarbeta
  med
  EU:s övriga utvärderingsorgan
  .”

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1d (nytt)

Artikel 1 – led 1d (nytt)

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 23 – led b

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 1d. | I stycke 1 i artikel 23 ska led b ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

1d.

1d.

I stycke 1 i artikel 23 ska led b ersättas med följande:

| b) | Främja och samordna utvecklingen av enhetliga riskbedömningsmetoder inom de områden som uppdraget
  omfattar
  . |
| --- | --- |

b)

Främja och samordna utvecklingen av enhetliga riskbedömningsmetoder inom de områden som uppdraget
  omfattar
  .

omfattar

| ”b) | Sektorsövergripande
  främja och samordna utvecklingen av enhetliga riskbedömningsmetoder inom de områden som
  är relevanta för
  uppdraget
  , och särskilt beakta kemiska ämnens så kallade cocktaileffekter som kan inverka på människors hälsa och miljön
  .” |
| --- | --- |

”b)

Sektorsövergripande
  främja och samordna utvecklingen av enhetliga riskbedömningsmetoder inom de områden som
  är relevanta för
  uppdraget
  , och särskilt beakta kemiska ämnens så kallade cocktaileffekter som kan inverka på människors hälsa och miljön
  .”

Sektorsövergripande

är relevanta för

, och särskilt beakta kemiska ämnens så kallade cocktaileffekter som kan inverka på människors hälsa och miljön

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led b

Artikel 1 – led 2 – led b

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 25 – punkt 1a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1a.   Utöver de ledamöter och suppleanter som avses i punkt 1 ska styrelsen inkludera följande personer: | 1a.   Utöver de ledamöter och suppleanter som avses i punkt 1 ska styrelsen inkludera följande personer: |
| a) | Två ledamöter och suppleanter som utses av kommissionen och som företräder denna, med rösträtt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.   Utöver de ledamöter och suppleanter som avses i punkt 1 ska styrelsen inkludera följande personer:

1a.   Utöver de ledamöter och suppleanter som avses i punkt 1 ska styrelsen inkludera följande personer:

a)

Två ledamöter och suppleanter som utses av kommissionen och som företräder denna, med rösträtt.

| a) | Två ledamöter och suppleanter som utses av kommissionen och som företräder denna, med rösträtt. |
| --- | --- |

a)

Två ledamöter och suppleanter som utses av kommissionen och som företräder denna, med rösträtt.

| b) | En ledamot
  som utses av Europaparlamentet, med rösträtt. |
| --- | --- |

b)

En ledamot
  som utses av Europaparlamentet, med rösträtt.

En ledamot

| b) | Två ledamöter
  som utses av Europaparlamentet, med rösträtt. |
| --- | --- |

b)

Två ledamöter
  som utses av Europaparlamentet, med rösträtt.

Två ledamöter

| c) | Fyra
  ledamöter med rösträtt som företräder det civila samhället och livsmedelsbranschen, nämligen en från konsumentorganisationer, en från icke-statliga miljöorganisationer, en från jordbrukarorganisationer och en från branschorganisationer. Dessa ledamöter ska utses av rådet i samråd med Europaparlamentet på grundval av en förteckning som kommissionen upprättar och som innehåller ett större antal kandidater än antalet ledamöter som ska tillsättas. Den förteckning som kommissionen upprättar ska sändas till Europaparlamentet tillsammans med relevanta bakgrundshandlingar. Europaparlamentet får så snart som möjligt och senast tre månader efter mottagandet lägga fram sina synpunkter för rådet, som därefter ska utse dessa ledamöter. |
| --- | --- |

c)

Fyra
  ledamöter med rösträtt som företräder det civila samhället och livsmedelsbranschen, nämligen en från konsumentorganisationer, en från icke-statliga miljöorganisationer, en från jordbrukarorganisationer och en från branschorganisationer. Dessa ledamöter ska utses av rådet i samråd med Europaparlamentet på grundval av en förteckning som kommissionen upprättar och som innehåller ett större antal kandidater än antalet ledamöter som ska tillsättas. Den förteckning som kommissionen upprättar ska sändas till Europaparlamentet tillsammans med relevanta bakgrundshandlingar. Europaparlamentet får så snart som möjligt och senast tre månader efter mottagandet lägga fram sina synpunkter för rådet, som därefter ska utse dessa ledamöter.

Fyra

| c) | Sex
  ledamöter med rösträtt som företräder det civila samhället och livsmedelsbranschen, nämligen en från konsumentorganisationer, en från icke-statliga miljöorganisationer,
  en från icke-statliga folkhälsoorganisationer,
  en från jordbrukarorganisationer
  , en från lantbrukskemiska organisationer
  och en från branschorganisationer. Dessa ledamöter ska utses av rådet i samråd med Europaparlamentet på grundval av en förteckning som kommissionen upprättar och som innehåller ett större antal kandidater än antalet ledamöter som ska tillsättas. Den förteckning som kommissionen upprättar ska sändas till Europaparlamentet tillsammans med relevanta bakgrundshandlingar. Europaparlamentet får så snart som möjligt och senast tre månader efter mottagandet lägga fram sina synpunkter för rådet, som därefter ska utse dessa ledamöter. |
| --- | --- |

c)

Sex
  ledamöter med rösträtt som företräder det civila samhället och livsmedelsbranschen, nämligen en från konsumentorganisationer, en från icke-statliga miljöorganisationer,
  en från icke-statliga folkhälsoorganisationer,
  en från jordbrukarorganisationer
  , en från lantbrukskemiska organisationer
  och en från branschorganisationer. Dessa ledamöter ska utses av rådet i samråd med Europaparlamentet på grundval av en förteckning som kommissionen upprättar och som innehåller ett större antal kandidater än antalet ledamöter som ska tillsättas. Den förteckning som kommissionen upprättar ska sändas till Europaparlamentet tillsammans med relevanta bakgrundshandlingar. Europaparlamentet får så snart som möjligt och senast tre månader efter mottagandet lägga fram sina synpunkter för rådet, som därefter ska utse dessa ledamöter.

Sex

en från icke-statliga folkhälsoorganisationer,

, en från lantbrukskemiska organisationer

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led c

Artikel 1 – led 2 – led c

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 25 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Mandatperioden för ledamöter
  och suppleanter
  ska vara
  fyra
  år. Mandatperioden för de ledamöter som avses i punkt 1a a och
  b
  ska
  dock inte
  vara
  begränsad i tid
  . Mandatperioden för de ledamöter som avses i punkt 1a c får endast förnyas en gång. | 2.   Mandatperioden för
  de
  ledamöter
  som avses i punkt 1a b
  ska vara
  högst 2,5
  år. Mandatperioden för de ledamöter som avses i punkt 1a a och
  c
  ska vara
  fem år
  . Mandatperioden för de ledamöter som avses i punkt 1a c får endast förnyas en gång. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Mandatperioden för ledamöter
  och suppleanter
  ska vara
  fyra
  år. Mandatperioden för de ledamöter som avses i punkt 1a a och
  b
  ska
  dock inte
  vara
  begränsad i tid
  . Mandatperioden för de ledamöter som avses i punkt 1a c får endast förnyas en gång.

2.   Mandatperioden för
  de
  ledamöter
  som avses i punkt 1a b
  ska vara
  högst 2,5
  år. Mandatperioden för de ledamöter som avses i punkt 1a a och
  c
  ska vara
  fem år
  . Mandatperioden för de ledamöter som avses i punkt 1a c får endast förnyas en gång.

Ändring 159

Ändring 159

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3 – led -a (nytt)

Artikel 1 – led 3 – led -a (nytt)

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 28 – punkt 4 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | a) | Artikel 28.4 ska ersättas med följande:





  ”4.
     
  De vetenskapliga panelerna ska bestå av oberoende forskare som aktivt forskar och publicerar sina forskningsresultat i expertgranskade vetenskapliga tidskrifter.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

a)

a)

Artikel 28.4 ska ersättas med följande:

Artikel 28.4 ska ersättas med följande:

”4.
     
  De vetenskapliga panelerna ska bestå av oberoende forskare som aktivt forskar och publicerar sina forskningsresultat i expertgranskade vetenskapliga tidskrifter.”

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3 – leden a och b

Artikel 1 – led 3 – leden a och b

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 28 – punkterna 5–5 g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   De ledamöter i vetenskapliga kommittén som inte är ledamöter i de vetenskapliga panelerna och
  de ytterligare ledamöter som avses i punkt 5b
  ska utses av styrelsen
  , efter förslag från den verkställande direktören,
  för en mandatperiod på fem år som
  får
  förnyas
  , efter det att en inbjudan att anmäla intresse offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, i relevanta ledande vetenskapliga publikationer och på myndighetens webbplats. | 5.   Medlemmarna i den vetenskapliga kommittén som inte är ledamöter i de vetenskapliga panelerna och
  ledamöterna i de vetenskapliga panelerna
  ska utses av styrelsen för en
  förnybar
  mandatperiod på fem år
  i enlighet med följande förfarande: |
| 5a.
     
  Ledamöterna i de vetenskapliga panelerna ska utses av styrelsen för en mandatperiod på fem år som kan förnyas i enlighet med följande förfarande: | |
| a) | Den verkställande direktören ska, efter samråd med styrelsen,
  till medlemsstaterna översända en begäran om
  den särskilda tvärvetenskapliga expertis som behövs i varje vetenskaplig panel och ange antalet experter som
  ska nomineras av medlemsstaterna
  .
  Den verkställande direktören ska underrätta medlemsstaterna om myndighetens strategi för oberoende och de genomförandebestämmelser som gäller för de vetenskapliga panelernas ledamöter. Medlemsstaterna ska offentliggöra en inbjudan att anmäla intresse som ska ligga till grund för deras nomineringar. Den verkställande direktören ska informera styrelsen om de begäranden som skickas ut till medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   De ledamöter i vetenskapliga kommittén som inte är ledamöter i de vetenskapliga panelerna och
  de ytterligare ledamöter som avses i punkt 5b
  ska utses av styrelsen
  , efter förslag från den verkställande direktören,
  för en mandatperiod på fem år som
  får
  förnyas
  , efter det att en inbjudan att anmäla intresse offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, i relevanta ledande vetenskapliga publikationer och på myndighetens webbplats.

5.   Medlemmarna i den vetenskapliga kommittén som inte är ledamöter i de vetenskapliga panelerna och
  ledamöterna i de vetenskapliga panelerna
  ska utses av styrelsen för en
  förnybar
  mandatperiod på fem år
  i enlighet med följande förfarande:

5a.
     
  Ledamöterna i de vetenskapliga panelerna ska utses av styrelsen för en mandatperiod på fem år som kan förnyas i enlighet med följande förfarande:

a)

Den verkställande direktören ska, efter samråd med styrelsen,
  till medlemsstaterna översända en begäran om
  den särskilda tvärvetenskapliga expertis som behövs i varje vetenskaplig panel och ange antalet experter som
  ska nomineras av medlemsstaterna
  .
  Den verkställande direktören ska underrätta medlemsstaterna om myndighetens strategi för oberoende och de genomförandebestämmelser som gäller för de vetenskapliga panelernas ledamöter. Medlemsstaterna ska offentliggöra en inbjudan att anmäla intresse som ska ligga till grund för deras nomineringar. Den verkställande direktören ska informera styrelsen om de begäranden som skickas ut till medlemsstaterna.

till medlemsstaterna översända en begäran om

ska nomineras av medlemsstaterna

Den verkställande direktören ska underrätta medlemsstaterna om myndighetens strategi för oberoende och de genomförandebestämmelser som gäller för de vetenskapliga panelernas ledamöter. Medlemsstaterna ska offentliggöra en inbjudan att anmäla intresse som ska ligga till grund för deras nomineringar. Den verkställande direktören ska informera styrelsen om de begäranden som skickas ut till medlemsstaterna.

| a) | Den verkställande direktören ska, efter samråd med styrelsen,
  offentliggöra en inbjudan att anmäla intresse i Europeiska unionens officiella tidning, i relevanta ledande vetenskapliga publikationer och på myndighetens webbplats, och ska underrätta medlemsstaterna
  .
  I inbjudan ska man fastställa
  den särskilda tvärvetenskapliga expertis som behövs i varje vetenskaplig panel och ange antalet experter som
  behövs
  . |
| --- | --- |

a)

Den verkställande direktören ska, efter samråd med styrelsen,
  offentliggöra en inbjudan att anmäla intresse i Europeiska unionens officiella tidning, i relevanta ledande vetenskapliga publikationer och på myndighetens webbplats, och ska underrätta medlemsstaterna
  .
  I inbjudan ska man fastställa
  den särskilda tvärvetenskapliga expertis som behövs i varje vetenskaplig panel och ange antalet experter som
  behövs
  .

offentliggöra en inbjudan att anmäla intresse i Europeiska unionens officiella tidning, i relevanta ledande vetenskapliga publikationer och på myndighetens webbplats, och ska underrätta medlemsstaterna

I inbjudan ska man fastställa

behövs

| b) | Medlemsstaterna ska nominera experter
  i syfte att kollektivt uppnå det antal
  som anges
  av den verkställande direktören
  .
  Varje medlemsstat ska nominera minst 12 vetenskapliga experter. Medlemsstaterna får nominera medborgare i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterna ska nominera experter
  i syfte att kollektivt uppnå det antal
  som anges
  av den verkställande direktören
  .
  Varje medlemsstat ska nominera minst 12 vetenskapliga experter. Medlemsstaterna får nominera medborgare i andra medlemsstater.

i syfte att kollektivt uppnå det antal

av den verkställande direktören

Varje medlemsstat ska nominera minst 12 vetenskapliga experter. Medlemsstaterna får nominera medborgare i andra medlemsstater.

| b) | Medlemsstaterna ska
  säkerställa en bred spridning i hela forskarvärlden av inbjudan att anmäla intresse
  .
  De kan också
  nominera experter
  för de områden
  som anges,
  förutsatt att sådana nomineringar görs på grundval av en nationell inbjudan att anmäla intresse
  . |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterna ska
  säkerställa en bred spridning i hela forskarvärlden av inbjudan att anmäla intresse
  .
  De kan också
  nominera experter
  för de områden
  som anges,
  förutsatt att sådana nomineringar görs på grundval av en nationell inbjudan att anmäla intresse
  .

säkerställa en bred spridning i hela forskarvärlden av inbjudan att anmäla intresse

De kan också

för de områden

förutsatt att sådana nomineringar görs på grundval av en nationell inbjudan att anmäla intresse

| c) | På grundval av
  medlemsstaternas
  nomineringar ska den verkställande direktören för varje vetenskaplig panel upprätta en förteckning över experter med ett antal som är större än det antal ledamöter som ska utses. Om den verkställande direktören kan styrka att de nomineringar som gjorts inte tillåter upprättandet av en förteckning med ett större antal namn än platser, mot bakgrund av de urvalskriterier som anges i led d i denna punkt, behöver en sådan förteckning inte upprättas. Den verkställande direktören ska överlämna förteckningen till styrelsen för utseende av ledamöterna. |
| --- | --- |

c)

På grundval av
  medlemsstaternas
  nomineringar ska den verkställande direktören för varje vetenskaplig panel upprätta en förteckning över experter med ett antal som är större än det antal ledamöter som ska utses. Om den verkställande direktören kan styrka att de nomineringar som gjorts inte tillåter upprättandet av en förteckning med ett större antal namn än platser, mot bakgrund av de urvalskriterier som anges i led d i denna punkt, behöver en sådan förteckning inte upprättas. Den verkställande direktören ska överlämna förteckningen till styrelsen för utseende av ledamöterna.

medlemsstaternas

| c) | På grundval av
  de ansökningar och
  nomineringar
  som mottagits och i enlighet med myndighetens strategi för oberoende och de genomförandebestämmelser som gäller för de vetenskapliga panelernas ledamöter
  ska den verkställande direktören för varje vetenskaplig panel upprätta en lista över experter som är större än antalet ledamöter som ska utses. Om den verkställande direktören kan styrka att de
  ansökningar och
  nomineringar som gjorts inte tillåter upprättandet av en förteckning med ett större antal namn än platser, mot bakgrund av de urvalskriterier som anges i led d i denna punkt, behöver en sådan förteckning inte upprättas. Den verkställande direktören ska överlämna förteckningen till styrelsen för utseende av ledamöterna. |
| --- | --- |

c)

På grundval av
  de ansökningar och
  nomineringar
  som mottagits och i enlighet med myndighetens strategi för oberoende och de genomförandebestämmelser som gäller för de vetenskapliga panelernas ledamöter
  ska den verkställande direktören för varje vetenskaplig panel upprätta en lista över experter som är större än antalet ledamöter som ska utses. Om den verkställande direktören kan styrka att de
  ansökningar och
  nomineringar som gjorts inte tillåter upprättandet av en förteckning med ett större antal namn än platser, mot bakgrund av de urvalskriterier som anges i led d i denna punkt, behöver en sådan förteckning inte upprättas. Den verkställande direktören ska överlämna förteckningen till styrelsen för utseende av ledamöterna.

de ansökningar och

som mottagits och i enlighet med myndighetens strategi för oberoende och de genomförandebestämmelser som gäller för de vetenskapliga panelernas ledamöter

ansökningar och

| d) | Medlemsstaternas nominering, den verkställande direktörens urval och styrelsen utseende av ledamöter ska göras på grundval av följande kriterier: |
| --- | --- |

d)

Medlemsstaternas nominering, den verkställande direktörens urval och styrelsen utseende av ledamöter ska göras på grundval av följande kriterier:

| d) | Medlemsstaternas nominering, den verkställande direktörens urval och styrelsen utseende av ledamöter ska göras på grundval av följande kriterier: |
| --- | --- |

d)

Medlemsstaternas nominering, den verkställande direktörens urval och styrelsen utseende av ledamöter ska göras på grundval av följande kriterier:

| | i) | En hög nivå av vetenskaplig expertis. |
| --- | --- | --- |

i)

En hög nivå av vetenskaplig expertis.

| | i) | En hög nivå av vetenskaplig expertis. |
| --- | --- | --- |

i)

En hög nivå av vetenskaplig expertis.

| | ii) | Oberoende och avsaknad av intressekonflikter i enlighet med artikel 37.2, samt myndighetens strategi för oberoende och genomförandebestämmelserna om oberoende för de vetenskapliga panelernas ledamöter. |
| --- | --- | --- |

ii)

Oberoende och avsaknad av intressekonflikter i enlighet med artikel 37.2, samt myndighetens strategi för oberoende och genomförandebestämmelserna om oberoende för de vetenskapliga panelernas ledamöter.

| | ii) | Oberoende och avsaknad av intressekonflikter i enlighet med artikel 37.2, samt myndighetens strategi för oberoende och genomförandebestämmelserna om oberoende för de vetenskapliga panelernas ledamöter. |
| --- | --- | --- |

ii)

Oberoende och avsaknad av intressekonflikter i enlighet med artikel 37.2, samt myndighetens strategi för oberoende och genomförandebestämmelserna om oberoende för de vetenskapliga panelernas ledamöter.

| | iii) | Behoven av särskild tvärvetenskaplig expertis i den berörda panelen och de språk som används. |
| --- | --- | --- |

iii)

Behoven av särskild tvärvetenskaplig expertis i den berörda panelen och de språk som används.

| | iii) | Behoven av särskild tvärvetenskaplig expertis i den berörda panelen och de språk som används. |
| --- | --- | --- |

iii)

Behoven av särskild tvärvetenskaplig expertis i den berörda panelen och de språk som används.

| e) | Styrelsen ska säkerställa största möjliga geografiska spridning hos de slutligt utsedda ledamöterna. |
| --- | --- |

e)

Styrelsen ska säkerställa största möjliga geografiska spridning hos de slutligt utsedda ledamöterna.

| e) | Styrelsen ska säkerställa största möjliga geografiska spridning hos de slutligt utsedda ledamöterna. |
| --- | --- |

e)

Styrelsen ska säkerställa största möjliga geografiska spridning hos de slutligt utsedda ledamöterna.

5
  b
  .   Om myndigheten upptäcker att särskild expertis saknas i en eller flera paneler ska den verkställande direktören föreslå ytterligare ledamöter för panelen som styrelsen kan utse i enlighet med förfarandet i punkt 5.

5
  a
  .   Om myndigheten upptäcker att särskild expertis saknas i en eller flera paneler ska den verkställande direktören föreslå ytterligare ledamöter för panelen som styrelsen kan utse i enlighet med förfarandet i punkt 5.

5
  c
  .   Styrelsen ska, på grundval av ett förslag från den verkställande direktören, anta föreskrifter om utformningen och tidsplaneringen av de förfaranden som anges i punkterna
  5a
  och
  5b
  i denna artikel.

5
  b
  .   Styrelsen ska, på grundval av ett förslag från den verkställande direktören, anta föreskrifter om utformningen och tidsplaneringen av de förfaranden som anges i punkterna
  5
  och
  5a
  i denna artikel.

5
  d
  .   
  Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att säkerställa att
  ledamöterna i de vetenskapliga panelerna
  agerar
  oberoende och fritt från intressekonflikter i enlighet med artikel 37.2 samt myndighetens interna åtgärder.
  Medlemsstaterna ska säkerställa att ledamöterna i de vetenskapliga panelerna har
  möjlighet att avsätta nödvändig tid och kraft för att bidra till myndighetens arbete
  . Medlemsstaterna ska säkerställa att ledamöterna i de vetenskapliga panelerna
  inte
  tar
  emot några instruktioner på nationell nivå och
  att
  deras oberoende vetenskapliga bidrag till systemet för riskbedömning på unionsnivå
  erkänns
  som en prioriterad uppgift för skydd av säkerheten i livsmedelskedjan.

5
  c
  .   Ledamöterna i de vetenskapliga panelerna
  ska agera
  oberoende och fritt från intressekonflikter i enlighet med artikel 37.2 samt myndighetens interna åtgärder.
  De ska ha
  möjlighet att avsätta nödvändig tid och kraft för att bidra till myndighetens arbete
  , får
  inte
  ta
  emot några instruktioner på nationell nivå och deras oberoende vetenskapliga bidrag till systemet för riskbedömning på unionsnivå
  ska erkännas
  som en prioriterad uppgift för skydd av säkerheten i livsmedelskedjan.

5
  e
  .   Medlemsstaterna ska säkerställa att de offentliga organ som anställer de vetenskapliga experterna och de som ansvarar för att fastställa prioriteringar för de vetenskapliga organ som anställer dessa experter genomför de åtgärder som avses i punkt
  5d
  .

5
  d
  .   Medlemsstaterna ska
  i förekommande fall
  säkerställa att de offentliga organ som anställer de vetenskapliga experterna och de som ansvarar för att fastställa prioriteringar för de vetenskapliga organ som anställer dessa experter genomför de åtgärder
  som är nödvändiga för att säkerställa att de villkor
  som avses i punkt
  5c är uppfyllda
  .

5

  f

  .   Myndigheten ska stödja panelernas uppgifter genom att organisera deras arbete, särskilt det förberedande arbete som utförs av myndighetens personal eller av de utsedda nationella vetenskapliga organisationer som avses i artikel 36, däribland genom att göra det möjligt att utarbeta vetenskapliga yttranden för sakkunnigbedömning av panelerna innan de antas.

5
  e
  .   Myndigheten ska stödja panelernas uppgifter genom att organisera deras arbete, särskilt det förberedande arbete som utförs av myndighetens personal eller av de utsedda nationella vetenskapliga organisationer som avses i artikel 36, däribland genom att göra det möjligt att utarbeta vetenskapliga yttranden för sakkunnigbedömning av panelerna innan de antas.

5
  g
  .   Varje panel ska högst ha 21 ledamöter.

5
  f
  .   Varje panel ska högst ha 21 ledamöter.

5fa.
     
  Myndigheten ska erbjuda ledamöterna i panelerna grundlig utbildning om riskbedömningsförfarandet.

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3 – led c

Artikel 1 – led 3 – led c

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 28 – punkt 9 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Antal ledamöter i varje vetenskaplig panel, med beaktande av det högsta antal som anges i punkt
  5 g
  . | b) | Antal ledamöter i varje vetenskaplig panel, med beaktande av det högsta antal som anges i punkt
  5f
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Antal ledamöter i varje vetenskaplig panel, med beaktande av det högsta antal som anges i punkt
  5 g
  .

5 g

b)

b)

Antal ledamöter i varje vetenskaplig panel, med beaktande av det högsta antal som anges i punkt
  5f
  .

5f

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3 – led ca (nytt)

Artikel 1 – led 3 – led ca (nytt)

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 28 – punkt 9 – led ga (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | I artikel 28.9 ska följande punkt läggas till:










  ”ga) | Möjligheten för sökande att inom högst sex månader, om inte annat överenskommits med myndigheten, och före offentliggörandet av myndighetens utkast till yttrande, ta itu med kritiska problemområden med hjälp av nya uppgifter.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

I artikel 28.9 ska följande punkt läggas till:

I artikel 28.9 ska följande punkt läggas till:

”ga)

”ga)

Möjligheten för sökande att inom högst sex månader, om inte annat överenskommits med myndigheten, och före offentliggörandet av myndighetens utkast till yttrande, ta itu med kritiska problemområden med hjälp av nya uppgifter.”

Möjligheten för sökande att inom högst sex månader, om inte annat överenskommits med myndigheten, och före offentliggörandet av myndighetens utkast till yttrande, ta itu med kritiska problemområden med hjälp av nya uppgifter.”

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3a (nytt)

Artikel 1 – led 3a (nytt)

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 29 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  I slutet av artikel 29.6 ska följande mening läggas till: |
| | De ska inte tillåta att vissa vetenskapliga rön utesluts på förhand, särskilt när dessa har offentliggjorts efter en process för expertgranskning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  I slutet av artikel 29.6 ska följande mening läggas till:

De ska inte tillåta att vissa vetenskapliga rön utesluts på förhand, särskilt när dessa har offentliggjorts efter en process för expertgranskning.

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 32a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om en potentiell sökande om godkännande av livsmedelslagstiftning så begär ska
  myndighetens personal ge råd om de relevanta bestämmelserna och om det innehåll som krävs i ansökan om godkännande
  . De råd som
  myndighetens personal
  ger ska inte påverka och inte vara bindande för de vetenskapliga panelernas påföljande bedömning av ansökningarna om godkännande. | Myndigheten ska offentliggöra en vägledning som innehåller en förteckning med frågor och svar om de administrativa och vetenskapliga kraven för en ansökan om godkännande.
  Om en potentiell sökande om godkännande av livsmedelslagstiftning så begär ska
  myndigheten också erbjuda rådgivningsmöten för att förklara vilken information som krävs och hur olika tester och studier för att bevisa den planerade produktens kvalitet, säkerhet och ändamålsenlighet ska genomföras
  . De råd som
  myndigheten
  ger ska inte påverka och inte vara bindande för de vetenskapliga panelernas påföljande bedömning av ansökningarna om godkännande.
  Myndighetens rådgivande personal ska inte vara inblandad i något förberedande vetenskapligt arbete som direkt eller indirekt är relevant för den ansökan som rådgivningen gäller. |
| | Inom [36 månader efter ändringsförordningens ikraftträdande] ska kommissionen bedöma hur denna artikel har påverkat myndighetens funktionssätt. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt ökad arbetsbelastning och mobilisering av personal, och om den har lett till förändring i fördelningen av myndighetens resurser på bekostnad av verksamhet av allmänt intresse. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om en potentiell sökande om godkännande av livsmedelslagstiftning så begär ska
  myndighetens personal ge råd om de relevanta bestämmelserna och om det innehåll som krävs i ansökan om godkännande
  . De råd som
  myndighetens personal
  ger ska inte påverka och inte vara bindande för de vetenskapliga panelernas påföljande bedömning av ansökningarna om godkännande.

myndighetens personal ge råd om de relevanta bestämmelserna och om det innehåll som krävs i ansökan om godkännande

myndighetens personal

Myndigheten ska offentliggöra en vägledning som innehåller en förteckning med frågor och svar om de administrativa och vetenskapliga kraven för en ansökan om godkännande.
  Om en potentiell sökande om godkännande av livsmedelslagstiftning så begär ska
  myndigheten också erbjuda rådgivningsmöten för att förklara vilken information som krävs och hur olika tester och studier för att bevisa den planerade produktens kvalitet, säkerhet och ändamålsenlighet ska genomföras
  . De råd som
  myndigheten
  ger ska inte påverka och inte vara bindande för de vetenskapliga panelernas påföljande bedömning av ansökningarna om godkännande.
  Myndighetens rådgivande personal ska inte vara inblandad i något förberedande vetenskapligt arbete som direkt eller indirekt är relevant för den ansökan som rådgivningen gäller.

Myndigheten ska offentliggöra en vägledning som innehåller en förteckning med frågor och svar om de administrativa och vetenskapliga kraven för en ansökan om godkännande.

myndigheten också erbjuda rådgivningsmöten för att förklara vilken information som krävs och hur olika tester och studier för att bevisa den planerade produktens kvalitet, säkerhet och ändamålsenlighet ska genomföras

myndigheten

Myndighetens rådgivande personal ska inte vara inblandad i något förberedande vetenskapligt arbete som direkt eller indirekt är relevant för den ansökan som rådgivningen gäller.

Inom [36 månader efter ändringsförordningens ikraftträdande] ska kommissionen bedöma hur denna artikel har påverkat myndighetens funktionssätt. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt ökad arbetsbelastning och mobilisering av personal, och om den har lett till förändring i fördelningen av myndighetens resurser på bekostnad av verksamhet av allmänt intresse.

Inom [36 månader efter ändringsförordningens ikraftträdande] ska kommissionen bedöma hur denna artikel har påverkat myndighetens funktionssätt. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt ökad arbetsbelastning och mobilisering av personal, och om den har lett till förändring i fördelningen av myndighetens resurser på bekostnad av verksamhet av allmänt intresse.

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 32b – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Ett unionsregister över undersökningar som beställts av företagare
  för att erhålla
  ett godkännande enligt unionens livsmedelslagstiftning inrättas härmed. Företagarna ska utan dröjsmål till myndigheten anmäla föremålet för varje undersökning som beställts för att ligga till grund för en framtida ansökan om godkännande enligt unionens livsmedelslagstiftning. Registret ska förvaltas av myndigheten. | 1.   Ett unionsregister över undersökningar som beställts av företagare
  som ansöker om
  ett godkännande
  eller en förlängning
  enligt unionens livsmedelslagstiftning inrättas härmed. Företagarna ska utan dröjsmål till myndigheten anmäla föremålet för varje undersökning som beställts
  i eller utanför unionen
  för att ligga till grund för en framtida ansökan om godkännande
  eller förlängning
  enligt unionens livsmedelslagstiftning. Registret ska förvaltas av myndigheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Ett unionsregister över undersökningar som beställts av företagare
  för att erhålla
  ett godkännande enligt unionens livsmedelslagstiftning inrättas härmed. Företagarna ska utan dröjsmål till myndigheten anmäla föremålet för varje undersökning som beställts för att ligga till grund för en framtida ansökan om godkännande enligt unionens livsmedelslagstiftning. Registret ska förvaltas av myndigheten.

1.   Ett unionsregister över undersökningar som beställts av företagare
  som ansöker om
  ett godkännande
  eller en förlängning
  enligt unionens livsmedelslagstiftning inrättas härmed. Företagarna ska utan dröjsmål till myndigheten anmäla föremålet för varje undersökning som beställts
  i eller utanför unionen
  för att ligga till grund för en framtida ansökan om godkännande
  eller förlängning
  enligt unionens livsmedelslagstiftning. Registret ska förvaltas av myndigheten.

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 32b – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Alla studier som beställs ska beakta Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU

   (1a)

  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Alla studier som beställs ska beakta Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU

   (1a)

  .

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 32b – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Anmälningsskyldigheten enligt punkt 1 gäller även för
  de unionslaboratorier
  som genomför
  dessa undersökningar
  . | 2.   Anmälningsskyldigheten enligt punkt 1 gäller även för
  alla institutioner
  som genomför
  undersökningarna, inklusive laboratorier, institut och universitet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Anmälningsskyldigheten enligt punkt 1 gäller även för
  de unionslaboratorier
  som genomför
  dessa undersökningar
  .

2.   Anmälningsskyldigheten enligt punkt 1 gäller även för
  alla institutioner
  som genomför
  undersökningarna, inklusive laboratorier, institut och universitet
  .

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 32b – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Uppgifter från ett test som beställts men inte registrerats ska inte användas i en riskbedömning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Uppgifter från ett test som beställts men inte registrerats ska inte användas i en riskbedömning.

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 32b – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Föremålet för godkännandeförfarandet ska inte godkännas såvida inte alla uppgifter från alla registrerade undersökningar har lämnats in. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2b.
     
  Föremålet för godkännandeförfarandet ska inte godkännas såvida inte alla uppgifter från alla registrerade undersökningar har lämnats in.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 32b – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Om myndigheten begär och mottar ytterligare uppgifter av en sökande, ska dessa uppgifter, märkta som sådana, också införas i unionsregistret och göras tillgängliga för allmänheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Om myndigheten begär och mottar ytterligare uppgifter av en sökande, ska dessa uppgifter, märkta som sådana, också införas i unionsregistret och göras tillgängliga för allmänheten.

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 32b – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 57a för att komplettera denna förordning och fastställa påföljder för överträdelser mot anmälningsplikten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 57a för att komplettera denna förordning och fastställa påföljder för överträdelser mot anmälningsplikten.

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 32b – punkt 4b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Denna artikel ska inte vara tillämplig på studier som beställts före ... [dagen för denna ändringsförordnings ikraftträdande]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4b.
     
  Denna artikel ska inte vara tillämplig på studier som beställts före ... [dagen för denna ändringsförordnings ikraftträdande].

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 32c – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om unionens livsmedelslagstiftning föreskriver att ett godkännande får förlängas, ska den som avser att ansöka om förlängning anmäla de undersökningar som man avser att utföra för detta ändamål till myndigheten. Efter denna anmälan ska myndigheten inleda ett samråd med berörda parter och allmänheten om de planerade undersökningarna för förlängning och ge råd om innehållet i den planerade ansökan om förlängning med beaktande av de kommentarer som mottas. De råd som myndigheten ger ska inte påverka och inte vara bindande för de vetenskapliga panelernas påföljande bedömning av ansökningarna om förlängning av godkännande. | 1.   Om unionens livsmedelslagstiftning föreskriver att ett godkännande får förlängas, ska den som avser att ansöka om förlängning anmäla de undersökningar som man avser att utföra för detta ändamål till myndigheten. Efter denna anmälan ska myndigheten inleda ett samråd med berörda parter och allmänheten om de planerade undersökningarna för förlängning och ge råd om innehållet i den planerade ansökan om förlängning med beaktande av de kommentarer som mottas
  och som är relevanta för riskbedömningen gällande den planerade förlängningen
  . De råd som myndigheten ger ska inte påverka och inte vara bindande för de vetenskapliga panelernas påföljande bedömning av ansökningarna om förlängning av godkännande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Om unionens livsmedelslagstiftning föreskriver att ett godkännande får förlängas, ska den som avser att ansöka om förlängning anmäla de undersökningar som man avser att utföra för detta ändamål till myndigheten. Efter denna anmälan ska myndigheten inleda ett samråd med berörda parter och allmänheten om de planerade undersökningarna för förlängning och ge råd om innehållet i den planerade ansökan om förlängning med beaktande av de kommentarer som mottas. De råd som myndigheten ger ska inte påverka och inte vara bindande för de vetenskapliga panelernas påföljande bedömning av ansökningarna om förlängning av godkännande.

1.   Om unionens livsmedelslagstiftning föreskriver att ett godkännande får förlängas, ska den som avser att ansöka om förlängning anmäla de undersökningar som man avser att utföra för detta ändamål till myndigheten. Efter denna anmälan ska myndigheten inleda ett samråd med berörda parter och allmänheten om de planerade undersökningarna för förlängning och ge råd om innehållet i den planerade ansökan om förlängning med beaktande av de kommentarer som mottas
  och som är relevanta för riskbedömningen gällande den planerade förlängningen
  . De råd som myndigheten ger ska inte påverka och inte vara bindande för de vetenskapliga panelernas påföljande bedömning av ansökningarna om förlängning av godkännande.

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 32c – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Myndigheten ska samråda med berörda parter och allmänheten om de undersökningar som ligger till grund för ansökningar om godkännande så snart de offentliggörs av myndigheten i enlighet med artikel 38 och artiklarna 39–39f i syfte att fastställa huruvida andra relevanta vetenskapliga uppgifter eller undersökningar finns tillgängliga om föremålet för ansökan om godkännande. Denna bestämmelse ska inte tillämpas vid inlämnande av eventuella kompletterande uppgifter från den sökande i samband med riskbedömningsförfarandet. | 2.   Myndigheten ska
  inom två månader
  samråda med berörda parter och allmänheten om de undersökningar som ligger till grund för ansökningar om godkännande så snart de offentliggörs av myndigheten i enlighet med artikel 38 och artiklarna 39–39f i syfte att fastställa huruvida andra relevanta vetenskapliga uppgifter eller undersökningar
  som bygger på oberoende fackgranskad litteratur eller har genomförts i enlighet med internationella riktlinjer och god laboratoriesed
  finns tillgängliga om föremålet för ansökan om godkännande
  , vilket dock inte ska påverka myndighetens egna skyldigheter enligt artikel 33
  . Denna bestämmelse ska inte tillämpas vid inlämnande av eventuella kompletterande uppgifter från den sökande i samband med riskbedömningsförfarandet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Myndigheten ska samråda med berörda parter och allmänheten om de undersökningar som ligger till grund för ansökningar om godkännande så snart de offentliggörs av myndigheten i enlighet med artikel 38 och artiklarna 39–39f i syfte att fastställa huruvida andra relevanta vetenskapliga uppgifter eller undersökningar finns tillgängliga om föremålet för ansökan om godkännande. Denna bestämmelse ska inte tillämpas vid inlämnande av eventuella kompletterande uppgifter från den sökande i samband med riskbedömningsförfarandet.

2.   Myndigheten ska
  inom två månader
  samråda med berörda parter och allmänheten om de undersökningar som ligger till grund för ansökningar om godkännande så snart de offentliggörs av myndigheten i enlighet med artikel 38 och artiklarna 39–39f i syfte att fastställa huruvida andra relevanta vetenskapliga uppgifter eller undersökningar
  som bygger på oberoende fackgranskad litteratur eller har genomförts i enlighet med internationella riktlinjer och god laboratoriesed
  finns tillgängliga om föremålet för ansökan om godkännande
  , vilket dock inte ska påverka myndighetens egna skyldigheter enligt artikel 33
  . Denna bestämmelse ska inte tillämpas vid inlämnande av eventuella kompletterande uppgifter från den sökande i samband med riskbedömningsförfarandet.

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 32d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionens experter ska utföra kontroller, inbegripet revisioner, för att försäkra sig om att provningsanläggningarna uppfyller relevanta standarder för att utföra tester och undersökningar som lämnas in till myndigheten som en del av en ansökan om godkännande enligt unionens livsmedelslagstiftning. Dessa kontroller ska organiseras i samarbete med de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna. | Kommissionens experter
  vid direktoratet för hälsa och livsmedel: revision och analys
  ska utföra kontroller, inbegripet revisioner, för att försäkra sig om att provningsanläggningarna
  i unionen och i tredjeländer
  uppfyller relevanta standarder för att utföra tester och undersökningar som lämnas in till myndigheten som en del av en ansökan om godkännande enligt unionens livsmedelslagstiftning. Dessa kontroller ska organiseras i samarbete med de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna
  eller i de berörda tredjeländerna
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionens experter ska utföra kontroller, inbegripet revisioner, för att försäkra sig om att provningsanläggningarna uppfyller relevanta standarder för att utföra tester och undersökningar som lämnas in till myndigheten som en del av en ansökan om godkännande enligt unionens livsmedelslagstiftning. Dessa kontroller ska organiseras i samarbete med de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna.

Kommissionens experter
  vid direktoratet för hälsa och livsmedel: revision och analys
  ska utföra kontroller, inbegripet revisioner, för att försäkra sig om att provningsanläggningarna
  i unionen och i tredjeländer
  uppfyller relevanta standarder för att utföra tester och undersökningar som lämnas in till myndigheten som en del av en ansökan om godkännande enligt unionens livsmedelslagstiftning. Dessa kontroller ska organiseras i samarbete med de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna
  eller i de berörda tredjeländerna
  .

vid direktoratet för hälsa och livsmedel: revision och analys

i unionen och i tredjeländer

eller i de berörda tredjeländerna

Ändring 161

Ändring 161

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 32e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utan att det påverkar skyldigheten för dem som ansöker om godkännande enligt livsmedelslagstiftningen att demonstrera säkerheten hos ett föremål för ansökan om godkännande, får kommissionen,
  under exceptionella omständigheter
  , begära att myndigheten beställer vetenskapliga undersökningar i syfte att kontrollera de bevis som används i riskbedömningsförfarandet. De beställda undersökningarna får ha större räckvidd än de bevis som ska kontrolleras. | Utan att det påverkar skyldigheten för dem som ansöker om godkännande enligt livsmedelslagstiftningen att demonstrera säkerheten hos ett föremål för ansökan om godkännande, får kommissionen,
  om det förekommer skillnader mellan olika vetenskapliga rön
  , begära att myndigheten beställer vetenskapliga undersökningar i syfte att kontrollera de bevis som används i riskbedömningsförfarandet. De beställda undersökningarna får ha större räckvidd än de bevis som ska kontrolleras
  i riskbedömningsförfarandet. Kontrollundersökningar ska finansieras genom bidrag från sökande till en gemensam fond. Kommissionen ska anta en delegerad akt i enlighet med artikel 57a för att fastställa villkoren för denna fond. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utan att det påverkar skyldigheten för dem som ansöker om godkännande enligt livsmedelslagstiftningen att demonstrera säkerheten hos ett föremål för ansökan om godkännande, får kommissionen,
  under exceptionella omständigheter
  , begära att myndigheten beställer vetenskapliga undersökningar i syfte att kontrollera de bevis som används i riskbedömningsförfarandet. De beställda undersökningarna får ha större räckvidd än de bevis som ska kontrolleras.

under exceptionella omständigheter

Utan att det påverkar skyldigheten för dem som ansöker om godkännande enligt livsmedelslagstiftningen att demonstrera säkerheten hos ett föremål för ansökan om godkännande, får kommissionen,
  om det förekommer skillnader mellan olika vetenskapliga rön
  , begära att myndigheten beställer vetenskapliga undersökningar i syfte att kontrollera de bevis som används i riskbedömningsförfarandet. De beställda undersökningarna får ha större räckvidd än de bevis som ska kontrolleras
  i riskbedömningsförfarandet. Kontrollundersökningar ska finansieras genom bidrag från sökande till en gemensam fond. Kommissionen ska anta en delegerad akt i enlighet med artikel 57a för att fastställa villkoren för denna fond.

om det förekommer skillnader mellan olika vetenskapliga rön

i riskbedömningsförfarandet. Kontrollundersökningar ska finansieras genom bidrag från sökande till en gemensam fond. Kommissionen ska anta en delegerad akt i enlighet med artikel 57a för att fastställa villkoren för denna fond.

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 32e – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | I de undersökningar som beställs ska hänsyn tas till direktiv 2010/63/EU. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

I de undersökningar som beställs ska hänsyn tas till direktiv 2010/63/EU.

I de undersökningar som beställs ska hänsyn tas till direktiv 2010/63/EU.

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4a (nytt)

Artikel 1 – led 4a (nytt)

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 33 – punkt 1 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  I artikel 33.1 ska följande led införas:










  ”da) | Kombinatoriska och ackumulerade effekter.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  I artikel 33.1 ska följande led införas:

”da)

Kombinatoriska och ackumulerade effekter.”

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5 – led a

Artikel 1 – led 5 – led a

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 38 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Myndigheten ska utföra sitt arbete med en hög grad av öppenhet. Den skall särskilt utan dröjsmål offentliggöra | 1.   Myndigheten ska utföra sitt arbete med en hög grad av öppenhet
  , i överensstämmelse med förordning (EG) nr 1367/2006 och utan att det påverkar tillämpningen av direktiv (EG) nr 1049/2001
  . Den skall särskilt utan dröjsmål offentliggöra |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Myndigheten ska utföra sitt arbete med en hög grad av öppenhet. Den skall särskilt utan dröjsmål offentliggöra

1.   Myndigheten ska utföra sitt arbete med en hög grad av öppenhet
  , i överensstämmelse med förordning (EG) nr 1367/2006 och utan att det påverkar tillämpningen av direktiv (EG) nr 1049/2001
  . Den skall särskilt utan dröjsmål offentliggöra

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5 – led a

Artikel 1 – led 5 – led a

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 38 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Den
  vetenskapliga kommitténs
  samt
  de vetenskapliga panelernas och deras arbetsgruppers dagordningar och protokoll. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Den
  vetenskapliga kommitténs
  samt
  de vetenskapliga panelernas och deras arbetsgruppers dagordningar och protokoll.

Den

samt

| a) | Styrelsens, den rådgivande kommitténs, den
  vetenskapliga kommitténs
  och
  de vetenskapliga panelernas och deras arbetsgruppers dagordningar
  , deltagarförteckningar
  och protokoll. |
| --- | --- |

a)

Styrelsens, den rådgivande kommitténs, den
  vetenskapliga kommitténs
  och
  de vetenskapliga panelernas och deras arbetsgruppers dagordningar
  , deltagarförteckningar
  och protokoll.

Styrelsens, den rådgivande kommitténs, den

och

, deltagarförteckningar

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5 – led a

Artikel 1 – led 5 – led a

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 38 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Vetenskapliga uppgifter, undersökningar och annan information som ligger till grund för ansökningar om godkännande enligt unionens livsmedelslagstiftning, inklusive kompletterande uppgifter som lämnas av de sökande, samt andra vetenskapliga uppgifter och information till stöd för begäranden från Europaparlamentet, kommissionen och medlemsstaterna om en vetenskaplig produkt, inklusive ett vetenskapligt yttrande, med beaktande av skyddet för konfidentiella uppgifter och av personuppgifter i enlighet med artiklarna 39–39f. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Vetenskapliga uppgifter, undersökningar och annan information som ligger till grund för ansökningar om godkännande enligt unionens livsmedelslagstiftning, inklusive kompletterande uppgifter som lämnas av de sökande, samt andra vetenskapliga uppgifter och information till stöd för begäranden från Europaparlamentet, kommissionen och medlemsstaterna om en vetenskaplig produkt, inklusive ett vetenskapligt yttrande, med beaktande av skyddet för konfidentiella uppgifter och av personuppgifter i enlighet med artiklarna 39–39f.

| c) | Vetenskapliga uppgifter, undersökningar och annan information som ligger till grund för ansökningar om godkännande enligt unionens livsmedelslagstiftning, inklusive kompletterande uppgifter som lämnas av de sökande, samt andra vetenskapliga uppgifter och information till stöd för begäranden från Europaparlamentet, kommissionen och medlemsstaterna om en vetenskaplig produkt, inklusive ett vetenskapligt yttrande, med beaktande av
  det övervägande allmänna intresset som motiverar ett utlämnande och
  skyddet för konfidentiella uppgifter och av personuppgifter i enlighet med artiklarna 39–39f. |
| --- | --- |

c)

Vetenskapliga uppgifter, undersökningar och annan information som ligger till grund för ansökningar om godkännande enligt unionens livsmedelslagstiftning, inklusive kompletterande uppgifter som lämnas av de sökande, samt andra vetenskapliga uppgifter och information till stöd för begäranden från Europaparlamentet, kommissionen och medlemsstaterna om en vetenskaplig produkt, inklusive ett vetenskapligt yttrande, med beaktande av
  det övervägande allmänna intresset som motiverar ett utlämnande och
  skyddet för konfidentiella uppgifter och av personuppgifter i enlighet med artiklarna 39–39f.

det övervägande allmänna intresset som motiverar ett utlämnande och

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5 – led a

Artikel 1 – led 5 – led a

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 38 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | De uppgifter på vilka vetenskapliga produkter, däribland vetenskapliga yttranden, grundar sig, med beaktande av skyddet för konfidentiella uppgifter och av personuppgifter i enlighet med artiklarna 39–39f. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

De uppgifter på vilka vetenskapliga produkter, däribland vetenskapliga yttranden, grundar sig, med beaktande av skyddet för konfidentiella uppgifter och av personuppgifter i enlighet med artiklarna 39–39f.

| d) | De uppgifter på vilka vetenskapliga produkter, däribland vetenskapliga yttranden, grundar sig, med beaktande av
  det övervägande allmänintresset för ett utlämnande och
  skyddet för konfidentiella uppgifter och av personuppgifter i enlighet med artiklarna 39–39f. |
| --- | --- |

d)

De uppgifter på vilka vetenskapliga produkter, däribland vetenskapliga yttranden, grundar sig, med beaktande av
  det övervägande allmänintresset för ett utlämnande och
  skyddet för konfidentiella uppgifter och av personuppgifter i enlighet med artiklarna 39–39f.

det övervägande allmänintresset för ett utlämnande och

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5 – led a

Artikel 1 – led 5 – led a

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 38 – punkt 1 – led ha (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ha) | Uppgifter gällande den sökandes namn och adress samt rubriken på ansökan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ha)

ha)

Uppgifter gällande den sökandes namn och adress samt rubriken på ansökan.

Uppgifter gällande den sökandes namn och adress samt rubriken på ansökan.

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5 – led a

Artikel 1 – led 5 – led a

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 38 – punkt 1 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | De råd som myndigheten ger till potentiella sökande innan ansökan görs enligt artiklarna 32a och 32c. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

De råd som myndigheten ger till potentiella sökande innan ansökan görs enligt artiklarna 32a och 32c.

| i) | De
  allmänna
  råd som myndigheten ger till potentiella sökande innan ansökan görs enligt artiklarna 32a och 32c. |
| --- | --- |

i)

De
  allmänna
  råd som myndigheten ger till potentiella sökande innan ansökan görs enligt artiklarna 32a och 32c.

allmänna

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5 – led a

Artikel 1 – led 5 – led a

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 38 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De uppgifter som avses i första stycket ska offentliggöras på en särskild del av myndighetens webbplats. Denna del ska vara allmänt tillgänglig och lättåtkomlig. De berörda uppgifterna ska vara tillgängliga för nedladdning, utskrift och genomsökning i ett elektroniskt format.” | De uppgifter som avses i första stycket ska offentliggöras på en särskild del av myndighetens webbplats. Denna del ska vara allmänt tillgänglig och lättåtkomlig
  , men förutsätta tydliga förpliktelser, som registreras elektroniskt, från de personers sida som konsulterar denna del, samt omfattas av åtgärder och påföljder som är effektiva, proportionella och avskräckande mot alla former av kommersiellt bruk
  . De berörda uppgifterna ska vara tillgängliga för nedladdning, utskrift
  med digitalt vattenmärke för spårbarhet
  och genomsökning i ett elektroniskt format
  , som ska vara maskinläsbart
  .
  Dessa åtgärder ska vara inriktade på kommersiell användning av dokument och deras inlämnande. Åtgärderna ska utformas så att de ger ett effektivt skydd mot kommersiellt bruk av de uppgifter som avses i första stycket både inom unionen och i tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De uppgifter som avses i första stycket ska offentliggöras på en särskild del av myndighetens webbplats. Denna del ska vara allmänt tillgänglig och lättåtkomlig. De berörda uppgifterna ska vara tillgängliga för nedladdning, utskrift och genomsökning i ett elektroniskt format.”

De uppgifter som avses i första stycket ska offentliggöras på en särskild del av myndighetens webbplats. Denna del ska vara allmänt tillgänglig och lättåtkomlig
  , men förutsätta tydliga förpliktelser, som registreras elektroniskt, från de personers sida som konsulterar denna del, samt omfattas av åtgärder och påföljder som är effektiva, proportionella och avskräckande mot alla former av kommersiellt bruk
  . De berörda uppgifterna ska vara tillgängliga för nedladdning, utskrift
  med digitalt vattenmärke för spårbarhet
  och genomsökning i ett elektroniskt format
  , som ska vara maskinläsbart
  .
  Dessa åtgärder ska vara inriktade på kommersiell användning av dokument och deras inlämnande. Åtgärderna ska utformas så att de ger ett effektivt skydd mot kommersiellt bruk av de uppgifter som avses i första stycket både inom unionen och i tredjeländer.

, men förutsätta tydliga förpliktelser, som registreras elektroniskt, från de personers sida som konsulterar denna del, samt omfattas av åtgärder och påföljder som är effektiva, proportionella och avskräckande mot alla former av kommersiellt bruk

med digitalt vattenmärke för spårbarhet

, som ska vara maskinläsbart

Dessa åtgärder ska vara inriktade på kommersiell användning av dokument och deras inlämnande. Åtgärderna ska utformas så att de ger ett effektivt skydd mot kommersiellt bruk av de uppgifter som avses i första stycket både inom unionen och i tredjeländer.

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5 – led b

Artikel 1 – led 5 – led b

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 38 – punkt 1a – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1a.   Utlämnandet av de uppgifter som nämns i punkt 1 c till allmänheten får inte påverka | 1a.   Utlämnandet av de uppgifter som nämns i punkt 1 c
  , d och i
  till allmänheten får inte påverka |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.   Utlämnandet av de uppgifter som nämns i punkt 1 c till allmänheten får inte påverka

1a.   Utlämnandet av de uppgifter som nämns i punkt 1 c
  , d och i
  till allmänheten får inte påverka

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5 – led b

Artikel 1 – led 5 – led b

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 38 – punkt 1a – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | eventuella immateriella rättigheter som kan finnas avseende handlingar eller deras innehåll, eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

a)

eventuella immateriella rättigheter som kan finnas avseende handlingar eller deras innehåll, eller

eventuella immateriella rättigheter som kan finnas avseende handlingar eller deras innehåll, eller

utgår

utgår

Ändring 163

Ändring 163

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5 – led b

Artikel 1 – led 5 – led b

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 38 – punkt 1a – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utlämnande till allmänheten av de uppgifter som nämns i punkt 1 c får inte betraktas som ett uttryckligt eller underförstått tillstånd eller licens för att använda, mångfaldiga eller på annat sätt utnyttja berörda data och information eller innehåll, och deras användning tillhör inte
  EU:s
  ansvar. | Utlämnande till allmänheten av de uppgifter som nämns i punkt 1 c får inte betraktas som ett uttryckligt eller underförstått tillstånd eller licens för att
  kommersiellt
  använda, mångfaldiga eller på annat sätt utnyttja berörda data och information eller innehåll
  för kommersiella syften. För att undvika tvivel får de offentliggjorda uppgifterna användas för att granska resultaten på offentlig och akademisk nivå, och även för att få en bättre förståelse av de potentiellt skadliga effekterna på människors hälsa och på miljön
  , och deras användning
  av tredje part
  tillhör inte
  unionens
  ansvar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utlämnande till allmänheten av de uppgifter som nämns i punkt 1 c får inte betraktas som ett uttryckligt eller underförstått tillstånd eller licens för att använda, mångfaldiga eller på annat sätt utnyttja berörda data och information eller innehåll, och deras användning tillhör inte
  EU:s
  ansvar.

EU:s

Utlämnande till allmänheten av de uppgifter som nämns i punkt 1 c får inte betraktas som ett uttryckligt eller underförstått tillstånd eller licens för att
  kommersiellt
  använda, mångfaldiga eller på annat sätt utnyttja berörda data och information eller innehåll
  för kommersiella syften. För att undvika tvivel får de offentliggjorda uppgifterna användas för att granska resultaten på offentlig och akademisk nivå, och även för att få en bättre förståelse av de potentiellt skadliga effekterna på människors hälsa och på miljön
  , och deras användning
  av tredje part
  tillhör inte
  unionens
  ansvar.

kommersiellt

för kommersiella syften. För att undvika tvivel får de offentliggjorda uppgifterna användas för att granska resultaten på offentlig och akademisk nivå, och även för att få en bättre förståelse av de potentiellt skadliga effekterna på människors hälsa och på miljön

av tredje part

unionens

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5 – led ca (nytt)

Artikel 1 – led 5 – led ca (nytt)

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 38 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | Följande punkt ska införas:





  ”3a.
     
  Denna artikel påverkar inte tillämpningen av direktiv 2003/4/EG eller förordningarna (EG) nr 1049/2001 och (EG) nr 1367/2006.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

Följande punkt ska införas:

Följande punkt ska införas:

”3a.
     
  Denna artikel påverkar inte tillämpningen av direktiv 2003/4/EG eller förordningarna (EG) nr 1049/2001 och (EG) nr 1367/2006.”

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 6

Artikel 1 – led 6

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 39 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Genom undantag från artikel 38 får myndigheten inte offentliggöra uppgifter för vilka konfidentiell behandling har begärts
  i enlighet med
  de villkor som anges i denna artikel. | 1.   Genom undantag från artikel 38
  , och utan att det påverkar tillämpningen av förordning (EG) nr 1049/2001 och direktiv 2003/4/EG och den allmänna principen att folkhälsan alltid går före privata intressen,
  får myndigheten inte offentliggöra uppgifter för vilka konfidentiell behandling har begärts
  och beviljats vid uppfyllandet av
  de villkor som anges i denna artikel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Genom undantag från artikel 38 får myndigheten inte offentliggöra uppgifter för vilka konfidentiell behandling har begärts
  i enlighet med
  de villkor som anges i denna artikel.

1.   Genom undantag från artikel 38
  , och utan att det påverkar tillämpningen av förordning (EG) nr 1049/2001 och direktiv 2003/4/EG och den allmänna principen att folkhälsan alltid går före privata intressen,
  får myndigheten inte offentliggöra uppgifter för vilka konfidentiell behandling har begärts
  och beviljats vid uppfyllandet av
  de villkor som anges i denna artikel.

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 6

Artikel 1 – led 6

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 39 – punkt 2 – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Den metod, och andra tekniska och industriella specifikationer avseende metoden, som används för att tillverka eller framställa föremålet för begäran om en vetenskaplig produkt, inklusive ett vetenskapligt yttrande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Den metod, och andra tekniska och industriella specifikationer avseende metoden, som används för att tillverka eller framställa föremålet för begäran om en vetenskaplig produkt, inklusive ett vetenskapligt yttrande.

| 1. | Den metod, och andra tekniska och industriella specifikationer avseende metoden, som används för att tillverka eller framställa föremålet för begäran om en vetenskaplig produkt, inklusive ett vetenskapligt yttrande
  , utom när detta är relevant för att förstå de potentiella hälso- och miljöeffekterna, under förutsättning att sökanden visar att en sådan metod inte medför utsläpp i miljön och inte är hälso- eller miljöskadlig
  . |
| --- | --- |

1.

Den metod, och andra tekniska och industriella specifikationer avseende metoden, som används för att tillverka eller framställa föremålet för begäran om en vetenskaplig produkt, inklusive ett vetenskapligt yttrande
  , utom när detta är relevant för att förstå de potentiella hälso- och miljöeffekterna, under förutsättning att sökanden visar att en sådan metod inte medför utsläpp i miljön och inte är hälso- eller miljöskadlig
  .

, utom när detta är relevant för att förstå de potentiella hälso- och miljöeffekterna, under förutsättning att sökanden visar att en sådan metod inte medför utsläpp i miljön och inte är hälso- eller miljöskadlig

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 6

Artikel 1 – led 6

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 39 – punkt 2 – led 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3. | Kommersiella uppgifter som avslöjar den sökandes anskaffning, marknadsandelar eller affärsstrategi. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.

Kommersiella uppgifter som avslöjar den sökandes anskaffning, marknadsandelar eller affärsstrategi.

| 3. | Kommersiella uppgifter som avslöjar den sökandes anskaffning,
  innovativa idéer för produkten/ämnet,
  marknadsandelar eller affärsstrategi. |
| --- | --- |

3.

Kommersiella uppgifter som avslöjar den sökandes anskaffning,
  innovativa idéer för produkten/ämnet,
  marknadsandelar eller affärsstrategi.

innovativa idéer för produkten/ämnet,

(Denna ändring berör hela texten. Om ändringen antas ska hela texten anpassas i överensstämmelse härmed.)

(Denna ändring berör hela texten. Om ändringen antas ska hela texten anpassas i överensstämmelse härmed.)

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 6

Artikel 1 – led 6

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 39 – punkt 2 – led 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4. | Den kvantitativa sammansättningen av föremålet för begäran om en vetenskaplig produkt, inklusive ett vetenskapligt yttrande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.

Den kvantitativa sammansättningen av föremålet för begäran om en vetenskaplig produkt, inklusive ett vetenskapligt yttrande.

| 4. | Den kvantitativa sammansättningen av föremålet för begäran om en vetenskaplig produkt, inklusive ett vetenskapligt yttrande
  , förutom när den är relevant för att förstå de potentiella hälso- och miljöeffekterna
  . |
| --- | --- |

4.

Den kvantitativa sammansättningen av föremålet för begäran om en vetenskaplig produkt, inklusive ett vetenskapligt yttrande
  , förutom när den är relevant för att förstå de potentiella hälso- och miljöeffekterna
  .

, förutom när den är relevant för att förstå de potentiella hälso- och miljöeffekterna

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 6

Artikel 1 – led 6

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 39 – punkt 4 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Om brådskande åtgärder är väsentliga för att skydda människors eller djurs hälsa eller miljön, t.ex. i nödsituationer, får myndigheten lämna ut de uppgifter som avses i punkterna 2 och 3. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Om brådskande åtgärder är väsentliga för att skydda människors eller djurs hälsa eller miljön, t.ex. i nödsituationer, får myndigheten lämna ut de uppgifter som avses i punkterna 2 och 3.

| a) | Om brådskande åtgärder är väsentliga för att skydda människors eller djurs hälsa eller miljön, t.ex. i nödsituationer, får myndigheten lämna ut de uppgifter som avses i punkterna 2 och 3
  , eller |
| --- | --- |

a)

Om brådskande åtgärder är väsentliga för att skydda människors eller djurs hälsa eller miljön, t.ex. i nödsituationer, får myndigheten lämna ut de uppgifter som avses i punkterna 2 och 3
  , eller

, eller

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 6

Artikel 1 – led 6

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 39 – punkt 4 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Uppgifter
  som ingår i slutsatserna i vetenskapliga produkter, inklusive vetenskapliga yttranden, som meddelas av myndigheten och som rör förutsebara
  hälsoeffekter
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Uppgifter
  som ingår i slutsatserna i vetenskapliga produkter, inklusive vetenskapliga yttranden, som meddelas av myndigheten och som rör förutsebara
  hälsoeffekter
  .

Uppgifter

hälsoeffekter

| b) | de uppgifter
  som ingår i slutsatserna i vetenskapliga produkter, inklusive vetenskapliga yttranden, som meddelas av myndigheten och som rör förutsebara
  effekter för folk- och djurhälsan eller miljön
  . |
| --- | --- |

b)

de uppgifter
  som ingår i slutsatserna i vetenskapliga produkter, inklusive vetenskapliga yttranden, som meddelas av myndigheten och som rör förutsebara
  effekter för folk- och djurhälsan eller miljön
  .

de uppgifter

effekter för folk- och djurhälsan eller miljön

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 6

Artikel 1 – led 6

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 39 – punkt 4 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | Om det föreligger ett övervägande allmänintresse av utlämnande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

ba)

Om det föreligger ett övervägande allmänintresse av utlämnande.

Om det föreligger ett övervägande allmänintresse av utlämnande.

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 6

Artikel 1 – led 6

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 39 – punkt 4 – led bb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | bb) | Alla uppgifter för vilka det föreligger ett övervägande allmänintresse av utlämnande enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1049/2001 och artikel 6 i förordning (EG) nr 1367/2006, i synnerhet när uppgifterna gäller miljöutsläpp. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

bb)

bb)

Alla uppgifter för vilka det föreligger ett övervägande allmänintresse av utlämnande enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1049/2001 och artikel 6 i förordning (EG) nr 1367/2006, i synnerhet när uppgifterna gäller miljöutsläpp.

Alla uppgifter för vilka det föreligger ett övervägande allmänintresse av utlämnande enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1049/2001 och artikel 6 i förordning (EG) nr 1367/2006, i synnerhet när uppgifterna gäller miljöutsläpp.

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 6

Artikel 1 – led 6

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 39 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Denna bestämmelse påverkar inte tillämpningen av direktiv 2003/4/EG och förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 1367/2006. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Denna bestämmelse påverkar inte tillämpningen av direktiv 2003/4/EG och förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 1367/2006.

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 39a – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om en sökande lämnar in en begäran om konfidentiell behandling, ska sökanden tillhandahålla en icke-konfidentiell version och en konfidentiell version av de uppgifter som lämnas i standardiserade dataformat enligt artikel 39f, om sådana finns. Den icke-konfidentiella versionen ska
  inte innehålla
  de uppgifter
  som
  sökanden
  anser vara konfidentiella
  i enlighet med artikel 39.2 och 39.3. Den konfidentiella versionen ska innehålla alla uppgifter som lämnats in, inbegripet de uppgifter som sökanden anser vara konfidentiella. De uppgifter för vilka konfidentiell behandling begärts ska i den konfidentiella versionen vara tydligt angivna. Sökanden ska tydligt ange de
  skäl
  som ligger till grund för begäran om konfidentiell behandling för de olika uppgifterna. | 2.   Om en sökande lämnar in en begäran om konfidentiell behandling, ska sökanden tillhandahålla en icke-konfidentiell version och en konfidentiell version av de uppgifter som lämnas i standardiserade dataformat enligt artikel 39f, om sådana finns.
  I
  den icke-konfidentiella versionen ska de uppgifter
  svartmarkeras för vilka
  sökanden
  begärt konfidentiell behandling
  i enlighet med artikel 39.2 och 39.3. Den konfidentiella versionen ska innehålla alla uppgifter som lämnats in, inbegripet de uppgifter som sökanden anser vara konfidentiella. De uppgifter för vilka konfidentiell behandling begärts ska i den konfidentiella versionen vara tydligt angivna. Sökanden ska tydligt ange de
  verifierbara motiveringar och bevis
  som ligger till grund för begäran om konfidentiell behandling för de olika uppgifterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om en sökande lämnar in en begäran om konfidentiell behandling, ska sökanden tillhandahålla en icke-konfidentiell version och en konfidentiell version av de uppgifter som lämnas i standardiserade dataformat enligt artikel 39f, om sådana finns. Den icke-konfidentiella versionen ska
  inte innehålla
  de uppgifter
  som
  sökanden
  anser vara konfidentiella
  i enlighet med artikel 39.2 och 39.3. Den konfidentiella versionen ska innehålla alla uppgifter som lämnats in, inbegripet de uppgifter som sökanden anser vara konfidentiella. De uppgifter för vilka konfidentiell behandling begärts ska i den konfidentiella versionen vara tydligt angivna. Sökanden ska tydligt ange de
  skäl
  som ligger till grund för begäran om konfidentiell behandling för de olika uppgifterna.

2.   Om en sökande lämnar in en begäran om konfidentiell behandling, ska sökanden tillhandahålla en icke-konfidentiell version och en konfidentiell version av de uppgifter som lämnas i standardiserade dataformat enligt artikel 39f, om sådana finns.
  I
  den icke-konfidentiella versionen ska de uppgifter
  svartmarkeras för vilka
  sökanden
  begärt konfidentiell behandling
  i enlighet med artikel 39.2 och 39.3. Den konfidentiella versionen ska innehålla alla uppgifter som lämnats in, inbegripet de uppgifter som sökanden anser vara konfidentiella. De uppgifter för vilka konfidentiell behandling begärts ska i den konfidentiella versionen vara tydligt angivna. Sökanden ska tydligt ange de
  verifierbara motiveringar och bevis
  som ligger till grund för begäran om konfidentiell behandling för de olika uppgifterna.

Ändring 167

Ändring 167

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 39b – punkt 1 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Utan dröjsmål offentliggöra den icke-konfidentiella
  version
  som den sökande lämnat in. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Utan dröjsmål offentliggöra den icke-konfidentiella
  version
  som den sökande lämnat in.

version

| a) | Utan dröjsmål offentliggöra den icke-konfidentiella
  versionen av den ansökan
  som den sökande lämnat in
  , så snart denna ansökan har bedömts vara godtagbar
  . |
| --- | --- |

a)

Utan dröjsmål offentliggöra den icke-konfidentiella
  versionen av den ansökan
  som den sökande lämnat in
  , så snart denna ansökan har bedömts vara godtagbar
  .

versionen av den ansökan

, så snart denna ansökan har bedömts vara godtagbar

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 39b – punkt 1 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Skriftligen underrätta sökanden om sin avsikt att lämna ut uppgifter och skälen för detta, innan myndigheten formellt fattar ett beslut om begäran om konfidentiell behandling. Om sökanden
  inte håller med om
  myndighetens bedömning får sökanden lämna synpunkter
  eller
  dra tillbaka sin ansökan inom
  två
  veckor från den dag då den meddelades myndighetens ståndpunkt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Skriftligen underrätta sökanden om sin avsikt att lämna ut uppgifter och skälen för detta, innan myndigheten formellt fattar ett beslut om begäran om konfidentiell behandling. Om sökanden
  inte håller med om
  myndighetens bedömning får sökanden lämna synpunkter
  eller
  dra tillbaka sin ansökan inom
  två
  veckor från den dag då den meddelades myndighetens ståndpunkt.

inte håller med om

eller

två

| c) | Skriftligen underrätta sökanden om sin avsikt att lämna ut uppgifter och skälen för detta, innan myndigheten formellt fattar ett beslut om begäran om konfidentiell behandling. Om sökanden
  invänder mot
  myndighetens bedömning får sökanden
  1)
  lämna synpunkter
  , 2)
  dra tillbaka sin ansökan
  , eller 3) begära en granskning hos myndighetens överklagandenämnd
  inom
  fyra
  veckor från den dag då den meddelades myndighetens ståndpunkt.
  Sökanden kan meddela myndigheten skriftligen om sin avsikt att begära en omprövning av ståndpunkten hos myndighetens överklagandenämnd. I sådana fall ska sökanden inom 60 dagar från mottagandet av ståndpunkten underrätta myndigheten om de detaljerade skälen för sin begäran. Myndighetens överklagandenämnd ska ompröva beslutet inom 60 dagar från mottagandet av skälen för begäran. |
| --- | --- |

c)

Skriftligen underrätta sökanden om sin avsikt att lämna ut uppgifter och skälen för detta, innan myndigheten formellt fattar ett beslut om begäran om konfidentiell behandling. Om sökanden
  invänder mot
  myndighetens bedömning får sökanden
  1)
  lämna synpunkter
  , 2)
  dra tillbaka sin ansökan
  , eller 3) begära en granskning hos myndighetens överklagandenämnd
  inom
  fyra
  veckor från den dag då den meddelades myndighetens ståndpunkt.
  Sökanden kan meddela myndigheten skriftligen om sin avsikt att begära en omprövning av ståndpunkten hos myndighetens överklagandenämnd. I sådana fall ska sökanden inom 60 dagar från mottagandet av ståndpunkten underrätta myndigheten om de detaljerade skälen för sin begäran. Myndighetens överklagandenämnd ska ompröva beslutet inom 60 dagar från mottagandet av skälen för begäran.

invänder mot

1)

, 2)

, eller 3) begära en granskning hos myndighetens överklagandenämnd

fyra

Sökanden kan meddela myndigheten skriftligen om sin avsikt att begära en omprövning av ståndpunkten hos myndighetens överklagandenämnd. I sådana fall ska sökanden inom 60 dagar från mottagandet av ståndpunkten underrätta myndigheten om de detaljerade skälen för sin begäran. Myndighetens överklagandenämnd ska ompröva beslutet inom 60 dagar från mottagandet av skälen för begäran.

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 39b – punkt 1 – stycke 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | Anta ett motiverat beslut om begäran om konfidentiell behandling med beaktande av synpunkterna från den sökande inom
  tio
  veckor från dagen för mottagande av begäran om konfidentiell behandling vad gäller ansökningar om godkännande, och utan onödigt dröjsmål i fråga om kompletterande uppgifter, och meddela sökanden detta beslut och underrätta kommissionen och medlemsstaterna om det. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

Anta ett motiverat beslut om begäran om konfidentiell behandling med beaktande av synpunkterna från den sökande inom
  tio
  veckor från dagen för mottagande av begäran om konfidentiell behandling vad gäller ansökningar om godkännande, och utan onödigt dröjsmål i fråga om kompletterande uppgifter, och meddela sökanden detta beslut och underrätta kommissionen och medlemsstaterna om det.

tio

| d) | Anta ett motiverat beslut om begäran om konfidentiell behandling med beaktande av synpunkterna från den sökande inom
  åtta
  veckor från dagen för mottagande av begäran om konfidentiell behandling vad gäller ansökningar om godkännande, och utan onödigt dröjsmål i fråga om kompletterande uppgifter, och
  i varje enskilt fall
  meddela sökanden detta beslut och underrätta kommissionen och medlemsstaterna om det. |
| --- | --- |

d)

Anta ett motiverat beslut om begäran om konfidentiell behandling med beaktande av synpunkterna från den sökande inom
  åtta
  veckor från dagen för mottagande av begäran om konfidentiell behandling vad gäller ansökningar om godkännande, och utan onödigt dröjsmål i fråga om kompletterande uppgifter, och
  i varje enskilt fall
  meddela sökanden detta beslut och underrätta kommissionen och medlemsstaterna om det.

åtta

i varje enskilt fall

Ändring 140

Ändring 140

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 39b – punkt 1 – stycke 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | Offentliggöra
  alla ytterligare uppgifter för vilka
  en begäran om konfidentiell behandling
  inte har godkänts som berättigad tidigast två veckor efter det att
  sökanden
  har meddelats beslutet i enlighet med led d
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

e)

Offentliggöra
  alla ytterligare uppgifter för vilka
  en begäran om konfidentiell behandling
  inte har godkänts som berättigad tidigast två veckor efter det att
  sökanden
  har meddelats beslutet i enlighet med led d
  .

alla ytterligare uppgifter för vilka

inte har godkänts som berättigad tidigast två veckor efter det att

har meddelats beslutet i enlighet med led d

| e) | Offentliggöra
  icke-konfidentiella uppgifter i samband med ansökan först när ett slutgiltigt beslut har fattats gällande
  en begäran om konfidentiell behandling
  i enlighet med denna artikel och myndigheten har offentliggjort sitt preliminära vetenskapliga yttrande i enlighet med artikel 38. Om en sökande återkallar sin ansökan om godkännande enligt artikel 39 c, eftersom
  sökanden
  anser att myndighetens planerade offentliggörande av uppgifterna är för omfattande ska myndigheten, kommissionen och medlemsstaterna inte offentliggöra några uppgifter om ansökan om godkännande
  . |
| --- | --- |

e)

Offentliggöra
  icke-konfidentiella uppgifter i samband med ansökan först när ett slutgiltigt beslut har fattats gällande
  en begäran om konfidentiell behandling
  i enlighet med denna artikel och myndigheten har offentliggjort sitt preliminära vetenskapliga yttrande i enlighet med artikel 38. Om en sökande återkallar sin ansökan om godkännande enligt artikel 39 c, eftersom
  sökanden
  anser att myndighetens planerade offentliggörande av uppgifterna är för omfattande ska myndigheten, kommissionen och medlemsstaterna inte offentliggöra några uppgifter om ansökan om godkännande
  .

icke-konfidentiella uppgifter i samband med ansökan först när ett slutgiltigt beslut har fattats gällande

i enlighet med denna artikel och myndigheten har offentliggjort sitt preliminära vetenskapliga yttrande i enlighet med artikel 38. Om en sökande återkallar sin ansökan om godkännande enligt artikel 39 c, eftersom

anser att myndighetens planerade offentliggörande av uppgifterna är för omfattande ska myndigheten, kommissionen och medlemsstaterna inte offentliggöra några uppgifter om ansökan om godkännande

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 39b – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De beslut som fattas av myndigheten
  i
  enlighet med denna artikel kan göras till föremål för en talan inför Europeiska unionens domstol på de villkor som anges i artikel 263
  respektive 278
  i fördraget. | De beslut som fattas av myndigheten
  in
  enlighet med denna artikel kan göras till föremål för en talan inför
  myndighetens överklagandenämnd, som kommissionen ska inrätta genom delegerade akter. Dessa delegerade akter ska antas i enlighet med artikel 57a i denna förordning. Ett överklagande som lämnas in i enlighet med denna punkt har suspensiv verkan. Sökanden kan meddela myndigheten skriftligen om sin avsikt att begära en omprövning av ståndpunkten hos myndighetens överklagandenämnd. I sådana fall ska sökanden inom 60 dagar från mottagandet av ståndpunkten underrätta myndigheten om de detaljerade skälen för sin begäran. Myndighetens överklagandenämnd ska ompröva beslutet inom 60 dagar från mottagandet av skälen för begäran. Om myndighetens överklagandenämnd fattar ett motstridigt beslut kan ärendet hänskjutas till
  Europeiska unionens domstol på de villkor som anges i artikel 263 i fördraget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De beslut som fattas av myndigheten
  i
  enlighet med denna artikel kan göras till föremål för en talan inför Europeiska unionens domstol på de villkor som anges i artikel 263
  respektive 278
  i fördraget.

i

respektive 278

De beslut som fattas av myndigheten
  in
  enlighet med denna artikel kan göras till föremål för en talan inför
  myndighetens överklagandenämnd, som kommissionen ska inrätta genom delegerade akter. Dessa delegerade akter ska antas i enlighet med artikel 57a i denna förordning. Ett överklagande som lämnas in i enlighet med denna punkt har suspensiv verkan. Sökanden kan meddela myndigheten skriftligen om sin avsikt att begära en omprövning av ståndpunkten hos myndighetens överklagandenämnd. I sådana fall ska sökanden inom 60 dagar från mottagandet av ståndpunkten underrätta myndigheten om de detaljerade skälen för sin begäran. Myndighetens överklagandenämnd ska ompröva beslutet inom 60 dagar från mottagandet av skälen för begäran. Om myndighetens överklagandenämnd fattar ett motstridigt beslut kan ärendet hänskjutas till
  Europeiska unionens domstol på de villkor som anges i artikel 263 i fördraget.

in

myndighetens överklagandenämnd, som kommissionen ska inrätta genom delegerade akter. Dessa delegerade akter ska antas i enlighet med artikel 57a i denna förordning. Ett överklagande som lämnas in i enlighet med denna punkt har suspensiv verkan. Sökanden kan meddela myndigheten skriftligen om sin avsikt att begära en omprövning av ståndpunkten hos myndighetens överklagandenämnd. I sådana fall ska sökanden inom 60 dagar från mottagandet av ståndpunkten underrätta myndigheten om de detaljerade skälen för sin begäran. Myndighetens överklagandenämnd ska ompröva beslutet inom 60 dagar från mottagandet av skälen för begäran. Om myndighetens överklagandenämnd fattar ett motstridigt beslut kan ärendet hänskjutas till

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 39d – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen och medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga så att uppgifter som de mottagit enligt unionens livsmedelslagstiftning för vilka konfidentiell behandling har begärts inte offentliggörs förrän ett beslut om konfidentiell behandling har fattats av myndigheten och har blivit slutgiltigt. Kommissionen och medlemsstaterna ska
  också
  vidta de åtgärder som är nödvändiga så att uppgifter för vilka konfidentiell behandling har beviljats av myndigheten inte offentliggörs. | 2.   Kommissionen och medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga så att uppgifter som de mottagit enligt unionens livsmedelslagstiftning för vilka konfidentiell behandling har begärts inte offentliggörs förrän ett beslut om konfidentiell behandling har fattats av myndigheten och har blivit slutgiltigt
  , såvida inte tillgång till uppgifterna krävs i enlighet med direktiv 2003/4/EG eller nationell lagstiftning gällande tillgång till handlingar
  . Kommissionen och medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga så att uppgifter för vilka konfidentiell behandling har beviljats av myndigheten inte offentliggörs
  , såvida inte tillgång till uppgifterna krävs i enlighet med direktiv 2003/4/EG eller nationell lagstiftning gällande tillgång till handlingar
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen och medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga så att uppgifter som de mottagit enligt unionens livsmedelslagstiftning för vilka konfidentiell behandling har begärts inte offentliggörs förrän ett beslut om konfidentiell behandling har fattats av myndigheten och har blivit slutgiltigt. Kommissionen och medlemsstaterna ska
  också
  vidta de åtgärder som är nödvändiga så att uppgifter för vilka konfidentiell behandling har beviljats av myndigheten inte offentliggörs.

2.   Kommissionen och medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga så att uppgifter som de mottagit enligt unionens livsmedelslagstiftning för vilka konfidentiell behandling har begärts inte offentliggörs förrän ett beslut om konfidentiell behandling har fattats av myndigheten och har blivit slutgiltigt
  , såvida inte tillgång till uppgifterna krävs i enlighet med direktiv 2003/4/EG eller nationell lagstiftning gällande tillgång till handlingar
  . Kommissionen och medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga så att uppgifter för vilka konfidentiell behandling har beviljats av myndigheten inte offentliggörs
  , såvida inte tillgång till uppgifterna krävs i enlighet med direktiv 2003/4/EG eller nationell lagstiftning gällande tillgång till handlingar
  .

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 39d – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Om en sökande inom ramen för ett godkännandeförfarande drar tillbaka eller har dragit tillbaka en ansökan ska myndigheten, kommissionen och medlemsstaterna respektera den konfidentialitet av de kommersiella och industriella uppgifterna som beviljats av myndigheten i enlighet med artiklarna 39–39f. Ansökan ska anses ha dragits tillbaka från och med det ögonblick den skriftliga begäran mottas av det behöriga organ som mottog den ursprungliga ansökan.
  Om tillbakadragandet av ansökan sker innan
  myndigheten
  har fattat beslut om den berörda begäran om konfidentiell behandling får myndigheten
  ,
  kommissionen och medlemsstaterna inte offentliggöra de uppgifter för vilka konfidentiell behandling har begärts
  . | 3.   Om en sökande inom ramen för ett godkännandeförfarande drar tillbaka eller har dragit tillbaka en ansökan ska myndigheten, kommissionen och medlemsstaterna respektera den konfidentialitet av de kommersiella och industriella uppgifterna som beviljats av myndigheten i enlighet med artiklarna 39–39f. Ansökan ska anses ha dragits tillbaka från och med det ögonblick den skriftliga begäran mottas av det behöriga organ som mottog den ursprungliga ansökan. Myndigheten
  ska inte offentliggöra några uppgifter, varken konfidentiella eller icke-konfidentiella
  ,
  om en sökande beslutar att dra tillbaka sin ansökan
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Om en sökande inom ramen för ett godkännandeförfarande drar tillbaka eller har dragit tillbaka en ansökan ska myndigheten, kommissionen och medlemsstaterna respektera den konfidentialitet av de kommersiella och industriella uppgifterna som beviljats av myndigheten i enlighet med artiklarna 39–39f. Ansökan ska anses ha dragits tillbaka från och med det ögonblick den skriftliga begäran mottas av det behöriga organ som mottog den ursprungliga ansökan.
  Om tillbakadragandet av ansökan sker innan
  myndigheten
  har fattat beslut om den berörda begäran om konfidentiell behandling får myndigheten
  ,
  kommissionen och medlemsstaterna inte offentliggöra de uppgifter för vilka konfidentiell behandling har begärts
  .

3.   Om en sökande inom ramen för ett godkännandeförfarande drar tillbaka eller har dragit tillbaka en ansökan ska myndigheten, kommissionen och medlemsstaterna respektera den konfidentialitet av de kommersiella och industriella uppgifterna som beviljats av myndigheten i enlighet med artiklarna 39–39f. Ansökan ska anses ha dragits tillbaka från och med det ögonblick den skriftliga begäran mottas av det behöriga organ som mottog den ursprungliga ansökan. Myndigheten
  ska inte offentliggöra några uppgifter, varken konfidentiella eller icke-konfidentiella
  ,
  om en sökande beslutar att dra tillbaka sin ansökan
  .

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 39e – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | namnen på alla deltagare i möten i den vetenskapliga kommittén, de vetenskapliga panelerna och
  deras arbetsgrupper
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

namnen på alla deltagare i möten i den vetenskapliga kommittén, de vetenskapliga panelerna och
  deras arbetsgrupper
  .

deras arbetsgrupper

| c) | namnen på alla deltagare
  och observatörer
  i möten i den vetenskapliga kommittén, de vetenskapliga panelerna
  , deras arbetsgrupper
  och
  i alla övriga möten i ad hoc-grupper om ärendet
  . |
| --- | --- |

c)

namnen på alla deltagare
  och observatörer
  i möten i den vetenskapliga kommittén, de vetenskapliga panelerna
  , deras arbetsgrupper
  och
  i alla övriga möten i ad hoc-grupper om ärendet
  .

och observatörer

, deras arbetsgrupper

i alla övriga möten i ad hoc-grupper om ärendet

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 39f – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Vid tillämpningen av artikel 38.1 c och i syfte att säkerställa en effektiv handläggning av begäranden till myndigheten om en vetenskaplig produkt, ska standardiserade dataformat och programvarupaket antas för att möjliggöra att handlingar lämnas in, söks, kopieras och skrivs ut, samtidigt som
  efterlevnaden av
  kraven i unionens livsmedelslagstiftning
  säkerställs
  . Dessa standardiserade dataformat och programvarupaket får inte baseras på upphovsrättskyddade standarder och ska säkerställa driftskompatibilitet med befintliga metoder för överföring av uppgifter i så stor utsträckning som möjligt. | 1.   Vid tillämpningen av artikel 38.1 c och i syfte att säkerställa en effektiv handläggning av begäranden till myndigheten om en vetenskaplig produkt, ska standardiserade dataformat och programvarupaket antas för att möjliggöra att handlingar lämnas in, söks, kopieras och skrivs ut, samtidigt som
  det säkerställs att
  kraven i unionens livsmedelslagstiftning
  efterlevs och att förfarandet också är genomförbart för små och medelstora företag
  . Dessa standardiserade dataformat och programvarupaket får inte baseras på upphovsrättskyddade standarder och ska säkerställa driftskompatibilitet med befintliga metoder för överföring av uppgifter i så stor utsträckning som möjligt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Vid tillämpningen av artikel 38.1 c och i syfte att säkerställa en effektiv handläggning av begäranden till myndigheten om en vetenskaplig produkt, ska standardiserade dataformat och programvarupaket antas för att möjliggöra att handlingar lämnas in, söks, kopieras och skrivs ut, samtidigt som
  efterlevnaden av
  kraven i unionens livsmedelslagstiftning
  säkerställs
  . Dessa standardiserade dataformat och programvarupaket får inte baseras på upphovsrättskyddade standarder och ska säkerställa driftskompatibilitet med befintliga metoder för överföring av uppgifter i så stor utsträckning som möjligt.

1.   Vid tillämpningen av artikel 38.1 c och i syfte att säkerställa en effektiv handläggning av begäranden till myndigheten om en vetenskaplig produkt, ska standardiserade dataformat och programvarupaket antas för att möjliggöra att handlingar lämnas in, söks, kopieras och skrivs ut, samtidigt som
  det säkerställs att
  kraven i unionens livsmedelslagstiftning
  efterlevs och att förfarandet också är genomförbart för små och medelstora företag
  . Dessa standardiserade dataformat och programvarupaket får inte baseras på upphovsrättskyddade standarder och ska säkerställa driftskompatibilitet med befintliga metoder för överföring av uppgifter i så stor utsträckning som möjligt.

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 39f – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Standardiserade dataformat och programvarupaket ska endast gälla för uppgifter som samlats in efter antagandet av genomförandeakterna i enlighet med punkt 2 b. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Standardiserade dataformat och programvarupaket ska endast gälla för uppgifter som samlats in efter antagandet av genomförandeakterna i enlighet med punkt 2 b.

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 39 g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De informationssystem som myndigheten har för att lagra sina uppgifter, inbegripet konfidentiella uppgifter och personuppgifter, ska utformas
  med en hög säkerhetsnivå
  som är
  lämplig
  med tanke på de risker som föreligger, med beaktande av artiklarna 39–39f i denna förordning. Tillgången ska åtminstone baseras på ett system som kräver två faktorer för autentisering eller tillhandahåller en likvärdig säkerhetsnivå. Systemet ska säkerställa att all tillgång är fullt kontrollerbar.” | De informationssystem som myndigheten har för att lagra sina uppgifter, inbegripet konfidentiella uppgifter och personuppgifter, ska utformas
  på ett sätt som garanterar högsta möjliga säkerhetsstandarder
  som är
  lämpliga
  med tanke på de risker som föreligger, med beaktande av artiklarna 39–39f i denna förordning. Tillgången ska åtminstone baseras på ett system som kräver två faktorer för autentisering eller tillhandahåller en likvärdig säkerhetsnivå. Systemet ska säkerställa att all tillgång är fullt kontrollerbar.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De informationssystem som myndigheten har för att lagra sina uppgifter, inbegripet konfidentiella uppgifter och personuppgifter, ska utformas
  med en hög säkerhetsnivå
  som är
  lämplig
  med tanke på de risker som föreligger, med beaktande av artiklarna 39–39f i denna förordning. Tillgången ska åtminstone baseras på ett system som kräver två faktorer för autentisering eller tillhandahåller en likvärdig säkerhetsnivå. Systemet ska säkerställa att all tillgång är fullt kontrollerbar.”

med en hög säkerhetsnivå

lämplig

De informationssystem som myndigheten har för att lagra sina uppgifter, inbegripet konfidentiella uppgifter och personuppgifter, ska utformas
  på ett sätt som garanterar högsta möjliga säkerhetsstandarder
  som är
  lämpliga
  med tanke på de risker som föreligger, med beaktande av artiklarna 39–39f i denna förordning. Tillgången ska åtminstone baseras på ett system som kräver två faktorer för autentisering eller tillhandahåller en likvärdig säkerhetsnivå. Systemet ska säkerställa att all tillgång är fullt kontrollerbar.”

på ett sätt som garanterar högsta möjliga säkerhetsstandarder

lämpliga

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 9

Artikel 1 – led 9

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 41 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| När det gäller miljöinformation ska
  artiklarna 6 och 7 i
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 (39) också gälla. | Myndigheten ska säkerställa största möjliga tillgång till de handlingar den innehar.
  När det gäller miljöinformation ska Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 (39) också gälla.
  Artiklarna 38–39 i denna förordning ska gälla utan att det påverkar tillämpningen av förordningarna (EG) nr 1049/2001 och (EG) nr 1367/2006. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

När det gäller miljöinformation ska
  artiklarna 6 och 7 i
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 (39) också gälla.

artiklarna 6 och 7 i

39

Myndigheten ska säkerställa största möjliga tillgång till de handlingar den innehar.
  När det gäller miljöinformation ska Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 (39) också gälla.
  Artiklarna 38–39 i denna förordning ska gälla utan att det påverkar tillämpningen av förordningarna (EG) nr 1049/2001 och (EG) nr 1367/2006.

Myndigheten ska säkerställa största möjliga tillgång till de handlingar den innehar.

39

Artiklarna 38–39 i denna förordning ska gälla utan att det påverkar tillämpningen av förordningarna (EG) nr 1049/2001 och (EG) nr 1367/2006.

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 9b (nytt)

Artikel 1 – led 9b (nytt)

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 51 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 9b. | I artikel 51 ska följande punkt införas:




  ”1a.
     
  Kommissionen ska anta en delegerad akt i enlighet med artikel 57a i syfte att utveckla ett harmoniserat nätverksbaserat förvaltningssystem för livsmedelsvarning mellan kommissionen och medlemsstaterna.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9b.

9b.

I artikel 51 ska följande punkt införas:

”1a.
     
  Kommissionen ska anta en delegerad akt i enlighet med artikel 57a i syfte att utveckla ett harmoniserat nätverksbaserat förvaltningssystem för livsmedelsvarning mellan kommissionen och medlemsstaterna.”

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 10

Artikel 1 – led 10

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 57a – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i 
  artikel
  8 c ska ges till kommissionen
  tills vidare
  från och med
  den
  dag då denna förordning träder i 
  kraft
  . | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i 
  artiklarna
  8 c
  , 32b.4a, 39b.1 andra stycket och 51.1a
  ska ges till kommissionen
  för en period på fem år
  från och med
  [den
  dag då denna förordning träder i 
  kraft]
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i 
  artikel
  8 c ska ges till kommissionen
  tills vidare
  från och med
  den
  dag då denna förordning träder i 
  kraft
  .

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i 
  artiklarna
  8 c
  , 32b.4a, 39b.1 andra stycket och 51.1a
  ska ges till kommissionen
  för en period på fem år
  från och med
  [den
  dag då denna förordning träder i 
  kraft]
  .

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 11

Artikel 1 – led 11

Förordning (EG) nr 178/2002

Artikel 61

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 61 | Artikel 61 |
| Översyn | Översyn |
| 1.   Kommissionen ska säkerställa en regelbunden översyn av tillämpningen av denna förordning. | 1.   Kommissionen ska säkerställa en regelbunden översyn av tillämpningen av denna förordning. |
| 2.   Senast fem år efter den dag som avses i artikel [ikraftträdandet av förordningen om ändring av allmänna livsmedelsförordningen], och därefter vart femte år, ska kommissionen
  bedöma myndighetens
  resultat i förhållande till
  dess
  mål, uppdrag, uppgifter, förfaranden och placering, i 
  enlighet
  med
  kommissionens riktlinjer
  . Utvärderingen ska
  bedöma om det finns
  ett behov av att ändra myndighetens uppdrag
  och vilka
  ekonomiska
  konsekvenser
  en sådan ändring
  kan få
  . | 2.   Senast fem år efter den dag som avses i artikel [ikraftträdandet av förordningen om ändring av allmänna livsmedelsförordningen], och därefter vart femte år, ska
  myndigheten tillsammans med
  kommissionen
  beställa en oberoende extern utvärdering av sina prestationer och
  resultat i förhållande till
  sina
  mål, uppdrag, uppgifter, förfaranden och
  sin
  placering
  . Utvärderingen ska grunda sig på styrelsens arbetsprogram
  i 
  samråd
  med
  kommissionen
  .
  Vid
  utvärderingen ska
  myndighetens arbetsmetoder och påverkan bedömas, och
  ett
  eventuellt
  behov av att ändra myndighetens uppdrag
  , inklusive de
  ekonomiska
  konsekvenserna av
  en sådan ändring
  , ska granskas. Utvärderingen ska dessutom bedöma det eventuella behovet av att i högre grad samordna och komplettera myndighetens verksamhet med medlemsstaternas behöriga organs och andra unionsorgans verksamhet. Vid utvärderingen ska berörda parters synpunkter beaktas, såväl på unionsnivå som på nationell nivå. |
| | 2a.
     
  Styrelsen ska granska slutsatserna av utvärderingen och ge kommissionen rekommendationer, vilka kan omfatta ändringar inom myndigheten. |
| 3.
     
  Om kommissionen anser att myndighetens fortsatta verksamhet inte längre är motiverad med avseende på de mål, uppdrag och uppgifter som den tilldelats, får kommissionen föreslå att berörda bestämmelser i denna förordning ändras i enlighet med detta eller upphävs. | |
| 4.   
  Kommissionen ska meddela resultatet av utvärderingen
  till
  Europaparlamentet
  , rådet och styrelsen.
  Resultatet
  av utvärderingen ska offentliggöras. | 4.   
  De utvärderingar och rekommendationer som avses i punkterna 2 och 2a ska översändas
  till
  kommissionen
  , rådet
  , Europaparlamentet
  och styrelsen.
  Resultaten
  av utvärderingen
  och rekommendationerna
  ska offentliggöras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 61

Artikel 61

Översyn

Översyn

1.   Kommissionen ska säkerställa en regelbunden översyn av tillämpningen av denna förordning.

1.   Kommissionen ska säkerställa en regelbunden översyn av tillämpningen av denna förordning.

2.   Senast fem år efter den dag som avses i artikel [ikraftträdandet av förordningen om ändring av allmänna livsmedelsförordningen], och därefter vart femte år, ska kommissionen
  bedöma myndighetens
  resultat i förhållande till
  dess
  mål, uppdrag, uppgifter, förfaranden och placering, i 
  enlighet
  med
  kommissionens riktlinjer
  . Utvärderingen ska
  bedöma om det finns
  ett behov av att ändra myndighetens uppdrag
  och vilka
  ekonomiska
  konsekvenser
  en sådan ändring
  kan få
  .

2.   Senast fem år efter den dag som avses i artikel [ikraftträdandet av förordningen om ändring av allmänna livsmedelsförordningen], och därefter vart femte år, ska
  myndigheten tillsammans med
  kommissionen
  beställa en oberoende extern utvärdering av sina prestationer och
  resultat i förhållande till
  sina
  mål, uppdrag, uppgifter, förfaranden och
  sin
  placering
  . Utvärderingen ska grunda sig på styrelsens arbetsprogram
  i 
  samråd
  med
  kommissionen
  .
  Vid
  utvärderingen ska
  myndighetens arbetsmetoder och påverkan bedömas, och
  ett
  eventuellt
  behov av att ändra myndighetens uppdrag
  , inklusive de
  ekonomiska
  konsekvenserna av
  en sådan ändring
  , ska granskas. Utvärderingen ska dessutom bedöma det eventuella behovet av att i högre grad samordna och komplettera myndighetens verksamhet med medlemsstaternas behöriga organs och andra unionsorgans verksamhet. Vid utvärderingen ska berörda parters synpunkter beaktas, såväl på unionsnivå som på nationell nivå.

2a.
     
  Styrelsen ska granska slutsatserna av utvärderingen och ge kommissionen rekommendationer, vilka kan omfatta ändringar inom myndigheten.

3.
     
  Om kommissionen anser att myndighetens fortsatta verksamhet inte längre är motiverad med avseende på de mål, uppdrag och uppgifter som den tilldelats, får kommissionen föreslå att berörda bestämmelser i denna förordning ändras i enlighet med detta eller upphävs.

4.   
  Kommissionen ska meddela resultatet av utvärderingen
  till
  Europaparlamentet
  , rådet och styrelsen.
  Resultatet
  av utvärderingen ska offentliggöras.

4.   
  De utvärderingar och rekommendationer som avses i punkterna 2 och 2a ska översändas
  till
  kommissionen
  , rådet
  , Europaparlamentet
  och styrelsen.
  Resultaten
  av utvärderingen
  och rekommendationerna
  ska offentliggöras.

Ändring 109

Ändring 109

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 2a (nytt)

Artikel 2 – led 2a (nytt)

Direktiv 2001/18/EG

Artikel 24 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a. | I artikel 24 ska följande punkt läggas till:




  ”2a.
     
  Skyldigheten att proaktivt sprida information enligt punkt 1 i denna artikel, i överensstämmelse med artikel 25 i detta direktiv samt artiklarna 38 och 39 i förordning (EG) nr 178/2002, påverkar inte rätten för varje fysisk eller juridisk person att på begäran få tillgång till handlingar, i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 1367/2006.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.

2a.

I artikel 24 ska följande punkt läggas till:

”2a.
     
  Skyldigheten att proaktivt sprida information enligt punkt 1 i denna artikel, i överensstämmelse med artikel 25 i detta direktiv samt artiklarna 38 och 39 i förordning (EG) nr 178/2002, påverkar inte rätten för varje fysisk eller juridisk person att på begäran få tillgång till handlingar, i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 1367/2006.”

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 9

Artikel 3 – led 9

Förordning (EG) nr 1829/2003

Artikel 29 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Myndigheten ska offentliggöra ansökan om godkännande, relevanta stödjande uppgifter och andra kompletterande uppgifter som sökanden lämnat in, samt myndighetens vetenskapliga yttranden och yttranden från de behöriga myndigheter som avses i artikel 4 i direktiv 2001/18/EG, i enlighet med artikel 38, artiklarna 39–39f och artikel 40 i förordning (EG) nr 178/2002 och med beaktande av artikel 30 i denna förordning. | 1.   Myndigheten ska offentliggöra ansökan om godkännande, relevanta stödjande uppgifter och andra kompletterande uppgifter som sökanden lämnat in,
  övervakningsrapporter
  samt myndighetens vetenskapliga yttranden och yttranden från de behöriga myndigheter som avses i artikel 4 i direktiv 2001/18/EG, i enlighet med artikel 38, artiklarna 39-39f och artikel 40 i förordning (EG) nr 178/2002 och med beaktande av artikel 30 i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Myndigheten ska offentliggöra ansökan om godkännande, relevanta stödjande uppgifter och andra kompletterande uppgifter som sökanden lämnat in, samt myndighetens vetenskapliga yttranden och yttranden från de behöriga myndigheter som avses i artikel 4 i direktiv 2001/18/EG, i enlighet med artikel 38, artiklarna 39–39f och artikel 40 i förordning (EG) nr 178/2002 och med beaktande av artikel 30 i denna förordning.

1.   Myndigheten ska offentliggöra ansökan om godkännande, relevanta stödjande uppgifter och andra kompletterande uppgifter som sökanden lämnat in,
  övervakningsrapporter
  samt myndighetens vetenskapliga yttranden och yttranden från de behöriga myndigheter som avses i artikel 4 i direktiv 2001/18/EG, i enlighet med artikel 38, artiklarna 39-39f och artikel 40 i förordning (EG) nr 178/2002 och med beaktande av artikel 30 i denna förordning.

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 9

Artikel 3 – led 9

Förordning (EG) nr 1829/2003

Artikel 29 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Skyldigheten att proaktivt sprida information enligt punkt 1 i denna artikel, i överensstämmelse med artikel 30 och artiklarna 38 och 39 i förordning (EG) nr 178/2002, påverkar inte rätten för varje fysisk eller juridisk person att på begäran få tillgång till handlingar, i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 1367/2006. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Skyldigheten att proaktivt sprida information enligt punkt 1 i denna artikel, i överensstämmelse med artikel 30 och artiklarna 38 och 39 i förordning (EG) nr 178/2002, påverkar inte rätten för varje fysisk eller juridisk person att på begäran få tillgång till handlingar, i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 1367/2006.

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led 1a (nytt)

Artikel 4 – led 1a (nytt)

Förordning (EG) nr 1831/2003

Artikel 17 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a. | I artikel 17 ska följande punkt läggas till:




  ”2a.
     
  Skyldigheten att proaktivt sprida information enligt denna artikel och i överensstämmelse med artiklarna 38 och 39 i förordning (EG) nr 178/2002, påverkar inte rätten för varje fysisk eller juridisk person att på begäran få tillgång till handlingar, i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 1367/2006.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.

1a.

I artikel 17 ska följande punkt läggas till:

”2a.
     
  Skyldigheten att proaktivt sprida information enligt denna artikel och i överensstämmelse med artiklarna 38 och 39 i förordning (EG) nr 178/2002, påverkar inte rätten för varje fysisk eller juridisk person att på begäran få tillgång till handlingar, i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 1367/2006.”

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led 2

Artikel 4 – led 2

Förordning (EG) nr 1831/2003

Artikel 18 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Utöver vad som anges i artikel 39.2 i förordning (EG) nr 178/2002 och i enlighet med artikel 39.3 i den förordningen, får myndigheten bevilja konfidentiell behandling av följande uppgifter vilkas utlämnande av verifierbara skäl kan anses vara till betydande skada för berörda intressen: | utgår |
| a) | Planen för studier som visar effekten av en fodertillsats för de ändamål som anges i artikel 6.1 och i bilaga I till den här förordningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.
     
  Utöver vad som anges i artikel 39.2 i förordning (EG) nr 178/2002 och i enlighet med artikel 39.3 i den förordningen, får myndigheten bevilja konfidentiell behandling av följande uppgifter vilkas utlämnande av verifierbara skäl kan anses vara till betydande skada för berörda intressen:

utgår

utgår

a)

a)

Planen för studier som visar effekten av en fodertillsats för de ändamål som anges i artikel 6.1 och i bilaga I till den här förordningen.

Planen för studier som visar effekten av en fodertillsats för de ändamål som anges i artikel 6.1 och i bilaga I till den här förordningen.

| b) | Specifikationer för föroreningar i det verksamma ämnet och relevanta analysmetoder som utvecklats internt av sökanden, med undantag för föroreningar som kan ha skadliga effekter på människors eller djurs hälsa, eller för miljön.” |
| --- | --- |

b)

b)

Specifikationer för föroreningar i det verksamma ämnet och relevanta analysmetoder som utvecklats internt av sökanden, med undantag för föroreningar som kan ha skadliga effekter på människors eller djurs hälsa, eller för miljön.”

Specifikationer för föroreningar i det verksamma ämnet och relevanta analysmetoder som utvecklats internt av sökanden, med undantag för föroreningar som kan ha skadliga effekter på människors eller djurs hälsa, eller för miljön.”

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led 2

Artikel 4 – led 2

Förordning (EG) nr 1831/2003

Artikel 18 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Myndigheten ska tillämpa principerna i förordning (EG) nr 1049/2001 när den handlägger ansökningar om tillgång till de handlingar som den innehar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Myndigheten ska tillämpa principerna i förordning (EG) nr 1049/2001 när den handlägger ansökningar om tillgång till de handlingar som den innehar.

Ändring 115

Ändring 115

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led 2

Artikel 4 – led 2

Förordning (EG) nr 1831/2003

Artikel 18 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Medlemsstaterna, kommissionen och myndigheten ska se till att all den information som betraktas som konfidentiell enligt punkt 2 i denna artikel förblir konfidentiell, utom i de fall då det är lämpligt att informationen offentliggörs för att skydda människors eller djurs hälsa eller miljön. Medlemsstaterna ska handlägga ansökningar om tillgång till handlingar som mottagits enligt denna förordning i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1049/2001. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  Medlemsstaterna, kommissionen och myndigheten ska se till att all den information som betraktas som konfidentiell enligt punkt 2 i denna artikel förblir konfidentiell, utom i de fall då det är lämpligt att informationen offentliggörs för att skydda människors eller djurs hälsa eller miljön. Medlemsstaterna ska handlägga ansökningar om tillgång till handlingar som mottagits enligt denna förordning i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1049/2001.

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led 2

Artikel 5 – led 2

Förordning (EG) nr 2065/2003

Artikel 14 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Skyldigheten att proaktivt sprida information enligt punkt 1 i denna artikel, i överensstämmelse med artiklarna 38 och 39 i förordning (EG) nr 178/2002, påverkar inte rätten för varje fysisk eller juridisk person att på begäran få tillgång till handlingar, i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 1367/2006. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Skyldigheten att proaktivt sprida information enligt punkt 1 i denna artikel, i överensstämmelse med artiklarna 38 och 39 i förordning (EG) nr 178/2002, påverkar inte rätten för varje fysisk eller juridisk person att på begäran få tillgång till handlingar, i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 1367/2006.

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – led 2a (nytt)

Artikel 6 – led 2a (nytt)

Förordning (EG) nr 1935/2004

Artikel 19 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a. | I artikel 19 ska följande punkt läggas till:




  ”2a.
     
  Skyldigheten att proaktivt sprida information enligt bestämmelserna i punkt 1 i denna artikel, inbegripet artikel 20 i denna förordning, och artiklarna 38 och 39 i förordning (EG) nr 178/2002, påverkar inte en fysisk eller juridisk persons rätt till insyn i handlingar på begäran, i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 1367/2006.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.

2a.

I artikel 19 ska följande punkt läggas till:

”2a.
     
  Skyldigheten att proaktivt sprida information enligt bestämmelserna i punkt 1 i denna artikel, inbegripet artikel 20 i denna förordning, och artiklarna 38 och 39 i förordning (EG) nr 178/2002, påverkar inte en fysisk eller juridisk persons rätt till insyn i handlingar på begäran, i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 1367/2006.”

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – led 3

Artikel 6 – led 3

Förordning (EG) nr 1935/2004

Artikel 20 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | I tillämpliga fall, det varumärke under vilket ämnet ska saluföras samt handelsnamnen för de preparat, material eller artiklar i vilka ämnet ska användas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

b)

I tillämpliga fall, det varumärke under vilket ämnet ska saluföras samt handelsnamnen för de preparat, material eller artiklar i vilka ämnet ska användas.

I tillämpliga fall, det varumärke under vilket ämnet ska saluföras samt handelsnamnen för de preparat, material eller artiklar i vilka ämnet ska användas.

utgår

utgår

Ändringar 120 och 121

Ändringar 120 och 121

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – led 2

Artikel 7 – led 2

Förordning (EG) nr 1331/2008

Artikel 11 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a
     
  . Skyldigheten att proaktivt sprida information enligt punkt 1 i denna artikel, i överensstämmelse med artikel 12 i denna förordning och artiklarna 38 och 39 i förordning (EG) nr 178/2002, påverkar inte rätten för varje fysisk eller juridisk person att på begäran få tillgång till handlingar, i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 1367/2006. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a
     
  . Skyldigheten att proaktivt sprida information enligt punkt 1 i denna artikel, i överensstämmelse med artikel 12 i denna förordning och artiklarna 38 och 39 i förordning (EG) nr 178/2002, påverkar inte rätten för varje fysisk eller juridisk person att på begäran få tillgång till handlingar, i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 1367/2006.

Ändring 122

Ändring 122

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – led 3

Artikel 7 – led 3

Förordning (EG) nr 1331/2008

Artikel 12 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Bestämmelserna gällande aktiv spridning i artikel 11 och 12 i denna förordning, samt artiklarna 38 och 39 i förordning (EG) nr 178/2002, påverkar inte rätten till insyn i handlingar på begäran enligt förordning (EG) nr 1049/2001. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Bestämmelserna gällande aktiv spridning i artikel 11 och 12 i denna förordning, samt artiklarna 38 och 39 i förordning (EG) nr 178/2002, påverkar inte rätten till insyn i handlingar på begäran enligt förordning (EG) nr 1049/2001.

Ändring 170

Ändring 170

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – led 4

Artikel 8 – led 4

Förordning (EG) nr 1107/2009

Artikel 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Myndigheten ska utan dröjsmål bedöma en begäran om konfidentiell behandling och göra den information som sökanden lämnat in enligt artikel 15, inklusive all kompletterande information som sökanden lämnat in, tillgänglig för allmänheten, med undantag av information för vilken konfidentiell behandling har begärts och beviljats av myndigheten i enlighet med artikel 38, artiklarna 39–39f och artikel 40 i förordning (EG) nr 178/2002, som ska gälla i tillämpliga delar, och i enlighet med artikel 63 i denna förordning.” | Myndigheten ska utan dröjsmål bedöma en begäran om konfidentiell behandling och göra den information som sökanden lämnat in enligt artikel 15, inklusive all kompletterande information som sökanden lämnat in, tillgänglig för allmänheten, med undantag av information för vilken konfidentiell behandling har begärts och beviljats av myndigheten i enlighet med artikel 38, artiklarna 39–39f och artikel 40 i förordning (EG) nr 178/2002, som ska gälla i tillämpliga delar, och i enlighet med artikel 63 i denna förordning
  , såvida det inte föreligger ett övervägande allmänintresse av att informationen lämnas ut
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Myndigheten ska utan dröjsmål bedöma en begäran om konfidentiell behandling och göra den information som sökanden lämnat in enligt artikel 15, inklusive all kompletterande information som sökanden lämnat in, tillgänglig för allmänheten, med undantag av information för vilken konfidentiell behandling har begärts och beviljats av myndigheten i enlighet med artikel 38, artiklarna 39–39f och artikel 40 i förordning (EG) nr 178/2002, som ska gälla i tillämpliga delar, och i enlighet med artikel 63 i denna förordning.”

Myndigheten ska utan dröjsmål bedöma en begäran om konfidentiell behandling och göra den information som sökanden lämnat in enligt artikel 15, inklusive all kompletterande information som sökanden lämnat in, tillgänglig för allmänheten, med undantag av information för vilken konfidentiell behandling har begärts och beviljats av myndigheten i enlighet med artikel 38, artiklarna 39–39f och artikel 40 i förordning (EG) nr 178/2002, som ska gälla i tillämpliga delar, och i enlighet med artikel 63 i denna förordning
  , såvida det inte föreligger ett övervägande allmänintresse av att informationen lämnas ut
  .

, såvida det inte föreligger ett övervägande allmänintresse av att informationen lämnas ut

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – led 4a (nytt)

Artikel 8 – led 4a (nytt)

Förordning (EG) nr 1107/2009

Artikel 23 – punkt 1 – sista meningen

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a. | I artikel 23.1 ska sista meningen ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

4a.

4a.

I artikel 23.1 ska sista meningen ersättas med följande:

Vid tillämpningen av denna förordning ska ett verksamt ämne som uppfyller kriterierna för livsmedel enligt definitionen i artikel 2 i förordning (EG) nr 178/2002 betraktas som en allmänkemikalie.

| | ”Vid tillämpningen av denna förordning ska ett verksamt ämne som uppfyller kriterierna för livsmedel enligt definitionen i artikel 2 i förordning (EG) nr 178/2002 betraktas som en
  godkänd
  allmänkemikalie.” |
| --- | --- |

”Vid tillämpningen av denna förordning ska ett verksamt ämne som uppfyller kriterierna för livsmedel enligt definitionen i artikel 2 i förordning (EG) nr 178/2002 betraktas som en
  godkänd
  allmänkemikalie.”

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – led 5

Artikel 8 – led 5

Förordning (EG) nr 1107/2009

Artikel 63 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”1.   I enlighet med villkoren och förfarandena i artikel 39 i förordning (EG) nr 178/2002 och i denna artikel, får sökanden begära att
  viss
  information som lämnats in enligt denna förordning ska behandlas som konfidentiell, tillsammans med en verifierbar motivering. | ”1.   I enlighet med villkoren och förfarandena i artikel 39 i förordning (EG) nr 178/2002 och i denna artikel,
  med undantag för information som anses vara toxikologiskt, ekotoxikologiskt eller miljömässigt relevant,
  får sökanden begära att
  viss
  information som lämnats in enligt denna förordning ska behandlas som konfidentiell, tillsammans med en
  adekvat och
  verifierbar motivering.
  Motiveringen ska inkludera verifierbara bevis som visar att ett utlämnande av uppgifterna kan skada sökandens affärsintressen eller skyddet av den enskildes privatliv och integritet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”1.   I enlighet med villkoren och förfarandena i artikel 39 i förordning (EG) nr 178/2002 och i denna artikel, får sökanden begära att
  viss
  information som lämnats in enligt denna förordning ska behandlas som konfidentiell, tillsammans med en verifierbar motivering.

”1.   I enlighet med villkoren och förfarandena i artikel 39 i förordning (EG) nr 178/2002 och i denna artikel,
  med undantag för information som anses vara toxikologiskt, ekotoxikologiskt eller miljömässigt relevant,
  får sökanden begära att
  viss
  information som lämnats in enligt denna förordning ska behandlas som konfidentiell, tillsammans med en
  adekvat och
  verifierbar motivering.
  Motiveringen ska inkludera verifierbara bevis som visar att ett utlämnande av uppgifterna kan skada sökandens affärsintressen eller skyddet av den enskildes privatliv och integritet.

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – led 5a (nytt)

Artikel 8 – led 5a (nytt)

Förordning (EG) nr 1107/2009

Artikel 63 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Artikel 63.3 ska ersättas med följande: |
| 3.   Denna artikel påverkar inte tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation. | ”3.   Denna artikel påverkar inte tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation
  och tillämpningen av förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 1367/2006.
  ” |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

5a.
     
  Artikel 63.3 ska ersättas med följande:

3.   Denna artikel påverkar inte tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation.

”3.   Denna artikel påverkar inte tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation
  och tillämpningen av förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 1367/2006.
  ”

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – led 1 – led a

Artikel 9 – led 1 – led a

Förordning (EU) 2015/2283

Artikel 10 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Förfarandet för godkännande av att ett nytt livsmedel släpps ut på marknaden i unionen och för uppdatering av den unionsförteckning som avses i artikel 9 i den här förordningen ska inledas antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan till kommissionen från en sökande, i standardiserade dataformat enligt artikel 39f i förordning (EG) nr 178/2002, om sådana finns. Kommissionen ska utan dröjsmål göra ansökan tillgänglig för medlemsstaterna.” | 1.   Förfarandet för godkännande av att ett nytt livsmedel släpps ut på marknaden i unionen och för uppdatering av den unionsförteckning som avses i artikel 9 i den här förordningen ska inledas antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan till kommissionen från en sökande, i standardiserade dataformat enligt artikel 39f i förordning (EG) nr 178/2002, om sådana finns. Kommissionen ska utan dröjsmål göra ansökan tillgänglig för medlemsstaterna
  och offentliggöra en sammanfattning av ansökan
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Förfarandet för godkännande av att ett nytt livsmedel släpps ut på marknaden i unionen och för uppdatering av den unionsförteckning som avses i artikel 9 i den här förordningen ska inledas antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan till kommissionen från en sökande, i standardiserade dataformat enligt artikel 39f i förordning (EG) nr 178/2002, om sådana finns. Kommissionen ska utan dröjsmål göra ansökan tillgänglig för medlemsstaterna.”

1.   Förfarandet för godkännande av att ett nytt livsmedel släpps ut på marknaden i unionen och för uppdatering av den unionsförteckning som avses i artikel 9 i den här förordningen ska inledas antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan till kommissionen från en sökande, i standardiserade dataformat enligt artikel 39f i förordning (EG) nr 178/2002, om sådana finns. Kommissionen ska utan dröjsmål göra ansökan tillgänglig för medlemsstaterna
  och offentliggöra en sammanfattning av ansökan
  .

Ändring 128

Ändring 128

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – led 4

Artikel 9 – led 4

Förordning (EU) 2015/2283

Artikel 23 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Bestämmelserna gällande aktiv spridning i artikel 23 i denna förordning, samt artiklarna 38 och 39 i förordning (EG) nr 178/2002, påverkar inte rätten till insyn i handlingar på begäran enligt förordning (EG) nr 1049/2001. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Bestämmelserna gällande aktiv spridning i artikel 23 i denna förordning, samt artiklarna 38 och 39 i förordning (EG) nr 178/2002, påverkar inte rätten till insyn i handlingar på begäran enligt förordning (EG) nr 1049/2001.

Ändring 129

Ändring 129

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – led 4

Artikel 9 – led 4

Förordning (EU) 2015/2283

Artikel 23 – punkt 4b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Kommissionen får genom genomförandeakter anta närmare bestämmelser om genomförandet av punkterna 1–4 i denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 30.3. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4b.
     
  Kommissionen får genom genomförandeakter anta närmare bestämmelser om genomförandet av punkterna 1–4 i denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 30.3.

Ändring 130

Ändring 130

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – led 4a (nytt)

Artikel 9 – led 4a (nytt)

Förordning (EU) 2015/2283

Artikel 25 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  I artikel 25 ska följande punkt läggas till:






  ”1a.
     
  Skyldigheten att proaktivt sprida information enligt denna förordning, i överensstämmelse med artiklarna 38 och 39 i förordning (EG) nr 178/2002, påverkar inte rätten för varje fysisk eller juridisk person att på begäran få tillgång till handlingar, i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 1367/2006.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  I artikel 25 ska följande punkt läggas till:

”1a.
     
  Skyldigheten att proaktivt sprida information enligt denna förordning, i överensstämmelse med artiklarna 38 och 39 i förordning (EG) nr 178/2002, påverkar inte rätten för varje fysisk eller juridisk person att på begäran få tillgång till handlingar, i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 1367/2006.”

Ändring 131

Ändring 131

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9a (ny)

Artikel 9a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 9a |
| | Insyn i riskhanteringen |
| | 1.
     
  Kommissionen och medlemsstaterna ska utföra sin riskhanteringsverksamhet inom ramen för de lagstiftningsakter som avses i artiklarna 1–9 med en hög grad av insyn. De ska särskilt utan dröjsmål offentliggöra följande: |
| | a) | I ett tidigt skede av riskhanteringsprocessen, alla utkast till planerade riskhanteringsåtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 9a

Artikel 9a

Insyn i riskhanteringen

Insyn i riskhanteringen

1.
     
  Kommissionen och medlemsstaterna ska utföra sin riskhanteringsverksamhet inom ramen för de lagstiftningsakter som avses i artiklarna 1–9 med en hög grad av insyn. De ska särskilt utan dröjsmål offentliggöra följande:

a)

a)

I ett tidigt skede av riskhanteringsprocessen, alla utkast till planerade riskhanteringsåtgärder.

I ett tidigt skede av riskhanteringsprocessen, alla utkast till planerade riskhanteringsåtgärder.

| b) | Mötesdagordningar och protokoll, detaljerade sammanfattningar av möten och de utkast till åtgärder som i förekommande fall ska antas i form av delegerade akter eller genomförandeakter, inbegripet omröstningsresultaten och röstmotiveringarna för de enskilda medlemsstaterna i de kommittéer enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011

   (1a)

  , inbegripet omprövningskommittén, som bistår kommissionen vid genomförandet av [förordning (EG) nr 178/2002, direktiv 2001/18/EG, förordning (EG) nr 1829/2003, förordning (EG) nr 1831/2003, förordning (EG) nr 2065/2003, förordning (EG) nr 1935/2004, förordning (EG) nr 1331/2008, förordning (EG) nr 1107/2009 och förordning (EU) 2015/2283], och i vilka riskhanteringsåtgärderna diskuteras och blir föremål för omröstning. |
| --- | --- |

b)

b)

Mötesdagordningar och protokoll, detaljerade sammanfattningar av möten och de utkast till åtgärder som i förekommande fall ska antas i form av delegerade akter eller genomförandeakter, inbegripet omröstningsresultaten och röstmotiveringarna för de enskilda medlemsstaterna i de kommittéer enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011

   (1a)

  , inbegripet omprövningskommittén, som bistår kommissionen vid genomförandet av [förordning (EG) nr 178/2002, direktiv 2001/18/EG, förordning (EG) nr 1829/2003, förordning (EG) nr 1831/2003, förordning (EG) nr 2065/2003, förordning (EG) nr 1935/2004, förordning (EG) nr 1331/2008, förordning (EG) nr 1107/2009 och förordning (EU) 2015/2283], och i vilka riskhanteringsåtgärderna diskuteras och blir föremål för omröstning.

Mötesdagordningar och protokoll, detaljerade sammanfattningar av möten och de utkast till åtgärder som i förekommande fall ska antas i form av delegerade akter eller genomförandeakter, inbegripet omröstningsresultaten och röstmotiveringarna för de enskilda medlemsstaterna i de kommittéer enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011

1a

, inbegripet omprövningskommittén, som bistår kommissionen vid genomförandet av [förordning (EG) nr 178/2002, direktiv 2001/18/EG, förordning (EG) nr 1829/2003, förordning (EG) nr 1831/2003, förordning (EG) nr 2065/2003, förordning (EG) nr 1935/2004, förordning (EG) nr 1331/2008, förordning (EG) nr 1107/2009 och förordning (EU) 2015/2283], och i vilka riskhanteringsåtgärderna diskuteras och blir föremål för omröstning.

| c) | Dagordningarna och detaljerade protokoll från mötena i medlemsstaternas arbetsgrupper, där de aktuella riskhanteringsåtgärderna diskuteras. |
| --- | --- |

c)

c)

Dagordningarna och detaljerade protokoll från mötena i medlemsstaternas arbetsgrupper, där de aktuella riskhanteringsåtgärderna diskuteras.

Dagordningarna och detaljerade protokoll från mötena i medlemsstaternas arbetsgrupper, där de aktuella riskhanteringsåtgärderna diskuteras.

2.
     
  Vid tillämpningen av punkt 1 i denna artikel ska kommissionen till varje utkast till åtgärd som ska antas i enlighet med artikel 58 [i den allmänna livsmedelsförordningen], artikel 30 i direktiv 2001/18/EG, artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, artikel 22 i förordning (EG) nr 1831/2003, artikel 19 i förordning (EG) nr 2065/2003, artikel 23 i förordning (EG) nr 1935/2004, artikel 14 i förordning (EG) nr 1331/2008, artikel 79 i förordning (EG) nr 1107/2009 och artiklarna 30 och 32 i förordning (EU) 2015/2283 bifoga en motivering som omfattar följande:

| a) | Åtgärdens orsak och syfte. |
| --- | --- |

a)

a)

Åtgärdens orsak och syfte.

Åtgärdens orsak och syfte.

| b) | Motivering av åtgärden med beaktande av både behov och proportionalitet. |
| --- | --- |

b)

b)

Motivering av åtgärden med beaktande av både behov och proportionalitet.

Motivering av åtgärden med beaktande av både behov och proportionalitet.

| c) | Åtgärdens effekter på folkhälsan, djurhälsan, miljön, samhället och livsmedelsföretagen enligt resultaten av konsekvensanalysen. |
| --- | --- |

c)

c)

Åtgärdens effekter på folkhälsan, djurhälsan, miljön, samhället och livsmedelsföretagen enligt resultaten av konsekvensanalysen.

Åtgärdens effekter på folkhälsan, djurhälsan, miljön, samhället och livsmedelsföretagen enligt resultaten av konsekvensanalysen.

| d) | Resultatet av det offentliga samrådet enligt artikel 9 i [den allmänna livsmedelsförordningen]. |
| --- | --- |

d)

d)

Resultatet av det offentliga samrådet enligt artikel 9 i [den allmänna livsmedelsförordningen].

Resultatet av det offentliga samrådet enligt artikel 9 i [den allmänna livsmedelsförordningen].

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0417/2018).

1

(22)  
  https://europa.eu/european-union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_en.pdf.

22

https://europa.eu/european-union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_en.pdf.

(23)  Meddelande från kommissionen om det europeiska medborgarinitiativet ”Förbjud glyfosat och skydda människor och miljön mot giftiga bekämpningsmedel”, C(2017)8414.

23

(23)  Meddelande från kommissionen om det europeiska medborgarinitiativet ”Förbjud glyfosat och skydda människor och miljön mot giftiga bekämpningsmedel”, C(2017)8414.

23

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

25

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

25

(26)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

26

(26)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

26

(1)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (EUT L 264, 25.9.2006, s. 13).

1

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (EUT L 264, 25.9.2006, s. 13).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU av den 22 september 2010 om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (EUT L 276, 20.10.2010, s. 33).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU av den 22 september 2010 om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (EUT L 276, 20.10.2010, s. 33).

(39)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (EUT L 264, 25.9.2006, s. 13).

39

(39)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (EUT L 264, 25.9.2006, s. 13).

39

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/274 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/274

---

P8_TA(2018)0490

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) och om upphävande av förordning (EEG) nr 337/75 (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 388/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0532), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0532),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 166.4, 165.4 och 149 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0343/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 166.4, 165.4 och 149 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0343/2016),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 30 mars 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 30 mars 2017 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 9 november 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 9 november 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från budgetutskottet (A8-0273/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från budgetutskottet (A8-0273/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 209, 30.6.2017, s. 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0257

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om inrättande av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 337/75

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/128.)

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/275 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/275

---

P8_TA(2018)0491

Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2062/94 (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 388/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0528), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0528),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 153.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0344/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 153.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0344/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 30 mars 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 30 mars 2017 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 9 november 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 9 november 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från budgetutskottet (A8-0274/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från budgetutskottet (A8-0274/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentlig ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 209, 30.6.2017, s. 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0254

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om inrättande av Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2062/94

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/126.)

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/276 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/276

---

P8_TA(2018)0492

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1365/75 (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 388/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0531), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0531),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och led a i artikel 153.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0342/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och led a i artikel 153.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0342/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 30 mars 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 30 mars 2017 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 9 november 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 9 november 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från budgetutskottet (A8-0275/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från budgetutskottet (A8-0275/2017),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 209, 30.6.2017, s. 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0256

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om inrättande av Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1365/75

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/127.)

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/277 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/277

---

P8_TA(2018)0493

Komplettering av Europeiska unionens typgodkännandelagstiftning med anledning av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2018 om Europaparlamentets och rådets förordning om komplettering av Europeiska unionens typgodkännandelagstiftning med anledning av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 388/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0397), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0397),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0250/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0250/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 september 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 september 2018 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 november 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 november 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0359/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0359/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 95.

---

P8_TC1-COD(2018)0220

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om komplettering av unionstypgodkännandelagstiftning med anledning av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/26.)

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/278 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/278

---

P8_TA(2018)0495

Viseringskodex ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 11 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 810/2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex) (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 388/28)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Europeiska unionens gemensamma politik om korttidsviseringar har varit en väsentlig del av skapandet av ett område utan inre gränser.
  Viseringspolitiken bör förbli ett viktigt verktyg för att
  underlätta
  turism och näringslivsverksamhet
  samtidigt som den
  bidrar till att motverka säkerhetsrisker
  och
  risken
  för
  irreguljär migration till unionen
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Europeiska unionens gemensamma politik om korttidsviseringar har varit en väsentlig del av skapandet av ett område utan inre gränser.
  Viseringspolitiken bör förbli ett viktigt verktyg för att
  underlätta
  turism och näringslivsverksamhet
  samtidigt som den
  bidrar till att motverka säkerhetsrisker
  och
  risken
  för
  irreguljär migration till unionen
  .

| (1) | Europeiska unionens gemensamma politik om korttidsviseringar har varit en väsentlig del av skapandet av ett område utan inre gränser. 
  En viseringspolitik med respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna bör
  underlätta
  tredjelandsmedborgares resor till EU
  samtidigt som den
  garanterar den fria rörligheten
  och
  säkerheten
  för
  personer på EU:s territorium. Den gemensamma viseringspolitiken bör ligga i linje med unionens övriga politik, till exempel när det gäller fri rörlighet och bosättning. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionens gemensamma politik om korttidsviseringar har varit en väsentlig del av skapandet av ett område utan inre gränser. 
  En viseringspolitik med respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna bör
  underlätta
  tredjelandsmedborgares resor till EU
  samtidigt som den
  garanterar den fria rörligheten
  och
  säkerheten
  för
  personer på EU:s territorium. Den gemensamma viseringspolitiken bör ligga i linje med unionens övriga politik, till exempel när det gäller fri rörlighet och bosättning.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Vid tillämpningen av denna förordning bör medlemsstaterna fullgöra sina respektive skyldigheter enligt internationell rätt, särskilt FN:s konvention om flyktingars rättsliga ställning, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, FN:s konvention om barnets rättigheter och andra relevanta internationella instrument. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

Vid tillämpningen av denna förordning bör medlemsstaterna fullgöra sina respektive skyldigheter enligt internationell rätt, särskilt FN:s konvention om flyktingars rättsliga ställning, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, FN:s konvention om barnets rättigheter och andra relevanta internationella instrument.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Förfarandet för att ansöka om en visering bör vara så enkelt som möjligt för de sökande. Det bör vara klart vilken medlemsstat som är behörig att pröva en viseringsansökan, särskilt om den planerade vistelsen omfattar flera medlemsstater.
  Om det går, bör
  medlemsstaterna erbjuda en möjlighet att fylla i och lämna in ansökningsformulär elektroniskt. Det bör fastställas frister för de olika etapperna i förfarandet,
  särskilt så
  att
  resenärer kan
  planera i 
  förväg
  och undvika högsäsong på konsulaten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Förfarandet för att ansöka om en visering bör vara så enkelt som möjligt för de sökande. Det bör vara klart vilken medlemsstat som är behörig att pröva en viseringsansökan, särskilt om den planerade vistelsen omfattar flera medlemsstater.
  Om det går, bör
  medlemsstaterna erbjuda en möjlighet att fylla i och lämna in ansökningsformulär elektroniskt. Det bör fastställas frister för de olika etapperna i förfarandet,
  särskilt så
  att
  resenärer kan
  planera i 
  förväg
  och undvika högsäsong på konsulaten.

| (4) | Förfarandet för att ansöka om en visering bör vara så enkelt
  och rimligt i fråga om kostnader
  som möjligt för de sökande. Det bör vara klart vilken medlemsstat som är behörig att pröva en viseringsansökan, särskilt om den planerade vistelsen omfattar flera medlemsstater. Medlemsstaterna
  bör
  erbjuda en möjlighet att fylla i och lämna in ansökningsformulär elektroniskt. Det bör fastställas frister för de olika etapperna i förfarandet,
  i synnerhet för
  att
  resenärerna ska kunna
  planera i 
  god tid
  och undvika högsäsong på konsulaten.
  Som en del av den fortsatta utvecklingen av regelverket mot en verkligt gemensam viseringspolitik bör förfarandena och villkoren för utfärdande av viseringar ytterligare harmoniseras och deras enhetliga tillämpning stärkas. |
| --- | --- |

(4)

Förfarandet för att ansöka om en visering bör vara så enkelt
  och rimligt i fråga om kostnader
  som möjligt för de sökande. Det bör vara klart vilken medlemsstat som är behörig att pröva en viseringsansökan, särskilt om den planerade vistelsen omfattar flera medlemsstater. Medlemsstaterna
  bör
  erbjuda en möjlighet att fylla i och lämna in ansökningsformulär elektroniskt. Det bör fastställas frister för de olika etapperna i förfarandet,
  i synnerhet för
  att
  resenärerna ska kunna
  planera i 
  god tid
  och undvika högsäsong på konsulaten.
  Som en del av den fortsatta utvecklingen av regelverket mot en verkligt gemensam viseringspolitik bör förfarandena och villkoren för utfärdande av viseringar ytterligare harmoniseras och deras enhetliga tillämpning stärkas.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | Konsulaten prövar viseringsansökningar och fattar beslut om ansökningar. Medlemsstaterna bör säkerställa att de är närvarande eller företräds av en annan medlemsstat i tredjeländer vars medborgare omfattas av viseringskravet, och se till att konsulaten har tillräckliga kunskaper om de lokala förhållandena för att säkerställa integriteten i förfarandet för att ansöka om visering. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

Konsulaten prövar viseringsansökningar och fattar beslut om ansökningar. Medlemsstaterna bör säkerställa att de är närvarande eller företräds av en annan medlemsstat i tredjeländer vars medborgare omfattas av viseringskravet, och se till att konsulaten har tillräckliga kunskaper om de lokala förhållandena för att säkerställa integriteten i förfarandet för att ansöka om visering.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Medlemsstaterna bör inte vara skyldiga att bibehålla möjligheten till direkt åtkomst för inlämnande av ansökningar till konsulatet på platser där en extern tjänsteleverantör har fått i uppdrag att ta emot viseringsansökningar på dess vägnar, dock utan att detta påverkar tillämpningen av de skyldigheter som medlemsstaterna åläggs genom direktiv 2004/38/EG

   (18)

  , framför allt artikel 5.2. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Medlemsstaterna bör inte vara skyldiga att bibehålla möjligheten till direkt åtkomst för inlämnande av ansökningar till konsulatet på platser där en extern tjänsteleverantör har fått i uppdrag att ta emot viseringsansökningar på dess vägnar, dock utan att detta påverkar tillämpningen av de skyldigheter som medlemsstaterna åläggs genom direktiv 2004/38/EG

   (18)

  , framför allt artikel 5.2.

utgår

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Sökande bör inte vara skyldiga att visa upp en medicinsk reseförsäkring när de inger en ansökan om visering för kortare vistelse. Det utgör en oproportionerlig börda för viseringssökande och det finns inga belägg för att innehavare av viseringar för kortare vistelse skulle innebära en större risk i fråga om offentliga sjukvårdsutgifter i medlemsstaterna än tredjelandsmedborgare som är undantagna från viseringskrav. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Sökande bör inte vara skyldiga att visa upp en medicinsk reseförsäkring när de inger en ansökan om visering för kortare vistelse. Det utgör en oproportionerlig börda för viseringssökande och det finns inga belägg för att innehavare av viseringar för kortare vistelse skulle innebära en större risk i fråga om offentliga sjukvårdsutgifter i medlemsstaterna än tredjelandsmedborgare som är undantagna från viseringskrav.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Viseringsavgiften bör säkerställa att tillräckliga ekonomiska resurser finns tillgängliga för att täcka kostnaderna för handläggning av viseringar, bland annat lämpliga strukturer och tillräckligt med personal för att säkerställa att granskningen av viseringsansökningar präglas av
  tillräcklig
  kvalitet och integritet. Viseringsavgiftens
  belopp
  bör ses över vartannat år på grundval av objektiva
  kriterier
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Viseringsavgiften bör säkerställa att tillräckliga ekonomiska resurser finns tillgängliga för att täcka kostnaderna för handläggning av viseringar, bland annat lämpliga strukturer och tillräckligt med personal för att säkerställa att granskningen av viseringsansökningar präglas av
  tillräcklig
  kvalitet och integritet. Viseringsavgiftens
  belopp
  bör ses över vartannat år på grundval av objektiva
  kriterier
  .

| (6) | Viseringsavgiften bör säkerställa att tillräckliga ekonomiska resurser finns tillgängliga för att täcka kostnaderna för handläggning av viseringar, bland annat lämpliga strukturer och tillräckligt med personal för att säkerställa att granskningen av viseringsansökningar präglas av kvalitet
  , skyndsamhet
  och integritet. Viseringsavgiftens
  storlek
  bör ses över vartannat år på grundval av objektiva
  bedömningskriterier
  . |
| --- | --- |

(6)

Viseringsavgiften bör säkerställa att tillräckliga ekonomiska resurser finns tillgängliga för att täcka kostnaderna för handläggning av viseringar, bland annat lämpliga strukturer och tillräckligt med personal för att säkerställa att granskningen av viseringsansökningar präglas av kvalitet
  , skyndsamhet
  och integritet. Viseringsavgiftens
  storlek
  bör ses över vartannat år på grundval av objektiva
  bedömningskriterier
  .

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | Arrangemangen för att ta emot sökande bör vara utformade så att de vederbörligen respekterar människors värde och grundläggande rättigheter, såsom de anges i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Handläggningen av viseringsansökningarna bör genomföras utan diskriminering och på ett professionellt sätt som respekterar de sökande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

Arrangemangen för att ta emot sökande bör vara utformade så att de vederbörligen respekterar människors värde och grundläggande rättigheter, såsom de anges i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Handläggningen av viseringsansökningarna bör genomföras utan diskriminering och på ett professionellt sätt som respekterar de sökande.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | För att säkerställa att tredjelandsmedborgare som måste inneha visering kan lämna in sin ansökan
  i det land där de är bosatta, även om ingen medlemsstat är närvarande för att kunna ta emot ansökningar
  , bör externa tjänsteleverantörer ha möjlighet att
  tillhandahålla de tjänster som krävs
  för en högre avgift än det allmänna maximibeloppet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

För att säkerställa att tredjelandsmedborgare som måste inneha visering kan lämna in sin ansökan
  i det land där de är bosatta, även om ingen medlemsstat är närvarande för att kunna ta emot ansökningar
  , bör externa tjänsteleverantörer ha möjlighet att
  tillhandahålla de tjänster som krävs
  för en högre avgift än det allmänna maximibeloppet.

| (7) | För att säkerställa att tredjelandsmedborgare som måste inneha visering kan lämna in sin ansökan
  så nära sin bosättningsort som möjligt
  , bör externa tjänsteleverantörer ha möjlighet att
  ta emot viseringsansökningar
  för en högre avgift än det allmänna maximibeloppet. |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa att tredjelandsmedborgare som måste inneha visering kan lämna in sin ansökan
  så nära sin bosättningsort som möjligt
  , bör externa tjänsteleverantörer ha möjlighet att
  ta emot viseringsansökningar
  för en högre avgift än det allmänna maximibeloppet.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Överenskommelser om representation bör vara smidiga och hinder för att ingå sådana överenskommelser mellan medlemsstaterna bör undvikas. Den representerande medlemsstaten bör vara ansvarig för hela handläggningen av viseringsansökningar, utan inblandning av den representerade medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Överenskommelser om representation bör vara smidiga och hinder för att ingå sådana överenskommelser mellan medlemsstaterna bör undvikas. Den representerande medlemsstaten bör vara ansvarig för hela handläggningen av viseringsansökningar, utan inblandning av den representerade medlemsstaten.

| (8) | Överenskommelser om representation bör vara
  enkla och
  smidiga, och hinder för att ingå sådana överenskommelser mellan medlemsstaterna bör undvikas. Den representerande medlemsstaten bör vara ansvarig för hela handläggningen av viseringsansökningar, utan inblandning av den representerade medlemsstaten. |
| --- | --- |

(8)

Överenskommelser om representation bör vara
  enkla och
  smidiga, och hinder för att ingå sådana överenskommelser mellan medlemsstaterna bör undvikas. Den representerande medlemsstaten bör vara ansvarig för hela handläggningen av viseringsansökningar, utan inblandning av den representerade medlemsstaten.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Om vissa tredjeländer inte samarbetar kring återtagande av sina medborgare som grips i en irreguljär situation och dessa länder inte samarbetar effektivt i återvändandeprocessen, bör vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 810/2009 tillämpas restriktivt och tillfälligt på grundval av en öppen mekanism baserad på objektiva kriterier för att förbättra det berörda tredjelandets samarbete kring återtagande av irreguljära migranter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Om vissa tredjeländer inte samarbetar kring återtagande av sina medborgare som grips i en irreguljär situation och dessa länder inte samarbetar effektivt i återvändandeprocessen, bör vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 810/2009 tillämpas restriktivt och tillfälligt på grundval av en öppen mekanism baserad på objektiva kriterier för att förbättra det berörda tredjelandets samarbete kring återtagande av irreguljära migranter.

| (11) | Om vissa tredjeländer
  för ett tillfredsställande samarbete eller
  inte samarbetar kring återtagande av sina medborgare som grips i en irreguljär situation och dessa länder
  visar en tillfredsställande vilja att samarbeta eller
  inte samarbetar effektivt i återvändandeprocessen, bör vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 810/2009 tillämpas restriktivt och tillfälligt på grundval av en öppen mekanism baserad på objektiva kriterier för att förbättra det berörda tredjelandets samarbete kring återtagande av irreguljära migranter
  eller uppmuntra det till fortsatt samarbete
  . |
| --- | --- |

(11)

Om vissa tredjeländer
  för ett tillfredsställande samarbete eller
  inte samarbetar kring återtagande av sina medborgare som grips i en irreguljär situation och dessa länder
  visar en tillfredsställande vilja att samarbeta eller
  inte samarbetar effektivt i återvändandeprocessen, bör vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 810/2009 tillämpas restriktivt och tillfälligt på grundval av en öppen mekanism baserad på objektiva kriterier för att förbättra det berörda tredjelandets samarbete kring återtagande av irreguljära migranter
  eller uppmuntra det till fortsatt samarbete
  .

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Sökande som fått avslag på sin viseringsansökan bör ha rätt att överklaga, vilket
  i ett visst stadium i förfarandet
  bör garantera ett effektivt rättsligt överklagande.
  Mer
  detaljerad information om grunderna för avslag och förfarandena för överklagande av negativa beslut bör tillhandahållas i underrättelsen om avslag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Sökande som fått avslag på sin viseringsansökan bör ha rätt att överklaga, vilket
  i ett visst stadium i förfarandet
  bör garantera ett effektivt rättsligt överklagande.
  Mer
  detaljerad information om grunderna för avslag och förfarandena för överklagande av negativa beslut bör tillhandahållas i underrättelsen om avslag.

| (12) | Sökande som fått avslag på sin viseringsansökan bör ha rätt att överklaga, vilket bör garantera ett effektivt
  och snabbt
  rättsligt överklagande. Detaljerad information om grunderna för avslag och förfarandena för överklagande av negativa beslut bör tillhandahållas i underrättelsen om avslag. |
| --- | --- |

(12)

Sökande som fått avslag på sin viseringsansökan bör ha rätt att överklaga, vilket bör garantera ett effektivt
  och snabbt
  rättsligt överklagande. Detaljerad information om grunderna för avslag och förfarandena för överklagande av negativa beslut bör tillhandahållas i underrättelsen om avslag.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheterna och efterlever de rättigheter och principer som erkänns särskilt i internationella fördrag och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Den syftar särskilt till att säkerställa full respekt för rätten till skydd av personuppgifter enligt artikel 16 i EUF-fördraget, samt rätten till privatliv och familjeliv enligt artikel 7, rätten till asyl enligt artikel 18 och barnets rättigheter enligt artikel 24 i ovannämnda stadga, samt skydd för utsatta grupper. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheterna och efterlever de rättigheter och principer som erkänns särskilt i internationella fördrag och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Den syftar särskilt till att säkerställa full respekt för rätten till skydd av personuppgifter enligt artikel 16 i EUF-fördraget, samt rätten till privatliv och familjeliv enligt artikel 7, rätten till asyl enligt artikel 18 och barnets rättigheter enligt artikel 24 i ovannämnda stadga, samt skydd för utsatta grupper.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Flexibla bestämmelser bör införas för att göra det möjligt för medlemsstaterna att optimera resurssamordningen och stärka den konsulära täckningen. Samarbetet mellan medlemsstaterna (s.k. viseringscentrum för Schengenområdet) bör kunna ta sig vilken form som helst som är lämpad för de lokala förhållandena i syfte att öka konsulatens geografiska täckning, sänka medlemsstaternas kostnader, synliggöra Europeiska unionen och förbättra den service som erbjuds viseringssökande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Flexibla bestämmelser bör införas för att göra det möjligt för medlemsstaterna att optimera resurssamordningen och stärka den konsulära täckningen. Samarbetet mellan medlemsstaterna (s.k. viseringscentrum för Schengenområdet) bör kunna ta sig vilken form som helst som är lämpad för de lokala förhållandena i syfte att öka konsulatens geografiska täckning, sänka medlemsstaternas kostnader, synliggöra Europeiska unionen och förbättra den service som erbjuds viseringssökande.

| (16) | Flexibla bestämmelser bör införas för att göra det möjligt för medlemsstaterna att optimera resurssamordningen och stärka den konsulära täckningen. Samarbetet mellan medlemsstaterna (s.k. viseringscentrum för Schengenområdet) bör kunna ta sig vilken form som helst som är lämpad för de lokala förhållandena i syfte att öka konsulatens geografiska täckning, sänka medlemsstaternas kostnader, synliggöra Europeiska unionen och förbättra den service som erbjuds viseringssökande.
  Den gemensamma viseringspolitiken bör bidra till att skapa tillväxt och vara förenlig med annan unionspolitik, till exempel när det gäller yttre förbindelser, handel, utbildning, kultur och turism. |
| --- | --- |

(16)

Flexibla bestämmelser bör införas för att göra det möjligt för medlemsstaterna att optimera resurssamordningen och stärka den konsulära täckningen. Samarbetet mellan medlemsstaterna (s.k. viseringscentrum för Schengenområdet) bör kunna ta sig vilken form som helst som är lämpad för de lokala förhållandena i syfte att öka konsulatens geografiska täckning, sänka medlemsstaternas kostnader, synliggöra Europeiska unionen och förbättra den service som erbjuds viseringssökande.
  Den gemensamma viseringspolitiken bör bidra till att skapa tillväxt och vara förenlig med annan unionspolitik, till exempel när det gäller yttre förbindelser, handel, utbildning, kultur och turism.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Elektroniska viseringsansökningssystem som utvecklats av medlemsstaterna
  bidrar till
  att underlätta förfarandena för sökande och konsulat. En gemensam lösning som
  möjliggör
  fullständig digitalisering bör utvecklas,
  med fullt
  utnyttjande av den senaste rättsliga och tekniska utvecklingen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Elektroniska viseringsansökningssystem som utvecklats av medlemsstaterna
  bidrar till
  att underlätta förfarandena för sökande och konsulat. En gemensam lösning som
  möjliggör
  fullständig digitalisering bör utvecklas,
  med fullt
  utnyttjande av den senaste rättsliga och tekniska utvecklingen.

| (17) | Elektroniska viseringsansökningssystem som utvecklats av medlemsstaterna
  är väsentliga för
  att underlätta förfarandena för sökande och konsulat. En gemensam lösning som
  säkerställer
  fullständig digitalisering bör utvecklas
  senast 2025 i form av en onlineplattform och en e-visering för EU
  ,
  för ett fullständigt
  utnyttjande av den senaste rättsliga och tekniska utvecklingen
  , så att viseringsansökningar online kan tillgodose sökandenas behov och locka fler besökare till Schengenområdet. Det elektroniska viseringsansökningssystemet bör vara fullt tillgängligt för personer med funktionsnedsättning. Enkla och smidiga förfarandegarantier bör stärkas och tillämpas enhetligt. |
| --- | --- |

(17)

Elektroniska viseringsansökningssystem som utvecklats av medlemsstaterna
  är väsentliga för
  att underlätta förfarandena för sökande och konsulat. En gemensam lösning som
  säkerställer
  fullständig digitalisering bör utvecklas
  senast 2025 i form av en onlineplattform och en e-visering för EU
  ,
  för ett fullständigt
  utnyttjande av den senaste rättsliga och tekniska utvecklingen
  , så att viseringsansökningar online kan tillgodose sökandenas behov och locka fler besökare till Schengenområdet. Det elektroniska viseringsansökningssystemet bör vara fullt tillgängligt för personer med funktionsnedsättning. Enkla och smidiga förfarandegarantier bör stärkas och tillämpas enhetligt.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17a) | Vid tillämpningen av förordning (EG) nr 810/2009 bör medlemsstaterna fullgöra sina respektive förpliktelser enligt internationell rätt, särskilt FN:s konvention om flyktingars rättsliga ställning, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, FN:s konvention om barnets rättigheter och andra relevanta internationella instrument. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17a)

Vid tillämpningen av förordning (EG) nr 810/2009 bör medlemsstaterna fullgöra sina respektive förpliktelser enligt internationell rätt, särskilt FN:s konvention om flyktingars rättsliga ställning, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, FN:s konvention om barnets rättigheter och andra relevanta internationella instrument.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 27a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (27a) | De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning bör vidtas. Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör delegeras till kommissionen med avseende på att införa tekniska ändringar i bilagorna till denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27a)

De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning bör vidtas. Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör delegeras till kommissionen med avseende på att införa tekniska ändringar i bilagorna till denna förordning.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 27b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (27b) | Lämpliga åtgärder bör antas för övervakning och utvärdering av denna förordning i fråga om harmonisering av handläggningen av viseringsansökningar. Övervakningen och utvärderingen bör även syfta till att kontrollera att de grundläggande rättigheterna till fullo respekteras av medlemsstaterna vid handläggningen av ansökningarna, samt att principen om icke-diskriminering och skyddet av personuppgifter tillämpas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27b)

Lämpliga åtgärder bör antas för övervakning och utvärdering av denna förordning i fråga om harmonisering av handläggningen av viseringsansökningar. Övervakningen och utvärderingen bör även syfta till att kontrollera att de grundläggande rättigheterna till fullo respekteras av medlemsstaterna vid handläggningen av ansökningarna, samt att principen om icke-diskriminering och skyddet av personuppgifter tillämpas.

Ändring 23

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 1 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”1.   Genom denna förordning inrättas villkor och förfaranden för utfärdande av viseringar för planerade vistelser på medlemsstaternas territorium som inte varar längre än 90 dagar under en 180-dagarsperiod.” | ”1.   Genom denna förordning inrättas villkor och förfaranden för utfärdande av viseringar för planerade vistelser på medlemsstaternas territorium som inte varar längre än 90 dagar under en 180-dagarsperiod
  , och planerade vistelser för yrkesutövare inom idrott och kultur i upp till ett år utan att vistelsen i en viss medlemsstat överskrider 90 dagar under en 180-dagarsperiod
  .” |

Kommissionens förslag

Ändring

”1.   Genom denna förordning inrättas villkor och förfaranden för utfärdande av viseringar för planerade vistelser på medlemsstaternas territorium som inte varar längre än 90 dagar under en 180-dagarsperiod.”

”1.   Genom denna förordning inrättas villkor och förfaranden för utfärdande av viseringar för planerade vistelser på medlemsstaternas territorium som inte varar längre än 90 dagar under en 180-dagarsperiod
  , och planerade vistelser för yrkesutövare inom idrott och kultur i upp till ett år utan att vistelsen i en viss medlemsstat överskrider 90 dagar under en 180-dagarsperiod
  .”

Ändring 24

Ändring 24

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1a (nytt)

Artikel 1 – led 1a (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 1 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | I artikel 1 ska följande punkt läggas till:




  ”3a.
     
  Vid tillämpningen av denna förordning ska medlemsstaterna handla i full överensstämmelse med relevant unionsrätt, däribland Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan), relevant folkrätt, däribland Förenta nationernas konvention om flyktingars rättsliga ställning (nedan kallad Genèvekonventionen), de skyldigheter som följer av tillträde till internationellt skydd, särskilt principen om non-refoulement, och de grundläggande rättigheterna. I enlighet med de allmänna principerna i unionsrätten ska beslut enligt denna förordning fattas på individuell grund.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1a)

(1a)

I artikel 1 ska följande punkt läggas till:

”3a.
     
  Vid tillämpningen av denna förordning ska medlemsstaterna handla i full överensstämmelse med relevant unionsrätt, däribland Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan), relevant folkrätt, däribland Förenta nationernas konvention om flyktingars rättsliga ställning (nedan kallad Genèvekonventionen), de skyldigheter som följer av tillträde till internationellt skydd, särskilt principen om non-refoulement, och de grundläggande rättigheterna. I enlighet med de allmänna principerna i unionsrätten ska beslut enligt denna förordning fattas på individuell grund.”

Ändring 25

Ändring 25

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1b (nytt)

Artikel 1 – led 1b (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 1 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1b) | I artikel 1 ska följande punkt läggas till:




  3b.
     
  Kommissionen ska lägga fram en elektronisk viseringsansökan, e-visering, senast 2025. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1b)

(1b)

I artikel 1 ska följande punkt läggas till:

3b.
     
  Kommissionen ska lägga fram en elektronisk viseringsansökan, e-visering, senast 2025.

Ändring 26

Ändring 26

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led d

Artikel 1 – led 2 – led d

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 2 – punkt 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 12a. | yrkesutövare inom idrott och kultur: tredjelandsmedborgare som inte är unionsmedborgare i den mening som avses i artikel 20.1 i fördraget och som hör till någon av följande kategorier: utövande konstnärer och deras stödpersonal, elitidrottare och deras stödpersonal samt i förekommande fall dessa kategoriers familjemedlemmar, som tydligt har kunnat visa på administrativa och logistiska hinder i samband med anordnande av en turné eller en tävling i flera av Schengenområdets medlemsstater under mer än tre månader. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

12a.

12a.

yrkesutövare inom idrott och kultur: tredjelandsmedborgare som inte är unionsmedborgare i den mening som avses i artikel 20.1 i fördraget och som hör till någon av följande kategorier: utövande konstnärer och deras stödpersonal, elitidrottare och deras stödpersonal samt i förekommande fall dessa kategoriers familjemedlemmar, som tydligt har kunnat visa på administrativa och logistiska hinder i samband med anordnande av en turné eller en tävling i flera av Schengenområdets medlemsstater under mer än tre månader.

Ändring 27

Ändring 27

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3 – led a (nytt)

Artikel 1 – led 3 – led a (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 3 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | I artikel 3.5 ska leden b och c ersättas med följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)

I artikel 3.5 ska leden b och c ersättas med följande:

| (3) | I artikel 3.5 ska leden b och c ersättas med följande: |
| --- | --- |

(3)

I artikel 3.5 ska leden b och c ersättas med följande:

| | ”b) | Tredjelandsmedborgare med giltigt uppehållstillstånd som utfärdats av en medlemsstat som inte deltar i antagandet av denna förordning eller av en medlemsstat som ännu inte tillämpar Schengenregelverket fullt ut, eller tredjelandsmedborgare med något av de giltiga uppehållstillstånd i förteckningen i bilaga V som utfärdats av Andorra, Kanada, Japan, San Marino eller Förenta staterna och garanterar innehavarens ovillkorliga rätt till återinresa, eller med ett uppehållstillstånd för de västindiska delarna av Konungariket Nederländerna (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius och Saba). |
| --- | --- | --- |

”b)

”b)

Tredjelandsmedborgare med giltigt uppehållstillstånd som utfärdats av en medlemsstat som inte deltar i antagandet av denna förordning eller av en medlemsstat som ännu inte tillämpar Schengenregelverket fullt ut, eller tredjelandsmedborgare med något av de giltiga uppehållstillstånd i förteckningen i bilaga V som utfärdats av Andorra, Kanada, Japan, San Marino eller Förenta staterna och garanterar innehavarens ovillkorliga rätt till återinresa, eller med ett uppehållstillstånd för de västindiska delarna av Konungariket Nederländerna (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius och Saba).

Tredjelandsmedborgare med giltigt uppehållstillstånd som utfärdats av en medlemsstat som inte deltar i antagandet av denna förordning eller av en medlemsstat som ännu inte tillämpar Schengenregelverket fullt ut, eller tredjelandsmedborgare med något av de giltiga uppehållstillstånd i förteckningen i bilaga V som utfärdats av Andorra, Kanada, Japan, San Marino eller Förenta staterna och garanterar innehavarens ovillkorliga rätt till återinresa, eller med ett uppehållstillstånd för de västindiska delarna av Konungariket Nederländerna (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius och Saba).

| | c) | Tredjelandsmedborgare med giltig visering för en medlemsstat som inte deltar i antagandet av denna förordning, för en medlemsstat som ännu inte tillämpar Schengenregelverket fullt ut eller för ett land som är part i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller för Kanada, Japan eller Förenta staterna, eller innehavare av en giltig visering för de västindiska delarna av Konungariket Nederländerna (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius och Saba), när dessa reser till det utfärdande landet eller till ett annat tredjeland, eller när de återvänder från det utfärdande landet efter att ha använt viseringen.” |
| --- | --- | --- |

c)

c)

Tredjelandsmedborgare med giltig visering för en medlemsstat som inte deltar i antagandet av denna förordning, för en medlemsstat som ännu inte tillämpar Schengenregelverket fullt ut eller för ett land som är part i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller för Kanada, Japan eller Förenta staterna, eller innehavare av en giltig visering för de västindiska delarna av Konungariket Nederländerna (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius och Saba), när dessa reser till det utfärdande landet eller till ett annat tredjeland, eller när de återvänder från det utfärdande landet efter att ha använt viseringen.”

Tredjelandsmedborgare med giltig visering för en medlemsstat som inte deltar i antagandet av denna förordning, för en medlemsstat som ännu inte tillämpar Schengenregelverket fullt ut eller för ett land som är part i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller för Kanada, Japan eller Förenta staterna, eller innehavare av en giltig visering för de västindiska delarna av Konungariket Nederländerna (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius och Saba), när dessa reser till det utfärdande landet eller till ett annat tredjeland, eller när de återvänder från det utfärdande landet efter att ha använt viseringen.”

Ändring 28

Ändring 28

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5

Artikel 1 – led 5

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 5 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”b) | om besöket omfattar fler än ett mål, eller om flera separata besök kommer att företas inom en tvåmånadersperiod, den medlemsstat vars territorium utgör huvudmålet för resan eller resorna vad avser vistelsens längd, räknat i dagar, eller” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”b)

om besöket omfattar fler än ett mål, eller om flera separata besök kommer att företas inom en tvåmånadersperiod, den medlemsstat vars territorium utgör huvudmålet för resan eller resorna vad avser vistelsens längd, räknat i dagar, eller”

| ”b) | om besöket omfattar fler än ett mål, eller om flera separata besök kommer att företas inom en tvåmånadersperiod, den medlemsstat
  där värdorganisationen eller företaget ligger, i förekommande fall, eller den medlemsstat
  vars territorium utgör huvudmålet för resan eller resorna vad avser vistelsens längd, räknat i dagar, eller
  , om inget huvudmål kan fastställas, den medlemsstat vars yttre gräns den sökande avser att passera för att resa in på medlemsstaternas territorium
  ,” |
| --- | --- |

”b)

om besöket omfattar fler än ett mål, eller om flera separata besök kommer att företas inom en tvåmånadersperiod, den medlemsstat
  där värdorganisationen eller företaget ligger, i förekommande fall, eller den medlemsstat
  vars territorium utgör huvudmålet för resan eller resorna vad avser vistelsens längd, räknat i dagar, eller
  , om inget huvudmål kan fastställas, den medlemsstat vars yttre gräns den sökande avser att passera för att resa in på medlemsstaternas territorium
  ,”

där värdorganisationen eller företaget ligger, i förekommande fall, eller den medlemsstat

, om inget huvudmål kan fastställas, den medlemsstat vars yttre gräns den sökande avser att passera för att resa in på medlemsstaternas territorium

Ändring 29

Ändring 29

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5a (nytt)

Artikel 1 – led 5a (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 5 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | I artikel 5 ska följande punkt läggas till: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5a)

(5a)

I artikel 5 ska följande punkt läggas till:

”2a
     
  . Om den medlemsstat som är behörig enligt punkt 1 a eller b varken är närvarande eller har representation i det tredjeland där den sökande lämnar in ansökan i enlighet med artikel 10, har den sökande rätt att lämna in ansökan

| a) | vid konsulatet för en av de medlemsstater som utgör målet för det planerade besöket, |
| --- | --- |

a)

a)

vid konsulatet för en av de medlemsstater som utgör målet för det planerade besöket,

vid konsulatet för en av de medlemsstater som utgör målet för det planerade besöket,

| b) | vid konsulatet för medlemsstaten för första inresa, om led a inte är tillämpligt, |
| --- | --- |

b)

b)

vid konsulatet för medlemsstaten för första inresa, om led a inte är tillämpligt,

vid konsulatet för medlemsstaten för första inresa, om led a inte är tillämpligt,

| c) | i alla andra fall vid konsulatet för någon av de medlemsstater som är närvarande i det land där den sökande lämnar in ansökan. |
| --- | --- |

c)

c)

i alla andra fall vid konsulatet för någon av de medlemsstater som är närvarande i det land där den sökande lämnar in ansökan.

i alla andra fall vid konsulatet för någon av de medlemsstater som är närvarande i det land där den sökande lämnar in ansökan.

Om konsulatet för den behöriga medlemsstaten enligt punkt 1 eller konsulatet för den medlemsstat som avses i första stycket i denna punkt ligger mer än 500 km från den sökandes bostadsort eller om en tur-och-retur-resa med kollektivtrafik från den sökandes bostadsort skulle kräva en övernattning och om en annan medlemsstats konsulat ligger närmare den sökandes bostadsort, ska den sökande ha rätt att lämna in ansökan vid den sistnämnda medlemsstatens konsulat.”

Om konsulatet för den behöriga medlemsstaten enligt punkt 1 eller konsulatet för den medlemsstat som avses i första stycket i denna punkt ligger mer än 500 km från den sökandes bostadsort eller om en tur-och-retur-resa med kollektivtrafik från den sökandes bostadsort skulle kräva en övernattning och om en annan medlemsstats konsulat ligger närmare den sökandes bostadsort, ska den sökande ha rätt att lämna in ansökan vid den sistnämnda medlemsstatens konsulat.”

Ändring 30

Ändring 30

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5b (nytt)

Artikel 1 – led 5b (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 5 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5b) | I artikel 5 ska följande punkt läggas till:




  ”2b.
     
  Om den enligt punkterna 1 eller 2 behöriga medlemsstaten i överensstämmelse med artikel 8 har ingått en överenskommelse om representation med en annan medlemsstat när det gäller att pröva ansökningar och utfärda viseringar på dess vägnar ska den sökande lämna in sin ansökan till den representerande medlemsstatens konsulat.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5b)

(5b)

I artikel 5 ska följande punkt läggas till:

”2b.
     
  Om den enligt punkterna 1 eller 2 behöriga medlemsstaten i överensstämmelse med artikel 8 har ingått en överenskommelse om representation med en annan medlemsstat när det gäller att pröva ansökningar och utfärda viseringar på dess vägnar ska den sökande lämna in sin ansökan till den representerande medlemsstatens konsulat.”

Ändring 31

Ändring 31

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 6 – led -a (nytt)

Artikel 1 – led 6 – led -a (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 8 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   En medlemsstat
  kan
  samtycka till att representera en annan medlemsstat som enligt artikel 5 är behörig att pröva ansökningar och utfärda viseringar på den medlemsstatens vägnar. En medlemsstat kan också företräda en annan medlemsstat begränsat till att endast ta emot ansökningar och registrera biometriska kännetecken. | ”1.   
  Utan att det påverkar artikel 6 kan
  en medlemsstat samtycka till att representera en annan medlemsstat som enligt artikel 5 är behörig att pröva ansökningar och utfärda viseringar på den medlemsstatens vägnar. En medlemsstat kan också företräda en annan medlemsstat begränsat till att endast ta emot ansökningar och registrera biometriska kännetecken.” |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

1.   En medlemsstat
  kan
  samtycka till att representera en annan medlemsstat som enligt artikel 5 är behörig att pröva ansökningar och utfärda viseringar på den medlemsstatens vägnar. En medlemsstat kan också företräda en annan medlemsstat begränsat till att endast ta emot ansökningar och registrera biometriska kännetecken.

”1.   
  Utan att det påverkar artikel 6 kan
  en medlemsstat samtycka till att representera en annan medlemsstat som enligt artikel 5 är behörig att pröva ansökningar och utfärda viseringar på den medlemsstatens vägnar. En medlemsstat kan också företräda en annan medlemsstat begränsat till att endast ta emot ansökningar och registrera biometriska kännetecken.”

Ändring 32

Ändring 32

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 6 – led ba (nytt)

Artikel 1 – led 6 – led ba (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 8 – punkt 6

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | I artikel 8 ska följande punkt 6 ändras: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

I artikel 8 ska följande punkt 6 ändras:

I artikel 8 ska följande punkt 6 ändras:

6.   För att säkerställa att dålig transportinfrastruktur eller långa avstånd i en specifik region eller ett specifikt geografiskt område inte kräver en oproportionerlig ansträngning från sökandenas sida för att kunna få tillgång till ett konsulat, ska de medlemsstater som saknar eget konsulat i den regionen eller i det området bemöda sig om att ingå överenskommelser om representation med medlemsstater som har konsulat i den regionen eller i det området.

”6.   För att säkerställa att dålig transportinfrastruktur eller långa avstånd i en specifik region eller ett specifikt geografiskt område inte kräver en oproportionerlig ansträngning från sökandenas sida för att kunna få tillgång till ett konsulat, ska de medlemsstater som saknar eget konsulat i den regionen eller i det området bemöda sig om att ingå överenskommelser om representation med medlemsstater som har konsulat i den regionen eller i det området
  i syfte att bekämpa diskriminering mellan tredjelandsmedborgare på grund av olika tillgång till konsulära tjänster
  .

Sådana överenskommelser får även ingås med en EU-medlemsstats representation i ett grannland till det berörda tredjelandet om den ligger närmre den sökandes hem.”

Sådana överenskommelser får även ingås med en EU-medlemsstats representation i ett grannland till det berörda tredjelandet om den ligger närmre den sökandes hem.”

Ändring 33

Ändring 33

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 7 – led a

Artikel 1 – led 7 – led a

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 9 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Ansökningar kan lämnas in
  tidigast sex månader, eller för sjömän vid tjänsteutövning
  tidigast nio månader, före den tidpunkt då det planerade besöket kommer att inledas, och i regel senast 15 kalenderdagar före den tidpunkten.” | Ansökningar kan lämnas in tidigast nio månader före den tidpunkt då det planerade besöket kommer att inledas, och i regel senast 15 kalenderdagar före den tidpunkten.
  I enskilda motiverade nödsituationer, bland annat om det är nödvändigt av yrkesskäl, av humanitära skäl, av hänsyn till nationella intressen eller på grund av internationella förpliktelser, får konsulatet bortse från den sistnämnda tidsfristen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ansökningar kan lämnas in
  tidigast sex månader, eller för sjömän vid tjänsteutövning
  tidigast nio månader, före den tidpunkt då det planerade besöket kommer att inledas, och i regel senast 15 kalenderdagar före den tidpunkten.”

tidigast sex månader, eller för sjömän vid tjänsteutövning

Ansökningar kan lämnas in tidigast nio månader före den tidpunkt då det planerade besöket kommer att inledas, och i regel senast 15 kalenderdagar före den tidpunkten.
  I enskilda motiverade nödsituationer, bland annat om det är nödvändigt av yrkesskäl, av humanitära skäl, av hänsyn till nationella intressen eller på grund av internationella förpliktelser, får konsulatet bortse från den sistnämnda tidsfristen.

I enskilda motiverade nödsituationer, bland annat om det är nödvändigt av yrkesskäl, av humanitära skäl, av hänsyn till nationella intressen eller på grund av internationella förpliktelser, får konsulatet bortse från den sistnämnda tidsfristen.

Ändring 34

Ändring 34

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 7 – led aa (nytt)

Artikel 1 – led 7 – led aa (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 9 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | I artikel 9 ska följande punkt 3 ändras: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

I artikel 9 ska följande punkt 3 ändras:

I artikel 9 ska följande punkt 3 ändras:

I motiverade brådskande fall får konsulatet tillåta att sökande antingen lämnar in ansökan utan avtalat besök, eller omedelbart meddela tid för besök.

”I motiverade brådskande fall får konsulatet tillåta att sökande antingen lämnar in ansökan utan avtalat besök, eller omedelbart meddela tid för besök.

Om det i ett elektroniskt förfarande inte har kommit något svar inom en månad efter det att ansökan lämnats in ska det finnas rättsmedel som gör det möjligt att ändå pröva ansökan.”

Om det i ett elektroniskt förfarande inte har kommit något svar inom en månad efter det att ansökan lämnats in ska det finnas rättsmedel som gör det möjligt att ändå pröva ansökan.”

Ändring 35

Ändring 35

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 7 – led b

Artikel 1 – led 7 – led b

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 9 – punkt 4 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | av sökandens rättsliga ombud, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

av sökandens rättsliga ombud,

av sökandens rättsliga ombud,

Ändring 36

Ändring 36

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 8 – led a

Artikel 1 – led 8 – led a

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 10 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Sökande
  ska infinna sig
  personligen
  när de lämnar in en ansökan för att lämna fingeravtryck, i enlighet med artikel 13.2, 13.3 och 13.7 b
  .” | Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 13, 42, 43 och 45 får
  sökande
  lämna in sina ansökningar
  personligen
  eller elektroniskt
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Sökande
  ska infinna sig
  personligen
  när de lämnar in en ansökan för att lämna fingeravtryck, i enlighet med artikel 13.2, 13.3 och 13.7 b
  .”

ska infinna sig

när de lämnar in en ansökan för att lämna fingeravtryck, i enlighet med artikel 13.2, 13.3 och 13.7 b

Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 13, 42, 43 och 45 får
  sökande
  lämna in sina ansökningar
  personligen
  eller elektroniskt
  .

Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 13, 42, 43 och 45 får

lämna in sina ansökningar

eller elektroniskt

Ändring 37

Ändring 37

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 9a (nytt)

Artikel 1 – led 9a (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 13 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | I artikel 13.2 ska följande stycke läggas till:



  ”Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 får en extern tjänsteleverantör inte begära att den sökande ska infinna sig personligen för varje ansökan i syfte att samla in biometriska kännetecken vid varje tillfälle. För att externa tjänsteleverantörer ska kunna kontrollera att biometriska kännetecken har samlats in ska ett kvitto utfärdas till den sökande efter att de biometriska kännetecknen samlats in.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(9a)

(9a)

I artikel 13.2 ska följande stycke läggas till:

”Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 får en extern tjänsteleverantör inte begära att den sökande ska infinna sig personligen för varje ansökan i syfte att samla in biometriska kännetecken vid varje tillfälle. För att externa tjänsteleverantörer ska kunna kontrollera att biometriska kännetecken har samlats in ska ett kvitto utfärdas till den sökande efter att de biometriska kännetecknen samlats in.”

”Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 får en extern tjänsteleverantör inte begära att den sökande ska infinna sig personligen för varje ansökan i syfte att samla in biometriska kännetecken vid varje tillfälle. För att externa tjänsteleverantörer ska kunna kontrollera att biometriska kännetecken har samlats in ska ett kvitto utfärdas till den sökande efter att de biometriska kännetecknen samlats in.”

Ändring 38

Ändring 38

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 10 – led a

Artikel 1 – led 10 – led a

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 14 – punkt 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”4.   Medlemsstaterna får kräva att sökanden, genom att fylla i ett formulär som utformats av
  varje medlemsstat
  , styrker ett sponsoråtagande, privat inkvartering eller bådadera. Detta formulär ska särskilt ange följande: | ”4.   Medlemsstaterna får kräva att sökanden, genom att fylla i ett formulär som utformats av
  kommissionen
  , styrker ett sponsoråtagande, privat inkvartering eller bådadera. Detta formulär ska särskilt ange följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”4.   Medlemsstaterna får kräva att sökanden, genom att fylla i ett formulär som utformats av
  varje medlemsstat
  , styrker ett sponsoråtagande, privat inkvartering eller bådadera. Detta formulär ska särskilt ange följande:

”4.   Medlemsstaterna får kräva att sökanden, genom att fylla i ett formulär som utformats av
  kommissionen
  , styrker ett sponsoråtagande, privat inkvartering eller bådadera. Detta formulär ska särskilt ange följande:

Ändring 39

Ändring 39

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 10 – led a

Artikel 1 – led 10 – led a

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 14 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utöver medlemsstatens officiella språk ska formuläret även upprättas på minst ett annat av de officiella språken vid Europeiska unionens institutioner.
  Ett provexemplar av formuläret ska översändas till kommissionen. | Kommissionen ska anta formuläret genom genomförandeakter i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 52.2. Formuläret ska användas för att informera sponsorn/den inbjudande personen om behandlingen av dennes personuppgifter och de tillämpliga reglerna.
  Utöver medlemsstatens officiella språk ska formuläret även upprättas på minst ett annat av de officiella språken vid Europeiska unionens institutioner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utöver medlemsstatens officiella språk ska formuläret även upprättas på minst ett annat av de officiella språken vid Europeiska unionens institutioner.
  Ett provexemplar av formuläret ska översändas till kommissionen.

Ett provexemplar av formuläret ska översändas till kommissionen.

Kommissionen ska anta formuläret genom genomförandeakter i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 52.2. Formuläret ska användas för att informera sponsorn/den inbjudande personen om behandlingen av dennes personuppgifter och de tillämpliga reglerna.
  Utöver medlemsstatens officiella språk ska formuläret även upprättas på minst ett annat av de officiella språken vid Europeiska unionens institutioner.

Kommissionen ska anta formuläret genom genomförandeakter i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 52.2. Formuläret ska användas för att informera sponsorn/den inbjudande personen om behandlingen av dennes personuppgifter och de tillämpliga reglerna.

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 11

Artikel 1 – led 11

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Artikel 15 ska ändras på följande sätt: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(11)

(11)

Artikel 15 ska ändras på följande sätt:

Artikel 15 ska utgå.

Artikel 15 ska utgå.

| | a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:





  ”1.
     
  Personer som ansöker om enhetlig visering för en inresa ska styrka att de har lämplig och giltig medicinsk reseförsäkring som täcker eventuella kostnader som kan uppstå i samband med hemtransport av medicinska skäl, brådskande läkarhjälp och akut sjukhusvård eller vid dödsfall under den planerade vistelsen på medlemsstaternas territorium.” |
| --- | --- | --- |

a)

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.
     
  Personer som ansöker om enhetlig visering för en inresa ska styrka att de har lämplig och giltig medicinsk reseförsäkring som täcker eventuella kostnader som kan uppstå i samband med hemtransport av medicinska skäl, brådskande läkarhjälp och akut sjukhusvård eller vid dödsfall under den planerade vistelsen på medlemsstaternas territorium.”

Medicinsk reseförsäkring utgår

Medicinsk reseförsäkring utgår

| | (b) | I punkt 2 ska första stycket ersättas med följande:





  ”2.
     
  Personer som ansöker om enhetlig visering för flera inresor ska styrka att de har lämplig och giltig medicinsk reseförsäkring som täcker tiden för deras första planerade resa.” |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

I punkt 2 ska första stycket ersättas med följande:

I punkt 2 ska första stycket ersättas med följande:

”2.
     
  Personer som ansöker om enhetlig visering för flera inresor ska styrka att de har lämplig och giltig medicinsk reseförsäkring som täcker tiden för deras första planerade resa.”

Ändring 41

Ändring 41

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 12

Artikel 1 – led 12

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 16

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 16 ska ersättas med följande: |
| ”Artikel 16 | ”Artikel 16 |
| Viseringsavgift | Viseringsavgift |
| 1.   Sökande ska betala en viseringsavgift på 80 EUR. | ”1.   Sökande ska betala en viseringsavgift på 80 EUR. |
| | 1a.
     
  Sökande vars uppgifter redan har registrerats i Informationssystemet för viseringar och vars biometriska kännetecken har samlats in i enlighet med artikel 13 ska betala en viseringsavgift på 60 EUR. |
| 2.   Barn mellan
  sex
  och
  tolv
  år ska betala en viseringsavgift på 40 EUR.” | 2.   Barn mellan
  12
  och
  18
  år ska betala en viseringsavgift på 40 EUR. |
| | 2a.
     
  Sökande som ingår i en grupp som reser i syften som avser idrott, kultur eller utbildning ska betala en viseringsavgift på 60 EUR. |
| 4.   Viseringsavgiften ska inte tas ut för sökande som tillhör någon av följande kategorier: | 4.   Viseringsavgiften ska inte tas ut för sökande som tillhör någon av följande kategorier: |
| a) | Barn under
  sex
  år. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

Artikel 16 ska ersättas med följande:

Artikel 16 ska ersättas med följande:

”Artikel 16

”Artikel 16

Viseringsavgift

Viseringsavgift

1.   Sökande ska betala en viseringsavgift på 80 EUR.

”1.   Sökande ska betala en viseringsavgift på 80 EUR.

1a.
     
  Sökande vars uppgifter redan har registrerats i Informationssystemet för viseringar och vars biometriska kännetecken har samlats in i enlighet med artikel 13 ska betala en viseringsavgift på 60 EUR.

2.   Barn mellan
  sex
  och
  tolv
  år ska betala en viseringsavgift på 40 EUR.”

2.   Barn mellan
  12
  och
  18
  år ska betala en viseringsavgift på 40 EUR.

2a.
     
  Sökande som ingår i en grupp som reser i syften som avser idrott, kultur eller utbildning ska betala en viseringsavgift på 60 EUR.

4.   Viseringsavgiften ska inte tas ut för sökande som tillhör någon av följande kategorier:

4.   Viseringsavgiften ska inte tas ut för sökande som tillhör någon av följande kategorier:

a)

Barn under
  sex
  år.

sex

| a) | Barn under
  tolv
  år. |
| --- | --- |

a)

Barn under
  tolv
  år.

tolv

| b) | Skolelever, studerande, forskarstuderande och medföljande lärare som reser i studie- eller utbildningssyfte. |
| --- | --- |

b)

Skolelever, studerande, forskarstuderande och medföljande lärare som reser i studie- eller utbildningssyfte.

| b) | Skolelever, studerande, forskarstuderande och medföljande lärare som reser i studie- eller utbildningssyfte. |
| --- | --- |

b)

Skolelever, studerande, forskarstuderande och medföljande lärare som reser i studie- eller utbildningssyfte.

| c) | Forskare från tredjeländer som reser i syfte att bedriva vetenskaplig forskning
  i enlighet med definitionen i Europaparlamentets och rådets rekommendation nr 2005/761/EG

   (27)

  av den 28 september 2005 om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredjeländer vilka reser inom gemenskapen i syfte att bedriva forskning (21)

  . |
| --- | --- |

c)

Forskare från tredjeländer som reser i syfte att bedriva vetenskaplig forskning
  i enlighet med definitionen i Europaparlamentets och rådets rekommendation nr 2005/761/EG

   (27)

  av den 28 september 2005 om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredjeländer vilka reser inom gemenskapen i syfte att bedriva forskning (21)

  .

i enlighet med definitionen i Europaparlamentets och rådets rekommendation nr 2005/761/EG

27

av den 28 september 2005 om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredjeländer vilka reser inom gemenskapen i syfte att bedriva forskning (21)

| c) | Forskare från tredjeländer
  , enligt definitionen i rådets direktiv 2005/71/EG

   (27)

  ,
  som reser i syfte att bedriva vetenskaplig forskning
  eller delta i ett forskningsseminarium eller en forskningskonferens
  . |
| --- | --- |

c)

Forskare från tredjeländer
  , enligt definitionen i rådets direktiv 2005/71/EG

   (27)

  ,
  som reser i syfte att bedriva vetenskaplig forskning
  eller delta i ett forskningsseminarium eller en forskningskonferens
  .

, enligt definitionen i rådets direktiv 2005/71/EG

27

,

eller delta i ett forskningsseminarium eller en forskningskonferens

| d) | Företrädare för ideella organisationer, som är 25 år eller yngre, som deltar i seminarier, konferenser, idrottsevenemang, kulturella evenemang eller utbildningsarrangemang som anordnats av ideella organisationer. |
| --- | --- |

d)

Företrädare för ideella organisationer, som är 25 år eller yngre, som deltar i seminarier, konferenser, idrottsevenemang, kulturella evenemang eller utbildningsarrangemang som anordnats av ideella organisationer.

| d) | Företrädare för ideella organisationer, som är 25 år eller yngre, som deltar i seminarier, konferenser, idrottsevenemang, kulturella evenemang eller utbildningsarrangemang som anordnats av ideella organisationer. |
| --- | --- |

d)

Företrädare för ideella organisationer, som är 25 år eller yngre, som deltar i seminarier, konferenser, idrottsevenemang, kulturella evenemang eller utbildningsarrangemang som anordnats av ideella organisationer.

| e) | Familjemedlemmar till unionsmedborgare i enlighet med artikel 5.2 i direktiv 2004/38/EG. |
| --- | --- |

e)

e)

Familjemedlemmar till unionsmedborgare i enlighet med artikel 5.2 i direktiv 2004/38/EG.

Familjemedlemmar till unionsmedborgare i enlighet med artikel 5.2 i direktiv 2004/38/EG.

5.   Undantag från viseringsavgift kan beviljas för

5.   Undantag från viseringsavgift kan beviljas för

| a) | barn mellan
  sex
  och
  tolv
  år, |
| --- | --- |

a)

barn mellan
  sex
  och
  tolv
  år,

sex

tolv

| a) | barn mellan
  12
  och
  18
  år, |
| --- | --- |

a)

barn mellan
  12
  och
  18
  år,

12

18

| b) | innehavare av diplomatpass och tjänstepass, |
| --- | --- |

b)

innehavare av diplomatpass och tjänstepass,

| b) | innehavare av diplomatpass och tjänstepass, |
| --- | --- |

b)

innehavare av diplomatpass och tjänstepass,

| c) | personer som är 25 år eller yngre och som deltar i seminarier, konferenser, idrottsevenemang, kulturella evenemang eller utbildningsarrangemang som anordnats av ideella organisationer. |
| --- | --- |

c)

personer som är 25 år eller yngre och som deltar i seminarier, konferenser, idrottsevenemang, kulturella evenemang eller utbildningsarrangemang som anordnats av ideella organisationer.

| c) | personer som är 25 år eller yngre och som deltar i seminarier, konferenser, idrottsevenemang, kulturella evenemang eller utbildningsarrangemang som anordnats av ideella organisationer, |
| --- | --- |

c)

personer som är 25 år eller yngre och som deltar i seminarier, konferenser, idrottsevenemang, kulturella evenemang eller utbildningsarrangemang som anordnats av ideella organisationer,

| d) | personer som ansöker om visering med territoriellt begränsad giltighet som utfärdats av humanitära skäl, av hänsyn till nationella intressen eller på grund av internationella förpliktelser och personer som omfattas av unionens vidarebosättnings- eller omplaceringsprogram, |
| --- | --- |

d)

d)

personer som ansöker om visering med territoriellt begränsad giltighet som utfärdats av humanitära skäl, av hänsyn till nationella intressen eller på grund av internationella förpliktelser och personer som omfattas av unionens vidarebosättnings- eller omplaceringsprogram,

personer som ansöker om visering med territoriellt begränsad giltighet som utfärdats av humanitära skäl, av hänsyn till nationella intressen eller på grund av internationella förpliktelser och personer som omfattas av unionens vidarebosättnings- eller omplaceringsprogram,

| e) | personer som ansöker om visering med territoriellt begränsad giltighet. |
| --- | --- |

e)

e)

personer som ansöker om visering med territoriellt begränsad giltighet.

personer som ansöker om visering med territoriellt begränsad giltighet.

6.   Det är tillåtet att i enskilda fall avstå från att ta ut viseringsavgiften eller sänka den om en sådan åtgärd syftar till att främja kultur- eller idrottsintressen, utrikespolitiska, utvecklingspolitiska och andra väsentliga allmänintressen eller av humanitära skäl.

6.   Det är tillåtet att i enskilda fall avstå från att ta ut viseringsavgiften eller sänka den om en sådan åtgärd syftar till att främja kultur- eller idrottsintressen, utrikespolitiska, utvecklingspolitiska och andra väsentliga allmänintressen, eller av humanitära skäl
  eller på grund av internationella förpliktelser
  .”

Ändring 42

Ändring 42

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 13

Artikel 1 – led 13

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 17

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (13) | Artikel 17 ska ändras enligt följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(13)

(13)

Artikel 17 ska ändras enligt följande:

Artikel 17

Artikel 17

Serviceavgift

Serviceavgift

1.   ”En serviceavgift får tas ut av en extern tjänsteleverantör som avses i artikel 43.” Serviceavgiften ska stå i proportion till de kostnader som den externa tjänsteleverantören ådrar sig vid utförandet av en eller flera av de uppgifter som anges i artikel 43.6.

1.   ”En serviceavgift får tas ut av en extern tjänsteleverantör som avses i artikel 43.” Serviceavgiften ska stå i proportion till de kostnader som den externa tjänsteleverantören ådrar sig vid utförandet av en eller flera av de uppgifter som anges i artikel 43.6.

2.   Denna serviceavgift ska specificeras i det rättsliga instrument som anges i artikel 43.2.

2.   Denna serviceavgift ska specificeras i det rättsliga instrument som anges i artikel 43.2.

3.
     
  Inom ramen för det lokala Schengensamarbetet ska medlemsstaterna se till att den serviceavgift som tas ut från en sökande vederbörligen återspeglar de tjänster som tillhandahålls av den externa tjänsteleverantören och är anpassad till lokala omständigheter. De ska dessutom sträva efter att harmonisera den gällande serviceavgiften.

4.   Serviceavgiften får inte vara högre än halva viseringsavgiften enligt artikel 16.1, oberoende av eventuella sänkningar av och undantag från viseringsavgiften enligt artikel 16.2, 16.4, 16.5 och 16.6.

4.   Serviceavgiften får inte vara högre än halva viseringsavgiften enligt artikel 16.1, oberoende av eventuella sänkningar av och undantag från viseringsavgiften enligt artikel 16.2, 16.4, 16.5 och 16.6.
  Den ska inkludera alla kostnader i samband med viseringsansökan, bland annat för översändande av ansökan och resehandlingen från den externa tjänsteleverantören till konsulatet och för återsändande av resehandlingen till den externa tjänsteleverantören.

5.   Den eller de berörda medlemsstaterna ska bibehålla möjligheten för samtliga sökande att lämna in ansökningarna direkt vid medlemsstatens/medlemsstaternas konsulat.

5.   Den eller de berörda medlemsstaterna ska bibehålla möjligheten för samtliga sökande att lämna in ansökningarna direkt vid medlemsstatens/medlemsstaternas konsulat
  eller vid ett konsulat tillhörande en medlemsstat med vilken en överenskommelse om representation har ingåtts i enlighet med artikel 40
  .

5a.
     
  Den sökande ska erhålla ett kvitto vid betalningen av serviceavgiften.”

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 13a (nytt)

Artikel 1 – led 13a (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 19 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | Artikel 19 – punkt 3 |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(13a)

(13a)

Artikel 19 – punkt 3

När det behöriga konsulatet finner att villkoren i punkt 1 inte har uppfyllts, ska ansökan inte anses möjlig att ta upp till prövning och konsulatet ska utan dröjsmål

”När det behöriga konsulatet finner att villkoren i punkt 1 inte har uppfyllts, ska
  det vid behov underrätta den sökande, ange bristerna och låta den sökande rätta till dem. Om bristerna inte rättas till ska
  ansökan inte anses möjlig att ta upp till prövning och konsulatet ska utan dröjsmål

det vid behov underrätta den sökande, ange bristerna och låta den sökande rätta till dem. Om bristerna inte rättas till ska

| — | återsända ansökningsformuläret och de dokument som sökanden lämnat in, |
| --- | --- |

—

återsända ansökningsformuläret och de dokument som sökanden lämnat in,

| — | återsända ansökningsformuläret och de dokument som sökanden lämnat in, |
| --- | --- |

—

återsända ansökningsformuläret och de dokument som sökanden lämnat in,

| — | förstöra de biometriska uppgifter som tagits upp, |
| --- | --- |

—

förstöra de biometriska uppgifter som tagits upp,

| — | förstöra de biometriska uppgifter som tagits upp, |
| --- | --- |

—

förstöra de biometriska uppgifter som tagits upp,

| — | betala tillbaka viseringsavgiften, och |
| --- | --- |

—

betala tillbaka viseringsavgiften, och

| — | betala tillbaka viseringsavgiften, och |
| --- | --- |

—

betala tillbaka viseringsavgiften, och

| — | inte pröva ansökan. |
| --- | --- |

—

inte pröva ansökan.

| — | inte pröva ansökan.” |
| --- | --- |

—

inte pröva ansökan.”

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 13a (nytt)

Artikel 1 – led 13a (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 19 – punkt 4

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | Artikel 19.4 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(13a)

(13a)

Artikel 19.4 ska ersättas med följande:

4.   Med avvikelse från detta kan en ansökan som inte uppfyller kraven i punkt 1 ändå tas upp till prövning av humanitära skäl
  eller
  av hänsyn till nationella intressen.

”4.   Med avvikelse från detta ska en ansökan som inte uppfyller kraven i punkt 1 ändå tas upp till prövning av humanitära skäl, av hänsyn till nationella intressen
  eller på grund av internationella förpliktelser
  .”

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 14 – led a

Artikel 1 – led 14 – led a

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 21 – punkt 3 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | I punkt 3 ska led e 
  ersättas med följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

I punkt 3 ska led e 
  ersättas med följande:

ersättas med följande:

| (a) | I punkt 3 ska led e 
  utgå. |
| --- | --- |

(a)

I punkt 3 ska led e 
  utgå.

utgå.

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 14 – led c

Artikel 1 – led 14 – led c

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 21 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”8.   Under prövningen av en ansökan kan konsulaten i motiverade fall intervjua den sökande och begära ytterligare handlingar.” | ”8.   Under prövningen av en ansökan kan konsulaten i motiverade fall intervjua den sökande och begära ytterligare handlingar.
  Dessa intervjuer kan genomföras med hjälp av moderna digitala verktyg och teknik för distanskommunikation, t.ex. röst- eller videosamtal via internet. De sökandes grundläggande rättigheter ska garanteras under processen.
  ” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”8.   Under prövningen av en ansökan kan konsulaten i motiverade fall intervjua den sökande och begära ytterligare handlingar.”

”8.   Under prövningen av en ansökan kan konsulaten i motiverade fall intervjua den sökande och begära ytterligare handlingar.
  Dessa intervjuer kan genomföras med hjälp av moderna digitala verktyg och teknik för distanskommunikation, t.ex. röst- eller videosamtal via internet. De sökandes grundläggande rättigheter ska garanteras under processen.
  ”

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 15 – led aa (nytt)

Artikel 1 – led 15 – led aa (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 22 – punkt 4

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Punkt 4 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

Punkt 4 ska ersättas med följande:

4.   Kommissionen ska
  meddela medlemsstaterna
  sådana underrättelser.

| | ”4.   Kommissionen ska
  offentliggöra
  sådana underrättelser.” |
| --- | --- |

”4.   Kommissionen ska
  offentliggöra
  sådana underrättelser.”

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 16 – led a

Artikel 1 – led 16 – led a

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 23 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Beslut om ansökningar ska fattas inom 10 kalenderdagar från det att en ansökan som kan tas upp till prövning enligt artikel 19 lämnas in. | Beslut om ansökningar ska fattas inom 10 kalenderdagar från det att en ansökan som kan tas upp till prövning enligt artikel 19 lämnas in
  eller inom fem kalenderdagar för viseringssökande vars uppgifter redan har registrerats i Informationssystemet för viseringar och vars biometriska kännetecken har samlats in i enlighet med artikel 13
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Beslut om ansökningar ska fattas inom 10 kalenderdagar från det att en ansökan som kan tas upp till prövning enligt artikel 19 lämnas in.

Beslut om ansökningar ska fattas inom 10 kalenderdagar från det att en ansökan som kan tas upp till prövning enligt artikel 19 lämnas in
  eller inom fem kalenderdagar för viseringssökande vars uppgifter redan har registrerats i Informationssystemet för viseringar och vars biometriska kännetecken har samlats in i enlighet med artikel 13
  .

eller inom fem kalenderdagar för viseringssökande vars uppgifter redan har registrerats i Informationssystemet för viseringar och vars biometriska kännetecken har samlats in i enlighet med artikel 13

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 16 – led a

Artikel 1 – led 16 – led a

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 23 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Denna period kan förlängas med upp till
  45
   kalenderdagar i enskilda fall, särskilt när ansökan behöver granskas ytterligare. | Denna period kan förlängas med upp till
  30
   kalenderdagar i enskilda fall, särskilt när ansökan behöver granskas ytterligare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Denna period kan förlängas med upp till
  45
   kalenderdagar i enskilda fall, särskilt när ansökan behöver granskas ytterligare.

45

Denna period kan förlängas med upp till
  30
   kalenderdagar i enskilda fall, särskilt när ansökan behöver granskas ytterligare.

30

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 16 – led aa (nytt)

Artikel 1 – led 16 – led aa (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 23 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Följande punkt ska införas:





  ”2a.
     
  Beslut om ansökningar ska fattas utan dröjsmål i enskilda motiverade nödsituationer, också om det är nödvändigt av yrkesskäl, av humanitära skäl, av hänsyn till nationella intressen eller på grund av internationella förpliktelser.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

Följande punkt ska införas:

Följande punkt ska införas:

”2a.
     
  Beslut om ansökningar ska fattas utan dröjsmål i enskilda motiverade nödsituationer, också om det är nödvändigt av yrkesskäl, av humanitära skäl, av hänsyn till nationella intressen eller på grund av internationella förpliktelser.”

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 17 – led aa (nytt)

Artikel 1 – led 17 – led aa (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 24 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Sökande som konsulaten anser uppfyller villkoren för inresa och beträffande vilka inga av de skäl till avslag som avses i artikel 32 föreligger ska få en visering utfärdad i enlighet med denna artikel.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Sökande som konsulaten anser uppfyller villkoren för inresa och beträffande vilka inga av de skäl till avslag som avses i artikel 32 föreligger ska få en visering utfärdad i enlighet med denna artikel.”

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 –led 17 – led b

Artikel 1 –led 17 – led b

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 24 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | För en giltighetsperiod på ett år, förutsatt att den sökande har beviljats och lagligt använt sig av tre viseringar inom de senaste två åren. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

För en giltighetsperiod på ett år, förutsatt att den sökande har beviljats och lagligt använt sig av tre viseringar inom de senaste två åren.

| a) | För en giltighetsperiod på ett år, förutsatt att den sökande har beviljats och lagligt använt sig av tre viseringar inom de senaste två åren,
  och för sjömän vid tjänsteutövning för en giltighetsperiod på ett år, förutsatt att den sökande har beviljats och lagligt använt sig av två viseringar inom de senaste två åren
  . |
| --- | --- |

a)

För en giltighetsperiod på ett år, förutsatt att den sökande har beviljats och lagligt använt sig av tre viseringar inom de senaste två åren,
  och för sjömän vid tjänsteutövning för en giltighetsperiod på ett år, förutsatt att den sökande har beviljats och lagligt använt sig av två viseringar inom de senaste två åren
  .

och för sjömän vid tjänsteutövning för en giltighetsperiod på ett år, förutsatt att den sökande har beviljats och lagligt använt sig av två viseringar inom de senaste två åren

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 17 – led b

Artikel 1 – led 17 – led b

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 24 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | För en giltighetsperiod på två år
  , förutsatt att
  den sökande
  har
  beviljats
  och lagligt använt sig av
  en
  tidigare
  visering för flera vistelser med ett års giltighet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

För en giltighetsperiod på två år
  , förutsatt att
  den sökande
  har
  beviljats
  och lagligt använt sig av
  en
  tidigare
  visering för flera vistelser med ett års giltighet.

, förutsatt att

har

och lagligt använt sig av

tidigare

| b) | För en giltighetsperiod på två år
  om
  den sökande
  under de föregående två åren
  beviljats en visering för flera vistelser med ett års giltighet. |
| --- | --- |

b)

För en giltighetsperiod på två år
  om
  den sökande
  under de föregående två åren
  beviljats en visering för flera vistelser med ett års giltighet.

om

under de föregående två åren

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 17 – led b

Artikel 1 – stycke 1 – led 17 – led b

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 24 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | För en giltighetsperiod på fem år
  , förutsatt att
  den sökande
  har
  beviljats
  och lagligt använt sig av
  en
  tidigare
  visering för flera vistelser med två års giltighet.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

För en giltighetsperiod på fem år
  , förutsatt att
  den sökande
  har
  beviljats
  och lagligt använt sig av
  en
  tidigare
  visering för flera vistelser med två års giltighet.”

, förutsatt att

har

och lagligt använt sig av

tidigare

| c) | För en giltighetsperiod på fem år
  om
  den sökande
  under de föregående tre åren
  beviljats en visering för flera vistelser med två års giltighet.” |
| --- | --- |

c)

För en giltighetsperiod på fem år
  om
  den sökande
  under de föregående tre åren
  beviljats en visering för flera vistelser med två års giltighet.”

om

under de föregående tre åren

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 17 – led c

Artikel 1 – led 17 – led c

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 24 – punkt 2c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2c   . Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2
  kan
  en visering för flera inresor med en giltighetstid på upp till fem år utfärdas till sökande som har bevisat behovet av eller motiverar sin avsikt att resa ofta och/eller regelbundet, förutsatt att de bevisar sin integritet och tillförlitlighet, i synnerhet genom laglig användning av tidigare viseringar,
  deras
  ekonomiska situation i ursprungslandet och
  deras
  ärliga avsikt att lämna medlemsstaternas territorium innan giltighetstiden löper ut för den visering de har ansökt om. | 2c.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2
  ska
  en visering för flera inresor med en giltighetstid på upp till fem år utfärdas till sökande som har bevisat behovet av eller motiverar sin avsikt att resa ofta och/eller regelbundet
  , som exempelvis personer som reser i affärer, statstjänstemän som regelbundet står i officiell kontakt med medlemsstater och EU-institutioner, företrädare för det civila samhällets organisationer som reser i samband med yrkesutbildning, seminarier och konferenser, familjemedlemmar till unionsmedborgare, familjemedlemmar till tredjelandsmedborgare som är lagligen bosatta i medlemsstaterna samt sjömän
  , förutsatt att de bevisar sin integritet och tillförlitlighet, i synnerhet genom laglig användning av tidigare viseringar,
  sin
  ekonomiska situation i ursprungslandet och
  sin
  ärliga avsikt att lämna medlemsstaternas territorium innan giltighetstiden löper ut för den visering de har ansökt om. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2c   . Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2
  kan
  en visering för flera inresor med en giltighetstid på upp till fem år utfärdas till sökande som har bevisat behovet av eller motiverar sin avsikt att resa ofta och/eller regelbundet, förutsatt att de bevisar sin integritet och tillförlitlighet, i synnerhet genom laglig användning av tidigare viseringar,
  deras
  ekonomiska situation i ursprungslandet och
  deras
  ärliga avsikt att lämna medlemsstaternas territorium innan giltighetstiden löper ut för den visering de har ansökt om.

2c.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2
  ska
  en visering för flera inresor med en giltighetstid på upp till fem år utfärdas till sökande som har bevisat behovet av eller motiverar sin avsikt att resa ofta och/eller regelbundet
  , som exempelvis personer som reser i affärer, statstjänstemän som regelbundet står i officiell kontakt med medlemsstater och EU-institutioner, företrädare för det civila samhällets organisationer som reser i samband med yrkesutbildning, seminarier och konferenser, familjemedlemmar till unionsmedborgare, familjemedlemmar till tredjelandsmedborgare som är lagligen bosatta i medlemsstaterna samt sjömän
  , förutsatt att de bevisar sin integritet och tillförlitlighet, i synnerhet genom laglig användning av tidigare viseringar,
  sin
  ekonomiska situation i ursprungslandet och
  sin
  ärliga avsikt att lämna medlemsstaternas territorium innan giltighetstiden löper ut för den visering de har ansökt om.

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 18

Artikel 1 – led 18

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 25a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”Artikel 25a | ”Artikel 25a |
| Samarbete kring återtagande | Samarbete kring återtagande |
| 1.   
  Artiklarna 14.6, 16.1, 16.5 b, 23.1 och 24.2 ska inte tillämpas på de sökande eller kategorier av sökande som är medborgare i ett tredjeland som inte anses samarbeta tillräckligt med medlemsstaterna kring återtagande av irreguljära migranter,
  på grundval av relevanta och objektiva uppgifter, i enlighet med
  denna artikel
  . Denna artikel påverkar inte de befogenheter som tilldelas kommissionen genom artikel 24.2d. | 1.   
  Beroende på tredjeländernas grad av samarbete med medlemsstaterna kring återtagande av irreguljära migranter, bedömd
  på grundval av relevanta och objektiva uppgifter,
  får tillämpningen av artiklarna 16.1a, 16.5 b och 24.2 i det följande anpassas för kategorier av sökande eller alla sökande som är medborgare i det tredjelandet
  i enlighet med
  punkt 4
  . |
| | Denna artikel påverkar inte de befogenheter som tilldelas kommissionen genom artikel 24.2d. |
| 2.   Kommissionen ska regelbundet bedöma
  tredjeländernas
  samarbete kring återtagande, med beaktande av i synnerhet följande: | 2.   Kommissionen ska regelbundet
  , minst en gång per år,
  bedöma
  relevanta tredjeländers
  samarbete kring återtagande, med beaktande av i synnerhet följande: |
| (a) | Antalet återvändandebeslut som utfärdas till det berörda tredjelandets medborgare som vistas olagligt på medlemsstaternas territorium. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”Artikel 25a

”Artikel 25a

Samarbete kring återtagande

Samarbete kring återtagande

1.   
  Artiklarna 14.6, 16.1, 16.5 b, 23.1 och 24.2 ska inte tillämpas på de sökande eller kategorier av sökande som är medborgare i ett tredjeland som inte anses samarbeta tillräckligt med medlemsstaterna kring återtagande av irreguljära migranter,
  på grundval av relevanta och objektiva uppgifter, i enlighet med
  denna artikel
  . Denna artikel påverkar inte de befogenheter som tilldelas kommissionen genom artikel 24.2d.

1.   
  Beroende på tredjeländernas grad av samarbete med medlemsstaterna kring återtagande av irreguljära migranter, bedömd
  på grundval av relevanta och objektiva uppgifter,
  får tillämpningen av artiklarna 16.1a, 16.5 b och 24.2 i det följande anpassas för kategorier av sökande eller alla sökande som är medborgare i det tredjelandet
  i enlighet med
  punkt 4
  .

Denna artikel påverkar inte de befogenheter som tilldelas kommissionen genom artikel 24.2d.

2.   Kommissionen ska regelbundet bedöma
  tredjeländernas
  samarbete kring återtagande, med beaktande av i synnerhet följande:

2.   Kommissionen ska regelbundet
  , minst en gång per år,
  bedöma
  relevanta tredjeländers
  samarbete kring återtagande, med beaktande av i synnerhet följande:

(a)

Antalet återvändandebeslut som utfärdas till det berörda tredjelandets medborgare som vistas olagligt på medlemsstaternas territorium.

Antalet återvändandebeslut som utfärdas till det berörda tredjelandets medborgare som vistas olagligt på medlemsstaternas territorium.

| (a) | Antalet tredjelandsmedborgare som är föremål för ett administrativt eller rättsligt beslut i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/115/EG. |
| --- | --- |

(a)

Antalet tredjelandsmedborgare som är föremål för ett administrativt eller rättsligt beslut i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/115/EG.

Antalet tredjelandsmedborgare som är föremål för ett administrativt eller rättsligt beslut i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/115/EG.

| (b) | Antalet faktiska återvändanden av personer som blivit föremål för återvändandebeslut som en procentandel av antalet återvändandebeslut som utfärdats till det berörda tredjelandets medborgare, i tillämpliga fall även på grundval av unionens eller bilaterala återtagandeavtal det antal tredjelandsmedborgare som transiterat genom territoriet. |
| --- | --- |

(b)

Antalet faktiska återvändanden av personer som blivit föremål för återvändandebeslut som en procentandel av antalet återvändandebeslut som utfärdats till det berörda tredjelandets medborgare, i tillämpliga fall även på grundval av unionens eller bilaterala återtagandeavtal det antal tredjelandsmedborgare som transiterat genom territoriet.

Antalet faktiska återvändanden av personer som blivit föremål för återvändandebeslut som en procentandel av antalet återvändandebeslut som utfärdats till det berörda tredjelandets medborgare, i tillämpliga fall även på grundval av unionens eller bilaterala återtagandeavtal det antal tredjelandsmedborgare som transiterat genom territoriet.

| (c) | Antalet ansökningar om återtagande som godkänts av tredjelandet som en procentandel av antalet sådana ansökningar som lämnats in till landet i fråga. |
| --- | --- |

(c)

(c)

Antalet ansökningar om återtagande som godkänts av tredjelandet som en procentandel av antalet sådana ansökningar som lämnats in till landet i fråga.

| (b) | Antalet ansökningar om återtagande
  per medlemsstat
  som godkänts av tredjelandet som en procentandel av antalet sådana ansökningar som lämnats in till landet i fråga. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Antalet ansökningar om återtagande
  per medlemsstat
  som godkänts av tredjelandet som en procentandel av antalet sådana ansökningar som lämnats in till landet i fråga.

per medlemsstat

| (c) | Det praktiska samarbetet inom området för återvändande i de olika skedena av återvändandeförfarandet, bland annat vad gäller |
| --- | --- |

(c)

(c)

Det praktiska samarbetet inom området för återvändande i de olika skedena av återvändandeförfarandet, bland annat vad gäller

Det praktiska samarbetet inom området för återvändande i de olika skedena av återvändandeförfarandet, bland annat vad gäller

| | i) | stödjande av identifieringsförfaranden i rätt tid, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

stödjande av identifieringsförfaranden i rätt tid,

stödjande av identifieringsförfaranden i rätt tid,

| ii) | leverans och godtagande av nödvändiga resehandlingar. |
| --- | --- |

ii)

ii)

leverans och godtagande av nödvändiga resehandlingar.

leverans och godtagande av nödvändiga resehandlingar.

Kommissionen ska rapportera om resultaten av sin bedömning till Europaparlamentet och rådet, som ska diskutera frågan, särskilt när det gäller graden av samarbete med det berörda tredjelandet kring återtagande av irreguljära migranter.

Kommissionen ska rapportera om resultaten av sin bedömning till Europaparlamentet och rådet, som ska diskutera frågan, särskilt när det gäller graden av samarbete med det berörda tredjelandet kring återtagande av irreguljära migranter.

Följande faktorer ska särskilt beaktas vid bedömningen av ett lands samarbete kring återtagande:

Följande faktorer ska särskilt beaktas vid bedömningen av ett lands samarbete kring återtagande:

| a) | Deltagande i pilotprojekt för arbetskraftsmigration, för att på så sätt minska incitamenten till irreguljär migration. |
| --- | --- |

a)

a)

Deltagande i pilotprojekt för arbetskraftsmigration, för att på så sätt minska incitamenten till irreguljär migration.

Deltagande i pilotprojekt för arbetskraftsmigration, för att på så sätt minska incitamenten till irreguljär migration.

| b) | Påtagliga insatser för att återintegrera återvändande och säkerställa återvändandets hållbarhet. |
| --- | --- |

b)

b)

Påtagliga insatser för att återintegrera återvändande och säkerställa återvändandets hållbarhet.

Påtagliga insatser för att återintegrera återvändande och säkerställa återvändandets hållbarhet.

| c) | Påtagliga insatser för att bekämpa olaglig handel och smuggling och påföljande kränkningar av de berörda personernas rättigheter (deltagande i kapacitetsuppbyggnad och utbildningsverksamhet, inbegripet förhindrande av missbruk och exploatering). |
| --- | --- |

c)

c)

Påtagliga insatser för att bekämpa olaglig handel och smuggling och påföljande kränkningar av de berörda personernas rättigheter (deltagande i kapacitetsuppbyggnad och utbildningsverksamhet, inbegripet förhindrande av missbruk och exploatering).

Påtagliga insatser för att bekämpa olaglig handel och smuggling och påföljande kränkningar av de berörda personernas rättigheter (deltagande i kapacitetsuppbyggnad och utbildningsverksamhet, inbegripet förhindrande av missbruk och exploatering).

Kommissionen ska underrätta parlamentet om slutsatserna av bedömningen.

Kommissionen ska underrätta parlamentet om slutsatserna av bedömningen.

3.   En medlemsstat får också underrätta kommissionen om den
  ställs inför
  stora och ihållande
  praktiska
  problem i samarbetet med ett tredjeland kring återtagande av irreguljära migranter på grundval av samma indikatorer som anges i punkt 2.

3.   En medlemsstat får också underrätta kommissionen om den
  observerar
  stora och ihållande problem
  liksom väsentliga förbättringar
  i samarbetet med ett tredjeland kring återtagande av irreguljära migranter på grundval av samma indikatorer som anges i punkt 2.

4.
     Kommissionen ska granska eventuella underrättelser
  som görs enligt punkt 3
  inom
  en månad
  .

Kommissionen ska granska eventuella underrättelser inom
  15 dagar
  .
  Kommissionen ska omedelbart underrätta rådet och parlamentet om resultaten av sin granskning.

15 dagar

Kommissionen ska omedelbart underrätta rådet och parlamentet om resultaten av sin granskning.

5.
     Om kommissionen utifrån den analys som avses i punkterna 2 och
  4
  anser att ett land inte samarbetar tillräckligt och att åtgärder därför krävs får den, även med beaktande av unionens allmänna förbindelser med det berörda tredjelandet, anta en genomförandeakt i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel
  52.2
  för att

4.
     Om kommissionen, utifrån den analys som avses i punkterna 2 och
  3, även med beaktande av unionens allmänna förbindelser med det berörda tredjelandet, särskilt samarbetet kring återtagande, och av den bedömning och de diskussioner som avses i punkt 2,
  anser att ett land

| (a) | tillfälligt upphäva tillämpningen av någon, några eller samtliga av artiklarna 14.6, 16.5 b, 23.1 och 24.2 på alla medborgare i det berörda tredjelandet eller vissa kategorier av dessa, eller |
| --- | --- |

(a)

(a)

tillfälligt upphäva tillämpningen av någon, några eller samtliga av artiklarna 14.6, 16.5 b, 23.1 och 24.2 på alla medborgare i det berörda tredjelandet eller vissa kategorier av dessa, eller

tillfälligt upphäva tillämpningen av någon, några eller samtliga av artiklarna 14.6, 16.5 b, 23.1 och 24.2 på alla medborgare i det berörda tredjelandet eller vissa kategorier av dessa, eller

| (a) | samarbetar tillräckligt, ska den anta en genomförandeakt i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 52.2a för vissa kategorier av medborgare eller för alla medborgare i det berörda tredjelandet som ansöker om visering på det tredjelandets territorium, för att |
| --- | --- |

(a)

(a)

samarbetar tillräckligt, ska den anta en genomförandeakt i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 52.2a för vissa kategorier av medborgare eller för alla medborgare i det berörda tredjelandet som ansöker om visering på det tredjelandets territorium, för att

samarbetar tillräckligt, ska den anta en genomförandeakt i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 52.2a för vissa kategorier av medborgare eller för alla medborgare i det berörda tredjelandet som ansöker om visering på det tredjelandets territorium, för att

| | i) | sänka viseringsavgiften i enlighet med artikel 16.2a, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

sänka viseringsavgiften i enlighet med artikel 16.2a,

sänka viseringsavgiften i enlighet med artikel 16.2a,

| ii) | minska den tid inom vilken beslut om en ansökan ska fattas i enlighet med artikel 23.1a, |
| --- | --- |

ii)

ii)

minska den tid inom vilken beslut om en ansökan ska fattas i enlighet med artikel 23.1a,

minska den tid inom vilken beslut om en ansökan ska fattas i enlighet med artikel 23.1a,

| iii) | utöka giltighetstiden för viseringar för flera inresor i enlighet med artikel 24.2 sista stycket, och/eller |
| --- | --- |

iii)

iii)

utöka giltighetstiden för viseringar för flera inresor i enlighet med artikel 24.2 sista stycket, och/eller

utöka giltighetstiden för viseringar för flera inresor i enlighet med artikel 24.2 sista stycket, och/eller

| iv) | underlätta deltagande i projekt för arbetskraftsmigration, |
| --- | --- |

iv)

iv)

underlätta deltagande i projekt för arbetskraftsmigration,

underlätta deltagande i projekt för arbetskraftsmigration,

| b) | tillämpa den viseringsavgift som fastställs i artikel 16.2a på alla medborgare i det berörda tredjelandet eller vissa kategorier av dessa. |
| --- | --- |

b)

b)

tillämpa den viseringsavgift som fastställs i artikel 16.2a på alla medborgare i det berörda tredjelandet eller vissa kategorier av dessa.

tillämpa den viseringsavgift som fastställs i artikel 16.2a på alla medborgare i det berörda tredjelandet eller vissa kategorier av dessa.

| (b) | inte samarbetar tillräckligt får den, även med beaktande av unionens allmänna förbindelser med det berörda tredjelandet, anta en genomförandeakt i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel
  52.2a
  för att |
| --- | --- |

(b)

(b)

inte samarbetar tillräckligt får den, även med beaktande av unionens allmänna förbindelser med det berörda tredjelandet, anta en genomförandeakt i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel
  52.2a
  för att

52.2a

| | i) | tillfälligt
  ändra
  tillämpningen av
  antingen artikel
  14.6
  eller artikel
  23.1
  , eller tillfälligt upphäva artikel 16.5 b, artikel 23.1, eller någon av deras bestämmelser, eller artikel
   24.2” |
| --- | --- | --- |

i)

i)

tillfälligt
  ändra
  tillämpningen av
  antingen artikel
  14.6
  eller artikel
  23.1
  , eller tillfälligt upphäva artikel 16.5 b, artikel 23.1, eller någon av deras bestämmelser, eller artikel
   24.2”

ändra

antingen artikel

eller artikel

, eller tillfälligt upphäva artikel 16.5 b, artikel 23.1, eller någon av deras bestämmelser, eller artikel

6.
     
  På grundval av de indikatorer som anges i punkt 2 ska kommissionen fortlöpande utvärdera om betydande förbättringar kan skönjas i det berörda tredjelandets samarbete kring återtagande av irreguljära migranter varpå den, med beaktande även av unionens allmänna förbindelser med det berörda tredjelandet, kan besluta att upphäva eller ändra den genomförandeakt som avses i punkt 5.

7.
     
  Senast sex månader efter ikraftträdandet av den genomförandeakt som avses i punkt 5 ska kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet om framstegen i det berörda tredjelandets samarbete kring återtagande.”

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22 – led aa (nytt)

Artikel 1 – led 22 – led aa (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 32 – punkt 1 – led a – led vii

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | I artikel 32.1 ska led vii utgå. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

I artikel 32.1 ska led vii utgå.

I artikel 32.1 ska led vii utgå.

| vii) | inte har tillhandahållit bevis på innehav av lämplig och giltig medicinsk reseförsäkring, i tillämpliga fall, |
| --- | --- |

vii)

vii)

inte har tillhandahållit bevis på innehav av lämplig och giltig medicinsk reseförsäkring, i tillämpliga fall,

inte har tillhandahållit bevis på innehav av lämplig och giltig medicinsk reseförsäkring, i tillämpliga fall,

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22 – led ab (nytt)

Artikel 1 – led 22 – led ab (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 32 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (ab) | Punkt 2 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(ab)

(ab)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

Punkt 2 ska ersättas med följande:

2.   Ett beslut om avslag och uppgift om de skäl som ligger till grund för avslaget ska meddelas sökande med hjälp av standardformuläret i bilaga VI.

| | ”2.   Ett beslut om avslag och uppgift om de skäl som ligger till grund för avslaget ska meddelas sökande med hjälp av standardformuläret i bilaga VI
  på ett språk som sökanden förstår eller rimligen kan antas förstå
  .” |
| --- | --- |

”2.   Ett beslut om avslag och uppgift om de skäl som ligger till grund för avslaget ska meddelas sökande med hjälp av standardformuläret i bilaga VI
  på ett språk som sökanden förstår eller rimligen kan antas förstå
  .”

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22 – led b

Artikel 1 – led 22 – led b

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 32 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”3.   Sökande som fått avslag på sin viseringsansökan ska ha rätt att överklaga, vilket i ett visst stadium i förfarandet ska garantera ett effektivt rättsligt överklagande. Överklaganden ska riktas mot den medlemsstat som fattade det slutliga beslutet om ansökan och i enlighet med den medlemsstatens nationella lagstiftning. Medlemsstaterna ska tillhandahålla sökande detaljerad information om hur de ska förfara för att överklaga ett beslut, i enlighet med vad som anges i bilaga VI.” | ”3.   Sökande som fått avslag på sin viseringsansökan ska ha rätt att överklaga, vilket i ett visst stadium i förfarandet ska garantera ett effektivt rättsligt överklagande. Överklaganden ska riktas mot den medlemsstat som fattade det slutliga beslutet om ansökan och i enlighet med den medlemsstatens nationella lagstiftning.
  Tidsfristen för överklagande ska vara minst 30 kalenderdagar.
  Medlemsstaterna ska tillhandahålla sökande detaljerad information om hur de ska förfara för att överklaga ett beslut, i enlighet med vad som anges i bilaga VI
  , på ett språk som sökanden förstår eller rimligen kan antas förstå
  .” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”3.   Sökande som fått avslag på sin viseringsansökan ska ha rätt att överklaga, vilket i ett visst stadium i förfarandet ska garantera ett effektivt rättsligt överklagande. Överklaganden ska riktas mot den medlemsstat som fattade det slutliga beslutet om ansökan och i enlighet med den medlemsstatens nationella lagstiftning. Medlemsstaterna ska tillhandahålla sökande detaljerad information om hur de ska förfara för att överklaga ett beslut, i enlighet med vad som anges i bilaga VI.”

”3.   Sökande som fått avslag på sin viseringsansökan ska ha rätt att överklaga, vilket i ett visst stadium i förfarandet ska garantera ett effektivt rättsligt överklagande. Överklaganden ska riktas mot den medlemsstat som fattade det slutliga beslutet om ansökan och i enlighet med den medlemsstatens nationella lagstiftning.
  Tidsfristen för överklagande ska vara minst 30 kalenderdagar.
  Medlemsstaterna ska tillhandahålla sökande detaljerad information om hur de ska förfara för att överklaga ett beslut, i enlighet med vad som anges i bilaga VI
  , på ett språk som sökanden förstår eller rimligen kan antas förstå
  .”

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22 – led b

Artikel 1 – led 22 – led b

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 32 – punkt 3a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Standardformuläret för underrättelse om och grunder för avslag, upphävande eller återkallande av visering enligt bilaga VI ska åtminstone finnas tillgängligt på |
| | (a) | det eller de officiella språken i den medlemsstat som viseringsansökan avser, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Standardformuläret för underrättelse om och grunder för avslag, upphävande eller återkallande av visering enligt bilaga VI ska åtminstone finnas tillgängligt på

(a)

(a)

det eller de officiella språken i den medlemsstat som viseringsansökan avser, och

det eller de officiella språken i den medlemsstat som viseringsansökan avser, och

| (b) | det eller de officiella språken i värdlandet. |
| --- | --- |

(b)

(b)

det eller de officiella språken i värdlandet.

det eller de officiella språken i värdlandet.

Utöver de språk som avses i led a kan formuläret göras tillgängligt på alla andra officiella språk vid Europeiska unionens institutioner.

Utöver de språk som avses i led a kan formuläret göras tillgängligt på alla andra officiella språk vid Europeiska unionens institutioner.

En översättning av detta formulär till det eller de officiella språken i värdlandet ska utarbetas inom ramen för det lokala Schengensamarbete som föreskrivs i artikel 48.

En översättning av detta formulär till det eller de officiella språken i värdlandet ska utarbetas inom ramen för det lokala Schengensamarbete som föreskrivs i artikel 48.

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22c (nytt)

Artikel 1 – led 22c (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 34 – punkt 7

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (22c) | I artikel 34 ska punkt 7 ändras. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(22c)

(22c)

I artikel 34 ska punkt 7 ändras.

7.   En viseringsinnehavare vars visering har upphävts eller återkallats ska ha rätt att överklaga, såvida inte viseringen återkallades på dennes begäran i enlighet med punkt 3. Överklaganden ska riktas mot den medlemsstat som fattade beslutet om upphävandet eller återkallandet och i enlighet med den medlemsstatens nationella lagstiftning. Medlemsstaterna ska tillhandahålla sökanden information om hur de ska förfara för att överklaga ett beslut, i enlighet med vad som anges i bilaga VI.

”7.   En viseringsinnehavare vars visering har upphävts eller återkallats ska ha rätt att överklaga, såvida inte viseringen återkallades på dennes begäran i enlighet med punkt 3.Överklaganden ska riktas mot den medlemsstat som fattade beslutet om upphävandet eller återkallandet och i enlighet med den medlemsstatens nationella lagstiftning. Medlemsstaterna ska tillhandahålla sökanden information om hur de ska förfara för att överklaga ett beslut, i enlighet med vad som anges i bilaga VI.
  Om mottagaren av en visering som har upphävts redan befinner sig på en medlemsstats territorium kan denne inte bli föremål för ett återvändandebeslut så länge tidsfristen för överklagande inte har löpt ut och det slutliga beslutet om överklagandet inte har meddelats mottagaren på vederbörligt sätt.”

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22b (nytt)

Artikel 1 – led 22b (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 35 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (22b) | I artikel 35 ska punkt 2 utgå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(22b)

(22b)

I artikel 35 ska punkt 2 utgå.

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 24

Artikel 1 – led 24

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 36a – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Den berörda medlemsstaten ska inrätta lämpliga strukturer och utplacera särskilt utbildad personal för att handlägga viseringsansökningar och genomföra all kontroll och riskbedömning i enlighet med artikel 21. | 3.   Den berörda medlemsstaten ska inrätta lämpliga strukturer och utplacera särskilt utbildad personal för att handlägga viseringsansökningar och genomföra all kontroll och riskbedömning i enlighet med artikel 21.
  Personalen ska få utbildning i digital ärendehantering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Den berörda medlemsstaten ska inrätta lämpliga strukturer och utplacera särskilt utbildad personal för att handlägga viseringsansökningar och genomföra all kontroll och riskbedömning i enlighet med artikel 21.

3.   Den berörda medlemsstaten ska inrätta lämpliga strukturer och utplacera särskilt utbildad personal för att handlägga viseringsansökningar och genomföra all kontroll och riskbedömning i enlighet med artikel 21.
  Personalen ska få utbildning i digital ärendehantering.

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – 24b (nytt)

Artikel 1 – 24b (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 37 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (24b) | I artikel 37 ska punkt 2 ändras. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(24b)

(24b)

I artikel 37 ska punkt 2 ändras.

2.   Förvaringen och hanteringen av viseringsmärken ska omfattas av fullgoda säkerhetsåtgärder för att undvika bedrägeri och förluster. Varje konsulat ska registrera lagret av viseringsmärken och registrera hur varje viseringsmärke har använts.

”2.   Förvaringen och hanteringen av viseringsmärken ska omfattas av fullgoda säkerhetsåtgärder för att undvika bedrägeri och förluster. Varje konsulat ska registrera lagret av viseringsmärken och registrera hur varje viseringsmärke har använts.
  Alla bedrägerier eller betydande förluster ska meddelas till kommissionen.”

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 25

Artikel 1 – led 25

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 37 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Individuella ansökningsakter ska bevaras i minst
  ett
  år från dagen för beslutet om ansökan enligt artikel 23.1, eller, när det gäller överklaganden, tills överklagandeförfarandet har slutförts. | Individuella ansökningsakter ska bevaras i minst
  två
  år från dagen för beslutet om ansökan enligt artikel 23.1, eller, när det gäller överklaganden, tills överklagandeförfarandet har slutförts. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Individuella ansökningsakter ska bevaras i minst
  ett
  år från dagen för beslutet om ansökan enligt artikel 23.1, eller, när det gäller överklaganden, tills överklagandeförfarandet har slutförts.

ett

Individuella ansökningsakter ska bevaras i minst
  två
  år från dagen för beslutet om ansökan enligt artikel 23.1, eller, när det gäller överklaganden, tills överklagandeförfarandet har slutförts.

två

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – 26a (nytt)

Artikel 1 – stycke 1 – 26a (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 38 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26a) | I artikel 38 ska följande punkt införas:




  ”4a.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att konsulaten har ett klagomålsförfarande för viseringssökande. Konsulatet, och i tillämpliga fall den externa tjänsteleverantören, ska publicera information om detta förfarande på sin webbplats. Medlemsstaterna ska säkerställa att det förs ett register över klagomål.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(26a)

(26a)

I artikel 38 ska följande punkt införas:

”4a.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att konsulaten har ett klagomålsförfarande för viseringssökande. Konsulatet, och i tillämpliga fall den externa tjänsteleverantören, ska publicera information om detta förfarande på sin webbplats. Medlemsstaterna ska säkerställa att det förs ett register över klagomål.”

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 26b (nytt)

Artikel 1 – led 26b (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 39 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (26b) | i artikel 39 ska punkt 1 ändras |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(26b)

(26b)

i artikel 39 ska punkt 1 ändras

1.   Medlemsstaternas konsulat ska se till att sökandena bemöts på ett hövligt sätt.

”1.   Medlemsstaternas konsulat ska se till att sökandena bemöts på ett hövligt sätt.
  Arrangemangen för att ta emot sökande och handläggningen av deras ansökningar bör vara utformade på ett sådant sätt att de visar vederbörlig respekt för de grundläggande rättigheterna såsom de omnämns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Handläggningen av viseringsansökningarna bör genomföras utan diskriminering och på ett professionellt sätt som respekterar de sökande.”

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 26c (nytt)

Artikel 1 – led 26c (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 39 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (26c) | Artikel 39.3 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(26c)

(26c)

Artikel 39.3 ska ersättas med följande:

3.   Konsulär personal får under utförandet av sina arbetsuppgifter inte diskriminera någon på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion, övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.

”3.


  Konsulär personal får under utförandet av sina arbetsuppgifter inte diskriminera någon på grund av nationalitet, kön, könsidentitet, familjesituation, ursprung, faktisk eller förmodad religionstillhörighet, övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning.”

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 29 – led d

Artikel 1 – led 29 – led d

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 43 – punkt 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”9.   
  Medlemsstaterna
  ska ansvara för efterlevnaden av reglerna om skydd av personuppgifter
  och
  säkerställa att den externa tjänsteleverantören är föremål för dataskyddsmyndigheternas övervakning i enlighet med artikel 51.1 i förordning (EU) 2016/679.” | ”9.   
  Den eller de berörda medlemsstaterna
  ska
  fortsatt
  ansvara för efterlevnaden av reglerna
  , inklusive i fråga om respekten för de grundläggande rättigheterna och i synnerhet principen om icke-diskriminering och
  om skydd av personuppgifter
  samt ska
  säkerställa att den externa tjänsteleverantören är föremål för dataskyddsmyndigheternas övervakning i enlighet med artikel 51.1 i förordning (EU) 2016/679.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”9.   
  Medlemsstaterna
  ska ansvara för efterlevnaden av reglerna om skydd av personuppgifter
  och
  säkerställa att den externa tjänsteleverantören är föremål för dataskyddsmyndigheternas övervakning i enlighet med artikel 51.1 i förordning (EU) 2016/679.”

”9.   
  Den eller de berörda medlemsstaterna
  ska
  fortsatt
  ansvara för efterlevnaden av reglerna
  , inklusive i fråga om respekten för de grundläggande rättigheterna och i synnerhet principen om icke-diskriminering och
  om skydd av personuppgifter
  samt ska
  säkerställa att den externa tjänsteleverantören är föremål för dataskyddsmyndigheternas övervakning i enlighet med artikel 51.1 i förordning (EU) 2016/679.”

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 33 – led b

Artikel 1 – led 33 – led b

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 48 – punkt 1a – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | i tillämpliga fall säkerställa en gemensam översättning av ansökningsformuläret, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

i tillämpliga fall säkerställa en gemensam översättning av ansökningsformuläret,

| c) | i tillämpliga fall säkerställa en gemensam översättning av ansökningsformuläret
  och standardformuläret för underrättelse om och motivering av avslag, upphävande eller återkallande av visering
  , |
| --- | --- |

c)

i tillämpliga fall säkerställa en gemensam översättning av ansökningsformuläret
  och standardformuläret för underrättelse om och motivering av avslag, upphävande eller återkallande av visering
  ,

och standardformuläret för underrättelse om och motivering av avslag, upphävande eller återkallande av visering

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 33 – led d

Artikel 1 – led 33 – led d

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 48 – punkt 3 – led b – led vi

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| vi) | trender när det gäller avslag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

vi)

trender när det gäller avslag.

| vi) | trender
  och skäl
  när det gäller avslag. |
| --- | --- |

vi)

trender
  och skäl
  när det gäller avslag.

och skäl

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 33 – led d

Artikel 1 – led 33 – led d

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 48 – punkt 3 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | Uppgifter om försäkringsbolag som tillhandahåller lämplig medicinsk reseförsäkring, inklusive kontroll av typen av täckning och eventuella självriskbelopp. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

d)

Uppgifter om försäkringsbolag som tillhandahåller lämplig medicinsk reseförsäkring, inklusive kontroll av typen av täckning och eventuella självriskbelopp.

Uppgifter om försäkringsbolag som tillhandahåller lämplig medicinsk reseförsäkring, inklusive kontroll av typen av täckning och eventuella självriskbelopp.

utgår

utgår

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 34a (nytt)

Artikel 1 – led 34a (nytt)

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 49

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (34a) | Artikel 49 ska ersättas med följande |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(34a)

(34a)

Artikel 49 ska ersättas med följande

Artikel
  49

Artikel

”Artikel
  49

”Artikel

Arrangemang i samband med de olympiska och paralympiska spelen

Arrangemang i samband med de olympiska och paralympiska spelen
  och andra internationella idrottstävlingar på hög nivå.

och andra internationella idrottstävlingar på hög nivå.

Medlemsstater som står värd för de olympiska och paralympiska spelen ska tillämpa de särskilda förfaranden och villkor för ett enklare utfärdande av viseringar som föreskrivs i bilaga XI.

Medlemsstater som står värd för de olympiska och paralympiska spelen
  och andra internationella idrottstävlingar på hög nivå
  ska tillämpa de särskilda förfaranden och villkor för ett enklare utfärdande av viseringar som föreskrivs i bilaga XI.”

och andra internationella idrottstävlingar på hög nivå

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 35

Artikel 1 – led 35

Förordning (EG) nr 810/2009

Artikel 50b – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas. | 1.   Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska
  ske samtidigt och utan dröjsmål och
  innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.

1.   Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska
  ske samtidigt och utan dröjsmål och
  innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1

Artikel 2 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Tre
  år efter [dagen för denna förordnings ikraftträdande] ska kommissionen lägga fram en utvärdering av tillämpningen av denna förordning. Denna övergripande utvärdering ska inbegripa en granskning av de resultat som uppnåtts jämfört med målen och av genomförandet av förordningens bestämmelser. | 1.   
  Två
  år efter [dagen för denna förordnings ikraftträdande] ska kommissionen lägga fram en utvärdering av tillämpningen av denna förordning. Denna övergripande utvärdering ska inbegripa en granskning av de resultat som uppnåtts jämfört med målen och av genomförandet av förordningens bestämmelser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  Tre
  år efter [dagen för denna förordnings ikraftträdande] ska kommissionen lägga fram en utvärdering av tillämpningen av denna förordning. Denna övergripande utvärdering ska inbegripa en granskning av de resultat som uppnåtts jämfört med målen och av genomförandet av förordningens bestämmelser.

1.   
  Två
  år efter [dagen för denna förordnings ikraftträdande] ska kommissionen lägga fram en utvärdering av tillämpningen av denna förordning. Denna övergripande utvärdering ska inbegripa en granskning av de resultat som uppnåtts jämfört med målen och av genomförandet av förordningens bestämmelser.

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2a (ny)

Artikel 2 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Senast ett år efter [dagen för denna förordnings ikraftträdande] ska kommissionen lägga fram en bedömningsrapport till Europaparlamentet och rådet om avskaffandet av viseringsmärken och införandet av en digital visering som möjliggör ett utfärdande av en Schengenvisering i form av en enkel registrering i VIS och ett elektroniskt meddelande till sökanden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Senast ett år efter [dagen för denna förordnings ikraftträdande] ska kommissionen lägga fram en bedömningsrapport till Europaparlamentet och rådet om avskaffandet av viseringsmärken och införandet av en digital visering som möjliggör ett utfärdande av en Schengenvisering i form av en enkel registrering i VIS och ett elektroniskt meddelande till sökanden.

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IVa (ny)

Bilaga IVa (ny)

Förordning (EG) nr 810/2009

Bilaga XI

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| SÄRSKILDA FÖRFARANDEN OCH VILLKOR FÖR ATT UNDERLÄTTA UTFÄRDANDET AV VISERINGAR FÖR MEDLEMMAR I 
  DEN OLYMPISKA FAMILJEN
  SOM DELTAR I OLYMPISKA SPELEN ELLER
  PARALYMPISKA SPELEN | SÄRSKILDA FÖRFARANDEN OCH VILLKOR FÖR ATT UNDERLÄTTA UTFÄRDANDET AV VISERINGAR FÖR MEDLEMMAR I 
  IDROTTSFAMILJEN
  SOM DELTAR I OLYMPISKA
  SPELEN, PARALYMPISKA
  SPELEN ELLER
  ANDRA IDROTTSTÄVLINGAR PÅ HÖG NIVÅ |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

SÄRSKILDA FÖRFARANDEN OCH VILLKOR FÖR ATT UNDERLÄTTA UTFÄRDANDET AV VISERINGAR FÖR MEDLEMMAR I 
  DEN OLYMPISKA FAMILJEN
  SOM DELTAR I OLYMPISKA SPELEN ELLER
  PARALYMPISKA SPELEN

DEN OLYMPISKA FAMILJEN

PARALYMPISKA SPELEN

SÄRSKILDA FÖRFARANDEN OCH VILLKOR FÖR ATT UNDERLÄTTA UTFÄRDANDET AV VISERINGAR FÖR MEDLEMMAR I 
  IDROTTSFAMILJEN
  SOM DELTAR I OLYMPISKA
  SPELEN, PARALYMPISKA
  SPELEN ELLER
  ANDRA IDROTTSTÄVLINGAR PÅ HÖG NIVÅ

IDROTTSFAMILJEN

SPELEN, PARALYMPISKA

ANDRA IDROTTSTÄVLINGAR PÅ HÖG NIVÅ

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0434/2018).

1

(18)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (EUT L 229, 29.6.2004, s. 35).

18

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (EUT L 229, 29.6.2004, s. 35).

(27)  Rådets direktiv 2005/71/EG av den 12 oktober 2005 om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte (EUT L 289, 3.11.2005, s. 15).

27

(27)  Rådets direktiv 2005/71/EG av den 12 oktober 2005 om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte (EUT L 289, 3.11.2005, s. 15).

27

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/310 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/310

---

P8_TA(2018)0496

Gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller tillfällig tillämpning av ett allmänt förfarande för omvänd betalningsskyldighet på leveranser av varor och tjänster över ett visst tröskelvärde *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2018 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller tillfällig tillämpning av ett allmänt förfarande för omvänd betalningsskyldighet på leveranser av varor och tjänster över ett visst tröskelvärde (COM(2016)0811 – C8–0023/2017 – 2016/0406(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2020/C 388/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2016)0811), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2016)0811),

| — | med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0023/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0023/2017),

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0418/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0418/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | För att begränsa risken för att bedrägerier flyttar mellan medlemsstater, bör alla medlemsstater som uppfyller vissa kriterier i fråga om bedrägeri, särskilt när det gäller karusellbedrägeri, och som kan visa att andra kontrollåtgärder inte är tillräckliga för att motverka sådana bedrägerier, tillåtas att tillämpa omvänd betalningsskyldighet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

För att begränsa risken för att bedrägerier flyttar mellan medlemsstater, bör alla medlemsstater som uppfyller vissa kriterier i fråga om bedrägeri, särskilt när det gäller karusellbedrägeri, och som kan visa att andra kontrollåtgärder inte är tillräckliga för att motverka sådana bedrägerier, tillåtas att tillämpa omvänd betalningsskyldighet.

| (4) | För att begränsa risken för att bedrägerier flyttar mellan medlemsstater, bör alla medlemsstater som uppfyller vissa kriterier i fråga om bedrägeri, särskilt när det gäller karusellbedrägeri, och som kan visa att andra kontrollåtgärder inte är tillräckliga för att motverka sådana bedrägerier, tillåtas att tillämpa omvänd betalningsskyldighet.
  Dessutom bör de vara skyldiga att fastställa att de beräknade vinster när det gäller skattemoral och skatteuppbörd som förväntas bli resultatet av införandet av omvänd betalningsskyldighet överskrider de förväntade totala ytterligare bördorna på företag och skatteförvaltningar och att kostnaderna för företag och skatteförvaltningar inte blir högre än de som användningen av andra kontrollåtgärder resulterar i. |
| --- | --- |

(4)

För att begränsa risken för att bedrägerier flyttar mellan medlemsstater, bör alla medlemsstater som uppfyller vissa kriterier i fråga om bedrägeri, särskilt när det gäller karusellbedrägeri, och som kan visa att andra kontrollåtgärder inte är tillräckliga för att motverka sådana bedrägerier, tillåtas att tillämpa omvänd betalningsskyldighet.
  Dessutom bör de vara skyldiga att fastställa att de beräknade vinster när det gäller skattemoral och skatteuppbörd som förväntas bli resultatet av införandet av omvänd betalningsskyldighet överskrider de förväntade totala ytterligare bördorna på företag och skatteförvaltningar och att kostnaderna för företag och skatteförvaltningar inte blir högre än de som användningen av andra kontrollåtgärder resulterar i.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Dessutom bör även angränsande medlemsstater som upplever en allvarlig risk för att bedrägerierna flyttar till deras territorium, till följd av att mekanismen med omvänd betalningsskyldighet godkänns i en annan medlemsstat, tillåtas att använda omvänd betalningsskyldighet om andra kontrollåtgärder inte skulle räcka för att motverka risken för bedrägeri. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Dessutom bör även angränsande medlemsstater som upplever en allvarlig risk för att bedrägerierna flyttar till deras territorium, till följd av att mekanismen med omvänd betalningsskyldighet godkänns i en annan medlemsstat, tillåtas att använda omvänd betalningsskyldighet om andra kontrollåtgärder inte skulle räcka för att motverka risken för bedrägeri.

utgår

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Om medlemsstaterna väljer att tillämpa omvänd betalningsskyldighet bör de tillämpa denna mekanism på alla leveranser av varor och tjänster över ett visst tröskelvärde per
  faktura
  . Omvänd betalningsskyldighet bör inte begränsas till en viss sektor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Om medlemsstaterna väljer att tillämpa omvänd betalningsskyldighet bör de tillämpa denna mekanism på alla leveranser av varor och tjänster över ett visst tröskelvärde per
  faktura
  . Omvänd betalningsskyldighet bör inte begränsas till en viss sektor.

| (6) | Om medlemsstaterna väljer att tillämpa omvänd betalningsskyldighet bör de tillämpa denna mekanism på alla
  inhemska
  leveranser av varor och tjänster över ett visst tröskelvärde per
  transaktion
  . Omvänd betalningsskyldighet bör inte begränsas till en viss sektor. |
| --- | --- |

(6)

Om medlemsstaterna väljer att tillämpa omvänd betalningsskyldighet bör de tillämpa denna mekanism på alla
  inhemska
  leveranser av varor och tjänster över ett visst tröskelvärde per
  transaktion
  . Omvänd betalningsskyldighet bör inte begränsas till en viss sektor.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | För att kunna bedöma huruvida införandet av den omvända betalningsskyldigheten i en medlemsstat leder till att bedrägerier flyttar till andra medlemsstater och för att kunna bedöma graden av eventuella störningar i den inre marknadens funktion är det lämpligt att föreskriva en specifik skyldighet att utbyta information mellan de medlemsstater som tillämpar den omvända betalningsskyldigheten och de övriga medlemsstaterna. Allt sådant informationsutbyte bör omfattas av de tillämpliga bestämmelserna om skydd av personuppgifter och konfidentialitet. I de bestämmelserna föreskrivs undantag och begränsningar för att skydda medlemsstaternas och unionens intressen på skatteområdet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

För att kunna bedöma huruvida införandet av den omvända betalningsskyldigheten i en medlemsstat leder till att bedrägerier flyttar till andra medlemsstater och för att kunna bedöma graden av eventuella störningar i den inre marknadens funktion är det lämpligt att föreskriva en specifik skyldighet att utbyta information mellan de medlemsstater som tillämpar den omvända betalningsskyldigheten och de övriga medlemsstaterna. Allt sådant informationsutbyte bör omfattas av de tillämpliga bestämmelserna om skydd av personuppgifter och konfidentialitet. I de bestämmelserna föreskrivs undantag och begränsningar för att skydda medlemsstaternas och unionens intressen på skatteområdet.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 199c – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Till och med den 30 juni 2022 får en medlemsstat genom undantag från artikel 193, som allmän omvänd betalningsskyldighet, föreskriva att den person som är skyldig att betala mervärdesskatt är den beskattningsbara person till vilken varor levereras eller tjänster tillhandahålls över en tröskel på 10 000 euro per faktura. | Till och med den 30 juni 2022 får en medlemsstat genom undantag från artikel 193, som allmän omvänd betalningsskyldighet, föreskriva att den person som är skyldig att betala mervärdesskatt är den beskattningsbara person till vilken varor levereras eller tjänster tillhandahålls över en tröskel på 25 000 euro per faktura. |

Kommissionens förslag

Ändring

Till och med den 30 juni 2022 får en medlemsstat genom undantag från artikel 193, som allmän omvänd betalningsskyldighet, föreskriva att den person som är skyldig att betala mervärdesskatt är den beskattningsbara person till vilken varor levereras eller tjänster tillhandahålls över en tröskel på 10 000 euro per faktura.

Till och med den 30 juni 2022 får en medlemsstat genom undantag från artikel 193, som allmän omvänd betalningsskyldighet, föreskriva att den person som är skyldig att betala mervärdesskatt är den beskattningsbara person till vilken varor levereras eller tjänster tillhandahålls över en tröskel på 25 000 euro per faktura.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 199c – punkt 1 – stycke 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Den
  ska ha
  ett mervärdesskattegap, uttryckt som en procentandel av den totala mervärdesskatteskulden, på minst
  5
  procentenheter över gemenskapens medianvärde för mervärdesskattegapet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(a)

Den
  ska ha
  ett mervärdesskattegap, uttryckt som en procentandel av den totala mervärdesskatteskulden, på minst
  5
  procentenheter över gemenskapens medianvärde för mervärdesskattegapet.

| (a) | Den
  hade år 2014, enligt den metod och de siffror som finns i 2016 års slutliga rapport av den 23 augusti 2016 om mervärdesskattegapet som offentliggjorts av kommissionen,
  ett mervärdesskattegap, uttryckt som en procentandel av den totala mervärdesskatteskulden, på minst
  15
  procentenheter över gemenskapens medianvärde för mervärdesskattegapet. |
| --- | --- |

(a)

Den
  hade år 2014, enligt den metod och de siffror som finns i 2016 års slutliga rapport av den 23 augusti 2016 om mervärdesskattegapet som offentliggjorts av kommissionen,
  ett mervärdesskattegap, uttryckt som en procentandel av den totala mervärdesskatteskulden, på minst
  15
  procentenheter över gemenskapens medianvärde för mervärdesskattegapet.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 199c – punkt 1 – stycke 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Den ska ha en karusellbedrägerinivå inom sitt totala mervärdesskattegap på mer än 25 %. |

Kommissionens förslag

Ändring

(b)

Den ska ha en karusellbedrägerinivå inom sitt totala mervärdesskattegap på mer än 25 %.

| (b) | Den ska
  , på grundval av den konsekvensbedömning som åtföljer lagförslaget när det gäller denna artikel, under det år som omfattas av den rapport som avses i led a,
  ha en karusellbedrägerinivå inom sitt totala mervärdesskattegap på mer än 25 %. |
| --- | --- |

(b)

Den ska
  , på grundval av den konsekvensbedömning som åtföljer lagförslaget när det gäller denna artikel, under det år som omfattas av den rapport som avses i led a,
  ha en karusellbedrägerinivå inom sitt totala mervärdesskattegap på mer än 25 %.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 199c – punkt 1 – stycke 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Den ska ha konstaterat att andra kontrollåtgärder inte är tillräckliga för att bekämpa karusellbedrägerier inom sitt territorium. |

Kommissionens förslag

Ändring

(c)

Den ska ha konstaterat att andra kontrollåtgärder inte är tillräckliga för att bekämpa karusellbedrägerier inom sitt territorium.

| (c) | Den ska ha konstaterat att andra kontrollåtgärder inte är tillräckliga för att bekämpa karusellbedrägerier inom sitt territorium
  , särskilt genom att ange vilka kontrollåtgärder som använts och de särskilda orsakerna till deras bristande effektivitet samt skälen till att det administrativa momssamarbetet varit otillräckligt
  . |
| --- | --- |

(c)

Den ska ha konstaterat att andra kontrollåtgärder inte är tillräckliga för att bekämpa karusellbedrägerier inom sitt territorium
  , särskilt genom att ange vilka kontrollåtgärder som använts och de särskilda orsakerna till deras bristande effektivitet samt skälen till att det administrativa momssamarbetet varit otillräckligt
  .

Ändring 9

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 199c – punkt 1 – stycke 2 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Den ska fastställa att de beräknade vinster när det gäller skattemoral och skatteuppbörd som förväntas bli resultatet av införandet av omvänd betalningsskyldighet överskrider de förväntade totala ytterligare bördorna på företag och skatteförvaltningar med minst 25 %. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ca)

Den ska fastställa att de beräknade vinster när det gäller skattemoral och skatteuppbörd som förväntas bli resultatet av införandet av omvänd betalningsskyldighet överskrider de förväntade totala ytterligare bördorna på företag och skatteförvaltningar med minst 25 %.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 199c – punkt 1 – stycke 2 – led cb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (cb) | Den ska fastställa att införandet av omvänd betalningsskyldighet inte leder till att kostnaderna för företag och skatteförvaltningar blir högre än de som användningen av andra kontrollåtgärder resulterar i. |

Kommissionens förslag

Ändring

(cb)

Den ska fastställa att införandet av omvänd betalningsskyldighet inte leder till att kostnaderna för företag och skatteförvaltningar blir högre än de som användningen av andra kontrollåtgärder resulterar i.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 199c – punkt 1 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaten ska till en ansökan enligt punkt 4 foga en beräkning av mervärdesskattegapet enligt den metod och de siffror som finns tillgängliga i den
  senaste rapporten
  om mervärdesskattegapet som offentliggjorts av kommissionen. | Medlemsstaten ska till en ansökan enligt punkt 4 foga en beräkning av mervärdesskattegapet enligt den metod och de siffror som finns tillgängliga i den
  rapport
  om mervärdesskattegapet som offentliggjorts av kommissionen
  och som nämns i andra stycket led a
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaten ska till en ansökan enligt punkt 4 foga en beräkning av mervärdesskattegapet enligt den metod och de siffror som finns tillgängliga i den
  senaste rapporten
  om mervärdesskattegapet som offentliggjorts av kommissionen.

Medlemsstaten ska till en ansökan enligt punkt 4 foga en beräkning av mervärdesskattegapet enligt den metod och de siffror som finns tillgängliga i den
  rapport
  om mervärdesskattegapet som offentliggjorts av kommissionen
  och som nämns i andra stycket led a
  .

Ändring 12

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 199c – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.
     
  Till och med den 30 juni 2022 får en medlemsstat föreskriva att den betalningsskyldige för mervärdesskatt är den beskattningsbara person till vilken varor levereras eller tjänster tillhandahålls över en tröskel på 10 000 euro per faktura om denna medlemsstat | utgår |
| (a) | har en gemensam gräns med en medlemsstat som har fått tillstånd att tillämpa omvänd betalningsskyldighet, |

Kommissionens förslag

Ändring

2.
     
  Till och med den 30 juni 2022 får en medlemsstat föreskriva att den betalningsskyldige för mervärdesskatt är den beskattningsbara person till vilken varor levereras eller tjänster tillhandahålls över en tröskel på 10 000 euro per faktura om denna medlemsstat

utgår

utgår

(a)

(a)

har en gemensam gräns med en medlemsstat som har fått tillstånd att tillämpa omvänd betalningsskyldighet,

har en gemensam gräns med en medlemsstat som har fått tillstånd att tillämpa omvänd betalningsskyldighet,

| (b) | konstaterar att en allvarlig risk föreligger för flytt av bedrägerier till dess territorium till följd av att en annan medlemsstat fått tillstånd att tillämpa omvänd betalningsskyldighet, |
| --- | --- |

(b)

(b)

konstaterar att en allvarlig risk föreligger för flytt av bedrägerier till dess territorium till följd av att en annan medlemsstat fått tillstånd att tillämpa omvänd betalningsskyldighet,

konstaterar att en allvarlig risk föreligger för flytt av bedrägerier till dess territorium till följd av att en annan medlemsstat fått tillstånd att tillämpa omvänd betalningsskyldighet,

| (c) | konstaterar att andra kontrollåtgärder inte är tillräckliga för att bekämpa bedrägerier på dess territorium. |
| --- | --- |

(c)

(c)

konstaterar att andra kontrollåtgärder inte är tillräckliga för att bekämpa bedrägerier på dess territorium.

konstaterar att andra kontrollåtgärder inte är tillräckliga för att bekämpa bedrägerier på dess territorium.

Ändring 13

Ändring 13

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 199c – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstater som tillämpar omvänd betalningsskyldighet ska införa lämpliga och effektiva elektroniska rapporteringskrav för alla beskattningsbara personer och i synnerhet för beskattningsbara personer som levererar eller tar emot varor eller tjänster vilka omfattas av denna mekanism. | 3.   Medlemsstater som tillämpar omvänd betalningsskyldighet ska införa lämpliga och effektiva elektroniska rapporteringskrav för alla beskattningsbara personer och i synnerhet för beskattningsbara personer som levererar eller tar emot varor eller tjänster vilka omfattas av denna mekanism
  för att säkerställa att den omvända betalningsskyldigheten fungerar effektivt i praktiken och övervakas väl
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstater som tillämpar omvänd betalningsskyldighet ska införa lämpliga och effektiva elektroniska rapporteringskrav för alla beskattningsbara personer och i synnerhet för beskattningsbara personer som levererar eller tar emot varor eller tjänster vilka omfattas av denna mekanism.

3.   Medlemsstater som tillämpar omvänd betalningsskyldighet ska införa lämpliga och effektiva elektroniska rapporteringskrav för alla beskattningsbara personer och i synnerhet för beskattningsbara personer som levererar eller tar emot varor eller tjänster vilka omfattas av denna mekanism
  för att säkerställa att den omvända betalningsskyldigheten fungerar effektivt i praktiken och övervakas väl
  .

Ändring 14

Ändring 14

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 199c – punkt 4 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | En detaljerad motivering som visar att de villkor som avses i punkt 1
  eller 2
  är uppfyllda. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

En detaljerad motivering som visar att de villkor som avses i punkt 1
  eller 2
  är uppfyllda.

eller 2

| (a) | En detaljerad motivering som visar att de villkor som avses i punkt 1 är uppfyllda
  , och |
| --- | --- |

(a)

En detaljerad motivering som visar att de villkor som avses i punkt 1 är uppfyllda
  , och

, och

Ändring 15

Ändring 15

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 199c – punkt 4 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Startdatumet för tillämpningen av den omvända betalningsskyldigheten och den period som omfattas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Startdatumet för tillämpningen av den omvända betalningsskyldigheten och den period som omfattas.

| (b) | Startdatumet för tillämpningen av den omvända betalningsskyldigheten och den period som omfattas
  , och |
| --- | --- |

(b)

Startdatumet för tillämpningen av den omvända betalningsskyldigheten och den period som omfattas
  , och

, och

Ändring 16

Ändring 16

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 199c – punkt 4 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Åtgärder som ska vidtas för att informera de beskattningsbara personerna om tillämpningen av omvänd betalningsskyldighet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Åtgärder som ska vidtas för att informera de beskattningsbara personerna om tillämpningen av omvänd betalningsskyldighet.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 17

Ändring 17

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 199c – punkt 4 – stycke 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | En detaljerad beskrivning av de kompletterande åtgärder som avses i punkt
  3
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

En detaljerad beskrivning av de kompletterande åtgärder som avses i punkt
  3
  .

3

| (d) | En detaljerad beskrivning av de kompletterande åtgärder som avses i punkt
  2
  . |
| --- | --- |

(d)

En detaljerad beskrivning av de kompletterande åtgärder som avses i punkt
  2
  .

2

Ändring 18

Ändring 18

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 199c – punkt 7 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstater som tillämpar omvänd betalningsskyldighet ska
  lämna en delrapport
  till
  kommissionen senast två år efter det att den omvända betalningsskyldigheten börjar tillämpas. Rapporten ska innehålla en detaljerad bedömning av hur ändamålsenlig den omvända betalningsskyldigheten är. | Medlemsstater som tillämpar omvänd betalningsskyldighet ska
  i elektronisk form
  till
  samtliga medlemsstater översända |
| | (a) | namnen på de personer som under de tolv månader som föregick tillämpningen av den omvända betalningsskyldigheten har varit föremål för förfaranden, oavsett om de är straffrättsliga eller förvaltningsrättsliga, avseende momsbedrägerier, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstater som tillämpar omvänd betalningsskyldighet ska
  lämna en delrapport
  till
  kommissionen senast två år efter det att den omvända betalningsskyldigheten börjar tillämpas. Rapporten ska innehålla en detaljerad bedömning av hur ändamålsenlig den omvända betalningsskyldigheten är.

lämna en delrapport

kommissionen senast två år efter det att den omvända betalningsskyldigheten börjar tillämpas. Rapporten ska innehålla en detaljerad bedömning av hur ändamålsenlig den omvända betalningsskyldigheten är.

Medlemsstater som tillämpar omvänd betalningsskyldighet ska
  i elektronisk form
  till
  samtliga medlemsstater översända

i elektronisk form

samtliga medlemsstater översända

(a)

(a)

namnen på de personer som under de tolv månader som föregick tillämpningen av den omvända betalningsskyldigheten har varit föremål för förfaranden, oavsett om de är straffrättsliga eller förvaltningsrättsliga, avseende momsbedrägerier,

namnen på de personer som under de tolv månader som föregick tillämpningen av den omvända betalningsskyldigheten har varit föremål för förfaranden, oavsett om de är straffrättsliga eller förvaltningsrättsliga, avseende momsbedrägerier,

| (b) | namnen på de personer, för juridiska personer även namnen på deras direktörer, vars momsregistrering är avslutad i den medlemsstaten efter införandet av den omvända betalningsskyldigheten, och |
| --- | --- |

(b)

(b)

namnen på de personer, för juridiska personer även namnen på deras direktörer, vars momsregistrering är avslutad i den medlemsstaten efter införandet av den omvända betalningsskyldigheten, och

namnen på de personer, för juridiska personer även namnen på deras direktörer, vars momsregistrering är avslutad i den medlemsstaten efter införandet av den omvända betalningsskyldigheten, och

| (c) | namnen på de personer, för juridiska personer även namnen på deras direktörer, som under två på varandra följande beskattningsår inte har lämnat in en mervärdesskattedeklaration efter införandet av den omvända betalningsskyldigheten. |
| --- | --- |

(c)

(c)

namnen på de personer, för juridiska personer även namnen på deras direktörer, som under två på varandra följande beskattningsår inte har lämnat in en mervärdesskattedeklaration efter införandet av den omvända betalningsskyldigheten.

namnen på de personer, för juridiska personer även namnen på deras direktörer, som under två på varandra följande beskattningsår inte har lämnat in en mervärdesskattedeklaration efter införandet av den omvända betalningsskyldigheten.

Den information som avses i leden a och b ovan ska lämnas senast tre månader efter införandet av den omvända betalningsskyldigheten och ska uppdateras var tredje månad därefter. Den information som avses i led c ovan ska lämnas senast nio månader efter införandet av den omvända betalningsskyldigheten och ska uppdateras var tredje månad därefter.

Den information som avses i leden a och b ovan ska lämnas senast tre månader efter införandet av den omvända betalningsskyldigheten och ska uppdateras var tredje månad därefter. Den information som avses i led c ovan ska lämnas senast nio månader efter införandet av den omvända betalningsskyldigheten och ska uppdateras var tredje månad därefter.

Medlemsstater som tillämpar omvänd betalningsskyldighet ska lämna en delrapport till kommissionen senast ett år efter det att den omvända betalningsskyldigheten börjar tillämpas. Rapporten ska innehålla en detaljerad bedömning av hur ändamålsenlig den omvända betalningsskyldigheten är.

Ändring 19

Ändring 19

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 199c – punkt 8 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstater som inte tillämpar mekanismen ska
  senast den 30 juni 2019
  lämna en delrapport till kommissionen om inverkan på deras territorium av att andra medlemsstater tillämpar omvänd betalningsskyldighet
  , förutsatt att omvänd betalningsskyldighet vid detta datum
  har tillämpats under
  minst
  ett år i en medlemsstat. | Medlemsstater som inte tillämpar mekanismen ska lämna en delrapport till kommissionen om inverkan på deras territorium av att andra medlemsstater tillämpar omvänd betalningsskyldighet
  . En sådan rapport ska lämnas till kommissionen inom tre månader efter det att omvänd betalningsskyldighet
  har tillämpats under ett år i en medlemsstat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstater som inte tillämpar mekanismen ska
  senast den 30 juni 2019
  lämna en delrapport till kommissionen om inverkan på deras territorium av att andra medlemsstater tillämpar omvänd betalningsskyldighet
  , förutsatt att omvänd betalningsskyldighet vid detta datum
  har tillämpats under
  minst
  ett år i en medlemsstat.

senast den 30 juni 2019

, förutsatt att omvänd betalningsskyldighet vid detta datum

minst

Medlemsstater som inte tillämpar mekanismen ska lämna en delrapport till kommissionen om inverkan på deras territorium av att andra medlemsstater tillämpar omvänd betalningsskyldighet
  . En sådan rapport ska lämnas till kommissionen inom tre månader efter det att omvänd betalningsskyldighet
  har tillämpats under ett år i en medlemsstat.

. En sådan rapport ska lämnas till kommissionen inom tre månader efter det att omvänd betalningsskyldighet

Ändring 20

Ändring 20

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 199c – punkt 10 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Utvecklingen av mervärdesskattegapet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

(a)

Utvecklingen av mervärdesskattegapet.

Utvecklingen av mervärdesskattegapet.

utgår

utgår

Ändring 21

Ändring 21

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – stycke 2

Artikel 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Det ska tillämpas till och med den 30
  september
  2022. | Det ska tillämpas till och med den 30
  juni
  2022. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det ska tillämpas till och med den 30
  september
  2022.

september

Det ska tillämpas till och med den 30
  juni
  2022.

juni

---

Onsdagen den 12 december 2018

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/319 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/319

---

P8_TA(2018)0500

Förslag till ändringsbudget nr 6/2018: minskning av betalningsbemyndiganden och åtagandebemyndiganden (egna medel)

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2018 för budgetåret 2018: Minskning av betalningsbemyndiganden och åtagandebemyndiganden i enlighet med uppdaterade utgifts- och inkomstberäkningar (egna medel) (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD))

(2020/C 388/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 41, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 41,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (2), särskilt artikel 44, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (2), särskilt artikel 44,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018, slutgiltigt antagen den 30 november 2017 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018, slutgiltigt antagen den 30 november 2017 (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (4),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (5),

| — | med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (6),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 6/2018 som kommissionen antog den 12 oktober 2018 (COM(2018)0704), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 6/2018 som kommissionen antog den 12 oktober 2018 (COM(2018)0704),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 6/2018 som rådet antog den 26 november 2018 och översände till Europaparlamentet samma dag (13961/2018 – C8-0488/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 6/2018 som rådet antog den 26 november 2018 och översände till Europaparlamentet samma dag (13961/2018 – C8-0488/2018),

| — | med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0399/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0399/2018), och av följande skäl:

| A. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 6/2018 är att uppdatera både utgifts- och inkomstsidan i budgeten för att ta hänsyn till den senaste utvecklingen. |
| --- | --- |

A.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 6/2018 är att uppdatera både utgifts- och inkomstsidan i budgeten för att ta hänsyn till den senaste utvecklingen.

| B. | På utgiftssidan innebär förslaget till ändringsbudget nr 6/2018 en minskning av åtagande- och betalningsbemyndigandena för budgetposterna med 48,7 miljoner EUR respektive 44,7 miljoner EUR, i rubrik 1a ”Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning” och i rubrik 2 ”Hållbar tillväxt – naturresurser”. |
| --- | --- |

B.

På utgiftssidan innebär förslaget till ändringsbudget nr 6/2018 en minskning av åtagande- och betalningsbemyndigandena för budgetposterna med 48,7 miljoner EUR respektive 44,7 miljoner EUR, i rubrik 1a ”Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning” och i rubrik 2 ”Hållbar tillväxt – naturresurser”.

| C. | På inkomstsidan innebär förslaget till ändringsbudget nr 6/2018 en översyn av prognosen för traditionella egna medel (dvs. tullar och sockeravgifter), mervärdesskatt och bruttonationalinkomst (BNI), samt av budgeteringen av de berörda korrigeringarna för Förenade kungariket och finansieringen av dessa, vilka alla påverkar fördelningen av inbetalningar av egna medel från medlemsstaterna till unionens budget. |
| --- | --- |

C.

På inkomstsidan innebär förslaget till ändringsbudget nr 6/2018 en översyn av prognosen för traditionella egna medel (dvs. tullar och sockeravgifter), mervärdesskatt och bruttonationalinkomst (BNI), samt av budgeteringen av de berörda korrigeringarna för Förenade kungariket och finansieringen av dessa, vilka alla påverkar fördelningen av inbetalningar av egna medel från medlemsstaterna till unionens budget.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att genomförandet av programmen för 2014–2020 slutligen håller på att uppnå marschfart och endast leder till en mindre justering av utgiftssidan jämfört med de mycket betydande ändringsbudgetar som antogs 2016 och 2017. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att kompensera för de stora förseningar som ackumulerats under de senaste tre åren. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar den tekniska process för ombalansering av egna medel som nödvändiggjorts genom översynen av prognoserna för traditionella egna medel och mervärdesskatt och genom uppdateringar av Förenade kungarikets korrigering. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 6/2018. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 6/2018 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(3)  EUT L 57, 28.2.2018, s. 1.

(4)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(5)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(6)  EUT L 168, 7.6.2014, s. 105.

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/321 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/321

---

P8_TA(2018)0501

Ianspråktagande av flexibilitetsmekanismen för finansiering av omedelbara budgetåtgärder för att hantera de utmaningar som migration, flyktingströmmar och säkerhetshot innebär

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ianspråktagande av flexibilitetsmekanismen för finansiering av omedelbara budgetåtgärder för att hantera de utmaningar som migration, flyktingströmmar och säkerhetshot innebär (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD))

(2020/C 388/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0901 – C8-0492/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0901 – C8-0492/2018),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (1), särskilt artikel 11, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (1), särskilt artikel 11,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (2), särskilt punkt 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (2), särskilt punkt 12,

| — | med beaktande av det nya förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 som kommissionen antog den 30 november 2018 (COM(2018)0900) i enlighet med artikel 314.8 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nya förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 som kommissionen antog den 30 november 2018 (COM(2018)0900) i enlighet med artikel 314.8 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av resultatet av trepartsmötet den 4 december 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av trepartsmötet den 4 december 2018,

| — | med beaktande av den ståndpunkt om det andra förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 som rådet antog den 11 december 2018 och översände till Europaparlamentet samma dag (15205/2018 – C8-0499/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om det andra förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 som rådet antog den 11 december 2018 och översände till Europaparlamentet samma dag (15205/2018 – C8-0499/2018),

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0455/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0455/2018), och av följande skäl:

| A. | Flexibilitetsmekanismen ska göra det möjligt att, för ett visst budgetår, finansiera klart angivna utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera andra rubriker. |
| --- | --- |

A.

Flexibilitetsmekanismen ska göra det möjligt att, för ett visst budgetår, finansiera klart angivna utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera andra rubriker.

| B. | Kommissionen hade föreslagit att flexibilitetsmekanismen skulle utnyttjas för att komplettera finansieringen i unionens allmänna budget för budgetåret 2019, utöver taket för rubrik 3, med ett belopp på 985 629 138 EUR för att finansiera åtgärder på området migration, flyktingar och säkerhet. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen hade föreslagit att flexibilitetsmekanismen skulle utnyttjas för att komplettera finansieringen i unionens allmänna budget för budgetåret 2019, utöver taket för rubrik 3, med ett belopp på 985 629 138 EUR för att finansiera åtgärder på området migration, flyktingar och säkerhet.

| C. | Företrädare för Europaparlamentet och rådet enades vid trepartsmötet om budgeten den 4 december 2018 om att utnyttja ytterligare medel inom ramen för flexibilitetsmekanismen till ett belopp på 178 715 475 EUR, till följd av förstärkningarna av programmen Horisont 2020 och Erasmus+ under underrubrik 1a. |
| --- | --- |

C.

Företrädare för Europaparlamentet och rådet enades vid trepartsmötet om budgeten den 4 december 2018 om att utnyttja ytterligare medel inom ramen för flexibilitetsmekanismen till ett belopp på 178 715 475 EUR, till följd av förstärkningarna av programmen Horisont 2020 och Erasmus+ under underrubrik 1a.

| 1. | Europaparlamentet samtycker till att flexibilitetsmekanismen utnyttjas till ett belopp på 1 164 344 613 EUR i åtagandebemyndiganden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att utnyttjandet av detta instrument, enligt punkt 11 i förordningen om den fleråriga budgetramen, på nytt visar på att unionens budget måste vara mer flexibel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet upprepar sin åsikt sedan länge att betalningar som härrör från åtagandebemyndiganden som tidigare tagits i anspråk via flexibilitetsmekanismen endast kan beaktas utöver betalningstaken i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(2)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

BILAGA

UROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om ianspråktagande av flexibilitetsmekanismen för stärkande av program som är viktiga med avseende på EU:s konkurrenskraft och för finansiering av omedelbara budgetåtgärder för att hantera de utmaningar som migration, flyktingströmmar och säkerhetshot innebär

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2019/276.)

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/324 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/324

---

P8_TA(2018)0502

Ianspråktagande av EU:s solidaritetsfond för att möjliggöra förskottsutbetalningar från unionens allmänna budget för 2019

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om att ta EU:s solidaritetsfond i anspråk för att möjliggöra förskottsutbetalningar från unionens allmänna budget för 2019 (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD))

(2020/C 388/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0281 – C8-0221/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0281 – C8-0221/2018),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 10, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 10,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 11, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 11,

| — | med beaktande av resultatet av trepartsmötet den 4 december 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av trepartsmötet den 4 december 2018,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0453/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0453/2018), och av följande skäl:

| A. | I linje med förordning (EU) nr 661/2014 om ändring av förordning (EG) nr 2012/2002 ska ett belopp på 50 000 000 EUR göras tillgängligt för utbetalning av förskott genom anslag i Europeiska unionens allmänna budget. |
| --- | --- |

A.

I linje med förordning (EU) nr 661/2014 om ändring av förordning (EG) nr 2012/2002 ska ett belopp på 50 000 000 EUR göras tillgängligt för utbetalning av förskott genom anslag i Europeiska unionens allmänna budget.

| 1. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om att ta EU:s solidaritetsfond i anspråk för att möjliggöra förskottsutbetalningar från unionens allmänna budget för 2019

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2019/277.)

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/326 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/326

---

P8_TA(2018)0503

Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2018 om rådets ståndpunkt om det andra förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD))

(2020/C 388/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (4),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2018 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av budgeten (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2018 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av budgeten (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 april 2018 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2019 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 april 2018 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2019 (7),

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 som kommissionen antog den 21 juni 2018 (COM(2018)0600), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 som kommissionen antog den 21 juni 2018 (COM(2018)0600),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 som rådet antog den 4 september 2018 och översände till Europaparlamentet den 13 september 2018 (11737/2018 – C8-0410/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 som rådet antog den 4 september 2018 och översände till Europaparlamentet den 13 september 2018 (11737/2018 – C8-0410/2018),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2018 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2019 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2018 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2019 (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2018 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2018 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 (9),

| — | med beaktande av att förlikningskommittén inte uppnådde enighet om ett gemensamt förslag inom de 21 dagar som avses i artikel 314.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att förlikningskommittén inte uppnådde enighet om ett gemensamt förslag inom de 21 dagar som avses i artikel 314.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det andra förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 som kommissionen antog den 30 november 2018 (COM(2018)0900) i enlighet med artikel 314.8 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det andra förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 som kommissionen antog den 30 november 2018 (COM(2018)0900) i enlighet med artikel 314.8 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av slutsatserna från trepartsmötet om budgeten den 4 december 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från trepartsmötet om budgeten den 4 december 2018,

| — | med beaktande av den ståndpunkt om det andra förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 som rådet antog den 11 december 2018 (15205/2018 – C8-0499/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om det andra förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 som rådet antog den 11 december 2018 (15205/2018 – C8-0499/2018),

| — | med beaktande av artikel 88 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 88 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0454/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0454/2018).

| 1. | Europaparlamentet påminner om att det ”paketförslag” som parlamentet och rådet enades om vid trepartsmötet den 4 december 2018 efter svåra och intensiva förhandlingar består av två delar: unionens budget för 2019 som har fastställts till 165 795,6 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden och 148 198,9 miljoner EUR i betalningsbemyndiganden, och fyra gemensamma uttalanden samt ett ensidigt uttalande. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att även om budgetförslaget med rådets ändringar inte fullständigt tillgodoser de verkliga behoven för en hållbar, sammanhängande och effektiv unionsbudget, är det parlamentets mål att förse unionen med en budget som kan ge medborgarna och företagen påtagliga fördelar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar den totala nivån på de överenskomna åtagandebemyndigandena, som innebär en ökning med 1 728 miljoner EUR jämfört med rådets ursprungliga behandling. Parlamentet gläder sig över att de ökningar som uppnåtts i förhandlingarna till ett värde av 943 miljoner EUR motsvarar parlamentets huvudsakliga politiska prioriteringar, nämligen att stödja forskare, ungdomar, små och medelstora företag, ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration, klimatförändringar, öka unionsmedborgarnas säkerhet, och försvar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att den totala nivån på de betalningsbemyndiganden som man kommit överens om för 2019 ökar med 2,4 % jämfört med 2018 års budget. Parlamentet noterar dock att betalningsnivån endast utgör 0,9 % av unionens BNI. Parlamentet understryker vikten av det gemensamma uttalandet om betalningsbemyndigandena, i vilket parlamentet och rådet åtar sig att fatta nödvändiga beslut för att täcka vederbörligen motiverade behov. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att rådet, under förevändning att det inte hade haft tillräckligt med tid för att göra en analys, rent principiellt vägrade att diskutera en användning av den nya artikeln 15.3 i budgetförordningen inom ramen för budgetförfarandet för 2019, så att belopp som dragits tillbaka från forskningsområdet kan göras tillgängliga på nytt inom ramen för det årliga budgetförfarandet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att minst två gånger per år specifikt rapportera om vilka belopp som dragits tillbaka från forskningsprogram och att tillhandahålla all relevant information och alla beståndsdelar avseende artikel 15.3, samt att föreslå att artikeln ska tillämpas inom ramen för budgetförfarandet för 2020. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar än en gång att parlamentet, som är en av budgetmyndighetens två grenar, inte involverades av rådet och kommissionen på vederbörligt sätt i diskussionerna om förlängningen av faciliteten för flyktingar i Turkiet. Parlamentet beklagar rådets kompromisslösa hållning när det gäller finansieringen av den andra delen av faciliteten för flyktingar i Turkiet, till vilken unionens budget kommer att bidra med 2 miljarder EUR, medan medlemsstaterna kommer att bidra med 1 miljard EUR. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt sedan länge att nya initiativ inte får finansieras på bekostnad av unionens befintliga externa projekt. Parlamentet påminner om att på grund av rådets ovilja har taken i den nuvarande fleråriga budgetramen inte höjts i samband med halvtidsrevideringen och den fleråriga budgetramen har inte varit tillräckligt flexibel för att kunna reagera på oförutsedda omständigheter. Parlamentet understryker att man måste dra lärdomar inför den fleråriga budgetramen efter 2021 för att bland annat undvika inrättandet av budgetsatelliter såsom faciliteten för flyktingar i Turkiet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | I linje med det gemensamma uttalande som parlamentet, rådet och kommissionen kommit överens om, insisterar Europaparlamentet på att den överenskomna förstärkningen av programmen Horisont 2020 och Erasmus+ på 100 miljoner EUR i en ändringsbudget under 2019 inte kommer att finansieras genom omfördelningar från andra program utan genom nya anslag. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Mot bakgrund av det ökade stöd som Europol ger medlemsstaterna inom ramen för samarbetet mellan brottsbekämpande myndigheter och dess deltagande i kampen mot terrorism och it-brottslighet, välkomnar Europaparlamentet inrättandet av ytterligare 10 tjänster och den därmed sammanhängande ökningen av anslagen till Europol. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen inrättat 5 tjänster och ökat anslagen i motsvarande utsträckning i budgetförslaget för 2019 för att förhindra en flaskhals som kan vara till skada för domstolarnas produktivitet i samband med domstolens nya verksamheter och den kontinuerliga ökningen av arbetsbördan, särskilt på grund av brexit. Parlamentet påpekar dock att domstolens verkliga behov var 16 nya fasta tjänster för stödtjänsterna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar förstärkningen av utrikestjänstens budgetpost för den strategiska kommunikationskapaciteten i syfte att genomföra en bättre samordnad EU-insats för att hantera problemet med desinformation. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om det andra förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 samt det gemensamma uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara att Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 är slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, övriga institutioner och berörda organ samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT L 168, 7.6.2014, s. 105.

(2)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(3)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(4)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(5)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(6)  Antagna texter från detta sammanträde, P8_TA(2018)0089.

(7)  Antagna texter från detta sammanträde, P8_TA(2018)0182.

(8)  Antagna texter från detta sammanträde, P8_TA(2018)0311.

(9)  Antagna texter från detta sammanträde, P8_TA(2018)0404.

---

BILAGA

UTKAST TILL PAKET

Budgeten för 2019 – gemensamma slutsatser

Dessa gemensamma slutsatser omfattar följande avsnitt:

| 1. | Budgeten för 2019 |
| --- | --- |

1.

Budgeten för 2019

| 2. | Uttalanden |
| --- | --- |

2.

Uttalanden

Sammanfattande översikt

Enligt utkastet till paket gäller följande:

| — | Totalt uppgår åtagandebemyndigandena i 2019 års budget till 165 795,6 miljoner EUR. Sammanlagt ger detta en marginal inom taken för den fleråriga budgetramen för 2019 på 1 291,1 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden. |
| --- | --- |

—

Totalt uppgår åtagandebemyndigandena i 2019 års budget till 165 795,6 miljoner EUR. Sammanlagt ger detta en marginal inom taken för den fleråriga budgetramen för 2019 på 1 291,1 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden.

| — | Totalt uppgår betalningsbemyndigandena i 2019 års budget till 148 198,9 miljoner EUR. |
| --- | --- |

—

Totalt uppgår betalningsbemyndigandena i 2019 års budget till 148 198,9 miljoner EUR.

| — | Flexibilitetsmekanismen för 2019 utnyttjas till ett belopp på 1 164,3 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden för underrubrik 1a (Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning) och rubrik 3 (Säkerhet och medborgarskap). |
| --- | --- |

—

Flexibilitetsmekanismen för 2019 utnyttjas till ett belopp på 1 164,3 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden för underrubrik 1a (Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning) och rubrik 3 (Säkerhet och medborgarskap).

| — | Den samlade marginalen för åtaganden utnyttjas till ett belopp på 1 476,0 miljoner EUR för underrubrik 1a (Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning), underrubrik 1b (Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning) och rubrik 4 (Europa i världen). |
| --- | --- |

—

Den samlade marginalen för åtaganden utnyttjas till ett belopp på 1 476,0 miljoner EUR för underrubrik 1a (Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning), underrubrik 1b (Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning) och rubrik 4 (Europa i världen).

| — | Utnyttjandet av marginalen för oförutsedda utgifter under 2017 avräknas till ett belopp på 253,9 miljoner EUR mot de outnyttjade marginalerna under rubrik 5 (Administration). |
| --- | --- |

—

Utnyttjandet av marginalen för oförutsedda utgifter under 2017 avräknas till ett belopp på 253,9 miljoner EUR mot de outnyttjade marginalerna under rubrik 5 (Administration).

| — | De betalningsbemyndiganden för 2019 som avser utnyttjandet av flexibilitetsmekanismen under 2016, 2017, 2018 och 2019 beräknas av kommissionen uppgå till 961,9 miljoner EUR. |
| --- | --- |

—

De betalningsbemyndiganden för 2019 som avser utnyttjandet av flexibilitetsmekanismen under 2016, 2017, 2018 och 2019 beräknas av kommissionen uppgå till 961,9 miljoner EUR.

1.   BUDGETEN FÖR 2019

Europaparlamentet och rådet har enats om de gemensamma slutsatserna i avsnitt 1.1–1.6 nedan.

1.1.   
  Sektorsövergripande frågor

Decentraliserade byråer

EU:s bidrag (i åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden) och antalet tjänster för decentraliserade byråer fastställs till den nivå som kommissionen föreslagit i det andra budgetförslaget.

Genomförandeorgan

EU:s bidrag (i åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden) och antalet tjänster för genomförandeorgan fastställs till den nivå som kommissionen föreslagit i det andra budgetförslaget.

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

Ett omfattande paket bestående av 75 pilotprojekt och förberedande åtgärder godkänns enligt kommissionens förslag i det andra budgetförslaget. När ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd verkar täckas av en befintlig rättslig grund, kan kommissionen föreslå en överföring av anslag till den motsvarande rättsliga grunden i syfte att underlätta genomförandet av åtgärden.

Detta paket, som föreslagits av Europaparlamentet i dess behandling av det ursprungliga budgetförslaget, respekterar till fullo taken för pilotprojekt och förberedande åtgärder enligt budgetförordningen.

1.2.   Utgiftsrubrikerna i budgetramen – åtagandebemyndiganden

Underrubrik 1a

Åtagandebemyndigandena fastställs till den nivå som föreslagits av kommissionen i det andra budgetförslaget, dock med de justeringar som anges i följande tabell.

| (i euro) |
| --- |
| Budgetpost / program | Namn | Variation i åtagandebemyndiganden |
| Andra budgetförslaget 2019 | Budgeten för 2019 | Skillnad |
| Horisont 2020 | | | + 150 000 000 |
| 08 02 03 04 | Skapa ett europeiskt transportsystem som är resurseffektivt, miljövänligt, säkert och sammanhängande | 252 946 905 | 260 946 905 | +8 000 000 |
| 08 02 08 | Instrument för små och medelstora företag | 541 589 527 | 641 589 527 | + 100 000 000 |
| 09 04 01 01 | Förstärkning av forskningen om framtida och ny teknik | 429 937 089 | 442 937 089 | +13 000 000 |
| 15 03 01 01 | Marie Skłodowska-Curie-åtgärder – Generera, utveckla och överföra ny kompetens, kunskap och innovation | 916 586 364 | 945 586 364 | +29 000 000 |
| Allmän utbildning, yrkesutbildning och idrott (Erasmus+) | | | +40 000 000 |
| 15 02 01 01 | Att främja kvalitet och samarbete inom den akademiska och yrkesinriktade utbildningen i EU, och utbildningens relevans för arbetsmarknaden | 2 411 836 200 | 2 441 036 200 | +29 200 000 |
| 15 02 01 02 | Främja kvalitet och samarbete inom ungdomsfrågor i Europa och ungdomars deltagande i Europas demokratiska liv | 175 070 000 | 185 870 000 | +10 800 000 |
| TOTALT | | | + 190 000 000 |

(i euro)

Budgetpost / program

Namn

Variation i åtagandebemyndiganden

Andra budgetförslaget 2019

Budgeten för 2019

Skillnad

Horisont 2020

+ 150 000 000

08 02 03 04

Skapa ett europeiskt transportsystem som är resurseffektivt, miljövänligt, säkert och sammanhängande

252 946 905

260 946 905

+8 000 000

08 02 08

Instrument för små och medelstora företag

541 589 527

641 589 527

+ 100 000 000

09 04 01 01

Förstärkning av forskningen om framtida och ny teknik

429 937 089

442 937 089

+13 000 000

15 03 01 01

Marie Skłodowska-Curie-åtgärder – Generera, utveckla och överföra ny kompetens, kunskap och innovation

916 586 364

945 586 364

+29 000 000

Allmän utbildning, yrkesutbildning och idrott (Erasmus+)

+40 000 000

15 02 01 01

Att främja kvalitet och samarbete inom den akademiska och yrkesinriktade utbildningen i EU, och utbildningens relevans för arbetsmarknaden

2 411 836 200

2 441 036 200

+29 200 000

15 02 01 02

Främja kvalitet och samarbete inom ungdomsfrågor i Europa och ungdomars deltagande i Europas demokratiska liv

175 070 000

185 870 000

+10 800 000

TOTALT

+ 190 000 000

Följaktligen uppgår de godkända åtagandebemyndigandena till 23 335,4 miljoner EUR, vilket inte ger någon marginal under utgiftstaket för underrubrik 1a, och medför utnyttjande av den samlade marginalen för åtaganden till ett belopp på 74,7 miljoner EUR samt ett utnyttjande av 178,7 miljoner EUR genom flexibilitetsmekanismen.

Underrubrik 1b

Åtagandebemyndigandena fastställs till den nivå som föreslagits av kommissionen i det andra budgetförslaget.

Följaktligen uppgår de godkända åtagandebemyndigandena till 57 192,0 miljoner EUR, vilket inte ger någon marginal under utgiftstaket för underrubrik 1b, och medför utnyttjande av den samlade marginalen för åtaganden till ett belopp på 350,0 miljoner EUR.

Rubrik 2

Åtagandebemyndigandena fastställs till den nivå som föreslagits av kommissionen i det andra budgetförslaget.

Följaktligen uppgår de godkända åtagandebemyndigandena till 59 642,1 miljoner EUR, vilket ger en marginal på 701,9 miljoner EUR.

Rubrik 3

Åtagandebemyndigandena fastställs till den nivå som föreslagits av kommissionen i det andra budgetförslaget.

Följaktligen uppgår de godkända åtagandebemyndigandena till 3 786,6 miljoner EUR, vilket inte ger någon marginal under utgiftstaket för rubrik 3, och medför utnyttjande av 985,6 miljoner EUR genom flexibilitetsmekanismen.

Rubrik 4

Åtagandebemyndigandena fastställs till den nivå som föreslagits av kommissionen i det andra budgetförslaget.

Följaktligen uppgår de godkända åtagandebemyndigandena till 11 319,3 miljoner EUR, vilket inte ger någon marginal under utgiftstaket för rubrik 4, och medför utnyttjande av den samlade marginalen för åtaganden till ett belopp på 1 051,3 miljoner EUR.

Rubrik 5

Antalet tjänster i institutionernas tjänsteförteckningar och anslagen fastställs till den nivå som föreslagits av kommissionen i det andra budgetförslaget.

Följaktligen, och efter att ha tagit hänsyn till pilotprojekt och förberedande åtgärder (4,1 miljoner EUR) som föreslås i avsnitt 1.1 ovan, uppgår de godkända åtagandebemyndigandena till 9 943,0 miljoner EUR, vilket ger en marginal på 589,1 miljoner EUR under utgiftstaket i rubrik 5, efter användning av 253,9 miljoner EUR av marginalen för att kompensera för utnyttjandet av marginalen för oförutsedda utgifter under 2017.

Särskilda instrument: Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, reserven för katastrofbistånd och Europeiska unionens solidaritetsfond

Åtagandebemyndigandena för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, reserven för katastrofbistånd och Europeiska unionens solidaritetsfond fastställs till den nivå som föreslagits av kommissionen i det andra budgetförslaget.

1.3.   
  Betalningsbemyndiganden

Den övergripande nivån på betalningsbemyndiganden i budgeten för 2019 fastställs till den nivå som föreslagits av kommissionen i det andra budgetförslaget.

1.4.   
  Budgetanmärkningar

De budgetanmärkningar som kommissionen föreslagit i det andra budgetförslaget godkänns, med undantag för följande budgetposter:

| — | Artikel 08 02 08 (Instrument för små och medelstora företag) i kommissionens avsnitt i budgeten, för vilken texten godkänns i enlighet med det ursprungliga budgetförslaget. |
| --- | --- |

—

Artikel 08 02 08 (Instrument för små och medelstora företag) i kommissionens avsnitt i budgeten, för vilken texten godkänns i enlighet med det ursprungliga budgetförslaget.

| — | Punkt 2 2 1 4 (Kapaciteten för strategisk kommunikation) i Europeiska utrikestjänstens avsnitt i budgeten, för vilken den text som ingår i Europaparlamentets behandling av det ursprungliga budgetförslaget godkänns. |
| --- | --- |

—

Punkt 2 2 1 4 (Kapaciteten för strategisk kommunikation) i Europeiska utrikestjänstens avsnitt i budgeten, för vilken den text som ingår i Europaparlamentets behandling av det ursprungliga budgetförslaget godkänns.

1.5.   
  Kontoplan

Den kontoplan som kommissionen föreslår i det andra budgetförslaget godkänns.

1.6.   
  Reserver

De reserver som kommissionen föreslår i det andra budgetförslaget godkänns. Dessutom förs ett belopp på 19 321 000 EUR till reserven i både åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden i avvaktan på antagandet av kommissionens förslag (COM(2018)0632) av den 12 september 2018 för artikel 18 02 03 (Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex)).

2.   Uttalanden

2.1.   Gemensamt uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om betalningsbemyndiganden

Mot bakgrund av genomförandet påminner Europaparlamentet och rådet om att det är nödvändigt att säkerställa en ordnad utveckling av betalningarna i förhållande till anslagen för åtaganden i syfte att undvika ett onormalt antal obetalda fakturor vid årets slut.

Europaparlamentet och rådet uppmanar kommissionen att fortsätta att noggrant och aktivt övervaka genomförandet av programmen för 2014–2020. De uppmanar i detta syfte kommissionen att i god tid lägga fram uppdaterade uppgifter om hur genomförandet fortlöper samt beräkningar för krav på betalningsbemyndiganden för 2019.

Om uppgifterna visar att anslagen i budgeten för 2019 inte är tillräckliga för att täcka behoven uppmanar Europaparlamentet och rådet kommissionen att så snart som möjligt lägga fram en lämplig lösning, till exempel en ändringsbudget, så att budgetmyndigheten i god tid kan fatta beslut som kan bli nödvändiga i samband med vederbörligen motiverade behov. I förekommande fall kommer Europaparlamentet och rådet att beakta ärendets brådskande karaktär.

2.2.   Gemensamt uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om ungdomssysselsättningsinitiativet

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om ungdomssysselsättningsinitiativet

Europaparlamentet, rådet och kommissionen erinrar om att det förblir en viktig och gemensam politisk prioritering att minska ungdomsarbetslösheten, och bekräftar på nytt sin föresats att på bästa sätt använda budgetresurserna för att uppnå detta mål, framför allt genom ungdomssysselsättningsinitiativet.

Europaparlamentet och rådet noterar de tidigare erfarenheterna av en ökning av medlen för det särskilda anslaget för initiativet, som gav upphov till omfattande ändringar i program i syfte att tillhandahålla belopp från Europeiska socialfonden (ESF) som skulle matcha stödet från det särskilda anslaget för initiativet.

Europaparlamentet och rådet uppmanar därför kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag för att säkerställa ett smidigt genomförande av de ökade budgetmedlen för initiativet. Europaparlamentet och rådet har enats om att skyndsamt behandla detta förslag, med hänsyn till det kommande valet till Europaparlamentet och i syfte att göra omprogrammeringen 2019 så smidig som möjligt.

2.3.   Ensidigt uttalande från kommissionen om ungdomssysselsättningsinitiativet

Ensidigt uttalande från kommissionen om ungdomssysselsättningsinitiativet

Utan att det påverkar budgetmyndighetens befogenheter bekräftar kommissionen att den överenskomna ökningen av medlen för ungdomssysselsättningsinitiativet 2019 inte kommer att betraktas som en tidigareläggning av det belopp som för närvarande planeras för 2020, när kommissionen presenterar den uppdaterade budgetplaneringen och lagstiftningsförslaget om översyn av förordningen om gemensamma bestämmelser.

2.4.   Gemensamt uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om integreringen av klimatåtgärder

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om integreringen av klimatåtgärder

Europaparlamentet, rådet och kommissionen erinrar om vikten av att bygga upp en koldioxidsnål, resurseffektiv och klimatresilient ekonomi. I detta syfte har Europaparlamentet och rådet enats om att investera minst 20 % av EU:s budget i klimatrelaterade utgifter under perioden 2014–2020. Trots att 2019 års budget i sig når upp till målet på 20 % tyder den nuvarande prognosen för hela perioden 2014–2020 på att i genomsnitt 19,3 % av EU:s budget kommer att avsättas för klimatåtgärder, främst på grund av förseningar i genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna i början av perioden.

Europaparlamentet och rådet noterar denna utveckling och uppmanar kommissionen att göra sitt yttersta för att målet på 20 % ska nås för hela perioden 2014–2020.

2.5.   Gemensamt uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om förstärkningen av underrubrik 1a genom en ändringsbudget

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om förstärkningen av underrubrik 1a genom en ändringsbudget

Eftersom de tillgängliga medlen i flexibilitetsmekanismen och den samlade marginalen för åtaganden är begränsade har Europaparlamentet och rådet enats om att budgetera 100 miljoner EUR i en ändringsbudget under 2019 för att stärka Horisont 2020 och Erasmus+. Kommissionen kommer att lägga fram denna ändringsbudget, som inte kommer att innehålla några andra delar, så snart som den tekniska justeringen av den fleråriga budgetramen för 2020 samt beräkningen av den samlade marginalen för åtaganden har slutförts under våren 2019. Detta påverkar inte eventuella normala tekniska justeringar som kommissionen kommer att uppmanas att göra för att säkerställa ett korrekt genomförande av budgeten för 2019.

Europaparlamentet och rådet förbinder sig att skyndsamt behandla kommissionens förslag till ändringsbudget för 2019.

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/334 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/334

---

P8_TA(2018)0504

Avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Japan ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska unionen och Japan (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 388/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07964/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07964/2018),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Japan om ett ekonomiskt partnerskap (07965/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Japan om ett ekonomiskt partnerskap (07965/2018),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 91, artikel 100.2, artikel 207.4 första stycket, artikel 218.6 andra stycket a led v och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0382/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 91, artikel 100.2, artikel 207.4 första stycket, artikel 218.6 andra stycket a led v och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0382/2018),

| — | med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 12 december 2018 (1) om utkastet till beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 12 december 2018 (1) om utkastet till beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet i form av en skrivelse från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0366/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet i form av en skrivelse från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0366/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Japan. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2018)0505.

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/335 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/335

---

P8_TA(2018)0505

Avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Japan

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 12 december 2018 med ett förslag till resolution om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska unionen och Japan (07964/2018 – C8–0382/2018 – 2018/0091M(NLE))

(2020/C 388/35)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07964/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07964/2018),

| — | med beaktande av avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska unionen och Japan (07965/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska unionen och Japan (07965/2018),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100.2, 207.4 första stycket, 218.6 andra stycket a led v och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8–0382/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100.2, 207.4 första stycket, 218.6 andra stycket a led v och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8–0382/2018),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från det 25:e toppmötet mellan EU och Japan den 17 juli 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från det 25:e toppmötet mellan EU och Japan den 17 juli 2018,

| — | med beaktande av det strategiska partnerskapsavtal mellan EU och Japan som undertecknades den 17 juli 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det strategiska partnerskapsavtal mellan EU och Japan som undertecknades den 17 juli 2018,

| — | med beaktande av förhandlingsdirektiven för ett frihandelsavtal med Japan, som antogs av rådet den 29 november 2012 och offentliggjordes den 14 september 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förhandlingsdirektiven för ett frihandelsavtal med Japan, som antogs av rådet den 29 november 2012 och offentliggjordes den 14 september 2017,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2012 om handelsförhandlingarna mellan EU och Japan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2012 om handelsförhandlingarna mellan EU och Japan (1),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den av den 3 februari 2016 med Europaparlamentets rekommendationer till kommissionen om förhandlingarna om avtalet om handel med tjänster (TiSA) (2), och av den 12 december 2017 om en digital handelsstrategi (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den av den 3 februari 2016 med Europaparlamentets rekommendationer till kommissionen om förhandlingarna om avtalet om handel med tjänster (TiSA) (2), och av den 12 december 2017 om en digital handelsstrategi (3),

| — | med beaktande av slutrapporten i konsekvensanalysen av frihandelsavtalet mellan EU och Japan från april 2016 och analysen från kommissionens generaldirektorat för handel från juni 2018 av de ekonomiska konsekvenserna av avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Japan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten i konsekvensanalysen av frihandelsavtalet mellan EU och Japan från april 2016 och analysen från kommissionens generaldirektorat för handel från juni 2018 av de ekonomiska konsekvenserna av avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Japan,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från det 38:e interparlamentariska sammanträdet mellan EU och Japan den 10 maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från det 38:e interparlamentariska sammanträdet mellan EU och Japan den 10 maj 2018,

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling i New York i september 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling i New York i september 2015,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik från oktober 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik från oktober 2015,

| — | med beaktande av det icke-officiella dokumentet från kommissionens avdelningar av den 26 februari 2018Feedback and way forward on improving the implementation and enforcement of Trade and Sustainable Development chapters in EU Free Trade Agreements, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det icke-officiella dokumentet från kommissionens avdelningar av den 26 februari 2018Feedback and way forward on improving the implementation and enforcement of Trade and Sustainable Development chapters in EU Free Trade Agreements,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttranden av den 15 oktober 2014 om det civila samhällets roll i frihandelsavtalet mellan EU och Japan, och av den 14 februari 2018 om kapitel om handel och hållbar utveckling i EU:s frihandelsavtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttranden av den 15 oktober 2014 om det civila samhällets roll i frihandelsavtalet mellan EU och Japan, och av den 14 februari 2018 om kapitel om handel och hållbar utveckling i EU:s frihandelsavtal,

| — | med beaktande av kommissionens plan i 15 punkter av den 26 februari 2018 för att göra EU:s kapitel om handel och hållbar utveckling mer effektiva, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens plan i 15 punkter av den 26 februari 2018 för att göra EU:s kapitel om handel och hållbar utveckling mer effektiva,

| — | med beaktande av yttrande 2/15 av den 16 maj 2017 från Europeiska unionens domstol, i enlighet med artikel 218.11 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), vilket begärdes av kommissionen den 10 juli 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrande 2/15 av den 16 maj 2017 från Europeiska unionens domstol, i enlighet med artikel 218.11 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), vilket begärdes av kommissionen den 10 juli 2015,

| — | med beaktande av protokoll 26 till EUF-fördraget om tjänster av allmänt intresse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll 26 till EUF-fördraget om tjänster av allmänt intresse,

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 168–191 i EUF-fördraget och särskilt artikel 191.2 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 168–191 i EUF-fördraget och särskilt artikel 191.2 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artiklarna 91, 100.2 och 207 i EUF-fördraget och artikel 218 i EUF-fördraget, särskilt punkt 10 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 91, 100.2 och 207 i EUF-fördraget och artikel 218 i EUF-fördraget, särskilt punkt 10 i denna,

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 12 december 2018 (4) om utkastet till rådets beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 12 december 2018 (4) om utkastet till rådets beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A8-0367/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A8-0367/2018), och av följande skäl:

| A. | Unionen och Japan delar grundläggande värderingar, såsom respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen samt ett starkt åtagande till en hållbar utveckling och ett regelbaserat system inom ramen för Världshandelsorganisationen (WTO). |
| --- | --- |

A.

Unionen och Japan delar grundläggande värderingar, såsom respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen samt ett starkt åtagande till en hållbar utveckling och ett regelbaserat system inom ramen för Världshandelsorganisationen (WTO).

| B. | Det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan EU och Japan har en strategisk dimension och är det viktigaste bilaterala handelsavtal som unionen någonsin har ingått eftersom det omfattar nästan en tredjedel av världens BNP, nära 40 % av världshandeln och över 600 miljoner människor. |
| --- | --- |

B.

Det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan EU och Japan har en strategisk dimension och är det viktigaste bilaterala handelsavtal som unionen någonsin har ingått eftersom det omfattar nästan en tredjedel av världens BNP, nära 40 % av världshandeln och över 600 miljoner människor.

| C. | Japan är världens tredje största konsumentmarknad, men endast den sjätte största exportmarknaden för EU, vilket visar på den outnyttjade potentialen för bilateral handel. |
| --- | --- |

C.

Japan är världens tredje största konsumentmarknad, men endast den sjätte största exportmarknaden för EU, vilket visar på den outnyttjade potentialen för bilateral handel.

| D. | Flera förhandsundersökningar och analyser av effekten av det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan EU och Japan visar att avtalet har potential att ge positiva effekter i termer av BNP-tillväxt, inkomst, handel, produktivitet och sysselsättning för både unionen och Japan, i enlighet med målsättningen om en ”smart och hållbar tillväxt för alla”. Avtalet har även potential att ge fördelar för konsumenter genom sänkta priser och ökad valfrihet för konsumenterna med avseende på varor och tjänster. EU och dess medlemsstater bör förbättra de befintliga verktygen för att hjälpa arbetstagare och företag att anpassa sig till de nya möjligheterna och till de potentiella negativa effekterna av globaliseringen och handelsavtal. Avtalets framgång bör även bedömas på grundval av dess bidrag till uppnåendet av målen för hållbar utveckling senast 2030. |
| --- | --- |

D.

Flera förhandsundersökningar och analyser av effekten av det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan EU och Japan visar att avtalet har potential att ge positiva effekter i termer av BNP-tillväxt, inkomst, handel, produktivitet och sysselsättning för både unionen och Japan, i enlighet med målsättningen om en ”smart och hållbar tillväxt för alla”. Avtalet har även potential att ge fördelar för konsumenter genom sänkta priser och ökad valfrihet för konsumenterna med avseende på varor och tjänster. EU och dess medlemsstater bör förbättra de befintliga verktygen för att hjälpa arbetstagare och företag att anpassa sig till de nya möjligheterna och till de potentiella negativa effekterna av globaliseringen och handelsavtal. Avtalets framgång bör även bedömas på grundval av dess bidrag till uppnåendet av målen för hållbar utveckling senast 2030.

| E. | Europaparlamentet har övervakat dessa förhandlingar från första början och har bland annat begärt att förhandlarna ska verka i medborgarnas, civilsamhällets och företagens intresse och har efterfrågat transparens, vilket har lett till bättre tillgång till dokument, regelbunden rapportering om förhandlingar och förbättrad kommunikation. Ytterligare förbättringar skulle kunna göras av handelsavtalsförfarandet i framtiden, särskilt genom att dela EU:s förslag och se till att rådet systematiskt offentliggör förhandlingsdirektiven före förhandlingarna. |
| --- | --- |

E.

Europaparlamentet har övervakat dessa förhandlingar från första början och har bland annat begärt att förhandlarna ska verka i medborgarnas, civilsamhällets och företagens intresse och har efterfrågat transparens, vilket har lett till bättre tillgång till dokument, regelbunden rapportering om förhandlingar och förbättrad kommunikation. Ytterligare förbättringar skulle kunna göras av handelsavtalsförfarandet i framtiden, särskilt genom att dela EU:s förslag och se till att rådet systematiskt offentliggör förhandlingsdirektiven före förhandlingarna.

| F. | Det är avgörande att de handelsförmåner och möjligheter som avtalet erbjuder är tillgängliga och att de utnyttjas fullt ut. |
| --- | --- |

F.

Det är avgörande att de handelsförmåner och möjligheter som avtalet erbjuder är tillgängliga och att de utnyttjas fullt ut.

| 1. | Europaparlamentet anser att detta avtal har stor strategisk betydelse, bilateralt och globalt, och att det utgör en läglig signal till stöd för en öppen, rättvis och värde- och regelbaserad handel, samtidigt som det främjar höga standarder, närmare bestämt vad gäller miljö, livsmedelssäkerhet, konsumentskydd och arbetstagares rättigheter, i en tid med allvarliga protektionistiska utmaningar för den internationella ordningen. Parlamentet varnar för att en sådan protektionism inte är ett alternativ och att det rådande handelspolitiska läget inte längre är hållbart. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar den ambitiösa och heltäckande karaktären hos det ekonomiska partnerskapet, vilket uppfyller de prioriteringar som anges i parlamentets resolution av den 25 oktober 2012 om handelsförhandlingarna mellan EU och Japan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar i synnerhet den höga graden av tulliberalisering som beslutats i det ekonomiska partnerskapsavtalet, vilket när det väl är helt genomfört kommer att medföra att 99 % av EU:s tullpositioner och 97 % av Japans tullpositioner kommer att vara liberaliserade, inklusive för industriprodukter inom sektorer där EU är mycket konkurrenskraftigt, i kombination med åtgärder för att skydda de känsligaste produkterna genom tullfria kvoter, sänkta tullar eller övergångsperioder. Parlamentet understryker att det ekonomiska partnerskapsavtalet inkluderar en klausul om bedrägeribekämpning, vilket gör det möjligt för EU att upphäva handelsförmåner i fall av bedrägeri och vägran att samarbeta i tullfrågor, samtidigt som det garanteras att legitima näringsidkare inte påverkas negativt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att EU:s tullar på bilar kommer att fasas ut under en period av sju år. Kommissionen uppmanas att under denna period fortsätta att bevaka utvecklingen av handelsflödena för motorfordon för att förutsäga eventuell destabilisering av den europeiska marknaden och hantera situationen i dessa fall. Parlamentet betonar dock att ett avsevärt antal japanska fordonsmärken som säljs i EU är tillverkade i EU. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att Japan har tagit itu med onödiga icke-tariffära åtgärder inom olika sektorer, som t.ex. fordon, livsmedelstillsatser, sanitära och fytosanitära regleringar, livsmedelsmärkning samt kosmetika, vilket leder till sänkta efterlevnadskostnader och skapar ett mer förutsägbart regelverk. Parlamentet påminner om länders rätt att fastställa nationella standarder på en nivå som är högre än vad som gäller internationellt, när detta är berättigat för ett adekvat skydd av hälsa, säkerhet eller konsumenter. Parlamentet noterar även Japans åtagande att anpassa sina bilstandarder till internationella standarder inom FN:s ekonomiska kommission för Europa (UNECE), som även används av EU:s biltillverkare. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar att Japan specifikt kommer att bevilja EU-leverantörer icke-diskriminerande tillgång till upphandlingsmarknader i 54 kärnstäder – och eventuellt kommer att utöka antalet berörda städer ytterligare – och avlägsna klausulen om operationell säkerhet, som i praktiken har hindrat EU:s järnvägsleverantörer från att få tillträde till den japanska marknaden, samt maximera transparensen vid offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka genomförandet av denna fråga, så att åtagandena att öppna upp och ge lika tillgång till marknaderna för offentlig upphandling uppfylls. Parlamentet betonar att sociala och miljömässiga kriterier även bör tas i beaktande när offentliga upphandlingskontrakt tilldelas. Parlamentet framhäver att den offentliga upphandlingen i både EU och Japan även i fortsättningen måste tjäna medborgarnas intressen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att Japan är en mycket värdefull exportmarknad för EU:s jordbrukare och livsmedelsproducenter och noterar att omkring 85 % av jordbruksbaserade livsmedel kommer att tillåtas för tullfri införsel i Japan. Parlamentet påpekar att bearbetade jordbruksprodukter också kommer att ges tullfritt tillträde till den japanska marknaden efter en övergångsperiod. Parlamentet välkomnar att avtalet ger betydande exportmöjligheter för jordbruksprodukter från EU, som t.ex. vin, nötkött, fläskkött och ost, och att det skyddar 205 europeiska geografiska beteckningar, med möjlighet att lägga till ytterligare geografiska beteckningar, vilket utgör en ytterligare förbättring i jämförelse med tidigare handelsavtal och är särskilt viktigt för små och medelstora företag inom livsmedelssektorn. Parlamentet efterfrågar fortsatta samtal efter tre år för att utvärdera möjligheterna att utöka listan över skyddade geografiska beteckningar, och förväntar sig att båda parter lägger största vikt vid hållbart jordbruk, inklusive småskalig livsmedelsproduktion och landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att avtalet främjar bästa praxis för tillhandahållande av säkra och högkvalitativa livsmedel och produkter för konsumenterna. Parlamentet betonar att ingenting i avtalet förhindrar tillämpningen av försiktighetsprincipen i EU, såsom den framställs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och välkomnar införandet av en tydlig hänvisning till försiktighetsprincipen i avtalet. Parlamentet betonar att avtalet under inga omständigheter får äventyra en tydlig och begriplig märkning av livsmedel som överensstämmer med EU:s bestämmelser. Båda parter uppmanas att öka konsumentskyddet, konsumenternas välbefinnande och livsmedelssäkerheten i genomförandet av avtalet, och kommissionen uppmanas att inkludera specifika och starka bestämmelser gällande konsumentskydd i alla framtida EU-handelsavtal. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att båda parter har förbundit sig att säkerställa höga nivåer för miljöskydd och arbetarskydd, och att dessa höga standarder inte bör ses som handelshinder. Samtidigt noterar parlamentet att avtalet även tydliggör att arbets- och miljönormer inte kan mjukas upp eller sänkas för att locka till sig handel och investeringar. Parlamentet påminner om det femte målet för hållbar utveckling i FN:s 2030-agendan för hållbar utveckling. Parlamentet välkomnar att både Japan och EU har följt förklaringen från Buenos Aires om kvinnor och handel, och uppmanar båda parter att kraftigt förstärka åtagandena gällande jämställdhet och handel i samband med detta avtal, inklusive rättigheten till lika lön. Parlamentet förväntar sig att EU och Japan vidtar alla nödvändiga steg för att genomföra målen för hållbar utveckling i alla sina åtgärder, inklusive genom detta avtal. Kommissionen uppmanas att genomföra en efterhandsutvärdering av konsekvenserna för hållbar utveckling när det gäller genomförandet av avtalet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar åtagandet att effektivt genomföra Parisavtalet för att bekämpa klimatförändringar, samt andra multilaterala miljöavtal, även när det gäller hållbar förvaltning av skogsresurser (inklusive bekämpning av olaglig avverkning) och fiske (bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske). Parlamentet understryker att EU:s lagstiftning och standarder är fortsatt tillämpliga på produkter som importerats till EU:s marknad, och att EU:s timmerförordning (förordning (EU) nr 995/2010) särskilt förbjuder placerande av olagligt timmer på EU:s marknad och inför ett obligatoriskt system för tillbörlig aktsamhet. Båda parter uppmanas att ha ett nära samarbete inom ramen för kapitlet om hållbar utveckling, för att utbyta bästa praxis och stärka genomdrivandet av lagstiftningen i dessa frågor, inklusive de effektivaste åtgärderna för att bekämpa olaglig avverkning och med särskild uppmärksamhet på att förebygga export av olagligt avverkat timmer från EU till Japan. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att avtalet inkluderar ett tydligt åtagande att ratificera grundläggande ILO-konventioner. Parlamentet understryker att Japan ännu inte har ratificerat de två centrala ILO-konventionerna (om diskriminering och om avskaffande av tvångsarbete), och förväntar sig konkreta framsteg inom en rimlig tidsperiod från Japans sida mot ratificering och effektivt genomförande av dessa konventioner, i enlighet med bestämmelserna i avtalet om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att Japan har upprättat en interministeriell ram för genomförandet av åtaganden om hållbar utveckling, inbegripet ratificeringen av ILO:s grundläggande konventioner, och att den kommitté för handel och hållbar utveckling som föreskrivs i avtalet har till uppgift att samverka med det civila samhället i frågan om genomförandet av kapitlet om hållbar utveckling. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet erinrar om att Europeiska unionens domstol i punkt 161 av sitt yttrande 2/15 av den 16 maj 2017 om frihandelsavtalet mellan EU och Singapore uppgav att kapitlen om handel och hållbar utveckling har en direkt och omedelbar effekt på handeln, och att en överträdelse av bestämmelserna om hållbar utveckling ger den andra parten rätt att avbryta eller skjuta upp liberaliseringen enligt övriga bestämmelser i frihandelsavtalet. Parlamentet välkomnar inkluderandet av en översynsklausul i kapitlet om handel och hållbar utveckling och uppmanar båda parter att på ett bra sätt och i god tid använda denna klausul för att upprätthålla de åtaganden som gjorts och förbättra arbets- och miljöbestämmelsernas verkställbarhet och effektivitet, även genom att bland olika verkställighetsmetoder beakta en sanktionsbaserad mekanism som en sista utväg. Båda parter uppmanas att inte vänta till dess att översynsklausulen utlöses med att ta steg i riktning mot ett effektivt genomförande, för att säkerställa att detta avtal om ekonomiskt partnerskap är ett ”front running”-avtal som ger högsta möjliga skydd. Kommissionen uppmanas att övervaka de åtaganden som vidtagits inom kapitlet för handel och hållbar utveckling och att samarbeta med Japan beträffande deras genomförande, på grundval av kommissionens icke-officiella dokument i 15 punkter om kapitlen om genomförande av handel och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker att avtalet framhåller rätten för medlemsstaternas myndigheter att till fullo fastställa, tillhandahålla och reglera offentliga tjänster på lokal, regional eller nationell nivå, och att en negativ förteckning i enlighet med detta avtal inte hindrar myndigheter från att återföra privatiserade tjänster till den offentliga sektorn eller från att fritt utveckla nya samhällsnyttiga tjänster. Parlamentet anser som princip att ett upplägg med positiv förteckning såsom i WTO:s allmänna tjänstehandelsavtal (Gats) är att föredra. Parlamentet noterar det åtagande som båda parter gjort i avtalet om ekonomiskt partnerskap om att skydda den offentliga vattenförvaltningen, som en del av det generella undantaget för offentliga tjänster. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att åtaganden om marknadstillträde i gränsöverskridande tjänster, inklusive e-handel, sjötransporter, posttjänster, energi och telekommunikationer har potential att avsevärt stärka tjänstehandeln. Parlamentet anser att avtalet kommer att göra det lättare för företag i EU att tillhandahålla tjänster på den japanska marknaden genom att säkerställa en rättvisare behandling. Parlamentet påminner om att offentligpolitiska mål måste skyddas, inklusive på området cybersäkerhet, och att det politiska handlingsutrymmet måste bevaras för hantering av framtida regleringsutmaningar. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att avtalet om ekonomiskt partnerskap sörjer för tillfällig gränsöverskridande rörlighet för yrkesverksamma (”mode 4”), vilket innebär ett åtagande för båda sidorna till företagsintern förflyttning av personal inom ca 40 sektorer och för oberoende yrkesutövare inom ca 20 sektorer, vilket underlättar förbindelserna mellan EU och Japan gällande utländska direktinvesteringar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker att avtalet bevarar den suveräna rätten att reglera finansbranschen och banksektorn av tillsyns- och regleringsskäl. Parlamentet uppmanar båda parter att utnyttja forumet för finansiell reglering för att förbättra det globala finanssystemet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar viktiga innovativa element, som t.ex. särskilda kapitel eller bestämmelser om Parisavtalet, om små och medelstora företag och om bolagsstyrning, med syfte att främja företagens sociala ansvar baserat på principerna inom G20 och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD). Båda parter uppmanas att arbeta aktivt i riktning mot företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet understryker att regleringssamarbetet är frivilligt och att det inte på något sätt begränsar rätten att reglera, och erinrar om att motsvarande bestämmelser måste genomföras med full respekt för medlagstiftarnas befogenheter. Parlamentet välkomnar att kapitlet om regleringssamarbetet tydligt anger att de principer som fastställs i EUF-fördraget, t.ex. försiktighetsprincipen, måste respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser transparens om hur kommittén för regleringssamarbete fungerar samt en adekvat involvering av alla intressenter, i synnerhet fackföreningar och organisationer i det civila samhället, vilket bör ses som en förutsättning för att fortsätta att öka allmänhetens förtroende för avtalet och dess konsekvenser. Parlamentet betonar att parlamentet på regelbunden basis bör hållas informerat om beslut som fattas inom kommittén för regleringssamarbete. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar att förhandlingarna fortsätter om ett separat investeringsavtal, vilket parlamentet noga kommer att övervaka. Parlamentet noterar att kommissionen har infört ett investeringsdomstolssystem i avtal med andra partner, i väntan på inrättandet av en multilateral investeringsdomstol. Parlamentet upprepar att mekanismen med det gamla, privata tvistlösningsverktyget ISDS är oacceptabel och att det inte finns något mandat att återgå till denna. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar att EU och Japan den 17 juli 2018 framgångsrikt slutförde sina samtal om ett ömsesidigt beslut om en adekvat skyddsnivå och enades om att erkänna varandras system för dataskydd som ”likvärdiga”, vilket gör det möjligt för data att flöda säkert mellan EU och Japan. Parlamentet betonar den viktiga roll som de respektive dataskyddsmyndigheterna spelar i att värna om en tillfredsställande dataskyddsnivå. Parlamentet konstaterar att avtalet inkluderar en rendez-vous-klausul för att bedöma frågan om gränsöverskridande överföringar av data inom tre år och erkänner den digitala ekonomins ökande betydelse för tillväxt och arbetstillfällen. Parlamentet påminner om att alla handelsavtal till fullo måste respektera EU:s regelverk om dataskydd och skydd av privatlivet, inklusive den allmänna dataskyddsförordningen (förordning (EU) 2016/679), och betonar att alla framtida resultat måste vara föremål för parlamentets godkännande och skydda EU-medborgarnas grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utöka samarbetet och samordningen med Japan inom multilaterala frågor, i nära samarbete med andra strategiska partner, för att försvara och vidareutveckla internationella standarder och ett öppet, rättvist och starkt multilateralt handelssystem baserat på respekt för WTO:s regler och andra internationella normer. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att 78 % av de EU-baserade företag som exporterar till Japan är mindre företag och välkomnar att avtalet om ekonomiskt partnerskap inkluderar ett separat kapitel om små och medelstora företag, så att de ska kunna gynnas maximalt av avtalet, nämligen genom klausuler som ålägger båda parterna transparens med avseende på marknadstillgång och utbyte av relevant information. Parlamentet efterfrågar att kontaktpunkterna för små och medelstora företag och webbplatsen för dessa inrättas skyndsamt för att säkerställa att relevant information om marknadstillträde görs tillgängligt för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka att det överenskomna avlägsnandet av onödiga icke-tariffära åtgärder samt hanteringen av tullkvoter för jordbruksprodukter genomförs korrekt, samt att rapportera till parlamentet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar båda parter att säkerställa att arbetsmarknadens parter och det civila samhället involveras aktivt, i synnerhet genom en gemensam dialog med det civila samhället och den inhemska rådgivande gruppen. Kommissionen uppmanas att aktivt fastställa och utbyta bästa praxis med Japan om hur inhemska rådgivande grupper och den gemensamma dialogen fungerar. Båda parter uppmanas att garantera ett snabbt inrättande av välfungerande, effektiva och på ett balanserat sätt sammansatta inhemska rådgivande grupper med lämplig uppförandekod och att garantera att deras synpunkter beaktas på ett transparent sätt i de samråd mellan regeringar som avses i avtalet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att involvera EU:s delegation till Japan under genomförandet av avtalet från början till slut. Parlamentet påminner om att EU-delegationerna gör det möjligt att vidta snabba och direkta åtgärder för att garantera korrekt genomförande av handelsbestämmelserna samt att problem och hinder upptäcks snabbt och hanteras effektivt. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet förväntar sig full transparens gällande verksamheten i de sektorskommittéer som ska etableras enligt avtalet, både vad gäller parlamentet och allmänheten. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet åtar sig att noggrant övervaka genomförandet av avtalet i nära samarbete med kommissionen, intressenterna och de japanska parterna. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Japan. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  EUT C 72 E, 11.3.2014, s. 16.

(2)  EUT C 35, 31.1.2018, s. 21.

(3)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 22.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2018)0504.

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/341 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/341

---

P8_TA(2018)0506

Strategiskt partnerskapsavtal mellan EU och Japan ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av det strategiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Japan, å andra sidan (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 388/36)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (08462/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (08462/2018),

| — | med beaktande av utkastet till det strategiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Japan, å andra sidan (08463/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till det strategiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Japan, å andra sidan (08463/2018),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 37 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 212.1 samt artikel 218.6 andra stycket a och 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 37 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 212.1 samt artikel 218.6 andra stycket a och 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0417/2018),

| — | med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 12 december 2018 (1) om utkastet till beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 12 december 2018 (1) om utkastet till beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0383/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0383/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Japan. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2018)0507.

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/342 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/342

---

P8_TA(2018)0507

Strategiskt partnerskapsavtal mellan EU och Japan (resolution)

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 12 december 2018 med ett förslag till resolution om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av det strategiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Japan, å andra sidan (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE))

(2020/C 388/37)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (08462/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (08462/2018),

| — | med beaktande av utkastet till strategiskt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Japan, å andra sidan (1) (08463/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till strategiskt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Japan, å andra sidan (1) (08463/2018),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 37 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 212.1 samt artikel 218.6 andra stycket a och 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 37 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 212.1 samt artikel 218.6 andra stycket a och 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0417/2018),

| — | med beaktande av det strategiska partnerskapsavtal mellan EU och Japan som undertecknades i Tokyo den 17 juli 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det strategiska partnerskapsavtal mellan EU och Japan som undertecknades i Tokyo den 17 juli 2018,

| — | med beaktande av det avtal om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Japan som undertecknades i Tokyo den 17 juli 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Japan som undertecknades i Tokyo den 17 juli 2018,

| — | med beaktande av det 25:e bilaterala toppmötet i Tokyo den 17 juli 2018 och dess gemensamma uttalande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det 25:e bilaterala toppmötet i Tokyo den 17 juli 2018 och dess gemensamma uttalande,

| — | med beaktande av det första bilaterala toppmötet, som hölls i Haag 1991, och antagandet av en gemensam förklaring om förbindelserna mellan EG och Japan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det första bilaterala toppmötet, som hölls i Haag 1991, och antagandet av en gemensam förklaring om förbindelserna mellan EG och Japan,

| — | med beaktande av det 20:e toppmötet mellan EU och Japan 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det 20:e toppmötet mellan EU och Japan 2010,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 19 september 2018 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken Förbindelserna mellan Europa och Asien – byggstenar för en EU-strategi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 19 september 2018 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken Förbindelserna mellan Europa och Asien – byggstenar för en EU-strategi,

| — | med beaktande av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som vice ordföranden/den höga representanten offentliggjorde i juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som vice ordföranden/den höga representanten offentliggjorde i juni 2016,

| — | med beaktande av riktlinjerna om EU:s utrikes- och säkerhetspolitik i Ostasien, som godkändes av rådet den 15 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna om EU:s utrikes- och säkerhetspolitik i Ostasien, som godkändes av rådet den 15 juni 2012,

| — | med beaktande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Japans regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete, vilket undertecknades 2009 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Japans regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete, vilket undertecknades 2009 (2),

| — | med beaktande av 2001 års handlingsplan för EU–Japan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2001 års handlingsplan för EU–Japan,

| — | med beaktande av besöket av en ad hoc-delegation från utskottet för utrikesfrågor till Tokyo, Japan och Sydkorea den 3–6 april 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av besöket av en ad hoc-delegation från utskottet för utrikesfrågor till Tokyo, Japan och Sydkorea den 3–6 april 2018,

| — | med beaktande av det 38:e interparlamentariska mötet mellan EU och Japan i Tokyo den 9–10 maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det 38:e interparlamentariska mötet mellan EU och Japan i Tokyo den 9–10 maj 2018,

| — | med beaktande av besöket av en ad hoc-delegation från underutskottet för försvar och säkerhet till Tokyo den 22–25 maj 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av besöket av en ad hoc-delegation från underutskottet för försvar och säkerhet till Tokyo den 22–25 maj 2017,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 April 2014 med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna om det strategiska partnerskapsavtalet mellan EU och Japan (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 April 2014 med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna om det strategiska partnerskapsavtalet mellan EU och Japan (3),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 12 december 2018 om utkastet till beslut (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 12 december 2018 om utkastet till beslut (4),

| — | med beaktande av artikel 99.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0385/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0385/2018), och av följande skäl:

| A. | EU och Japan har varit strategiska partner sedan 2003 och fortsätter att ha ett nära samarbete i många multilaterala forum. |
| --- | --- |

A.

EU och Japan har varit strategiska partner sedan 2003 och fortsätter att ha ett nära samarbete i många multilaterala forum.

| B. | EU och Japan har, i egenskap av likasinnade globala partner, ett gemensamt särskilt ansvar för att främja fred, stabilitet, multilateralism, respekt för de mänskliga rättigheterna och välstånd och försvara den regelbaserade ordningen i en snabbt föränderlig värld. |
| --- | --- |

B.

EU och Japan har, i egenskap av likasinnade globala partner, ett gemensamt särskilt ansvar för att främja fred, stabilitet, multilateralism, respekt för de mänskliga rättigheterna och välstånd och försvara den regelbaserade ordningen i en snabbt föränderlig värld.

| C. | Omkring en tredjedel av den globala ekonomiska produktionen kommer att omfattas av det strategiska partnerskapsavtalet/frihandelsavtalet mellan EU och Japan. |
| --- | --- |

C.

Omkring en tredjedel av den globala ekonomiska produktionen kommer att omfattas av det strategiska partnerskapsavtalet/frihandelsavtalet mellan EU och Japan.

| D. | Den japanska regeringen har inlett reformer av säkerhetspolitiken som bland annat omfattar förstärkning av försvarsförmågan, en modernisering av alliansen med USA och samarbete med andra demokratier i och utanför regionen. |
| --- | --- |

D.

Den japanska regeringen har inlett reformer av säkerhetspolitiken som bland annat omfattar förstärkning av försvarsförmågan, en modernisering av alliansen med USA och samarbete med andra demokratier i och utanför regionen.

| E. | Japans bidrag till internationell säkerhet och stabilitet har ökat. Landets nationella säkerhetsstrategi för 2013 hänvisar till aktiva bidrag till fred genom policyn ”Proactive Contribution to Peace”, som bygger på principen om internationellt samarbete. |
| --- | --- |

E.

Japans bidrag till internationell säkerhet och stabilitet har ökat. Landets nationella säkerhetsstrategi för 2013 hänvisar till aktiva bidrag till fred genom policyn ”Proactive Contribution to Peace”, som bygger på principen om internationellt samarbete.

| F. | Japan är Natos äldsta partner och har undertecknat samarbetsavtal om sekretessbelagda uppgifter, it-säkerhet, åtgärder för att motverka sjöröveri, katastrofhjälp och humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

F.

Japan är Natos äldsta partner och har undertecknat samarbetsavtal om sekretessbelagda uppgifter, it-säkerhet, åtgärder för att motverka sjöröveri, katastrofhjälp och humanitärt bistånd.

| G. | Japan har under de senaste decennierna lovordats internationellt för sin politik för militär återhållsamhet, vilket inte på något sätt har hindrat landet från att bli en av världens viktigaste ekonomiska och politiska aktörer. |
| --- | --- |

G.

Japan har under de senaste decennierna lovordats internationellt för sin politik för militär återhållsamhet, vilket inte på något sätt har hindrat landet från att bli en av världens viktigaste ekonomiska och politiska aktörer.

| H. | Japan har efter det att USA dragit sig ur lett ansträngningarna för att se över Stillahavspartnerskapet (TPP), och ratificerade det reviderade avtalet – det övergripande och progressiva avtalet för Stillahavspartnerskapet (CPTPP eller TPP-11) – i juli 2018. Landet har också visat intresse för det regionala övergripande ekonomiska partnerskapet, som inbegriper Kina. |
| --- | --- |

H.

Japan har efter det att USA dragit sig ur lett ansträngningarna för att se över Stillahavspartnerskapet (TPP), och ratificerade det reviderade avtalet – det övergripande och progressiva avtalet för Stillahavspartnerskapet (CPTPP eller TPP-11) – i juli 2018. Landet har också visat intresse för det regionala övergripande ekonomiska partnerskapet, som inbegriper Kina.

| I. | Japan är en aktiv medlem av Asiatiska utvecklingsbanken (AsDB), Afrikanska utvecklingsbanken (AfDB), Interamerikanska utvecklingsbanken (IDB), FN:s ekonomiska och sociala kommission för Asien och Stillahavsområdet (ESCAP) och andra av FN:s fackorgan samt Asien–Europa-toppmötet (Asem) och Asia Cooperation Dialogue (ACD). Japan är medlem av Världshandelsorganisationen (WTO), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling (IBRD), Internationella valutafonden (IMF), G7 och G20. |
| --- | --- |

I.

Japan är en aktiv medlem av Asiatiska utvecklingsbanken (AsDB), Afrikanska utvecklingsbanken (AfDB), Interamerikanska utvecklingsbanken (IDB), FN:s ekonomiska och sociala kommission för Asien och Stillahavsområdet (ESCAP) och andra av FN:s fackorgan samt Asien–Europa-toppmötet (Asem) och Asia Cooperation Dialogue (ACD). Japan är medlem av Världshandelsorganisationen (WTO), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling (IBRD), Internationella valutafonden (IMF), G7 och G20.

| J. | Den japanska regeringen godkände en ny stadga för utvecklingssamarbete i februari 2015. |
| --- | --- |

J.

Den japanska regeringen godkände en ny stadga för utvecklingssamarbete i februari 2015.

Avtalet och förbindelserna mellan EU och Japan

| 1. | Europaparlamentet välkomnar ingåendet av utkastet till strategiskt partnerskapsavtal, som utgör en rättsligt bindande ram, stärker de bilaterala förbindelserna mellan EU och Japan och ökar samarbetet på fler än 40 områden, såsom utrikes- och säkerhetspolitik, inbegripet främjande av fred och stabilitet, nödhjälpsinsatser, global utveckling och humanitärt bistånd, ekonomiska frågor, forskning, innovation, utbildning, livsmedelssäkerhet, jordbrukspolitik, IKT-politik, rymdteknik, kultur och idrott, samt vad gäller globala utmaningar som kräver global samordning såsom klimatförändringar, migration, it-hot, folkhälsa, gränsöverskridande brottslighet, fredsbyggande insatser, kris- och katastrofhantering och kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet framhåller kopplingarna mellan det strategiska partnerskapsavtalet och avtalet om ekonomiskt partnerskap, världens mest omfattande bilaterala frihandelsavtal. Parlamentet anser att ingåendet av de två avtalen är en uppgradering i termer av partnerskap, med målet att uppnå konkreta fördelar för invånarna i EU och Japan, samt stöder ytterligare samarbete i multilaterala forum. Parlamentet välkomnar den ömsesidiga respekten och det ömsesidiga förtroendet, som stärktes under förhandlingsprocessen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar hänvisningen i artikel 1.3 i det strategiska partnerskapsavtalet till en parlamentarisk dimension som syftar till att stärka partnerskapet genom dialog och samarbete på områdena politiska frågor, utrikes- och säkerhetspolitik och annat sektoriellt samarbete. Parlamentet föreslår i detta sammanhang att Japans parlament (diet) och Europaparlamentet fortsätter att utveckla parlamentarisk kontroll och dialog, med målet att säkerställa att det avtalsstadgade samarbetet genomförs. Europaparlamentet bör övervaka den gemensamma kommitténs sammanträden och dokumentationen från dessa. Parlamentet efterlyser med kraft fortsatt delaktighet och främjande av egenansvar från det civila samhällets sida i genomförandet av det strategiska partnerskapsavtalet. Parlamentet ger på nytt uttryck för sin bestämda uppfattning att den konkreta formen av allmänt och sektoriellt samarbete i princip bör baseras på de hållbarhetsmål som ska genomföras senast 2030 och som antagits gemensamt av FN och även godkänts av de avtalsslutande parterna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar behovet att samarbeta på multilateral nivå för att främja anslutning till vapenhandelsfördraget och genomförandet av icke-spridningsfördraget, förhindra spridning av massförstörelsevapen, bekämpa terrorism och bekämpa straffrihet för de allvarligaste brotten mot internationell rätt och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att det behövs en omfattande och konsekvent diplomatisk, ekonomisk, kulturell och säkerhetsorienterad strategi i utvecklingsländerna där säkerhet och utveckling går hand i hand – en vision som delas av EU och Japan. |
| --- | --- |

5.

Mänskliga rättigheter och grundläggande friheter

| 6. | Europaparlamentet bekräftar på nytt det gemensamma åtagandet att respektera mänskliga rättigheter, demokrati, grundläggande friheter, goda styrelseformer, rättsstatsprincipen och gemensamma värden fastställda i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna samt att samarbeta för globalt främjande av och skydd för dessa värden och en regelbaserad världsordning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att Japan inte har ratificerat två grundläggande ILO-konventioner (om diskriminering och avskaffande av tvångsarbete) och välkomnar Japans beslut att inrätta en interministeriell ram för genomförande av åtaganden om hållbar utveckling inom ramen för avtalet om ekonomiskt partnerskap, inbegripet ratificeringen av dylika konventioner. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar behovet av ytterligare samarbete om kvinnors rättigheter för att säkerställa att uppnående av jämställdhet är ett av partnerskapets viktigaste mål. Parlamentet uppmuntrar Japans parlament (diet) att fortsätta arbetet med lagstiftning mot diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet fördömer att dödsstraffet fortfarande är en rättslig påföljd i Japan och att avrättningar verkställs utan någon föregående varning till de intagna. Parlamentet betonar att FN-kommittén mot tortyr har kritiserat denna praxis för den psykiska påfrestning som den orsakar för de intagna och deras familjer. Parlamentet stöder FN:s insatser för att fasa ut dödsstraffet och uppmanar EU att inleda en dialog med den japanska regeringen om ett moratorium för dödsstraffet i syfte att slutligen avskaffa det. |
| --- | --- |

9.

Regionala och internationella förbindelser

| 10. | Europaparlamentet påminner om att man i EU:s globala strategi från 2016 fastställde ett direkt samband mellan europeiskt välstånd och säkerhet i Asien och uppmanade EU att ge större konkreta bidrag och samarbeta med partner som Japan för att främja fred på Koreahalvön och – detta en mycket viktig fråga – på fredlig väg lösa havstvister och territoriella konflikter i Öst- och Sydkinesiska havet på grundval av internationell rätt och internationella konventioner. Parlamentet understryker vikten av förtroendeskapande åtgärder och förebyggande diplomati, och betonar att friheten för internationell sjöfart måste respekteras. Parlamentet välkomnar mötet med premiärminister Abe och president Xi i Peking den 26 oktober 2018 och tillkännagivandet av ett åtagande om att inleda ett nytt kapitel i förbindelserna, som ett steg i riktning mot att förbättra de bilaterala förbindelserna och minska de regionala spänningarna. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att Kinas och Rysslands inflytande i Asien och Stillahavsområdet är en stor säkerhetsutmaning för Japan, liksom för EU:s intressen, och välkomnar därför åtagandena i det strategiska partnerskapsavtalet om att fördjupa säkerhetssamarbetet mellan EU och Japan som ett skydd mot sådana hot. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av Japans representation vid Nato den 1 juli 2018. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar EU:s nya strategi för att förbättra förbindelserna med Asien genom att främja dialog, stabilitet, regionalt och internationellt samarbete, driftskompatibla transport- och energinät och digitala nät samt direkta personkontakter. Parlamentet understryker de möjligheter som konnektivitet erbjuder för ökade utbyten på områdena utbildning, vetenskap, forskning och kultur. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet efterlyser en utvidgning av det bilaterala samarbetet mellan EU och Japan och det plurilaterala samarbetet med Sydkorea, Nordkorea, USA och Kina för att stödja insatserna för att säkerställa fred och stabilitet i regionen, fredlig samexistens på Koreahalvön samt en fullständig, irreversibel och kontrollerbar kärnvapennedrustning i Nordkorea. Parlamentet ger uttryck för vikten av ett utökat samarbete och goda grannförbindelser mellan Japan och Sydkorea, eftersom detta skulle kunna bidra till regional stabilitet och utgöra ett svar på säkerhetsrisker såsom Nordkorea. Parlamentet förbinder sig att stödja fortsatta internationella påtryckningar mot Nordkorea för att säkerställa att konkreta åtgärder vidtas för kärnvapennedrustning. Parlamentet stöder det internationella samarbetet för att lösa frågan om saknade japanska medborgare som befaras ha förts bort av den nordkoreanska regimen. Parlamentet betonar att stabilitet i nordöstra Asien är av centralt intresse även för Europa. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet föreslår att EU och Japan samarbetar för att öka Aseans kapacitet när det gäller den regionala integrations- och samarbetsagendan och förmågan att lösa konflikter i regionen tillsammans, och för att stärka Aseans nuvarande centrala roll i den multilaterala ordningen i Sydostasien. Parlamentet stöder beslutet från det 33:e forumet för Asean och Japan i Tokyo om att ytterligare stärka banden och ta itu med regionala och internationella frågor av gemensamt intresse och att samarbeta för att främja fred och stabilitet. Parlamentet anser att främjandet och skyddet av de mänskliga rättigheterna effektivt bidrar till dessa båda mål. Parlamentet efterlyser synergier mellan Japans strategi för regionen Indiska oceanen/Stilla havet ”Free and Open Indo-Pacific” och EU:s initiativ, inbegripet EU:s investeringsplan och EU:s utvidgade transeuropeiska transportnät, för att främja globalt samarbete i fråga om konnektivitet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar Japans ambition att bli icke-permanent medlem i FN:s säkerhetsråd för perioden 2023–2024, och välkomnar landets bidrag till FN på områden såsom nedrustning och icke-spridning, fredsbevarande och fredsbyggande insatser samt säkerhet. |
| --- | --- |

16.

Sektoriellt samarbete

| 17. | Europaparlamentet framhåller de möjligheter och den dynamik som det strategiska partnerskapsavtalet ger när det gäller att utveckla kulturella förbindelser och samarbeta på områdena unga, utbildning och idrott. Parlamentet noterar de få direkta personkontakter som förekommer i nuläget och de språkliga hinder som föreligger, och föreslår ytterligare investeringar för att främja ett samspel mellan medborgarna, utbildningsrelaterad och kulturell dialog, akademiska rörlighetsprogram inom ramen för Erasmus+ samt offentlig diplomati som ett bidrag till ömsesidig förståelse och kulturell mångfald. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på den drivkraft som det strategiska partnerskapsavtalet utgör när det gäller att främja sektoriellt samarbete om konsumentskydd och utbyten i fråga om reglerings- och tillsynsordningar för finanssektorn. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet anser att EU och Japan, i egenskap av ledande globala givare med en lång historia av offentligt utvecklingsbistånd till mindre utvecklade länder i Östasien och, på senare tid, Afrika, Mellanöstern och Latinamerika, är naturliga partner – tillsammans med mottagarländernas regeringar – i arbetet med att samordna biståndet och säkerställa konsekvens. Parlamentet betonar att huvudsyftet med utvecklingsbiståndet är att minska fattigdomen genom att uppnå målen för hållbar utveckling, och ser fram emot ett ömsesidigt samarbete för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar att Japan 2016 ratificerade Parisavtalet om klimatförändringar, och kräver att avtalet genomförs effektivt och att Japan tar ledningen när det gäller att proaktivt bekämpa klimatförändringarna och öka insatserna för att begränsa dem. EU och Japan uppmanas att intensifiera samarbetet på området för hållbar energi, t.ex. när det gäller att utveckla utsläppssnåla transporter. Parlamentet understryker att utrikesministerns rådgivande panel om klimatförändringar i februari 2018 lade fram sin rapport, där behovet av en energiövergång till förnybar energi stod i centrum för Japans energidiplomatiska strategi. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar införandet av hållbart skogsbruk i avtalet och ser fram emot ytterligare utbyte av god praxis gällande olaglig skogsavverkning, med utgångspunkt i erfarenheterna från EU:s timmerförordning, i syfte att införa obligatorisk tillbörlig aktsamhet i japansk lagstiftning. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet beklagar Japans försök att sätta stopp för moratoriet för kommersiell valfångst vid Internationella valfångstkommissionens (IWC) möten i september 2018, och efterlyser ett tillfälligt stopp för valfångst för vetenskapliga ändamål. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att Japan är världens näst största kosmetikamarknad. Parlamentet påminner om att tester av kosmetika på djur och försäljning av importerade kosmetiska produkter som testats på djur är förbjudna i EU. I detta sammanhang uppmuntrar parlamentet parterna att utbyta information och samarbeta för att sätta stopp för kosmetikatester på djur i Japan. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar vikten av att bevara den biologiska mångfalden och uppmuntrar Japan att häva sina reservationer mot konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet efterlyser en skyndsam ratificering av den preliminära överenskommelsen i EU-medlemsstaternas parlament och ett grundligt genomförande av den inom alla sektorer. |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Europeiska utrikestjänsten, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament och Japans regering och parlament (diet). |
| --- | --- |

26.

---

(1)  EUT L 216, 24.8.2018, s. 1.

(2)  EUT L 90, 6.4.2011, s. 2.

(3)  EUT C 443, 22.12.2017, s. 49.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2018)0506.

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/347 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/347

---

P8_TA(2018)0508

Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan EU och Jordanien (Kroatiens anslutning) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens och dess medlemsstaters vägnar av ett protokoll om ändring av Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska Konungariket Jordanien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 388/38)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07067/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07067/2015),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll om ändring av Europa-Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska Konungariket Jordanien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (07066/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll om ändring av Europa-Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska Konungariket Jordanien, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (07066/2015),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 100.2 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0189/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 100.2 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0189/2016),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A8-0371/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A8-0371/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Hashemitiska konungariket Jordanien. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/348 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/348

---

P8_TA(2018)0509

Inrättande av Horisont Europa – fastställande av dess regler för deltagande och spridning ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 12 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, och om dess regler för deltagande och spridning (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 388/39)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Det är unionens mål att stärka EU:s vetenskapliga och tekniska grund och främja konkurrenskraften, också inom industrin, och samtidigt främja all forsknings- och innovationsverksamhet för att förverkliga EU:s strategiska prioriteringar, vilka i förlängningen syftar till att främja fred, unionens värden och medborgarnas välbefinnande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Det är unionens mål att stärka EU:s vetenskapliga och tekniska grund och främja konkurrenskraften, också inom industrin, och samtidigt främja all forsknings- och innovationsverksamhet för att förverkliga EU:s strategiska prioriteringar, vilka i förlängningen syftar till att främja fred, unionens värden och medborgarnas välbefinnande.

| (1) | Det är unionens mål att stärka EU:s vetenskapliga
  spetskompetens
  och tekniska grund
  där forskare, vetenskapliga kunskaper och teknik cirkulerar fritt
  och främja konkurrenskraften, också inom industrin,
  i syfte att stärka det europeiska forskningsområdet
  och samtidigt främja all forsknings- och innovationsverksamhet för att förverkliga EU:s strategiska prioriteringar
  och åtaganden
  , vilka i förlängningen syftar till att främja fred, unionens värden och medborgarnas välbefinnande. |
| --- | --- |

(1)

Det är unionens mål att stärka EU:s vetenskapliga
  spetskompetens
  och tekniska grund
  där forskare, vetenskapliga kunskaper och teknik cirkulerar fritt
  och främja konkurrenskraften, också inom industrin,
  i syfte att stärka det europeiska forskningsområdet
  och samtidigt främja all forsknings- och innovationsverksamhet för att förverkliga EU:s strategiska prioriteringar
  och åtaganden
  , vilka i förlängningen syftar till att främja fred, unionens värden och medborgarnas välbefinnande.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | För att åstadkomma vetenskapliga, ekonomiska och samhälleliga effekter i linje med detta allmänna mål bör EU investera i forskning och innovation genom Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation 2021–2027 (nedan kallat programmet) för att stödja skapande
  och
  spridning av högkvalitativ kunskap och teknik, stärka effekterna av forskning och innovation när det gäller att utveckla, stödja och genomföra unionens politik, stödja spridningen av innovativa lösningar inom industri och samhälle i syfte att hantera globala utmaningar och främja industrins konkurrenskraft, främja alla typer av innovation,
  inklusive banbrytande innovation,
  förbättra marknadslanseringen av innovativa lösningar
  , samt
  optimera investeringarna
  för att öka effekterna inom ett förstärkt europeiskt forskningsområde
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

För att åstadkomma vetenskapliga, ekonomiska och samhälleliga effekter i linje med detta allmänna mål bör EU investera i forskning och innovation genom Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation 2021–2027 (nedan kallat programmet) för att stödja skapande
  och
  spridning av högkvalitativ kunskap och teknik, stärka effekterna av forskning och innovation när det gäller att utveckla, stödja och genomföra unionens politik, stödja spridningen av innovativa lösningar inom industri och samhälle i syfte att hantera globala utmaningar och främja industrins konkurrenskraft, främja alla typer av innovation,
  inklusive banbrytande innovation,
  förbättra marknadslanseringen av innovativa lösningar
  , samt
  optimera investeringarna
  för att öka effekterna inom ett förstärkt europeiskt forskningsområde
  .

| (2) | För att åstadkomma vetenskapliga, ekonomiska och samhälleliga effekter i linje med detta allmänna mål
  och maximera mervärdet för EU av dess investeringar i FoU och innovation
  bör EU investera i forskning och innovation genom Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation 2021–2027 (nedan kallat programmet) för att stödja skapande, spridning
  och överföring
  av högkvalitativ kunskap och teknik
  inom unionen
  , stärka effekterna av forskning och innovation när det gäller att hantera globala utmaningar
  , bland annat målen för hållbar utveckling samt klimatförändringarna, och när det gäller att
  utveckla, stödja och genomföra unionens politik, stödja spridningen av innovativa
  och hållbara
  lösningar inom
  unionens
  industri och samhälle i syfte att
  skapa sysselsättning
  och främja
  den ekonomiska tillväxten och
  industrins konkurrenskraft
  . Programmet bör
  främja alla typer av innovation, förbättra marknadslanseringen av innovativa lösningar
  och
  optimera investeringarna. |
| --- | --- |

(2)

För att åstadkomma vetenskapliga, ekonomiska och samhälleliga effekter i linje med detta allmänna mål
  och maximera mervärdet för EU av dess investeringar i FoU och innovation
  bör EU investera i forskning och innovation genom Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation 2021–2027 (nedan kallat programmet) för att stödja skapande, spridning
  och överföring
  av högkvalitativ kunskap och teknik
  inom unionen
  , stärka effekterna av forskning och innovation när det gäller att hantera globala utmaningar
  , bland annat målen för hållbar utveckling samt klimatförändringarna, och när det gäller att
  utveckla, stödja och genomföra unionens politik, stödja spridningen av innovativa
  och hållbara
  lösningar inom
  unionens
  industri och samhälle i syfte att
  skapa sysselsättning
  och främja
  den ekonomiska tillväxten och
  industrins konkurrenskraft
  . Programmet bör
  främja alla typer av innovation, förbättra marknadslanseringen av innovativa lösningar
  och
  optimera investeringarna.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Programmet bör bidra till uppnåendet av övergripande mål om att 3 % av unionens BNP ska investeras i forskning och utveckling, i enlighet med det överordnade målet inom Europa 2020-strategin. För att målet ska uppnås måste medlemsstaterna och den privata sektorn komplettera programmet med egna och förstärkta investeringar i forskning, utveckling och innovation. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

Programmet bör bidra till uppnåendet av övergripande mål om att 3 % av unionens BNP ska investeras i forskning och utveckling, i enlighet med det överordnade målet inom Europa 2020-strategin. För att målet ska uppnås måste medlemsstaterna och den privata sektorn komplettera programmet med egna och förstärkta investeringar i forskning, utveckling och innovation.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Främjandet av den forsknings- och innovationsverksamhet som anses nödvändig för att förverkliga EU:s policymål bör beakta innovationsprincipen
  såsom den formuleras i kommissionens meddelande av den 15 maj 2018, En förnyad EU-agenda för forskning och innovation – EU:s tillfälle att forma sin framtid, (COM(2018) 306 final)
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Främjandet av den forsknings- och innovationsverksamhet som anses nödvändig för att förverkliga EU:s policymål bör beakta innovationsprincipen
  såsom den formuleras i kommissionens meddelande av den 15 maj 2018, En förnyad EU-agenda för forskning och innovation – EU:s tillfälle att forma sin framtid, (COM(2018) 306 final)
  .

| (3) | Främjandet av den forsknings- och innovationsverksamhet som anses nödvändig för att förverkliga EU:s policymål bör beakta innovationsprincipen
  som en central drivkraft för att snabbare och mer intensivt omvandla EU:s stora kunskapstillgångar till innovationer
  . |
| --- | --- |

(3)

Främjandet av den forsknings- och innovationsverksamhet som anses nödvändig för att förverkliga EU:s policymål bör beakta innovationsprincipen
  som en central drivkraft för att snabbare och mer intensivt omvandla EU:s stora kunskapstillgångar till innovationer
  .

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Öppen vetenskap, öppen innovation och öppenhet mot världen
  utgör allmänna principer som
  bör garantera kvalitet och effekter av EU:s investeringar i forskning och innovation
  . De bör följas vid genomförandet
  av programmet
  , särskilt vid den strategiska planeringen för pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Öppen vetenskap, öppen innovation och öppenhet mot världen
  utgör allmänna principer som
  bör garantera kvalitet och effekter av EU:s investeringar i forskning och innovation
  . De bör följas vid genomförandet
  av programmet
  , särskilt vid den strategiska planeringen för pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”
  .

| (4) | Att fortsätta med ”
  öppen vetenskap, öppen innovation och öppenhet mot världen
  ” samtidigt som man tryggar unionens vetenskapliga och samhällsekonomiska intressen
  bör garantera kvalitet och effekter av EU:s investeringar i forskning och innovation
  och stärka alla medlemsstaters forsknings- och innovationskapacitet. Detta torde medföra ett välavvägt genomförande
  av programmet. |
| --- | --- |

(4)

Att fortsätta med ”
  öppen vetenskap, öppen innovation och öppenhet mot världen
  ” samtidigt som man tryggar unionens vetenskapliga och samhällsekonomiska intressen
  bör garantera kvalitet och effekter av EU:s investeringar i forskning och innovation
  och stärka alla medlemsstaters forsknings- och innovationskapacitet. Detta torde medföra ett välavvägt genomförande
  av programmet.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Öppen vetenskap
  , inklusive öppen åtkomst till vetenskapliga publikationer och forskningsdata,
  har potential att öka vetenskapens kvalitet, effekter och fördelar och påskynda utvecklingen av kunskap genom att göra den pålitligare, effektivare och mer exakt samt begripligare för samhället och mer i linje med samhälleliga utmaningar. Bestämmelser bör fastställas för att säkerställa att stödmottagarna ger öppen och kostnadsfri åtkomst till fackgranskade vetenskapliga publikationer, forskningsdata och andra forskningsresultat på ett öppet och icke-diskriminerande sätt, så tidigt som möjligt i spridningsprocessen och på ett sätt som möjliggör största möjliga användning och återanvändning. Mer tonvikt bör läggas på
  framför allt
  en ansvarsfull hantering av forskningsdata; denna bör följa Fairprinciperna om sökbarhet, tillgänglighet, kompatibilitet och återanvändbarhet, särskilt genom integrering av datahanteringsplaner. Stödmottagarna bör i förekommande utnyttja de möjligheter som det europeiska öppna forskningsmolnet erbjuder och även ansluta sig till andra principer och metoder för öppen vetenskap. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Öppen vetenskap
  , inklusive öppen åtkomst till vetenskapliga publikationer och forskningsdata,
  har potential att öka vetenskapens kvalitet, effekter och fördelar och påskynda utvecklingen av kunskap genom att göra den pålitligare, effektivare och mer exakt samt begripligare för samhället och mer i linje med samhälleliga utmaningar. Bestämmelser bör fastställas för att säkerställa att stödmottagarna ger öppen och kostnadsfri åtkomst till fackgranskade vetenskapliga publikationer, forskningsdata och andra forskningsresultat på ett öppet och icke-diskriminerande sätt, så tidigt som möjligt i spridningsprocessen och på ett sätt som möjliggör största möjliga användning och återanvändning. Mer tonvikt bör läggas på
  framför allt
  en ansvarsfull hantering av forskningsdata; denna bör följa Fairprinciperna om sökbarhet, tillgänglighet, kompatibilitet och återanvändbarhet, särskilt genom integrering av datahanteringsplaner. Stödmottagarna bör i förekommande utnyttja de möjligheter som det europeiska öppna forskningsmolnet erbjuder och även ansluta sig till andra principer och metoder för öppen vetenskap.

| (5) | Öppen vetenskap har potential att öka vetenskapens kvalitet, effekter och fördelar och påskynda utvecklingen av kunskap genom att göra den pålitligare, effektivare och mer exakt samt begripligare för samhället och mer i linje med samhälleliga utmaningar. Bestämmelser bör fastställas för att säkerställa att stödmottagarna ger öppen och kostnadsfri åtkomst till fackgranskade vetenskapliga publikationer, forskningsdata och andra forskningsresultat på ett öppet och icke-diskriminerande sätt, så tidigt som möjligt i spridningsprocessen och på ett sätt som möjliggör största möjliga användning och återanvändning.
  Vad gäller forskningsdata bör principen ”så öppen som möjligt och så begränsad som nödvändigt” råda, varvid man erkänner behovet av differentierade åtkomstregler beroende på EU:s samhällsekonomiska intresse, immateriella rättigheter, skydd av och konfidentialitet avseende personuppgifter, säkerhetshänsyn och andra legitima intressen.
  Mer tonvikt bör läggas på en ansvarsfull hantering av forskningsdata; denna bör följa Fairprinciperna om sökbarhet, tillgänglighet, kompatibilitet och återanvändbarhet, särskilt genom integrering av datahanteringsplaner. Stödmottagarna bör i förekommande utnyttja de möjligheter som det europeiska öppna forskningsmolnet
  samt den europeiska datainfrastrukturen
  erbjuder och även ansluta sig till andra principer och metoder för öppen vetenskap.
  Ömsesidig öppen åtkomst bör uppmuntras i internationella avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete och i relevanta associeringsavtal. |
| --- | --- |

(5)

Öppen vetenskap har potential att öka vetenskapens kvalitet, effekter och fördelar och påskynda utvecklingen av kunskap genom att göra den pålitligare, effektivare och mer exakt samt begripligare för samhället och mer i linje med samhälleliga utmaningar. Bestämmelser bör fastställas för att säkerställa att stödmottagarna ger öppen och kostnadsfri åtkomst till fackgranskade vetenskapliga publikationer, forskningsdata och andra forskningsresultat på ett öppet och icke-diskriminerande sätt, så tidigt som möjligt i spridningsprocessen och på ett sätt som möjliggör största möjliga användning och återanvändning.
  Vad gäller forskningsdata bör principen ”så öppen som möjligt och så begränsad som nödvändigt” råda, varvid man erkänner behovet av differentierade åtkomstregler beroende på EU:s samhällsekonomiska intresse, immateriella rättigheter, skydd av och konfidentialitet avseende personuppgifter, säkerhetshänsyn och andra legitima intressen.
  Mer tonvikt bör läggas på en ansvarsfull hantering av forskningsdata; denna bör följa Fairprinciperna om sökbarhet, tillgänglighet, kompatibilitet och återanvändbarhet, särskilt genom integrering av datahanteringsplaner. Stödmottagarna bör i förekommande utnyttja de möjligheter som det europeiska öppna forskningsmolnet
  samt den europeiska datainfrastrukturen
  erbjuder och även ansluta sig till andra principer och metoder för öppen vetenskap.
  Ömsesidig öppen åtkomst bör uppmuntras i internationella avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete och i relevanta associeringsavtal.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Stödmottagare bland små och medelstora företag bör uppmuntras att utnyttja befintliga instrument såsom helpdesken för små och medelstora företag avseende immateriella rättigheter, som hjälper små och medelstora företag från EU både att skydda och hävda sina immateriella rättigheter genom att den utan kostnad tillhandahåller information och tjänster i form av konfidentiell rådgivning om immateriella rättigheter och närliggande frågor samt utbildning, material och online-resurser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Stödmottagare bland små och medelstora företag bör uppmuntras att utnyttja befintliga instrument såsom helpdesken för små och medelstora företag avseende immateriella rättigheter, som hjälper små och medelstora företag från EU både att skydda och hävda sina immateriella rättigheter genom att den utan kostnad tillhandahåller information och tjänster i form av konfidentiell rådgivning om immateriella rättigheter och närliggande frågor samt utbildning, material och online-resurser.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Programmets utformning och konstruktion bör svara mot behovet av att skapa en kritisk massa av verksamheter som får stöd, inom hela EU och genom internationellt samarbete, i linje med FN:s mål för hållbar utveckling. Genomförandet av programmet bör förstärka strävan att uppnå detta syfte. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Programmets utformning och konstruktion bör svara mot behovet av att skapa en kritisk massa av verksamheter som får stöd, inom hela EU och genom internationellt samarbete, i linje med FN:s mål för hållbar utveckling. Genomförandet av programmet bör förstärka strävan att uppnå detta syfte.

| (6) | Programmets utformning och konstruktion bör svara mot behovet av att skapa en kritisk massa av verksamheter som får stöd, inom hela EU och genom internationellt samarbete,
  samtidigt som man säkerställer att samtliga medlemsstater deltar i programmet,
  i linje med FN:s mål för hållbar utveckling
  och Parisavtalet
  . Genomförandet av programmet bör förstärka strävan att uppnå detta syfte. |
| --- | --- |

(6)

Programmets utformning och konstruktion bör svara mot behovet av att skapa en kritisk massa av verksamheter som får stöd, inom hela EU och genom internationellt samarbete,
  samtidigt som man säkerställer att samtliga medlemsstater deltar i programmet,
  i linje med FN:s mål för hållbar utveckling
  och Parisavtalet
  . Genomförandet av programmet bör förstärka strävan att uppnå detta syfte.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Verksamhet som stöds inom ramen för programmet bör bidra till uppnåendet av EU:s mål
  och
  prioriteringar, övervakningen och bedömningen av framstegen mot dessa mål
  och
  prioriteringar, liksom till utvecklingen av reviderade eller nya prioriteringar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Verksamhet som stöds inom ramen för programmet bör bidra till uppnåendet av EU:s mål
  och
  prioriteringar, övervakningen och bedömningen av framstegen mot dessa mål
  och
  prioriteringar, liksom till utvecklingen av reviderade eller nya prioriteringar.

| (7) | Verksamhet som stöds inom ramen för programmet bör bidra till uppnåendet av EU:s
  och programmets
  mål, prioriteringar och
  åtaganden
  , övervakningen och bedömningen av framstegen mot dessa mål, prioriteringar
  och åtaganden
  , liksom till utvecklingen av reviderade eller nya prioriteringar. |
| --- | --- |

(7)

Verksamhet som stöds inom ramen för programmet bör bidra till uppnåendet av EU:s
  och programmets
  mål, prioriteringar och
  åtaganden
  , övervakningen och bedömningen av framstegen mot dessa mål, prioriteringar
  och åtaganden
  , liksom till utvecklingen av reviderade eller nya prioriteringar.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | Programmet ska eftersträva anpassning till befintliga europeiska färdplaner och strategier för forskning och utveckling. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

Programmet ska eftersträva anpassning till befintliga europeiska färdplaner och strategier för forskning och utveckling.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Programmet bör upprätthålla en balans mellan finansiering enligt principen nedifrån och upp (forskar- eller innovatörsdriven) respektive uppifrån och ned (bestämd av strategiskt fastställda prioriteringar), beroende på typen av forsknings- och innovationsgrupper som deltar, verksamheternas karaktär och syfte samt de eftersträvade effekterna. Kombinationen av dessa faktorer bör avgöra valet av strategi för varje del av programmet, vilka alla bidrar till samtliga av programmets allmänna och särskilda mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Programmet bör upprätthålla en balans mellan finansiering enligt principen nedifrån och upp (forskar- eller innovatörsdriven) respektive uppifrån och ned (bestämd av strategiskt fastställda prioriteringar), beroende på typen av forsknings- och innovationsgrupper som deltar, verksamheternas karaktär och syfte samt de eftersträvade effekterna. Kombinationen av dessa faktorer bör avgöra valet av strategi för varje del av programmet, vilka alla bidrar till samtliga av programmets allmänna och särskilda mål.

| (8) | Programmet bör upprätthålla en balans mellan finansiering enligt principen nedifrån och upp (forskar- eller innovatörsdriven) respektive uppifrån och ned (bestämd av strategiskt fastställda prioriteringar), beroende på typen av forsknings- och innovationsgrupper som deltar
  inom hela EU, framgångsgraden per verksamhetsområde
  , verksamheternas karaktär och syfte
  , subsidiaritetsprincipen
  samt de eftersträvade effekterna. Kombinationen av dessa faktorer bör avgöra valet av strategi för varje del av programmet, vilka alla bidrar till samtliga av programmets allmänna och särskilda mål. |
| --- | --- |

(8)

Programmet bör upprätthålla en balans mellan finansiering enligt principen nedifrån och upp (forskar- eller innovatörsdriven) respektive uppifrån och ned (bestämd av strategiskt fastställda prioriteringar), beroende på typen av forsknings- och innovationsgrupper som deltar
  inom hela EU, framgångsgraden per verksamhetsområde
  , verksamheternas karaktär och syfte
  , subsidiaritetsprincipen
  samt de eftersträvade effekterna. Kombinationen av dessa faktorer bör avgöra valet av strategi för varje del av programmet, vilka alla bidrar till samtliga av programmets allmänna och särskilda mål.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Det bör inom ett antal forsknings- och innovationsåtgärder tillämpas en extra snabb tillgång till forskning och innovation, där tiden för beviljande inte bör överstiga sex månader. Detta bör göra det möjligt för små samarbetskonsortier som täcker verksamheter från grundforskning till marknadsintroduktion att få snabbare tillgång till finansiering enligt ”nedifrån och upp”-modellen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

Det bör inom ett antal forsknings- och innovationsåtgärder tillämpas en extra snabb tillgång till forskning och innovation, där tiden för beviljande inte bör överstiga sex månader. Detta bör göra det möjligt för små samarbetskonsortier som täcker verksamheter från grundforskning till marknadsintroduktion att få snabbare tillgång till finansiering enligt ”nedifrån och upp”-modellen.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 8b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8b) | Programmet bör stödja alla etapper av forskning och innovation, särskilt inom ramen för samverkansprojekt. Grundforskning är en väsentlig tillgång och en viktig förutsättning för att EU i större utsträckning ska kunna locka till sig de bästa forskarna i syfte att bli en global knutpunkt för spetskompetens. Det bör råda god balans mellan grundforskning och tillämpad forskning. Tillsammans med innovation kommer detta att stärka unionens ekonomiska konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8b)

Programmet bör stödja alla etapper av forskning och innovation, särskilt inom ramen för samverkansprojekt. Grundforskning är en väsentlig tillgång och en viktig förutsättning för att EU i större utsträckning ska kunna locka till sig de bästa forskarna i syfte att bli en global knutpunkt för spetskompetens. Det bör råda god balans mellan grundforskning och tillämpad forskning. Tillsammans med innovation kommer detta att stärka unionens ekonomiska konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 8c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8c) | För att Horisont Europa ska få så stort genomslag som möjligt bör olika slags tvärvetenskapliga förhållningssätt beaktas som en förutsättning för stora vetenskapliga framsteg. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8c)

För att Horisont Europa ska få så stort genomslag som möjligt bör olika slags tvärvetenskapliga förhållningssätt beaktas som en förutsättning för stora vetenskapliga framsteg.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 8d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8d) | Samverkan med samhället bör främjas genom ansvarsfull forskning och innovation som en övergripande beståndsdel, med målet att bygga upp ett effektivt samarbete mellan vetenskapen och samhället. På detta sätt skulle alla samhällsaktörer (forskare, allmänheten, beslutsfattare, företag, organisationer inom tredje sektorn osv.) få möjlighet att arbeta tillsammans under hela forsknings- och innovationsprocessen för att bättre anpassa både processen och dess resultat till det europeiska samhällets värderingar, behov och förväntningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8d)

Samverkan med samhället bör främjas genom ansvarsfull forskning och innovation som en övergripande beståndsdel, med målet att bygga upp ett effektivt samarbete mellan vetenskapen och samhället. På detta sätt skulle alla samhällsaktörer (forskare, allmänheten, beslutsfattare, företag, organisationer inom tredje sektorn osv.) få möjlighet att arbeta tillsammans under hela forsknings- och innovationsprocessen för att bättre anpassa både processen och dess resultat till det europeiska samhällets värderingar, behov och förväntningar.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Forskningsverksamhet som genomförs inom pelaren
  ”öppen vetenskap”
  bör fastställas enligt vetenskapens behov och möjligheter. Forskningsagendan bör fastställas i nära samarbete med forskarsamfundet. Forskningen bör finansieras på grundval av kompetens. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Forskningsverksamhet som genomförs inom pelaren
  ”öppen vetenskap”
  bör fastställas enligt vetenskapens behov och möjligheter. Forskningsagendan bör fastställas i nära samarbete med forskarsamfundet. Forskningen bör finansieras på grundval av kompetens.

| (9) | Forskningsverksamhet som genomförs inom pelaren
  ”vetenskaplig spetskompetens och öppen vetenskap”
  bör fastställas enligt vetenskapens behov och möjligheter. Forskningsagendan bör fastställas i nära samarbete med forskarsamfundet
  och bland annat fokusera på att locka till sig nya forsknings- och innovationstalanger, unga forskare, och samtidigt stärka det europeiska forskningsområdet och förhindra kompetensflykt
  . Forskningen bör finansieras på grundval av kompetens. |
| --- | --- |

(9)

Forskningsverksamhet som genomförs inom pelaren
  ”vetenskaplig spetskompetens och öppen vetenskap”
  bör fastställas enligt vetenskapens behov och möjligheter. Forskningsagendan bör fastställas i nära samarbete med forskarsamfundet
  och bland annat fokusera på att locka till sig nya forsknings- och innovationstalanger, unga forskare, och samtidigt stärka det europeiska forskningsområdet och förhindra kompetensflykt
  . Forskningen bör finansieras på grundval av kompetens.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft” bör inrättas genom kluster för forskning och innovation i syfte att maximera integrationen mellan de olika verksamhetsområdena och samtidigt garantera en hög och hållbar nivå hos effekten i förhållande till de resurser som används. Denna pelare kommer att främja tvärvetenskapligt, sektorsövergripande, tvärpolitiskt och gränsöverskridande samarbete för att nå FN:s mål för hållbar utveckling och stärka konkurrenskraften för EU:s industri. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft” bör inrättas genom kluster för forskning och innovation i syfte att maximera integrationen mellan de olika verksamhetsområdena och samtidigt garantera en hög och hållbar nivå hos effekten i förhållande till de resurser som används. Denna pelare kommer att främja tvärvetenskapligt, sektorsövergripande, tvärpolitiskt och gränsöverskridande samarbete för att nå FN:s mål för hållbar utveckling och stärka konkurrenskraften för EU:s industri.

| (10) | Pelaren ”globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft” bör inrättas genom kluster för forskning och innovation i syfte att maximera integrationen mellan de olika verksamhetsområdena och samtidigt garantera en hög och hållbar nivå hos effekten
  för EU
  i förhållande till de resurser som används. Denna pelare kommer att främja tvärvetenskapligt, sektorsövergripande, tvärpolitiskt och gränsöverskridande samarbete för att nå FN:s mål för hållbar utveckling och
  EU:s åtaganden enligt Parisavtalet och vid behov för att hantera samhällsutmaningar samt
  stärka konkurrenskraften för EU:s industri.
  Verksamheterna inom denna pelare bör omfatta hela skalan av forsknings- och innovationsverksamheter, inbegripet FoU, pilotstudier, demonstration och stöd till offentlig upphandling, standardiseringsförberedande forskning och fastställande av standarder samt spridning på marknaden av innovationer, i syfte att säkerställa att Europa behåller sin spetsposition inom forskning på strategiskt fastställda prioriterade områden. |
| --- | --- |

(10)

Pelaren ”globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft” bör inrättas genom kluster för forskning och innovation i syfte att maximera integrationen mellan de olika verksamhetsområdena och samtidigt garantera en hög och hållbar nivå hos effekten
  för EU
  i förhållande till de resurser som används. Denna pelare kommer att främja tvärvetenskapligt, sektorsövergripande, tvärpolitiskt och gränsöverskridande samarbete för att nå FN:s mål för hållbar utveckling och
  EU:s åtaganden enligt Parisavtalet och vid behov för att hantera samhällsutmaningar samt
  stärka konkurrenskraften för EU:s industri.
  Verksamheterna inom denna pelare bör omfatta hela skalan av forsknings- och innovationsverksamheter, inbegripet FoU, pilotstudier, demonstration och stöd till offentlig upphandling, standardiseringsförberedande forskning och fastställande av standarder samt spridning på marknaden av innovationer, i syfte att säkerställa att Europa behåller sin spetsposition inom forskning på strategiskt fastställda prioriterade områden.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Fullt
  engagemang
  från industrins sida
  i programmet, på alla nivåer från den enskilde entreprenören, via små och medelstora företag, till stora företag, bör
  utgöra en av de viktigaste kanalerna för att förverkliga programmets mål, och
  särskilt för att skapa hållbar tillväxt och sysselsättning
  . Industrin bör bidra till de perspektiv och prioriteringar som fastställts i den strategiska planeringsprocessen, och denna bör i sin tur stödja utarbetandet av arbetsprogram. Ett sådant engagemang från industrin bör leda till att dess deltagande i de åtgärder som stöds hamnar på nivåer som minst motsvarar dem i det tidigare ramprogrammet Horisont 2020, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013

   (13). |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Fullt
  engagemang
  från industrins sida
  i programmet, på alla nivåer från den enskilde entreprenören, via små och medelstora företag, till stora företag, bör
  utgöra en av de viktigaste kanalerna för att förverkliga programmets mål, och
  särskilt för att skapa hållbar tillväxt och sysselsättning
  . Industrin bör bidra till de perspektiv och prioriteringar som fastställts i den strategiska planeringsprocessen, och denna bör i sin tur stödja utarbetandet av arbetsprogram. Ett sådant engagemang från industrin bör leda till att dess deltagande i de åtgärder som stöds hamnar på nivåer som minst motsvarar dem i det tidigare ramprogrammet Horisont 2020, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013

   (13).

| (11) | Industrins fulla och omgående
  engagemang i programmet, på alla nivåer från den enskilde entreprenören, via små och medelstora företag, till stora företag, bör
  upprätthållas
  , särskilt för att skapa hållbar tillväxt och sysselsättning
  inom EU genom att stärka det offentlig-privata samarbetet och öka den privata sektorns investeringar i forskning och innovation
  . |
| --- | --- |

(11)

Industrins fulla och omgående
  engagemang i programmet, på alla nivåer från den enskilde entreprenören, via små och medelstora företag, till stora företag, bör
  upprätthållas
  , särskilt för att skapa hållbar tillväxt och sysselsättning
  inom EU genom att stärka det offentlig-privata samarbetet och öka den privata sektorns investeringar i forskning och innovation
  .

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 11a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11a) | Samråd med många olika berörda parter, inklusive det civila samhället och industrin, bör bidra till de perspektiv och prioriteringar som fastställs genom den strategiska planeringsprocessen. Detta bör resultera i periodiska strategiplaner för forskning och innovation som antas genom delegerade akter. Dessa strategiplaner bör sedan förverkligas genom utarbetandet av arbetsprogram. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11a)

Samråd med många olika berörda parter, inklusive det civila samhället och industrin, bör bidra till de perspektiv och prioriteringar som fastställs genom den strategiska planeringsprocessen. Detta bör resultera i periodiska strategiplaner för forskning och innovation som antas genom delegerade akter. Dessa strategiplaner bör sedan förverkligas genom utarbetandet av arbetsprogram.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Det är viktigt att hjälpa
  industrin
  att förbli eller bli världsledande när det gäller innovation, digitalisering och utfasning av fossila bränslen, särskilt genom investeringar i viktig möjliggörande teknik som kommer att ligga till grund för morgondagens företag. Programmets
  åtgärder
  bör
  användas för att ta itu med
  marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer, på ett proportionellt sätt och utan att duplicera eller utestänga privat finansiering
  , och de ska
  också ha ett klart europeiskt mervärde. Detta kommer att garantera att åtgärderna inom programmet är förenliga med EU:s regler för statligt stöd
  , och därmed undvika onödig snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Det är viktigt att hjälpa
  industrin
  att förbli eller bli världsledande när det gäller innovation, digitalisering och utfasning av fossila bränslen, särskilt genom investeringar i viktig möjliggörande teknik som kommer att ligga till grund för morgondagens företag. Programmets
  åtgärder
  bör
  användas för att ta itu med
  marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer, på ett proportionellt sätt och utan att duplicera eller utestänga privat finansiering
  , och de ska
  också ha ett klart europeiskt mervärde. Detta kommer att garantera att åtgärderna inom programmet är förenliga med EU:s regler för statligt stöd
  , och därmed undvika onödig snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden
  .

| (12) | Det är viktigt att hjälpa
  EU:s industri
  att förbli eller bli världsledande när det gäller innovation, digitalisering och utfasning av fossila bränslen, särskilt genom investeringar i viktig möjliggörande teknik som kommer att ligga till grund för morgondagens företag.
  Viktig möjliggörande teknik kommer att spela en central roll i den andra pelaren, ”globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft” och bör kopplas närmare samman med flaggskeppsinitiativen för framtida och ny teknik, så att forskningsprojekt kan täcka hela innovationskedjan. Programmets verksamhet
  bör
  spegla unionens industripolitiska strategi i syfte att åtgärda
  marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer
  och öka investeringarna
  på ett proportionellt
  och insynsvänligt
  sätt och utan att duplicera eller utestänga privat finansiering
  . Den bör
  också ha ett klart europeiskt mervärde
  och ge offentlig avkastning på investeringar
  . Detta kommer att garantera att åtgärderna inom programmet är förenliga med EU:s regler för statligt stöd
  på områdena FoU och innovation, vilka bör ändras för att uppmuntra till innovation
  . |
| --- | --- |

(12)

Det är viktigt att hjälpa
  EU:s industri
  att förbli eller bli världsledande när det gäller innovation, digitalisering och utfasning av fossila bränslen, särskilt genom investeringar i viktig möjliggörande teknik som kommer att ligga till grund för morgondagens företag.
  Viktig möjliggörande teknik kommer att spela en central roll i den andra pelaren, ”globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft” och bör kopplas närmare samman med flaggskeppsinitiativen för framtida och ny teknik, så att forskningsprojekt kan täcka hela innovationskedjan. Programmets verksamhet
  bör
  spegla unionens industripolitiska strategi i syfte att åtgärda
  marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer
  och öka investeringarna
  på ett proportionellt
  och insynsvänligt
  sätt och utan att duplicera eller utestänga privat finansiering
  . Den bör
  också ha ett klart europeiskt mervärde
  och ge offentlig avkastning på investeringar
  . Detta kommer att garantera att åtgärderna inom programmet är förenliga med EU:s regler för statligt stöd
  på områdena FoU och innovation, vilka bör ändras för att uppmuntra till innovation
  .

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12a) | Små och medelstora företag utgör en viktig källa till innovation och tillväxt i Europa. Därför behövs det många små och medelstora företag, enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG, som deltagare i Horisont Europa. Baserat på bästa praxis från Horisont 2020 bör Horisont Europa fortsätta att uppmuntra små och medelstora företag att delta i ramprogrammet på ett integrerat sätt. Det bör föreskrivas adekvata åtgärder och budgetbestämmelser, bland annat tillämpning av ett instrument för en enda mottagare som till fullo följer nedifrån-och-upp-principen och som riktar sig till små och stora företag som utför inkrementell innovation, med särskilda öppna ansökningsomgångar under de olika stadierna i innovationscykeln. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12a)

Små och medelstora företag utgör en viktig källa till innovation och tillväxt i Europa. Därför behövs det många små och medelstora företag, enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG, som deltagare i Horisont Europa. Baserat på bästa praxis från Horisont 2020 bör Horisont Europa fortsätta att uppmuntra små och medelstora företag att delta i ramprogrammet på ett integrerat sätt. Det bör föreskrivas adekvata åtgärder och budgetbestämmelser, bland annat tillämpning av ett instrument för en enda mottagare som till fullo följer nedifrån-och-upp-principen och som riktar sig till små och stora företag som utför inkrementell innovation, med särskilda öppna ansökningsomgångar under de olika stadierna i innovationscykeln.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Programmet bör stödja forskning och innovation på ett integrerat sätt och uppfylla alla Världshandelsorganisationens relevanta bestämmelser. Begreppet forskning, inklusive experimentell utveckling, bör användas i enlighet med Frascatimanualen som tagits fram av OECD, medan begreppet innovation bör användas i enlighet med Oslomanualen som tagits fram av OECD och Eurostat i enlighet med ett brett synsätt som också omfattar social innovation. OECD-definitionerna av teknisk mognadsgrad (TRL) bör också fortsättningsvis, liksom i det tidigare ramprogrammet Horisont 2020
  , beaktas vid klassificeringen av teknisk forskning, produktutveckling och demonstrationsverksamhet, liksom definitionen av typ av åtgärd som återfinns i ansökningsomgångarna. I princip bör bidrag inte beviljas för åtgärder vars verksamheter överstiger teknisk mognadsgrad 8.
  Arbetsprogrammet för en viss ansökningsomgång inom pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft” kan bevilja bidrag till storskalig produktutvärdering och marknadsintroduktion. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Programmet bör stödja forskning och innovation på ett integrerat sätt och uppfylla alla Världshandelsorganisationens relevanta bestämmelser. Begreppet forskning, inklusive experimentell utveckling, bör användas i enlighet med Frascatimanualen som tagits fram av OECD, medan begreppet innovation bör användas i enlighet med Oslomanualen som tagits fram av OECD och Eurostat i enlighet med ett brett synsätt som också omfattar social innovation. OECD-definitionerna av teknisk mognadsgrad (TRL) bör också fortsättningsvis, liksom i det tidigare ramprogrammet Horisont 2020
  , beaktas vid klassificeringen av teknisk forskning, produktutveckling och demonstrationsverksamhet, liksom definitionen av typ av åtgärd som återfinns i ansökningsomgångarna. I princip bör bidrag inte beviljas för åtgärder vars verksamheter överstiger teknisk mognadsgrad 8.
  Arbetsprogrammet för en viss ansökningsomgång inom pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft” kan bevilja bidrag till storskalig produktutvärdering och marknadsintroduktion.

| (13) | Programmet bör stödja forskning och innovation på ett integrerat sätt och uppfylla alla Världshandelsorganisationens relevanta bestämmelser. Begreppet forskning, inklusive experimentell utveckling, bör användas i enlighet med Frascatimanualen som tagits fram av OECD, medan begreppet innovation bör användas i enlighet med Oslomanualen som tagits fram av OECD och Eurostat i enlighet med ett brett synsätt som också omfattar social innovation
  , design och kreativitet
  . OECD-definitionerna av teknisk mognadsgrad (TRL) bör
  beaktas
  också fortsättningsvis, liksom i det tidigare ramprogrammet Horisont 2020. Arbetsprogrammet för en viss ansökningsomgång inom pelaren ”globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft” kan bevilja bidrag till storskalig produktutvärdering och marknadsintroduktion. |
| --- | --- |

(13)

Programmet bör stödja forskning och innovation på ett integrerat sätt och uppfylla alla Världshandelsorganisationens relevanta bestämmelser. Begreppet forskning, inklusive experimentell utveckling, bör användas i enlighet med Frascatimanualen som tagits fram av OECD, medan begreppet innovation bör användas i enlighet med Oslomanualen som tagits fram av OECD och Eurostat i enlighet med ett brett synsätt som också omfattar social innovation
  , design och kreativitet
  . OECD-definitionerna av teknisk mognadsgrad (TRL) bör
  beaktas
  också fortsättningsvis, liksom i det tidigare ramprogrammet Horisont 2020. Arbetsprogrammet för en viss ansökningsomgång inom pelaren ”globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft” kan bevilja bidrag till storskalig produktutvärdering och marknadsintroduktion.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Kommissionens meddelande om den preliminära utvärderingen av Horisont 2020 (COM(2018)0002)
  innehöll
  ett antal rekommendationer för programmet, inklusive dess regler för deltagande och spridning, med utgångspunkt i erfarenheterna från det förra programmet samt synpunkter från EU-institutionerna och berörda parter. Dessa rekommendationer inkluderar att öka investeringarna så att man uppnår en kritisk massa och maximerar effekten, att stödja banbrytande innovation, att prioritera EU-investeringar i forskning och innovation på områden med stort mervärde, t.ex. genom uppdragsinriktning, medborgarinflytande och bred kommunikation, att rationalisera EU:s finansieringslandskap, bl.a. genom att effektivisera de olika partnerskapsinitiativen och systemen för samfinansiering, att utveckla fler och mer konkreta synergier mellan EU:s olika finansieringsinstrument, särskilt i syfte att öka mobiliseringen av underutnyttjad forsknings- och innovationspotential i EU, att stärka det internationella samarbetet och öka öppenheten mot tredjeländers deltagande, och att fortsätta förenklingsarbetet utifrån erfarenheterna från genomförandet av Horisont 2020. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Kommissionens meddelande om den preliminära utvärderingen av Horisont 2020 (COM(2018)0002)
  innehöll
  ett antal rekommendationer för programmet, inklusive dess regler för deltagande och spridning, med utgångspunkt i erfarenheterna från det förra programmet samt synpunkter från EU-institutionerna och berörda parter. Dessa rekommendationer inkluderar att öka investeringarna så att man uppnår en kritisk massa och maximerar effekten, att stödja banbrytande innovation, att prioritera EU-investeringar i forskning och innovation på områden med stort mervärde, t.ex. genom uppdragsinriktning, medborgarinflytande och bred kommunikation, att rationalisera EU:s finansieringslandskap, bl.a. genom att effektivisera de olika partnerskapsinitiativen och systemen för samfinansiering, att utveckla fler och mer konkreta synergier mellan EU:s olika finansieringsinstrument, särskilt i syfte att öka mobiliseringen av underutnyttjad forsknings- och innovationspotential i EU, att stärka det internationella samarbetet och öka öppenheten mot tredjeländers deltagande, och att fortsätta förenklingsarbetet utifrån erfarenheterna från genomförandet av Horisont 2020.

| (14) | Kommissionens meddelande om den preliminära utvärderingen av Horisont 2020 (COM(2018)0002)
  och Europaparlamentets betänkande om bedömningen av genomförandet av Horisont 2020 inför halvtidsutvärderingen och förslaget till det nionde ramprogrammet (2016/2147(INI)
  )
  innehåller
  ett antal rekommendationer för programmet, inklusive dess regler för deltagande och spridning, med utgångspunkt i erfarenheterna från det förra programmet samt synpunkter från EU-institutionerna och berörda parter. Dessa rekommendationer inkluderar att öka investeringarna så att man uppnår en kritisk massa och maximerar effekten, att stödja banbrytande innovation, att prioritera EU-investeringar i forskning och innovation på områden med stort mervärde, t.ex. genom uppdragsinriktning,
  ett fullständigt, medvetet och omgående
  medborgarinflytande och bred kommunikation, att rationalisera EU:s finansieringslandskap
  för att till fullo utnyttja alla medlemsstaters forsknings- och innovationspotential
  , bl.a. genom att effektivisera de olika partnerskapsinitiativen och systemen för samfinansiering, att utveckla fler och mer konkreta synergier mellan EU:s olika finansieringsinstrument, särskilt i syfte att öka mobiliseringen av underutnyttjad forsknings- och innovationspotential i EU, att
  bättre inbegripa forskningsinfrastrukturer som finansieras av EU – särskilt via Eruf – i programmets projekt, att
  stärka det internationella samarbetet och öka öppenheten mot tredjeländers deltagande
  , samtidigt som EU:s intresse skyddas och alla medlemsstaters deltagande i programmet breddas
  , och att fortsätta förenklingsarbetet utifrån erfarenheterna från genomförandet av Horisont 2020. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionens meddelande om den preliminära utvärderingen av Horisont 2020 (COM(2018)0002)
  och Europaparlamentets betänkande om bedömningen av genomförandet av Horisont 2020 inför halvtidsutvärderingen och förslaget till det nionde ramprogrammet (2016/2147(INI)
  )
  innehåller
  ett antal rekommendationer för programmet, inklusive dess regler för deltagande och spridning, med utgångspunkt i erfarenheterna från det förra programmet samt synpunkter från EU-institutionerna och berörda parter. Dessa rekommendationer inkluderar att öka investeringarna så att man uppnår en kritisk massa och maximerar effekten, att stödja banbrytande innovation, att prioritera EU-investeringar i forskning och innovation på områden med stort mervärde, t.ex. genom uppdragsinriktning,
  ett fullständigt, medvetet och omgående
  medborgarinflytande och bred kommunikation, att rationalisera EU:s finansieringslandskap
  för att till fullo utnyttja alla medlemsstaters forsknings- och innovationspotential
  , bl.a. genom att effektivisera de olika partnerskapsinitiativen och systemen för samfinansiering, att utveckla fler och mer konkreta synergier mellan EU:s olika finansieringsinstrument, särskilt i syfte att öka mobiliseringen av underutnyttjad forsknings- och innovationspotential i EU, att
  bättre inbegripa forskningsinfrastrukturer som finansieras av EU – särskilt via Eruf – i programmets projekt, att
  stärka det internationella samarbetet och öka öppenheten mot tredjeländers deltagande
  , samtidigt som EU:s intresse skyddas och alla medlemsstaters deltagande i programmet breddas
  , och att fortsätta förenklingsarbetet utifrån erfarenheterna från genomförandet av Horisont 2020.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Programmet
  bör eftersträva synergier med andra EU-program när det gäller alltifrån utformning och strategisk planering till projekturval, förvaltning, kommunikation, spridning och utnyttjande av resultat, övervakning, revision och styrelseformer. I syfte att
  undvika
  överlappningar och duplicering och öka EU-finansieringens genomslagskraft
  kan
  överföringar från andra unionsprogram till verksamhet inom Horisont Europa göras. I sådana fall kommer de att omfattas av reglerna för Horisont Europa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Programmet
  bör eftersträva synergier med andra EU-program när det gäller alltifrån utformning och strategisk planering till projekturval, förvaltning, kommunikation, spridning och utnyttjande av resultat, övervakning, revision och styrelseformer. I syfte att
  undvika
  överlappningar och duplicering och öka EU-finansieringens genomslagskraft
  kan
  överföringar från andra unionsprogram till verksamhet inom Horisont Europa göras. I sådana fall kommer de att omfattas av reglerna för Horisont Europa.

| (15) | Sammanhållningspolitiken bör även fortsättningsvis bidra till forskning och innovation. Därför måste särskild uppmärksamhet ägnas åt samordning och komplementaritet mellan de två EU-politikområdena. Programmet
  bör eftersträva
  harmonisering av reglerna och
  synergier med andra EU-program
  som avses i bilaga IV till denna förordning
  när det gäller alltifrån utformning och strategisk planering till projekturval, förvaltning, kommunikation, spridning och utnyttjande av resultat, övervakning, revision och styrelseformer. I syfte att
  undvika
  överlappningar och duplicering och öka EU-finansieringens genomslagskraft
  samt minska sökandenas och stödmottagarnas administrativa börda bör alla former av synergier följa principen ”en enda uppsättning regler för en och samma åtgärd”: |
| --- | --- |

(15)

Sammanhållningspolitiken bör även fortsättningsvis bidra till forskning och innovation. Därför måste särskild uppmärksamhet ägnas åt samordning och komplementaritet mellan de två EU-politikområdena. Programmet
  bör eftersträva
  harmonisering av reglerna och
  synergier med andra EU-program
  som avses i bilaga IV till denna förordning
  när det gäller alltifrån utformning och strategisk planering till projekturval, förvaltning, kommunikation, spridning och utnyttjande av resultat, övervakning, revision och styrelseformer. I syfte att
  undvika
  överlappningar och duplicering och öka EU-finansieringens genomslagskraft
  samt minska sökandenas och stödmottagarnas administrativa börda bör alla former av synergier följa principen ”en enda uppsättning regler för en och samma åtgärd”:

| | — | Överföringar från andra unionsprogram
  inbegripet Eruf,
  till verksamhet inom Horisont Europa
  kan
  göras
  på frivillig basis.
  I sådana fall kommer de att omfattas av reglerna för Horisont Europa
  men endast användas till förmån för den medlemsstat eller förvaltningsmyndighet, enligt vad som är tillämpligt, som beslutar sig för att göra överföringen
  . |
| --- | --- | --- |

—

Överföringar från andra unionsprogram
  inbegripet Eruf,
  till verksamhet inom Horisont Europa
  kan
  göras
  på frivillig basis.
  I sådana fall kommer de att omfattas av reglerna för Horisont Europa
  men endast användas till förmån för den medlemsstat eller förvaltningsmyndighet, enligt vad som är tillämpligt, som beslutar sig för att göra överföringen
  .

| | — | Samfinansiering av en åtgärd genom Horisont Europa och ett annat unionsprogram kan även planeras samtidigt som de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden inte överskrids. I sådana fall skulle enbart reglerna för Horisont Europa gälla och dubbla revisioner undvikas. |
| --- | --- | --- |

—

Samfinansiering av en åtgärd genom Horisont Europa och ett annat unionsprogram kan även planeras samtidigt som de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden inte överskrids. I sådana fall skulle enbart reglerna för Horisont Europa gälla och dubbla revisioner undvikas.

| | — | Spetskompetensstämplar bör tilldelas alla förslag som passerat Horisont Europas ”spetskompetenströskel” men som inte kan finansieras på grund av budgetbegränsningar. I sådana fall bör reglerna för den fond som tillhandahåller stöd tillämpas med undantag för reglerna om statligt stöd. |
| --- | --- | --- |

—

Spetskompetensstämplar bör tilldelas alla förslag som passerat Horisont Europas ”spetskompetenströskel” men som inte kan finansieras på grund av budgetbegränsningar. I sådana fall bör reglerna för den fond som tillhandahåller stöd tillämpas med undantag för reglerna om statligt stöd.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | För att få största möjliga effekt av unionens finansiering och ett maximalt effektivt bidrag till unionens policymål
  bör
  programmet delta i europeiska partnerskap med privata och/eller offentliga partner. Dessa partner inbegriper
  näringslivet, forskningsorganisationer
  , organ med offentliga förvaltningsuppgifter
  på lokal, regional, nationell eller internationell nivå,
  och det civila samhällets organisationer
  , t.ex. stiftelser
  som stöder och/eller bedriver forskning och innovation, förutsatt att de önskade effekterna kan uppnås mer effektivt i partnerskap än av unionen på egen hand. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

För att få största möjliga effekt av unionens finansiering och ett maximalt effektivt bidrag till unionens policymål
  bör
  programmet delta i europeiska partnerskap med privata och/eller offentliga partner. Dessa partner inbegriper
  näringslivet, forskningsorganisationer
  , organ med offentliga förvaltningsuppgifter
  på lokal, regional, nationell eller internationell nivå,
  och det civila samhällets organisationer
  , t.ex. stiftelser
  som stöder och/eller bedriver forskning och innovation, förutsatt att de önskade effekterna kan uppnås mer effektivt i partnerskap än av unionen på egen hand.

| (16) | För att få största möjliga effekt av unionens finansiering och ett maximalt effektivt bidrag till unionens policymål
  och åtaganden kan
  programmet delta i europeiska partnerskap med privata och/eller offentliga partner
  beroende på den strategiska planeringens resultat
  . Dessa partner inbegriper
  intressenter inom offentlig och privat forskning och innovation, kompetenscenter, företagsinkubatorer, vetenskaps- och teknikanläggningar
  , organ med offentliga förvaltningsuppgifter
  , stiftelser
  och det civila samhällets organisationer
  samt, i lämpliga fall, regionala innovationsekosystem
  som stöder och/eller bedriver forskning och innovation, förutsatt att de önskade effekterna kan uppnås mer effektivt i partnerskap än av unionen på egen hand. |
| --- | --- |

(16)

För att få största möjliga effekt av unionens finansiering och ett maximalt effektivt bidrag till unionens policymål
  och åtaganden kan
  programmet delta i europeiska partnerskap med privata och/eller offentliga partner
  beroende på den strategiska planeringens resultat
  . Dessa partner inbegriper
  intressenter inom offentlig och privat forskning och innovation, kompetenscenter, företagsinkubatorer, vetenskaps- och teknikanläggningar
  , organ med offentliga förvaltningsuppgifter
  , stiftelser
  och det civila samhällets organisationer
  samt, i lämpliga fall, regionala innovationsekosystem
  som stöder och/eller bedriver forskning och innovation, förutsatt att de önskade effekterna kan uppnås mer effektivt i partnerskap än av unionen på egen hand.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Programmet bör stärka samarbetet mellan europeiska partnerskap och partner inom privat och/eller offentlig sektor på internationell nivå, bland annat genom att sammanföra forsknings- och innovationsprogram och gränsöverskridande investeringar i forskning och innovation, vilket ger ömsesidiga fördelar för människor och företag och samtidigt säkerställer att
  EU
  kan hävda sina intressen
  på strategiska områden

   (14). |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Programmet bör stärka samarbetet mellan europeiska partnerskap och partner inom privat och/eller offentlig sektor på internationell nivå, bland annat genom att sammanföra forsknings- och innovationsprogram och gränsöverskridande investeringar i forskning och innovation, vilket ger ömsesidiga fördelar för människor och företag och samtidigt säkerställer att
  EU
  kan hävda sina intressen
  på strategiska områden

   (14).

| (17) | Programmet bör stärka samarbetet mellan europeiska partnerskap och partner inom privat och/eller offentlig sektor på internationell nivå, bland annat genom att sammanföra forsknings- och innovationsprogram och gränsöverskridande investeringar i forskning och innovation, vilket ger ömsesidiga fördelar för människor och företag och samtidigt säkerställer att EU kan hävda sina intressen. |
| --- | --- |

(17)

Programmet bör stärka samarbetet mellan europeiska partnerskap och partner inom privat och/eller offentlig sektor på internationell nivå, bland annat genom att sammanföra forsknings- och innovationsprogram och gränsöverskridande investeringar i forskning och innovation, vilket ger ömsesidiga fördelar för människor och företag och samtidigt säkerställer att EU kan hävda sina intressen.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17a) | Flaggskepp inom framtida och ny teknik har visat sig utgöra ett ändamålsenligt och effektivt instrument som gynnar samhället genom en gemensam, samordnad insats av EU och medlemsstaterna, och befintliga flaggskepp med påvisade fördelar bör stödjas också i fortsättningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17a)

Flaggskepp inom framtida och ny teknik har visat sig utgöra ett ändamålsenligt och effektivt instrument som gynnar samhället genom en gemensam, samordnad insats av EU och medlemsstaterna, och befintliga flaggskepp med påvisade fördelar bör stödjas också i fortsättningen.

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | Gemensamma forskningscentrumet (JRC) bör också fortsättningsvis ge oberoende, kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd för unionens politik under hela policycykeln. JRC:s direkta åtgärder bör genomföras på ett flexibelt, effektivt och transparent sätt, med beaktande av JRC:s användares relevanta behov och unionspolitikens behov, samt så att de garanterar skydd av unionens ekonomiska intressen. JRC bör fortsätta att generera extraresurser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

Gemensamma forskningscentrumet (JRC) bör också fortsättningsvis ge oberoende, kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd för unionens politik under hela policycykeln. JRC:s direkta åtgärder bör genomföras på ett flexibelt, effektivt och transparent sätt, med beaktande av JRC:s användares relevanta behov och unionspolitikens behov, samt så att de garanterar skydd av unionens ekonomiska intressen. JRC bör fortsätta att generera extraresurser.

| (18) | Gemensamma forskningscentrumet (JRC) bör också fortsättningsvis ge oberoende, kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd för unionens politik under hela policycykeln. JRC:s direkta åtgärder bör genomföras på ett flexibelt, effektivt och transparent sätt, med beaktande av JRC:s användares relevanta behov
  budgetbegränsningarna
  och unionspolitikens behov, samt så att de garanterar skydd av unionens ekonomiska intressen. JRC bör fortsätta att generera extraresurser. |
| --- | --- |

(18)

Gemensamma forskningscentrumet (JRC) bör också fortsättningsvis ge oberoende, kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd för unionens politik under hela policycykeln. JRC:s direkta åtgärder bör genomföras på ett flexibelt, effektivt och transparent sätt, med beaktande av JRC:s användares relevanta behov
  budgetbegränsningarna
  och unionspolitikens behov, samt så att de garanterar skydd av unionens ekonomiska intressen. JRC bör fortsätta att generera extraresurser.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | Pelaren
  ”öppen innovation”
  bör inrätta en serie åtgärder för integrerat stöd till entreprenörer och entreprenörskap i syfte att uppnå och påskynda banbrytande innovation för snabb marknadstillväxt. Den bör locka innovativa företag med potential för uppskalning på internationell nivå och unionsnivå och erbjuda snabba, flexibla bidrag och saminvesteringar, även med privata investerare. Dessa mål bör eftersträvas genom inrättande av ett europeiskt innovationsråd (EIC). Denna pelare bör också stödja Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och europeiska innovationsekosystem i stort, särskilt genom att samfinansiera partnerskap med nationella och regionala innovationsstödjande aktörer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

Pelaren
  ”öppen innovation”
  bör inrätta en serie åtgärder för integrerat stöd till entreprenörer och entreprenörskap i syfte att uppnå och påskynda banbrytande innovation för snabb marknadstillväxt. Den bör locka innovativa företag med potential för uppskalning på internationell nivå och unionsnivå och erbjuda snabba, flexibla bidrag och saminvesteringar, även med privata investerare. Dessa mål bör eftersträvas genom inrättande av ett europeiskt innovationsråd (EIC). Denna pelare bör också stödja Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och europeiska innovationsekosystem i stort, särskilt genom att samfinansiera partnerskap med nationella och regionala innovationsstödjande aktörer.

| (19) | Pelaren
  ”innovativt Europa”
  bör inrätta en serie åtgärder för integrerat stöd till entreprenörer och
  forskningsdrivet
  entreprenörskap i syfte att uppnå och påskynda banbrytande innovation för snabb marknadstillväxt
  samt för att främja EU:s tekniska oberoende på strategiska områden
  . Den bör locka innovativa företag
  , inbegripet små och medelstora företag samt uppstartsföretag,
  med potential för uppskalning på internationell nivå och unionsnivå och erbjuda snabba, flexibla bidrag och saminvesteringar, även med privata investerare. Dessa mål bör eftersträvas genom inrättande av ett europeiskt innovationsråd (EIC). Denna pelare bör också stödja Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT)
  , EIT:s regionala innovationssystem
  och europeiska innovationsekosystem i stort
  i hela unionen
  , särskilt genom att samfinansiera partnerskap med nationella och regionala innovationsstödjande aktörer
  , såväl offentliga som privata
  . |
| --- | --- |

(19)

Pelaren
  ”innovativt Europa”
  bör inrätta en serie åtgärder för integrerat stöd till entreprenörer och
  forskningsdrivet
  entreprenörskap i syfte att uppnå och påskynda banbrytande innovation för snabb marknadstillväxt
  samt för att främja EU:s tekniska oberoende på strategiska områden
  . Den bör locka innovativa företag
  , inbegripet små och medelstora företag samt uppstartsföretag,
  med potential för uppskalning på internationell nivå och unionsnivå och erbjuda snabba, flexibla bidrag och saminvesteringar, även med privata investerare. Dessa mål bör eftersträvas genom inrättande av ett europeiskt innovationsråd (EIC). Denna pelare bör också stödja Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT)
  , EIT:s regionala innovationssystem
  och europeiska innovationsekosystem i stort
  i hela unionen
  , särskilt genom att samfinansiera partnerskap med nationella och regionala innovationsstödjande aktörer
  , såväl offentliga som privata
  .

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Policymålen för detta program kommer också att hanteras med hjälp av finansieringsinstrument och budgetgarantier inom policyområdena [...] för InvestEU-fonden. Det ekonomiska stödet bör användas till att åtgärda marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer, på ett proportionellt sätt, och åtgärderna bör inte duplicera eller tränga ut privat finansiering eller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden
  .
  Åtgärderna bör ha ett tydligt europeiskt mervärde
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Policymålen för detta program kommer också att hanteras med hjälp av finansieringsinstrument och budgetgarantier inom policyområdena [...] för InvestEU-fonden. Det ekonomiska stödet bör användas till att åtgärda marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer, på ett proportionellt sätt, och åtgärderna bör inte duplicera eller tränga ut privat finansiering eller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden
  .
  Åtgärderna bör ha ett tydligt europeiskt mervärde
  .

| (20) | I syfte att tillgodose behovet av att stödja investeringar i icke-linjära verksamheter med högre risk, som exempelvis forskning och innovation, är det mycket viktigt att Horisont Europa, framför allt genom Europeiska innovationsrådet, och EIT och dess KI-grupper, arbetar i samverkan med de finansieringsprodukter som ska utvecklas inom ramen för InvestEU. I detta avseende bör erfarenheterna från finansieringsinstrument som utvecklas inom ramen för Horisont 2020, till exempel InnovFin och lånegarantin för små och medelstora företag, fungera som en stabil grund för tillhandahållandet av detta riktade stöd. Europeiska innovationsrådet bör utveckla åtgärder för strategiska underrättelser och realtidsbedömningar i syfte att i god tid administrera och samordna sina olika verksamheter. |
| --- | --- |

(20)

I syfte att tillgodose behovet av att stödja investeringar i icke-linjära verksamheter med högre risk, som exempelvis forskning och innovation, är det mycket viktigt att Horisont Europa, framför allt genom Europeiska innovationsrådet, och EIT och dess KI-grupper, arbetar i samverkan med de finansieringsprodukter som ska utvecklas inom ramen för InvestEU. I detta avseende bör erfarenheterna från finansieringsinstrument som utvecklas inom ramen för Horisont 2020, till exempel InnovFin och lånegarantin för små och medelstora företag, fungera som en stabil grund för tillhandahållandet av detta riktade stöd. Europeiska innovationsrådet bör utveckla åtgärder för strategiska underrättelser och realtidsbedömningar i syfte att i god tid administrera och samordna sina olika verksamheter.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | Europeiska innovationsrådet bör genom sina instrument – Pathfinder och Accelerator – sträva efter att identifiera, utveckla och sprida banbrytande innovationer som skapar nya marknader och stödja deras snabba uppskalning till EU-nivå och internationell nivå. Europeiska innovationsrådet bör genom enhetliga och effektivare stöd till banbrytande innovation fylla det vakuum som nu råder för offentligt stöd och privata investeringar i banbrytande innovation. Europeiska innovationsrådets instrument kräver särskilda rättsliga och administrativa funktioner som återspeglar dess mål, i synnerhet marknadslanseringsverksamhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

Europeiska innovationsrådet bör genom sina instrument – Pathfinder och Accelerator – sträva efter att identifiera, utveckla och sprida banbrytande innovationer som skapar nya marknader och stödja deras snabba uppskalning till EU-nivå och internationell nivå. Europeiska innovationsrådet bör genom enhetliga och effektivare stöd till banbrytande innovation fylla det vakuum som nu råder för offentligt stöd och privata investeringar i banbrytande innovation. Europeiska innovationsrådets instrument kräver särskilda rättsliga och administrativa funktioner som återspeglar dess mål, i synnerhet marknadslanseringsverksamhet.

utgår

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | Genom blandfinansieringen från Europeiska innovationsrådet bör Accelerator kunna förkorta ”ökenvandringen” mellan forskning, stadiet före storskalig kommersialisering och uppskalningen av företag. Accelerator bör särskilt stödja insatser som innebär sådana tekniska risker eller marknadsrisker att de inte anses säkra och inte kan attrahera större investeringar från marknaden; därigenom kompletteras InvestEU-programmet, som inrättades genom förordning ... (15). |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

Genom blandfinansieringen från Europeiska innovationsrådet bör Accelerator kunna förkorta ”ökenvandringen” mellan forskning, stadiet före storskalig kommersialisering och uppskalningen av företag. Accelerator bör särskilt stödja insatser som innebär sådana tekniska risker eller marknadsrisker att de inte anses säkra och inte kan attrahera större investeringar från marknaden; därigenom kompletteras InvestEU-programmet, som inrättades genom förordning ... (15).

| (22) | Genom blandfinansieringen från Europeiska innovationsrådet bör
  Europeiska innovationsrådets
  Accelerator kunna förkorta ”ökenvandringen” mellan forskning, stadiet före storskalig kommersialisering och uppskalningen av företag. Accelerator bör särskilt stödja insatser som innebär sådana tekniska risker eller marknadsrisker att de inte anses säkra och inte kan attrahera större investeringar från marknaden; därigenom kompletteras InvestEU-programmet, som inrättades genom förordning ... (15). |
| --- | --- |

(22)

Genom blandfinansieringen från Europeiska innovationsrådet bör
  Europeiska innovationsrådets
  Accelerator kunna förkorta ”ökenvandringen” mellan forskning, stadiet före storskalig kommersialisering och uppskalningen av företag. Accelerator bör särskilt stödja insatser som innebär sådana tekniska risker eller marknadsrisker att de inte anses säkra och inte kan attrahera större investeringar från marknaden; därigenom kompletteras InvestEU-programmet, som inrättades genom förordning ... (15).

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | EIT bör, framför allt genom sina kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper), sträva efter att stärka de ekosystem för innovation
  som
  hanterar globala utmaningar, genom att främja integrering av näringsliv, forskning, högre utbildning och entreprenörskap. EIT bör i sin verksamhet främja innovation och stödja integreringen av högre utbildning i innovationsekosystemet, särskilt genom att främja dels utbildning i entreprenörskap, dels ett starkt tvärvetenskapligt samarbete mellan industri och akademi och genom att identifiera förväntade färdigheter som gör det möjligt för framtida innovatörer att ta sig an globala utmaningar, bland annat avancerade digitala färdigheter och innovationskompetens. EIT:s stödsystem bör gagna EIC-stödmottagare, och uppstartsföretag från EIT:s KI-grupper bör ha tillgång till EIC-åtgärder. EIT:s inriktning på innovationsekosystem bör göra att det naturligt passar in i pelaren
  ”öppen innovation”; däremot bör
  planeringen av dess KI-grupper anpassas till pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft” genom den strategiska planeringsprocessen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

EIT bör, framför allt genom sina kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper), sträva efter att stärka de ekosystem för innovation
  som
  hanterar globala utmaningar, genom att främja integrering av näringsliv, forskning, högre utbildning och entreprenörskap. EIT bör i sin verksamhet främja innovation och stödja integreringen av högre utbildning i innovationsekosystemet, särskilt genom att främja dels utbildning i entreprenörskap, dels ett starkt tvärvetenskapligt samarbete mellan industri och akademi och genom att identifiera förväntade färdigheter som gör det möjligt för framtida innovatörer att ta sig an globala utmaningar, bland annat avancerade digitala färdigheter och innovationskompetens. EIT:s stödsystem bör gagna EIC-stödmottagare, och uppstartsföretag från EIT:s KI-grupper bör ha tillgång till EIC-åtgärder. EIT:s inriktning på innovationsekosystem bör göra att det naturligt passar in i pelaren
  ”öppen innovation”; däremot bör
  planeringen av dess KI-grupper anpassas till pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft” genom den strategiska planeringsprocessen.

| (23) | EIT bör, framför allt genom sina kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper)
  och EIT:s regionala innovationssystem
  , sträva efter att stärka de ekosystem för innovation
  med målet att det inom EU ska utvecklas en övergripande kapacitet till innovation som
  hanterar globala utmaningar, genom att främja integrering av näringsliv, forskning, högre utbildning och entreprenörskap.
  EIT bör i enlighet med sin grundakt, EIT-förordningen

   (1a)

  , och sitt strategiska innovationsprogram

   (1b) i sin verksamhet främja innovation och stödja integreringen av högre utbildning i innovationsekosystemet, särskilt genom att främja dels utbildning i entreprenörskap, dels ett starkt tvärvetenskapligt samarbete mellan industri och akademi och genom att identifiera förväntade färdigheter som gör det möjligt för framtida innovatörer att ta sig an globala utmaningar, bland annat avancerade digitala färdigheter och innovationskompetens. EIT:s stödsystem bör gagna EIC-stödmottagare, och uppstartsföretag från EIT:s KI-grupper bör ha
  extra snabb
  tillgång till EIC-åtgärder. EIT:s inriktning på innovationsekosystem bör göra att det naturligt passar in i pelaren
  ”innovativt Europa”, men det bör i lämpliga fall också stödja alla andra pelare, och
  planeringen av dess KI-grupper
  bör
  anpassas till pelaren ”globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft” genom den strategiska planeringsprocessen.
  Dupliceringar mellan KI-grupper och andra instrument på samma område, i synnerhet andra partnerskap, bör undvikas. |
| --- | --- |

(23)

EIT bör, framför allt genom sina kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper)
  och EIT:s regionala innovationssystem
  , sträva efter att stärka de ekosystem för innovation
  med målet att det inom EU ska utvecklas en övergripande kapacitet till innovation som
  hanterar globala utmaningar, genom att främja integrering av näringsliv, forskning, högre utbildning och entreprenörskap.
  EIT bör i enlighet med sin grundakt, EIT-förordningen

   (1a)

  , och sitt strategiska innovationsprogram

   (1b) i sin verksamhet främja innovation och stödja integreringen av högre utbildning i innovationsekosystemet, särskilt genom att främja dels utbildning i entreprenörskap, dels ett starkt tvärvetenskapligt samarbete mellan industri och akademi och genom att identifiera förväntade färdigheter som gör det möjligt för framtida innovatörer att ta sig an globala utmaningar, bland annat avancerade digitala färdigheter och innovationskompetens. EIT:s stödsystem bör gagna EIC-stödmottagare, och uppstartsföretag från EIT:s KI-grupper bör ha
  extra snabb
  tillgång till EIC-åtgärder. EIT:s inriktning på innovationsekosystem bör göra att det naturligt passar in i pelaren
  ”innovativt Europa”, men det bör i lämpliga fall också stödja alla andra pelare, och
  planeringen av dess KI-grupper
  bör
  anpassas till pelaren ”globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft” genom den strategiska planeringsprocessen.
  Dupliceringar mellan KI-grupper och andra instrument på samma område, i synnerhet andra partnerskap, bör undvikas.

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (24) | Att säkerställa och bevara lika villkor för företag som konkurrerar på en given marknad är en viktig förutsättning för att banbrytande eller disruptiv innovation ska frodas och därigenom göra det möjligt för i synnerhet små och medelstora innovatörer att få avkastning på sina investeringar och erövra en del av marknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24)

Att säkerställa och bevara lika villkor för företag som konkurrerar på en given marknad är en viktig förutsättning för att banbrytande eller disruptiv innovation ska frodas och därigenom göra det möjligt för i synnerhet små och medelstora innovatörer att få avkastning på sina investeringar och erövra en del av marknaden.

| (24) | Att säkerställa och bevara lika villkor för företag som konkurrerar på en given marknad är en viktig förutsättning för att banbrytande eller disruptiv innovation ska frodas och därigenom göra det möjligt för i synnerhet små och medelstora innovatörer att få avkastning på sina investeringar och erövra en del av marknaden.
  En viss grad av öppenhet i innovationsskalan av finansierade åtgärder – som riktar sig till ett stort nätverk av stödmottagare – kan bidra väsentligt till små och medelstora företags kapacitetsuppbyggnad eftersom det förser dem med de nödvändiga medlen för att locka till sig investeringar och växa. |
| --- | --- |

(24)

Att säkerställa och bevara lika villkor för företag som konkurrerar på en given marknad är en viktig förutsättning för att banbrytande eller disruptiv innovation ska frodas och därigenom göra det möjligt för i synnerhet små och medelstora innovatörer att få avkastning på sina investeringar och erövra en del av marknaden.
  En viss grad av öppenhet i innovationsskalan av finansierade åtgärder – som riktar sig till ett stort nätverk av stödmottagare – kan bidra väsentligt till små och medelstora företags kapacitetsuppbyggnad eftersom det förser dem med de nödvändiga medlen för att locka till sig investeringar och växa.

Ändring 35

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | Programmet bör främja och integrera samarbete med tredjeländer och internationella organisationer och initiativ på grundval av
  gemensamt
  intresse, ömsesidig nytta och globala åtaganden för att genomföra FN:s mål för hållbar utveckling. Internationellt samarbete bör syfta till att stärka unionens spetskompetens inom forskning och innovation, liksom dess attraktionskraft och ekonomiska och industriella konkurrenskraft, ta itu med globala utmaningar, enligt vad som anges i FN:s mål för hållbar utveckling, och att stödja unionens externa politik. En allmän öppning för internationellt deltagande och riktat internationellt samarbete bör eftersträvas,
  bl.a. genom
  lämpliga
  bestämmelser om
  stödberättigande
  för
  enheter som är etablerade i länder med låga till medelhöga inkomster. Samtidigt bör associering av tredjeländer till programmet
  främjas
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

Programmet bör främja och integrera samarbete med tredjeländer och internationella organisationer och initiativ på grundval av
  gemensamt
  intresse, ömsesidig nytta och globala åtaganden för att genomföra FN:s mål för hållbar utveckling. Internationellt samarbete bör syfta till att stärka unionens spetskompetens inom forskning och innovation, liksom dess attraktionskraft och ekonomiska och industriella konkurrenskraft, ta itu med globala utmaningar, enligt vad som anges i FN:s mål för hållbar utveckling, och att stödja unionens externa politik. En allmän öppning för internationellt deltagande och riktat internationellt samarbete bör eftersträvas,
  bl.a. genom
  lämpliga
  bestämmelser om
  stödberättigande
  för
  enheter som är etablerade i länder med låga till medelhöga inkomster. Samtidigt bör associering av tredjeländer till programmet
  främjas
  .

| (25) | Programmet bör främja och integrera samarbete med tredjeländer och internationella organisationer och initiativ på grundval av
  unionens
  intresse
  samt
  ömsesidig nytta och globala åtaganden för att genomföra FN:s mål för hållbar utveckling. Internationellt samarbete bör syfta till att stärka unionens spetskompetens inom forskning och innovation, liksom dess attraktionskraft och ekonomiska och industriella konkurrenskraft, ta itu med globala utmaningar, enligt vad som anges i FN:s mål för hållbar utveckling, och att stödja unionens externa politik. En allmän öppning för
  ömsesidigt
  internationellt deltagande och riktat internationellt samarbete bör eftersträvas
  och det måste tillämpas
  lämpliga
  kriterier för
  stödberättigande
  , där hänsyn tas till skillnaderna sett till nivån på forsknings- och innovationskapaciteten, vid finansieringen av
  enheter som är etablerade i länder med låga till medelhöga inkomster. Samtidigt bör
  man främja
  associering av tredjeländer till programmet
  , varvid ömsesidighet bör ingå, unionens intresse skyddas och ett balanserat deltagande av samtliga medlemsstater i
  programmet främjas. |
| --- | --- |

(25)

Programmet bör främja och integrera samarbete med tredjeländer och internationella organisationer och initiativ på grundval av
  unionens
  intresse
  samt
  ömsesidig nytta och globala åtaganden för att genomföra FN:s mål för hållbar utveckling. Internationellt samarbete bör syfta till att stärka unionens spetskompetens inom forskning och innovation, liksom dess attraktionskraft och ekonomiska och industriella konkurrenskraft, ta itu med globala utmaningar, enligt vad som anges i FN:s mål för hållbar utveckling, och att stödja unionens externa politik. En allmän öppning för
  ömsesidigt
  internationellt deltagande och riktat internationellt samarbete bör eftersträvas
  och det måste tillämpas
  lämpliga
  kriterier för
  stödberättigande
  , där hänsyn tas till skillnaderna sett till nivån på forsknings- och innovationskapaciteten, vid finansieringen av
  enheter som är etablerade i länder med låga till medelhöga inkomster. Samtidigt bör
  man främja
  associering av tredjeländer till programmet
  , varvid ömsesidighet bör ingå, unionens intresse skyddas och ett balanserat deltagande av samtliga medlemsstater i
  programmet främjas.

Ändring 36

Förslag till förordning

Skäl 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (26) | För att fördjupa förbindelserna mellan vetenskap och samhälle och maximera fördelarna av deras samspel bör programmet engagera och involvera medborgarna och det civila samhällets organisationer när det gäller att gemensamt utforma och skapa ansvarsfulla forsknings- och innovationsagendor och motsvarande innehåll, främja vetenskaplig utbildning, göra vetenskaplig kunskap allmänt tillgänglig och underlätta för allmänheten och det civila samhällets organisationer att delta i programmets verksamheter.
  Detta bör göras i hela programmet och genom särskilda verksamheter i delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet”. Medborgarnas och det civila samhällets engagemang i forskning och innovation bör förenas med verksamhet som når ut till allmänheten, i syfte att skapa och upprätthålla stöd hos allmänheten för programmet. Programmet bör också syfta till att undanröja hinder och främja synergier mellan vetenskap, teknik, kultur och konst för att skapa nya former av hållbar innovation. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26)

För att fördjupa förbindelserna mellan vetenskap och samhälle och maximera fördelarna av deras samspel bör programmet engagera och involvera medborgarna och det civila samhällets organisationer när det gäller att gemensamt utforma och skapa ansvarsfulla forsknings- och innovationsagendor och motsvarande innehåll, främja vetenskaplig utbildning, göra vetenskaplig kunskap allmänt tillgänglig och underlätta för allmänheten och det civila samhällets organisationer att delta i programmets verksamheter.
  Detta bör göras i hela programmet och genom särskilda verksamheter i delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet”. Medborgarnas och det civila samhällets engagemang i forskning och innovation bör förenas med verksamhet som når ut till allmänheten, i syfte att skapa och upprätthålla stöd hos allmänheten för programmet. Programmet bör också syfta till att undanröja hinder och främja synergier mellan vetenskap, teknik, kultur och konst för att skapa nya former av hållbar innovation.

| (26) | För att fördjupa förbindelserna mellan vetenskap och samhälle och maximera fördelarna av deras samspel bör programmet engagera och involvera medborgarna och det civila samhällets organisationer när det gäller att gemensamt utforma och skapa ansvarsfulla forsknings- och innovationsagendor och motsvarande innehåll
  som svarar mot allmänhetens
  och det civila samhällets
  bekymmer, behov och förväntningar genom att
  främja vetenskaplig utbildning, göra vetenskaplig kunskap allmänt tillgänglig och underlätta för allmänheten och det civila samhällets organisationer att delta i programmets verksamheter.
  De åtgärder som vidtas för att förbättra allmänhetens och det civila samhällets deltagande bör övervakas. |
| --- | --- |

(26)

För att fördjupa förbindelserna mellan vetenskap och samhälle och maximera fördelarna av deras samspel bör programmet engagera och involvera medborgarna och det civila samhällets organisationer när det gäller att gemensamt utforma och skapa ansvarsfulla forsknings- och innovationsagendor och motsvarande innehåll
  som svarar mot allmänhetens
  och det civila samhällets
  bekymmer, behov och förväntningar genom att
  främja vetenskaplig utbildning, göra vetenskaplig kunskap allmänt tillgänglig och underlätta för allmänheten och det civila samhällets organisationer att delta i programmets verksamheter.
  De åtgärder som vidtas för att förbättra allmänhetens och det civila samhällets deltagande bör övervakas.

Ändring 37

Förslag till förordning

Skäl 26a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26a) | Horisont Europa bör stödja ny teknik som bidrar till att övervinna hinder som försvårar tillgång och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning och som därmed står i vägen för utvecklingen av ett verkligt inkluderande samhälle. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26a)

Horisont Europa bör stödja ny teknik som bidrar till att övervinna hinder som försvårar tillgång och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning och som därmed står i vägen för utvecklingen av ett verkligt inkluderande samhälle.

Ändring 38

Förslag till förordning

Skäl 26b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26b) | I syfte att stärka det europeiska forskningsområdet bör alla delar av programmet bidra till att avsevärt minska forsknings- och innovationsklyftan, i synnerhet genom att öka deltagandet i programmets forsknings- och innovationsverksamheter av länder som omfattas av bredande deltagande, sprida vetenskaplig spetskompetens, stärka nya samarbetsmönster inom forskning och innovation, minska lönegapet mellan forskare inom unionen, motverka kompetensflykten, modernisera nationella forsknings- och innovationsekosystem och säkerställa en välavvägd representation i utvärderingspaneler, expertgrupper och vetenskapliga råd. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26b)

I syfte att stärka det europeiska forskningsområdet bör alla delar av programmet bidra till att avsevärt minska forsknings- och innovationsklyftan, i synnerhet genom att öka deltagandet i programmets forsknings- och innovationsverksamheter av länder som omfattas av bredande deltagande, sprida vetenskaplig spetskompetens, stärka nya samarbetsmönster inom forskning och innovation, minska lönegapet mellan forskare inom unionen, motverka kompetensflykten, modernisera nationella forsknings- och innovationsekosystem och säkerställa en välavvägd representation i utvärderingspaneler, expertgrupper och vetenskapliga råd.

Ändring 39

Förslag till förordning

Skäl 27

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (27) | I enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget har unionens yttersta randområden rätt till särskilda åtgärder (med hänsyn till sin strukturella, sociala och ekonomiska situation) när det gäller tillgång till EU:s horisontella program. Programmet bör därför ta hänsyn till särdragen hos dessa regioner, i linje med kommissionens meddelande Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden (COM(2017)0623) som godkändes av rådet den 12 april 2018. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27)

I enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget har unionens yttersta randområden rätt till särskilda åtgärder (med hänsyn till sin strukturella, sociala och ekonomiska situation) när det gäller tillgång till EU:s horisontella program. Programmet bör därför ta hänsyn till särdragen hos dessa regioner, i linje med kommissionens meddelande Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden (COM(2017)0623) som godkändes av rådet den 12 april 2018.

| (27) | I enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget har unionens yttersta randområden rätt till särskilda åtgärder (med hänsyn till sin strukturella, sociala och ekonomiska situation) när det gäller tillgång till EU:s horisontella program. Programmet bör därför ta hänsyn till särdragen hos dessa regioner, i linje med kommissionens meddelande Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden (COM(2017)0623) som godkändes av rådet den 12 april 2018
  , samt om möjligt främja deras deltagande i programmet
  . |
| --- | --- |

(27)

I enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget har unionens yttersta randområden rätt till särskilda åtgärder (med hänsyn till sin strukturella, sociala och ekonomiska situation) när det gäller tillgång till EU:s horisontella program. Programmet bör därför ta hänsyn till särdragen hos dessa regioner, i linje med kommissionens meddelande Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden (COM(2017)0623) som godkändes av rådet den 12 april 2018
  , samt om möjligt främja deras deltagande i programmet
  .

Ändring 40

Förslag till förordning

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | De verksamheter som utvecklats inom ramen för programmet bör sträva efter att undanröja bristande jämställdhet
  och
  att främja jämställdhet
  mellan kvinnor och män inom forskning och innovation, i enlighet med artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Jämställdhetsaspekten bör integreras på lämpligt sätt i forsknings- och innovationsinnehållet och beaktas i alla skeden av forskningscykeln. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

De verksamheter som utvecklats inom ramen för programmet bör sträva efter att undanröja bristande jämställdhet
  och
  att främja jämställdhet
  mellan kvinnor och män inom forskning och innovation, i enlighet med artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Jämställdhetsaspekten bör integreras på lämpligt sätt i forsknings- och innovationsinnehållet och beaktas i alla skeden av forskningscykeln.

| (28) | De verksamheter som utvecklats inom ramen för programmet bör sträva efter att undanröja bristande jämställdhet
  , förhindra könsdiskriminering, på ett adekvat sätt jämställdhetsintegrera forsknings- och innovationsinnehållet, skapa möjligheter till god balans mellan arbete och privatliv
  och främja jämställdhet
  , inbegripet principerna om lika kön enligt artikel 141.3 i EUF-fördraget och i direktiv 2006/54/EG om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet, samt att säkerställa forskningens och innovationens tillgänglighet för forskare med funktionsnedsättning
  . |
| --- | --- |

(28)

De verksamheter som utvecklats inom ramen för programmet bör sträva efter att undanröja bristande jämställdhet
  , förhindra könsdiskriminering, på ett adekvat sätt jämställdhetsintegrera forsknings- och innovationsinnehållet, skapa möjligheter till god balans mellan arbete och privatliv
  och främja jämställdhet
  , inbegripet principerna om lika kön enligt artikel 141.3 i EUF-fördraget och i direktiv 2006/54/EG om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet, samt att säkerställa forskningens och innovationens tillgänglighet för forskare med funktionsnedsättning
  .

Ändring 41

Förslag till förordning

Skäl 29

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (29) | Med tanke på särdragen hos försvarsindustrin bör närmare bestämmelser för unionens finansiering av försvarsforskningsprojekt fastställas i förordning ... om inrättande av Europeiska försvarsfonden (16) som innehåller reglerna för deltagande på försvarsforskningsområdet.
  Forsknings- och innovationsverksamhet som utförs inom ramen för
  Europeiska försvarsfonden bör uteslutande vara
  inriktad
  på
  försvarstillämpningar
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(29)

Med tanke på särdragen hos försvarsindustrin bör närmare bestämmelser för unionens finansiering av försvarsforskningsprojekt fastställas i förordning ... om inrättande av Europeiska försvarsfonden (16) som innehåller reglerna för deltagande på försvarsforskningsområdet.
  Forsknings- och innovationsverksamhet som utförs inom ramen för
  Europeiska försvarsfonden bör uteslutande vara
  inriktad
  på
  försvarstillämpningar
  .

| (29) | Med tanke på särdragen hos försvarsindustrin bör närmare bestämmelser för unionens finansiering av försvarsforskningsprojekt fastställas i förordning ... om inrättande av Europeiska försvarsfonden (16) som innehåller reglerna för deltagande på försvarsforskningsområdet.
  Även om synergier mellan Horisont Europa och
  Europeiska försvarsfonden
  skulle kunna uppmuntras, samtidigt som man undviker dubbelarbete,
  bör
  verksamheter inom Horisont Europa
  uteslutande vara
  inriktade
  på
  civila ändamål
  . |
| --- | --- |

(29)

Med tanke på särdragen hos försvarsindustrin bör närmare bestämmelser för unionens finansiering av försvarsforskningsprojekt fastställas i förordning ... om inrättande av Europeiska försvarsfonden (16) som innehåller reglerna för deltagande på försvarsforskningsområdet.
  Även om synergier mellan Horisont Europa och
  Europeiska försvarsfonden
  skulle kunna uppmuntras, samtidigt som man undviker dubbelarbete,
  bör
  verksamheter inom Horisont Europa
  uteslutande vara
  inriktade
  på
  civila ändamål
  .

Ändring 42

Förslag till förordning

Skäl 31a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (31a) | Administrativ förenkling, i synnerhet minskning av den administrativa bördan och tidsfristerna för stödmottagarna, bör ständigt eftersträvas vid upprättandet, genomförandet, utvärderingen, rapporteringen och övervakningen av programmet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(31a)

Administrativ förenkling, i synnerhet minskning av den administrativa bördan och tidsfristerna för stödmottagarna, bör ständigt eftersträvas vid upprättandet, genomförandet, utvärderingen, rapporteringen och övervakningen av programmet.

Ändring 43

Förslag till förordning

Skäl 31b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (31b) | Tillräcklig budget bör anslås till centrala digitala prioriteringar i syfte att säkerställa att Europa förblir en global ledare inom forskning och innovation på det digitala området och för att ta hänsyn till att det behövs större investeringar för att vi ska kunna dra nytta av de växande möjligheterna med digital teknik. |

Kommissionens förslag

Ändring

(31b)

Tillräcklig budget bör anslås till centrala digitala prioriteringar i syfte att säkerställa att Europa förblir en global ledare inom forskning och innovation på det digitala området och för att ta hänsyn till att det behövs större investeringar för att vi ska kunna dra nytta av de växande möjligheterna med digital teknik.

Ändring 44

Förslag till förordning

Skäl 33

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (33) | I enlighet med [uppdatera hänvisning i enlighet med det nya beslutet om utomeuropeiska länder och territorier (ULT): I enlighet med artikel 94 i rådets beslut 2013/755/EU (23) är personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier (ULT) berättigade till finansiering, med förbehåll för programmets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(33)

I enlighet med [uppdatera hänvisning i enlighet med det nya beslutet om utomeuropeiska länder och territorier (ULT): I enlighet med artikel 94 i rådets beslut 2013/755/EU (23) är personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier (ULT) berättigade till finansiering, med förbehåll för programmets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet.

| (33) | I enlighet med [uppdatera hänvisning i enlighet med det nya beslutet om utomeuropeiska länder och territorier (ULT): I enlighet med artikel 94 i rådets beslut 2013/755/EU (23) är personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier (ULT) berättigade till finansiering, med förbehåll för programmets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet.
  Programmet bör ta vederbörlig hänsyn till dessa territoriers särdrag för att säkerställa deras faktiska deltagande och stödja samarbetet och synergierna i synnerhet med de yttersta randområdena samt med tredjeländer i deras närområde. |
| --- | --- |

(33)

I enlighet med [uppdatera hänvisning i enlighet med det nya beslutet om utomeuropeiska länder och territorier (ULT): I enlighet med artikel 94 i rådets beslut 2013/755/EU (23) är personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier (ULT) berättigade till finansiering, med förbehåll för programmets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet.
  Programmet bör ta vederbörlig hänsyn till dessa territoriers särdrag för att säkerställa deras faktiska deltagande och stödja samarbetet och synergierna i synnerhet med de yttersta randområdena samt med tredjeländer i deras närområde.

Ändring 45

Förslag till förordning

Skäl 34

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (34) | I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning måste detta program utvärderas på grundval av uppgifter som har samlats in genom specifika krav på övervakning, samtidigt som överreglering och administrativa bördor, särskilt för medlemsstaterna, bör undvikas. Dessa krav kan i tillämpliga fall innefatta mätbara indikatorer som tjänar som grund för utvärdering av programmets konsekvenser i praktiken. |

Kommissionens förslag

Ändring

(34)

I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning måste detta program utvärderas på grundval av uppgifter som har samlats in genom specifika krav på övervakning, samtidigt som överreglering och administrativa bördor, särskilt för medlemsstaterna, bör undvikas. Dessa krav kan i tillämpliga fall innefatta mätbara indikatorer som tjänar som grund för utvärdering av programmets konsekvenser i praktiken.

| (34) | I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning måste detta program utvärderas på grundval av uppgifter som har samlats in genom specifika krav på övervakning, samtidigt som överreglering och administrativa bördor, särskilt för medlemsstaterna
  och stödmottagarna inom ramen för programmet
  , bör undvikas. Dessa krav kan i tillämpliga fall innefatta mätbara indikatorer som tjänar som grund för utvärdering av programmets konsekvenser i praktiken. |
| --- | --- |

(34)

I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning måste detta program utvärderas på grundval av uppgifter som har samlats in genom specifika krav på övervakning, samtidigt som överreglering och administrativa bördor, särskilt för medlemsstaterna
  och stödmottagarna inom ramen för programmet
  , bör undvikas. Dessa krav kan i tillämpliga fall innefatta mätbara indikatorer som tjänar som grund för utvärdering av programmets konsekvenser i praktiken.

Ändring 46

Förslag till förordning

Skäl 38

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (38) | Gemensamma regler för hela programmet bör säkerställa ett sammanhängande ramverk som underlättar deltagande i program som får ekonomiska bidrag från programbudgeten, inklusive deltagande i program som förvaltas av finansieringsorgan som t.ex. EIT, gemensamma företag eller andra strukturer enligt artikel 187 i EUF-fördraget, och deltagande i program som genomförs av medlemsstaterna i enlighet med artikel 185 i EUF-fördraget. Det bör finnas
  en flexibilitet
  att anta särskilda regler när
  så
  är befogat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(38)

Gemensamma regler för hela programmet bör säkerställa ett sammanhängande ramverk som underlättar deltagande i program som får ekonomiska bidrag från programbudgeten, inklusive deltagande i program som förvaltas av finansieringsorgan som t.ex. EIT, gemensamma företag eller andra strukturer enligt artikel 187 i EUF-fördraget, och deltagande i program som genomförs av medlemsstaterna i enlighet med artikel 185 i EUF-fördraget. Det bör finnas
  en flexibilitet
  att anta särskilda regler när
  så
  är befogat.

| (38) | Gemensamma regler
  och krav
  för hela programmet bör säkerställa
  förenklade och gemensamma genomförandeverktyg, inklusive för övervakning och rapportering, och
  ett sammanhängande ramverk som underlättar deltagande i program som får ekonomiska bidrag från programbudgeten, inklusive deltagande i program som förvaltas av finansieringsorgan som t.ex. EIT, gemensamma företag eller andra strukturer enligt artikel 187 i EUF-fördraget, och deltagande i program som genomförs av medlemsstaterna i enlighet med artikel 185 i EUF-fördraget. Det bör finnas
  möjlighet
  att anta särskilda regler
  , men undantagen bör begränsas till
  när
  det
  är
  absolut nödvändigt och vederbörligen
  befogat. |
| --- | --- |

(38)

Gemensamma regler
  och krav
  för hela programmet bör säkerställa
  förenklade och gemensamma genomförandeverktyg, inklusive för övervakning och rapportering, och
  ett sammanhängande ramverk som underlättar deltagande i program som får ekonomiska bidrag från programbudgeten, inklusive deltagande i program som förvaltas av finansieringsorgan som t.ex. EIT, gemensamma företag eller andra strukturer enligt artikel 187 i EUF-fördraget, och deltagande i program som genomförs av medlemsstaterna i enlighet med artikel 185 i EUF-fördraget. Det bör finnas
  möjlighet
  att anta särskilda regler
  , men undantagen bör begränsas till
  när
  det
  är
  absolut nödvändigt och vederbörligen
  befogat.

Ändring 47

Förslag till förordning

Skäl 39

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (39) | Åtgärder som omfattas av programmet bör respektera grundläggande rättigheter och iaktta de principer som erkänns i synnerhet i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Dessa åtgärder bör vara förenliga med alla rättsliga skyldigheter, inklusive internationell rätt och relevanta kommissionsbeslut, till exempel kommissionens meddelande av den 28 juni 2013 (24), samt etiska principer, vilket inbegriper att alla former av överträdelser av forskningsintegriteten undviks. Artikel 13 i EUF-fördraget bör beaktas i forskningsverksamhet och användningen av djur i forsknings- och försökssammanhang bör minskas, med målet att till slut ersätta djurförsök med annat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(39)

Åtgärder som omfattas av programmet bör respektera grundläggande rättigheter och iaktta de principer som erkänns i synnerhet i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Dessa åtgärder bör vara förenliga med alla rättsliga skyldigheter, inklusive internationell rätt och relevanta kommissionsbeslut, till exempel kommissionens meddelande av den 28 juni 2013 (24), samt etiska principer, vilket inbegriper att alla former av överträdelser av forskningsintegriteten undviks. Artikel 13 i EUF-fördraget bör beaktas i forskningsverksamhet och användningen av djur i forsknings- och försökssammanhang bör minskas, med målet att till slut ersätta djurförsök med annat.

| (39) | Åtgärder som omfattas av programmet bör respektera grundläggande rättigheter och iaktta de principer som erkänns i synnerhet i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Dessa åtgärder bör vara förenliga med alla rättsliga skyldigheter, inklusive internationell rätt och relevanta kommissionsbeslut, till exempel kommissionens meddelande av den 28 juni 2013 (24), samt etiska principer, vilket inbegriper att alla former av överträdelser av forskningsintegriteten undviks.
  Hänsyn bör tas till yttrandena från Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter och Europeiska datatillsynsmannen.
  Artikel 13 i EUF-fördraget bör beaktas i forskningsverksamhet och användningen av djur i forsknings- och försökssammanhang bör minskas, med målet att till slut ersätta djurförsök med annat. |
| --- | --- |

(39)

Åtgärder som omfattas av programmet bör respektera grundläggande rättigheter och iaktta de principer som erkänns i synnerhet i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Dessa åtgärder bör vara förenliga med alla rättsliga skyldigheter, inklusive internationell rätt och relevanta kommissionsbeslut, till exempel kommissionens meddelande av den 28 juni 2013 (24), samt etiska principer, vilket inbegriper att alla former av överträdelser av forskningsintegriteten undviks.
  Hänsyn bör tas till yttrandena från Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter och Europeiska datatillsynsmannen.
  Artikel 13 i EUF-fördraget bör beaktas i forskningsverksamhet och användningen av djur i forsknings- och försökssammanhang bör minskas, med målet att till slut ersätta djurförsök med annat.

Ändring 48

Förslag till förordning

Skäl 40

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (40) | I linje med målen för det internationella samarbete som beskrivs i artiklarna 180 och 186 i EUF-fördraget bör deltagande av rättsliga enheter etablerade i tredjeländer samt av internationella organisationer främjas. Genomförandet av programmet bör överensstämma med de åtgärder som antas i enlighet med artiklarna 75 och 215 i EUF-fördraget och bör vara förenliga med internationell rätt. När det gäller åtgärder med anknytning till unionens strategiska tillgångar, intressen, oberoende eller säkerhet får deltagande i särskilda åtgärder inom programmet begränsas till enbart enheter som är etablerade i medlemsstaterna, eller till enheter som är etablerade i särskilt angivna associerade länder eller tredjeländer utöver medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(40)

I linje med målen för det internationella samarbete som beskrivs i artiklarna 180 och 186 i EUF-fördraget bör deltagande av rättsliga enheter etablerade i tredjeländer samt av internationella organisationer främjas. Genomförandet av programmet bör överensstämma med de åtgärder som antas i enlighet med artiklarna 75 och 215 i EUF-fördraget och bör vara förenliga med internationell rätt. När det gäller åtgärder med anknytning till unionens strategiska tillgångar, intressen, oberoende eller säkerhet får deltagande i särskilda åtgärder inom programmet begränsas till enbart enheter som är etablerade i medlemsstaterna, eller till enheter som är etablerade i särskilt angivna associerade länder eller tredjeländer utöver medlemsstaterna.

| (40) | I linje med målen för det internationella samarbete som beskrivs i artiklarna 180 och 186 i EUF-fördraget bör deltagande av rättsliga enheter etablerade i tredjeländer samt av internationella organisationer främjas
  i unionens vetenskapliga, samhälleliga, ekonomiska och tekniska intresse
  . Genomförandet av programmet bör överensstämma med de åtgärder som antas i enlighet med artiklarna 75 och 215 i EUF-fördraget och bör vara förenliga med internationell rätt. När det gäller åtgärder med anknytning till unionens strategiska tillgångar, intressen, oberoende eller säkerhet får deltagande i särskilda åtgärder inom programmet begränsas till enbart enheter som är etablerade i medlemsstaterna, eller till enheter som är etablerade i särskilt angivna associerade länder eller tredjeländer utöver medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(40)

I linje med målen för det internationella samarbete som beskrivs i artiklarna 180 och 186 i EUF-fördraget bör deltagande av rättsliga enheter etablerade i tredjeländer samt av internationella organisationer främjas
  i unionens vetenskapliga, samhälleliga, ekonomiska och tekniska intresse
  . Genomförandet av programmet bör överensstämma med de åtgärder som antas i enlighet med artiklarna 75 och 215 i EUF-fördraget och bör vara förenliga med internationell rätt. När det gäller åtgärder med anknytning till unionens strategiska tillgångar, intressen, oberoende eller säkerhet får deltagande i särskilda åtgärder inom programmet begränsas till enbart enheter som är etablerade i medlemsstaterna, eller till enheter som är etablerade i särskilt angivna associerade länder eller tredjeländer utöver medlemsstaterna.

Ändring 49

Förslag till förordning

Skäl 41

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (41) | Med tanke på betydelsen av att ta itu med klimatförändringar i linje med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling kommer detta program att bidra till att integrera klimatfrågor och
  till uppnåendet
  av
  det övergripande målet
  att
  25 %
  av
  utgifterna
  i 
  EU-budgeten ska bidra till klimatmålen
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(41)

Med tanke på betydelsen av att ta itu med klimatförändringar i linje med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling kommer detta program att bidra till att integrera klimatfrågor och
  till uppnåendet
  av
  det övergripande målet
  att
  25 %
  av
  utgifterna
  i 
  EU-budgeten ska bidra till klimatmålen
  .

| (41) | Klimatförändringarna är en av de största och viktigaste globala samhällsutmaningarna och
  med tanke på betydelsen av att ta itu med klimatförändringar i linje med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling kommer detta program att bidra
  med minst 35 % av sina utgifter
  till
  uppnåendet av klimatmålen på lämpligt sätt, som ett led i EU:s allmänna mål
  att integrera klimatfrågor och
  att anslå 30 % av EU-budgeten. För att övervaka och kontrollera detta mål måste alla klimatrelaterade utgifter registreras för alla EU-budgetprogram, och utgifterna måste återspeglas i lämpliga delar
  av
  arbetsprogrammen. De beräknade utgifterna för särskild teknik inom ren energiteknik bör delas upp för att säkerställa internationell jämförbarhet. I enlighet med Europeiska revisionsrättens rekommendationer [rapport 31/2016], bör mekanismer för integrering av klimatåtgärder i rapporteringen i efterhand skilja mellan begränsning och anpassning. |
| --- | --- |

(41)

Klimatförändringarna är en av de största och viktigaste globala samhällsutmaningarna och
  med tanke på betydelsen av att ta itu med klimatförändringar i linje med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling kommer detta program att bidra
  med minst 35 % av sina utgifter
  till
  uppnåendet av klimatmålen på lämpligt sätt, som ett led i EU:s allmänna mål
  att integrera klimatfrågor och
  att anslå 30 % av EU-budgeten. För att övervaka och kontrollera detta mål måste alla klimatrelaterade utgifter registreras för alla EU-budgetprogram, och utgifterna måste återspeglas i lämpliga delar
  av
  arbetsprogrammen. De beräknade utgifterna för särskild teknik inom ren energiteknik bör delas upp för att säkerställa internationell jämförbarhet. I enlighet med Europeiska revisionsrättens rekommendationer [rapport 31/2016], bör mekanismer för integrering av klimatåtgärder i rapporteringen i efterhand skilja mellan begränsning och anpassning.

Ändring 50

Förslag till förordning

Skäl 43

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (43) | Användning av känslig bakgrundsinformation eller åtkomst för otillbörliga personer till känsliga resultat kan få negativa konsekvenser för unionens intressen eller en eller flera medlemsstaters intressen. Hanteringen av konfidentiella uppgifter och säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter bör regleras av all relevant unionsrätt, inbegripet institutionernas interna regler såsom kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 som fastställer säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(43)

Användning av känslig bakgrundsinformation eller åtkomst för otillbörliga personer till känsliga resultat kan få negativa konsekvenser för unionens intressen eller en eller flera medlemsstaters intressen. Hanteringen av konfidentiella uppgifter och säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter bör regleras av all relevant unionsrätt, inbegripet institutionernas interna regler såsom kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 som fastställer säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

| (43) | Användning av känslig bakgrundsinformation eller åtkomst för otillbörliga personer till känsliga resultat
  och forskningsdata
  kan få negativa konsekvenser för unionens intressen eller en eller flera medlemsstaters intressen. Hanteringen av konfidentiella uppgifter och säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter bör regleras av all relevant unionsrätt, inbegripet institutionernas interna regler såsom kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 som fastställer säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. |
| --- | --- |

(43)

Användning av känslig bakgrundsinformation eller åtkomst för otillbörliga personer till känsliga resultat
  och forskningsdata
  kan få negativa konsekvenser för unionens intressen eller en eller flera medlemsstaters intressen. Hanteringen av konfidentiella uppgifter och säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter bör regleras av all relevant unionsrätt, inbegripet institutionernas interna regler såsom kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 som fastställer säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

Ändring 51

Förslag till förordning

Skäl 44

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (44) | Det är nödvändigt att fastställa minimikrav för deltagande, både som en allmän regel där konsortiet bör ta med minst en rättslig enhet från en medlemsstat, och med hänsyn till särdragen hos en särskild typ av åtgärder inom programmet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(44)

Det är nödvändigt att fastställa minimikrav för deltagande, både som en allmän regel där konsortiet bör ta med minst en rättslig enhet från en medlemsstat, och med hänsyn till särdragen hos en särskild typ av åtgärder inom programmet.

utgår

Ändring 52

Förslag till förordning

Skäl 45

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (45) | Det är
  lämpligt
  att fastställa villkoren för unionsfinansiering för deltagare i åtgärder inom programmet.
  För att skapa ytterligare förenkling bör
  bidrag
  genomföras
  med beaktande av
  alla former av
  bidrag
  som anges i budgetförordningen, inklusive
  klumpsummor, schablonbelopp och enhetskostnader. |

Kommissionens förslag

Ändring

(45)

Det är
  lämpligt
  att fastställa villkoren för unionsfinansiering för deltagare i åtgärder inom programmet.
  För att skapa ytterligare förenkling bör
  bidrag
  genomföras
  med beaktande av
  alla former av
  bidrag
  som anges i budgetförordningen, inklusive
  klumpsummor, schablonbelopp och enhetskostnader.

| (45) | Det är
  nödvändigt
  att fastställa villkoren för unionsfinansiering för deltagare i åtgärder inom programmet. Bidrag
  kommer att vara den huvudsakliga finansieringstypen inom programmet. Andra typer av finansiering bör väljas ut utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas särskilda mål och leverera resultat,
  med beaktande av
  framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande regelefterlevnad. När det gäller
  bidrag
  ska hänsyn tas till
  klumpsummor, schablonsatser och
  skalor för
  enhetskostnader
  , i enlighet med budgetförordningen och för att skapa ytterligare förenkling
  .
  Innan ett nytt system för kostnadsersättning kan anses utgöra en verklig förenkling för stödmottagarna bör en omfattande utvärdering med ett positivt resultat göras. |
| --- | --- |

(45)

Det är
  nödvändigt
  att fastställa villkoren för unionsfinansiering för deltagare i åtgärder inom programmet. Bidrag
  kommer att vara den huvudsakliga finansieringstypen inom programmet. Andra typer av finansiering bör väljas ut utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas särskilda mål och leverera resultat,
  med beaktande av
  framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande regelefterlevnad. När det gäller
  bidrag
  ska hänsyn tas till
  klumpsummor, schablonsatser och
  skalor för
  enhetskostnader
  , i enlighet med budgetförordningen och för att skapa ytterligare förenkling
  .
  Innan ett nytt system för kostnadsersättning kan anses utgöra en verklig förenkling för stödmottagarna bör en omfattande utvärdering med ett positivt resultat göras.

Ändring 53

Förslag till förordning

Skäl 46

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (46) | Finansieringsgraderna i denna förordning anges som maximinivåer för att följa principen om samfinansiering. |

Kommissionens förslag

Ändring

(46)

Finansieringsgraderna i denna förordning anges som maximinivåer för att följa principen om samfinansiering.

utgår

Ändring 54

Förslag till förordning

Skäl 47

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (47) | I enlighet med budgetförordningen bör programmet tillhandahålla en bas för en ökad acceptans av stödmottagarnas sedvanliga praxis för redovisning av personalkostnader och enhetskostnader avseende internt fakturerade varor och tjänster. |

Kommissionens förslag

Ändring

(47)

I enlighet med budgetförordningen bör programmet tillhandahålla en bas för en ökad acceptans av stödmottagarnas sedvanliga praxis för redovisning av personalkostnader och enhetskostnader avseende internt fakturerade varor och tjänster.

| (47) | I enlighet med budgetförordningen bör programmet tillhandahålla en bas för en ökad acceptans av stödmottagarnas sedvanliga praxis för redovisning av personalkostnader och enhetskostnader avseende internt fakturerade varor och tjänster.
  Enhetskostnader för internt fakturerade varor och tjänster, där direkta och indirekta kostnader kombineras, bör vara ett alternativ som alla stödmottagare kan välja. Kostnader som beräknas med hjälp av fördelningsnycklar bör vara stödberättigande. |
| --- | --- |

(47)

I enlighet med budgetförordningen bör programmet tillhandahålla en bas för en ökad acceptans av stödmottagarnas sedvanliga praxis för redovisning av personalkostnader och enhetskostnader avseende internt fakturerade varor och tjänster.
  Enhetskostnader för internt fakturerade varor och tjänster, där direkta och indirekta kostnader kombineras, bör vara ett alternativ som alla stödmottagare kan välja. Kostnader som beräknas med hjälp av fördelningsnycklar bör vara stödberättigande.

Ändring 55

Förslag till förordning

Skäl 48

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (48) | Det nuvarande systemet för ersättning av faktiska personalkostnader bör förenklas ytterligare utifrån den princip om projektbaserad ersättning som utvecklats inom ramen för Horisont 2020 och som är bättre anpassad till budgetförordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(48)

Det nuvarande systemet för ersättning av faktiska personalkostnader bör förenklas ytterligare utifrån den princip om projektbaserad ersättning som utvecklats inom ramen för Horisont 2020 och som är bättre anpassad till budgetförordningen.

| (48) | Det nuvarande systemet för ersättning av faktiska personalkostnader bör förenklas ytterligare utifrån den princip om projektbaserad ersättning som utvecklats inom ramen för Horisont 2020 och som är bättre anpassad till budgetförordningen
  , och bör som en allmän princip syfta till lika lön för lika arbete och till att minska lönegapet mellan forskare från EU som är involverade i programmet
  . |
| --- | --- |

(48)

Det nuvarande systemet för ersättning av faktiska personalkostnader bör förenklas ytterligare utifrån den princip om projektbaserad ersättning som utvecklats inom ramen för Horisont 2020 och som är bättre anpassad till budgetförordningen
  , och bör som en allmän princip syfta till lika lön för lika arbete och till att minska lönegapet mellan forskare från EU som är involverade i programmet
  .

Ändring 56

Förslag till förordning

Skäl 50

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (50) | Det bör fastställas regler för utnyttjande och spridning av resultat för att säkerställa att stödmottagarna skyddar, utnyttjar, sprider och ger åtkomst till dessa resultat, beroende på vad som gäller. Större tonvikt bör läggas på utnyttjande av resultaten, särskilt i unionen. Stödmottagarna bör uppdatera sina planer avseende utnyttjande och spridning av resultaten under åtgärdens genomförande
  och efter dess slutförande
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(50)

Det bör fastställas regler för utnyttjande och spridning av resultat för att säkerställa att stödmottagarna skyddar, utnyttjar, sprider och ger åtkomst till dessa resultat, beroende på vad som gäller. Större tonvikt bör läggas på utnyttjande av resultaten, särskilt i unionen. Stödmottagarna bör uppdatera sina planer avseende utnyttjande och spridning av resultaten under åtgärdens genomförande
  och efter dess slutförande
  .

| (50) | Det bör fastställas regler för utnyttjande och spridning av resultat för att säkerställa att stödmottagarna skyddar, utnyttjar, sprider och ger åtkomst till dessa resultat, beroende på vad som gäller
  , med hänsyn till de legitima intressena hos stödmottagarna och andra begränsningar, t.ex. dataskyddsregler, integritets- och säkerhetsregler samt immateriella rättigheter, sekretess, eller unionens globala ekonomiska konkurrenskraft
  . Större tonvikt bör läggas på utnyttjande av resultaten, särskilt i unionen. Stödmottagarna bör uppdatera sina planer avseende utnyttjande och spridning av resultaten under åtgärdens genomförande. |
| --- | --- |

(50)

Det bör fastställas regler för utnyttjande och spridning av resultat för att säkerställa att stödmottagarna skyddar, utnyttjar, sprider och ger åtkomst till dessa resultat, beroende på vad som gäller
  , med hänsyn till de legitima intressena hos stödmottagarna och andra begränsningar, t.ex. dataskyddsregler, integritets- och säkerhetsregler samt immateriella rättigheter, sekretess, eller unionens globala ekonomiska konkurrenskraft
  . Större tonvikt bör läggas på utnyttjande av resultaten, särskilt i unionen. Stödmottagarna bör uppdatera sina planer avseende utnyttjande och spridning av resultaten under åtgärdens genomförande.

Ändring 57

Förslag till förordning

Skäl 51

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (51) | De viktigaste inslagen i systemet för utvärdering och urval av förslag i det föregående programmet Horisont 2020, med dess särskilda fokus på spetskompetens, bör bibehållas. Förslagen bör även fortsättningsvis väljas ut på grundval av den utvärdering som gjorts av oberoende experter. I tillämpliga fall bör behovet att säkerställa en övergripande enhetlighet i projektportföljen beaktas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(51)

De viktigaste inslagen i systemet för utvärdering och urval av förslag i det föregående programmet Horisont 2020, med dess särskilda fokus på spetskompetens, bör bibehållas. Förslagen bör även fortsättningsvis väljas ut på grundval av den utvärdering som gjorts av oberoende experter. I tillämpliga fall bör behovet att säkerställa en övergripande enhetlighet i projektportföljen beaktas.

| (51) | De viktigaste inslagen i systemet för utvärdering och urval av förslag i det föregående programmet Horisont 2020, med dess särskilda fokus på spetskompetens
  och kriterierna ”effekt” och ”genomförandets kvalitet och effektivitet”
  , bör bibehållas. Förslagen bör även fortsättningsvis väljas ut på grundval av den utvärdering som gjorts av oberoende experter
  från så många medlemsstater som möjligt. Kommissionen bör anordna anonym utvärdering när så är lämpligt och analysera resultaten för att undvika snedvridet urval
  . I tillämpliga fall bör behovet att säkerställa en övergripande enhetlighet i projektportföljen beaktas
  av oberoende experter
  . |
| --- | --- |

(51)

De viktigaste inslagen i systemet för utvärdering och urval av förslag i det föregående programmet Horisont 2020, med dess särskilda fokus på spetskompetens
  och kriterierna ”effekt” och ”genomförandets kvalitet och effektivitet”
  , bör bibehållas. Förslagen bör även fortsättningsvis väljas ut på grundval av den utvärdering som gjorts av oberoende experter
  från så många medlemsstater som möjligt. Kommissionen bör anordna anonym utvärdering när så är lämpligt och analysera resultaten för att undvika snedvridet urval
  . I tillämpliga fall bör behovet att säkerställa en övergripande enhetlighet i projektportföljen beaktas
  av oberoende experter
  .

Ändring 58

Förslag till förordning

Skäl 52

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (52) | Man bör
  eftersträva en utökad
  ömsesidig tillit till revisioner och bedömningar
  – även
  med andra EU-program – för att minska den administrativa bördan för stödmottagare av EU-medel. Ömsesidig tillit bör uttryckligen föreskrivas genom att även andra stödjande faktorer, t.ex. revisioner av system och processer, beaktas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(52)

Man bör
  eftersträva en utökad
  ömsesidig tillit till revisioner och bedömningar
  – även
  med andra EU-program – för att minska den administrativa bördan för stödmottagare av EU-medel. Ömsesidig tillit bör uttryckligen föreskrivas genom att även andra stödjande faktorer, t.ex. revisioner av system och processer, beaktas.

| (52) | Man bör
  för alla delar av programmet tillämpa systematisk
  ömsesidig tillit till revisioner och bedömningar med andra EU-program
  , i enlighet med artikel 127 i budgetförordningen,
  för att minska den administrativa bördan för stödmottagare av EU-medel. Ömsesidig tillit bör uttryckligen föreskrivas genom att även andra stödjande faktorer, t.ex. revisioner av system och processer, beaktas. |
| --- | --- |

(52)

Man bör
  för alla delar av programmet tillämpa systematisk
  ömsesidig tillit till revisioner och bedömningar med andra EU-program
  , i enlighet med artikel 127 i budgetförordningen,
  för att minska den administrativa bördan för stödmottagare av EU-medel. Ömsesidig tillit bör uttryckligen föreskrivas genom att även andra stödjande faktorer, t.ex. revisioner av system och processer, beaktas.

Ändring 59

Förslag till förordning

Skäl 53

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (53) | Särskilda utmaningar inom forskning och innovation bör hanteras med hjälp av pristävlingar, inklusive allmänna eller gemensamma tävlingar när så är lämpligt, organiserade av kommissionen eller finansieringsorganet tillsammans med andra unionsorgan, tredjeländer, internationella organisationer eller icke vinstdrivande rättsliga enheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(53)

Särskilda utmaningar inom forskning och innovation bör hanteras med hjälp av pristävlingar, inklusive allmänna eller gemensamma tävlingar när så är lämpligt, organiserade av kommissionen eller finansieringsorganet tillsammans med andra unionsorgan, tredjeländer, internationella organisationer eller icke vinstdrivande rättsliga enheter.

| (53) | Särskilda utmaningar inom forskning och innovation bör hanteras med hjälp av pristävlingar, inklusive allmänna eller gemensamma tävlingar när så är lämpligt, organiserade av kommissionen eller finansieringsorganet tillsammans med andra unionsorgan, tredjeländer, internationella organisationer eller icke vinstdrivande rättsliga enheter.
  Priser bör särskilt tilldelas projekt som lockar forskare till länder som omfattas av bredare deltagande samt till framgångsrika projekt för att öka deras synlighet och för att i högre grad marknadsföra unionsfinansierade åtgärder. |
| --- | --- |

(53)

Särskilda utmaningar inom forskning och innovation bör hanteras med hjälp av pristävlingar, inklusive allmänna eller gemensamma tävlingar när så är lämpligt, organiserade av kommissionen eller finansieringsorganet tillsammans med andra unionsorgan, tredjeländer, internationella organisationer eller icke vinstdrivande rättsliga enheter.
  Priser bör särskilt tilldelas projekt som lockar forskare till länder som omfattas av bredare deltagande samt till framgångsrika projekt för att öka deras synlighet och för att i högre grad marknadsföra unionsfinansierade åtgärder.

Ändring 60

Förslag till förordning

Skäl 54

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (54) | Valet av finansieringstyp och genomförandemetod inom ramen för denna förordning ska göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas särskilda mål och leverera resultat. Hänsyn ska särskilt tas till kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk för bristande regelefterlevnad.
  När det gäller bidrag ska hänsyn tas till
  klumpsummor, schablonsatser och skalor för enhetskostnader. |

Kommissionens förslag

Ändring

(54)

Valet av finansieringstyp och genomförandemetod inom ramen för denna förordning ska göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas särskilda mål och leverera resultat. Hänsyn ska särskilt tas till kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk för bristande regelefterlevnad.
  När det gäller bidrag ska hänsyn tas till
  klumpsummor, schablonsatser och skalor för enhetskostnader.

| (54) | Valet av finansieringstyp och genomförandemetod inom ramen för denna förordning ska göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas särskilda mål och leverera resultat. Hänsyn ska särskilt tas till kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk för bristande regelefterlevnad.
  För detta bör
  klumpsummor, schablonsatser och skalor för enhetskostnader
  beaktas
  . |
| --- | --- |

(54)

Valet av finansieringstyp och genomförandemetod inom ramen för denna förordning ska göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas särskilda mål och leverera resultat. Hänsyn ska särskilt tas till kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk för bristande regelefterlevnad.
  För detta bör
  klumpsummor, schablonsatser och skalor för enhetskostnader
  beaktas
  .

Ändring 61

Förslag till förordning

Artikel 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Syfte | Syfte |
| 1.   Genom denna förordning inrättas Horisont Europa – Ramprogrammet för forskning och innovation (nedan kallat programmet) och reglerna för deltagande och spridning i indirekta åtgärder inom programmet. | 1.   Genom denna förordning inrättas Horisont Europa – Ramprogrammet för forskning och innovation (nedan kallat programmet) och reglerna för deltagande och spridning i indirekta åtgärder inom programmet
  och fastställs ramarna för unionens stöd till forsknings- och innovationsverksamhet
  . |
| 2.   Här fastställs målen för programmet, budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering. | 2.   Här fastställs målen för programmet, budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering. |
| 3.   Programmet ska genomföras genom | 3.   Programmet ska genomföras genom |
| (a) | det särskilda program som inrättats genom beslut.../.../EU (25) , vilket inbegriper
  ett ekonomiskt bidrag till
  EIT, |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 1

Artikel 1

Syfte

Syfte

1.   Genom denna förordning inrättas Horisont Europa – Ramprogrammet för forskning och innovation (nedan kallat programmet) och reglerna för deltagande och spridning i indirekta åtgärder inom programmet.

1.   Genom denna förordning inrättas Horisont Europa – Ramprogrammet för forskning och innovation (nedan kallat programmet) och reglerna för deltagande och spridning i indirekta åtgärder inom programmet
  och fastställs ramarna för unionens stöd till forsknings- och innovationsverksamhet
  .

2.   Här fastställs målen för programmet, budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

2.   Här fastställs målen för programmet, budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

3.   Programmet ska genomföras genom

3.   Programmet ska genomföras genom

(a)

det särskilda program som inrättats genom beslut.../.../EU (25) , vilket inbegriper
  ett ekonomiskt bidrag till
  EIT,

25

ett ekonomiskt bidrag till

| (a) | det särskilda program som inrättats genom beslut.../.../EU (25), vilket inbegriper
  den logiska grunden och insatsområdena för
  EIT, |
| --- | --- |

(a)

det särskilda program som inrättats genom beslut.../.../EU (25), vilket inbegriper
  den logiska grunden och insatsområdena för
  EIT,

25

den logiska grunden och insatsområdena för

| (b) | det särskilda programmet för försvarsforskning, som inrättats genom förordning.../.../EU. |
| --- | --- |

(b)

det särskilda programmet för försvarsforskning, som inrättats genom förordning.../.../EU.

| (b) | det särskilda programmet för försvarsforskning, som inrättats genom förordning.../.../EU. |
| --- | --- |

(b)

det särskilda programmet för försvarsforskning, som inrättats genom förordning.../.../EU.

4.   Termerna ”Horisont Europa”, ”programmet” och ”särskilt program” som används i denna förordning avser frågor som
  bara
  är relevanta för det särskilda program som beskrivs i punkt 3
  a
  , såvida inget annat uttryckligen anges.

4.   Termerna ”Horisont Europa”, ”programmet” och ”särskilt program” som används i denna förordning avser
  inte
  frågor som är relevanta för det särskilda program som beskrivs i punkt 3
  b
  , såvida inget annat uttryckligen anges.

4a.
     
  EIT ska genomföra programmet i enlighet med den strategiska forsknings- och innovationsplanen och EIT:s strategiska innovationsprogram för perioden 2021–2027, med förbehåll för att alla nya KI-grupper som inrättas om möjligt ska medföra ytterligare och tillräckliga budgetresurser och inte undergräva målen och åtagandena för de befintliga KI-grupperna.

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2

Artikel 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Definitioner | Definitioner |
| I denna förordning gäller följande definitioner: | I denna förordning gäller följande definitioner: |
| (1) | forskningsinfrastrukturer: anläggningar som tillhandahåller resurser och tjänster som forskarvärlden använder för att bedriva forskning och främja innovation inom sina områden. Denna definition inbegriper mänskliga resurser och den omfattar viktig utrustning eller instrumentuppsättningar, kunskapsrelaterade resurser i form av t.ex. samlingar, arkiv eller infrastrukturer för vetenskapliga data, datasystem, kommunikationsnät och all annan infrastruktur av unik karaktär som är öppen för externa användare och som är av avgörande vikt för att uppnå spetskompetens inom forskning och innovation. De kan i tillämpliga fall också användas utanför forskningen, exempelvis inom undervisning eller offentliga tjänster, och de kan vara enstaka, virtuella eller distribuerade. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 2

Artikel 2

Definitioner

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

I denna förordning gäller följande definitioner:

(1)

forskningsinfrastrukturer: anläggningar som tillhandahåller resurser och tjänster som forskarvärlden använder för att bedriva forskning och främja innovation inom sina områden. Denna definition inbegriper mänskliga resurser och den omfattar viktig utrustning eller instrumentuppsättningar, kunskapsrelaterade resurser i form av t.ex. samlingar, arkiv eller infrastrukturer för vetenskapliga data, datasystem, kommunikationsnät och all annan infrastruktur av unik karaktär som är öppen för externa användare och som är av avgörande vikt för att uppnå spetskompetens inom forskning och innovation. De kan i tillämpliga fall också användas utanför forskningen, exempelvis inom undervisning eller offentliga tjänster, och de kan vara enstaka, virtuella eller distribuerade.

| (1) | forskningsinfrastrukturer: anläggningar som tillhandahåller resurser och tjänster som forskarvärlden använder för att bedriva forskning och främja innovation inom sina områden. Denna definition inbegriper mänskliga resurser och den omfattar viktig utrustning eller instrumentuppsättningar,
  särskilt sådana som erhåller stöd genom andra EU-fonder enligt bilaga IV,
  kunskapsrelaterade resurser i form av t.ex. samlingar, arkiv eller infrastrukturer för vetenskapliga data, datasystem, kommunikationsnät och all annan infrastruktur av unik karaktär som är öppen för externa användare och som är av avgörande vikt för att uppnå spetskompetens inom forskning och innovation. De kan i tillämpliga fall också användas utanför forskningen, exempelvis inom undervisning eller offentliga tjänster, och de kan vara enstaka, virtuella eller distribuerade. |
| --- | --- |

(1)

forskningsinfrastrukturer: anläggningar som tillhandahåller resurser och tjänster som forskarvärlden använder för att bedriva forskning och främja innovation inom sina områden. Denna definition inbegriper mänskliga resurser och den omfattar viktig utrustning eller instrumentuppsättningar,
  särskilt sådana som erhåller stöd genom andra EU-fonder enligt bilaga IV,
  kunskapsrelaterade resurser i form av t.ex. samlingar, arkiv eller infrastrukturer för vetenskapliga data, datasystem, kommunikationsnät och all annan infrastruktur av unik karaktär som är öppen för externa användare och som är av avgörande vikt för att uppnå spetskompetens inom forskning och innovation. De kan i tillämpliga fall också användas utanför forskningen, exempelvis inom undervisning eller offentliga tjänster, och de kan vara enstaka, virtuella eller distribuerade.

särskilt sådana som erhåller stöd genom andra EU-fonder enligt bilaga IV,

| (2) | strategi för smart specialisering: samma innebörd som ”strategi för smart specialisering” enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (26); strategin ska också uppfylla de nödvändiga villkor som anges i förordning (EU) XX [förordningen om gemensamma bestämmelser]. |
| --- | --- |

(2)

strategi för smart specialisering: samma innebörd som ”strategi för smart specialisering” enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (26); strategin ska också uppfylla de nödvändiga villkor som anges i förordning (EU) XX [förordningen om gemensamma bestämmelser].

26

| (2) | strategi för smart specialisering: samma innebörd som ”strategi för smart specialisering” enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (26); strategin ska också uppfylla de nödvändiga villkor som anges i förordning (EU) XX [förordningen om gemensamma bestämmelser]. |
| --- | --- |

(2)

strategi för smart specialisering: samma innebörd som ”strategi för smart specialisering” enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (26); strategin ska också uppfylla de nödvändiga villkor som anges i förordning (EU) XX [förordningen om gemensamma bestämmelser].

26

| (3) | europeiskt partnerskap: ett initiativ där unionen tillsammans med privata och/eller offentliga partner (t.ex. näringslivet, forskningsorganisationer, organ med offentliga förvaltningsuppgifter på lokal, regional, nationell eller internationell nivå eller det civila samhällets organisationer, inbegripet stiftelser) åtar sig att gemensamt stödja utvecklingen och genomförandet av ett program för forsknings- och innovationsverksamhet, inbegripet verksamhet som gäller marknadsfrågor, lagstiftning eller policyupptag. |
| --- | --- |

(3)

europeiskt partnerskap: ett initiativ där unionen tillsammans med privata och/eller offentliga partner (t.ex. näringslivet, forskningsorganisationer, organ med offentliga förvaltningsuppgifter på lokal, regional, nationell eller internationell nivå eller det civila samhällets organisationer, inbegripet stiftelser) åtar sig att gemensamt stödja utvecklingen och genomförandet av ett program för forsknings- och innovationsverksamhet, inbegripet verksamhet som gäller marknadsfrågor, lagstiftning eller policyupptag.

| (3) | europeiskt partnerskap: ett initiativ där unionen tillsammans med privata och/eller offentliga partner (t.ex. näringslivet,
  universitet,
  forskningsorganisationer
  , inbegripet forskningsinfrastrukturer
  , organ med offentliga förvaltningsuppgifter på lokal, regional, nationell eller internationell nivå eller det civila samhällets organisationer, inbegripet
  icke-statliga organisationer och
  stiftelser)
  i förekommande fall
  åtar sig att gemensamt stödja utvecklingen och genomförandet av ett program för forsknings- och innovationsverksamhet, inbegripet
  verksamhet i enlighet med artiklarna 185 och 187 i EUF-fördraget och
  verksamhet som gäller marknadsfrågor, lagstiftning eller policyupptag. |
| --- | --- |

(3)

europeiskt partnerskap: ett initiativ där unionen tillsammans med privata och/eller offentliga partner (t.ex. näringslivet,
  universitet,
  forskningsorganisationer
  , inbegripet forskningsinfrastrukturer
  , organ med offentliga förvaltningsuppgifter på lokal, regional, nationell eller internationell nivå eller det civila samhällets organisationer, inbegripet
  icke-statliga organisationer och
  stiftelser)
  i förekommande fall
  åtar sig att gemensamt stödja utvecklingen och genomförandet av ett program för forsknings- och innovationsverksamhet, inbegripet
  verksamhet i enlighet med artiklarna 185 och 187 i EUF-fördraget och
  verksamhet som gäller marknadsfrågor, lagstiftning eller policyupptag.

universitet,

, inbegripet forskningsinfrastrukturer

icke-statliga organisationer och

i förekommande fall

verksamhet i enlighet med artiklarna 185 och 187 i EUF-fördraget och

| (4) | öppen åtkomst: tillhandahållande online av forskningsresultat från åtgärder som finansierats genom programmet, särskilt vetenskapliga publikationer och forskningsdata, utan kostnad för slutanvändaren. |
| --- | --- |

(4)

öppen åtkomst: tillhandahållande online av forskningsresultat från åtgärder som finansierats genom programmet, särskilt vetenskapliga publikationer och forskningsdata, utan kostnad för slutanvändaren.

| (4) | öppen åtkomst: tillhandahållande online av forskningsresultat från åtgärder som finansierats genom programmet, särskilt vetenskapliga publikationer och forskningsdata, utan kostnad för slutanvändaren.
  Vad gäller forskningsdata måste relevanta integritets- och säkerhetsintressen, immateriella rättigheter, sekretess, EU:s globala ekonomiska konkurrenskraft och andra legitima intressen hanteras i enlighet med principen ”så fri som möjligt och så begränsad som nödvändigt” och enligt principen om tydliga undantagsklausuler. |
| --- | --- |

(4)

öppen åtkomst: tillhandahållande online av forskningsresultat från åtgärder som finansierats genom programmet, särskilt vetenskapliga publikationer och forskningsdata, utan kostnad för slutanvändaren.
  Vad gäller forskningsdata måste relevanta integritets- och säkerhetsintressen, immateriella rättigheter, sekretess, EU:s globala ekonomiska konkurrenskraft och andra legitima intressen hanteras i enlighet med principen ”så fri som möjligt och så begränsad som nödvändigt” och enligt principen om tydliga undantagsklausuler.

Vad gäller forskningsdata måste relevanta integritets- och säkerhetsintressen, immateriella rättigheter, sekretess, EU:s globala ekonomiska konkurrenskraft och andra legitima intressen hanteras i enlighet med principen ”så fri som möjligt och så begränsad som nödvändigt” och enligt principen om tydliga undantagsklausuler.

| (5) | uppdrag: en uppsättning
  åtgärder
  som syftar till att uppnå ett mätbart mål inom en fastställd tidsram och
  att påverka
  vetenskap och teknik
  och/eller
  samhället och medborgarna
  på ett sätt
  som inte hade kunnat uppnås genom enskilda åtgärder. |
| --- | --- |

(5)

uppdrag: en uppsättning
  åtgärder
  som syftar till att uppnå ett mätbart mål inom en fastställd tidsram och
  att påverka
  vetenskap och teknik
  och/eller
  samhället och medborgarna
  på ett sätt
  som inte hade kunnat uppnås genom enskilda åtgärder.

åtgärder

att påverka

och/eller

på ett sätt

| (5) | uppdrag: en uppsättning
  spetskompetensbaserade forsknings- och innovationsåtgärder som kan vara klusteröverskridande och övergripande och
  som syftar till att uppnå ett mätbart mål inom en fastställd tidsram och
  ha en inverkan på
  vetenskap och teknik, samhället
  , beslutsfattande och/eller diplomati
  och medborgarna
  och
  som inte hade kunnat uppnås genom enskilda åtgärder. |
| --- | --- |

(5)

uppdrag: en uppsättning
  spetskompetensbaserade forsknings- och innovationsåtgärder som kan vara klusteröverskridande och övergripande och
  som syftar till att uppnå ett mätbart mål inom en fastställd tidsram och
  ha en inverkan på
  vetenskap och teknik, samhället
  , beslutsfattande och/eller diplomati
  och medborgarna
  och
  som inte hade kunnat uppnås genom enskilda åtgärder.

spetskompetensbaserade forsknings- och innovationsåtgärder som kan vara klusteröverskridande och övergripande och

ha en inverkan på

, beslutsfattande och/eller diplomati

och

| (6) | förkommersiell upphandling: upphandling av forsknings- och utvecklingstjänster med delning av risker och fördelar på marknadsvillkor och konkurrenspräglad utveckling i faser, där upphandlade forsknings- och utvecklingstjänster tydligt åtskiljs från introduktionen av slutprodukter i kommersiella mängder. |
| --- | --- |

(6)

förkommersiell upphandling: upphandling av forsknings- och utvecklingstjänster med delning av risker och fördelar på marknadsvillkor och konkurrenspräglad utveckling i faser, där upphandlade forsknings- och utvecklingstjänster tydligt åtskiljs från introduktionen av slutprodukter i kommersiella mängder.

| (6) | förkommersiell upphandling: upphandling av forsknings- och utvecklingstjänster med delning av risker och fördelar på marknadsvillkor och konkurrenspräglad utveckling i faser, där upphandlade forsknings- och utvecklingstjänster tydligt åtskiljs från introduktionen av slutprodukter i kommersiella mängder. |
| --- | --- |

(6)

förkommersiell upphandling: upphandling av forsknings- och utvecklingstjänster med delning av risker och fördelar på marknadsvillkor och konkurrenspräglad utveckling i faser, där upphandlade forsknings- och utvecklingstjänster tydligt åtskiljs från introduktionen av slutprodukter i kommersiella mängder.

| (7) | offentlig upphandling av innovativa lösningar: upphandling där en upphandlande myndighet fungerar som lanseringskund för innovativa varor eller tjänster som ännu inte är tillgängliga i stor skala på kommersiella grunder; kan omfatta konformitetstestning |
| --- | --- |

(7)

offentlig upphandling av innovativa lösningar: upphandling där en upphandlande myndighet fungerar som lanseringskund för innovativa varor eller tjänster som ännu inte är tillgängliga i stor skala på kommersiella grunder; kan omfatta konformitetstestning

| (7) | offentlig upphandling av innovativa lösningar: upphandling där en upphandlande myndighet fungerar som lanseringskund för innovativa varor eller tjänster som ännu inte är tillgängliga i stor skala på kommersiella grunder; kan omfatta konformitetstestning |
| --- | --- |

(7)

offentlig upphandling av innovativa lösningar: upphandling där en upphandlande myndighet fungerar som lanseringskund för innovativa varor eller tjänster som ännu inte är tillgängliga i stor skala på kommersiella grunder; kan omfatta konformitetstestning

| (8) | åtkomsträtt: rätt att använda resultat eller bakgrundsinformation. |
| --- | --- |

(8)

åtkomsträtt: rätt att använda resultat eller bakgrundsinformation.

| (8) | åtkomsträtt: rätt att använda resultat eller bakgrundsinformation
  på de villkor som fastställs i enlighet med denna förordning
  . |
| --- | --- |

(8)

åtkomsträtt: rätt att använda resultat eller bakgrundsinformation
  på de villkor som fastställs i enlighet med denna förordning
  .

på de villkor som fastställs i enlighet med denna förordning

| (9) | bakgrundsinformation: alla data och all know-how eller information oavsett form eller typ, konkret eller immateriell, inbegripet alla rättigheter i form av t.ex. immateriella rättigheter som i) innehas av deltagare före anslutningen till åtgärden, ii)identifieras av stödmottagarna
  skriftligen och på det sätt
  som krävs för att genomföra åtgärden eller utnyttja dess resultat. |
| --- | --- |

(9)

bakgrundsinformation: alla data och all know-how eller information oavsett form eller typ, konkret eller immateriell, inbegripet alla rättigheter i form av t.ex. immateriella rättigheter som i) innehas av deltagare före anslutningen till åtgärden, ii)identifieras av stödmottagarna
  skriftligen och på det sätt
  som krävs för att genomföra åtgärden eller utnyttja dess resultat.

skriftligen och på det sätt

| (9) | bakgrundsinformation: alla data och all know-how eller information oavsett form eller typ, konkret eller immateriell, inbegripet alla rättigheter i form av t.ex. immateriella rättigheter som i) innehas av deltagare före anslutningen till åtgärden,
  och
  ii) identifieras av stödmottagarna
  i ett skriftligt avtal
  som krävs för att genomföra åtgärden eller utnyttja dess resultat. |
| --- | --- |

(9)

bakgrundsinformation: alla data och all know-how eller information oavsett form eller typ, konkret eller immateriell, inbegripet alla rättigheter i form av t.ex. immateriella rättigheter som i) innehas av deltagare före anslutningen till åtgärden,
  och
  ii) identifieras av stödmottagarna
  i ett skriftligt avtal
  som krävs för att genomföra åtgärden eller utnyttja dess resultat.

och

i ett skriftligt avtal

| (10) | spridning: offentliggörande av resultat på lämpligt sätt (utom sådana sätt som är ett resultat av att resultaten skyddas eller utnyttjas), inbegripet genom vetenskapliga publikationer oavsett medium. |
| --- | --- |

(10)

spridning: offentliggörande av resultat på lämpligt sätt (utom sådana sätt som är ett resultat av att resultaten skyddas eller utnyttjas), inbegripet genom vetenskapliga publikationer oavsett medium.

| (10) | spridning: offentliggörande av resultat på lämpligt sätt (utom sådana sätt som är ett resultat av att resultaten skyddas eller utnyttjas), inbegripet genom vetenskapliga publikationer oavsett medium. |
| --- | --- |

(10)

spridning: offentliggörande av resultat på lämpligt sätt (utom sådana sätt som är ett resultat av att resultaten skyddas eller utnyttjas), inbegripet genom vetenskapliga publikationer oavsett medium.

| (11) | utnyttjande: användning av resultat för annan forskning och innovation än den som omfattas av åtgärden i fråga eller
  för
  att utveckla, skapa, tillverka och marknadsföra en produkt eller process eller för att skapa och tillhandahålla en tjänst eller för standardisering. |
| --- | --- |

(11)

utnyttjande: användning av resultat för annan forskning och innovation än den som omfattas av åtgärden i fråga eller
  för
  att utveckla, skapa, tillverka och marknadsföra en produkt eller process eller för att skapa och tillhandahålla en tjänst eller för standardisering.

för

| (11) | utnyttjande: användning av resultat för annan forskning och innovation än den som omfattas av åtgärden i fråga eller
  bl.a. kommersiellt utnyttjande såsom
  att utveckla, skapa, tillverka och marknadsföra en produkt eller process eller för att skapa och tillhandahålla en tjänst eller för standardisering. |
| --- | --- |

(11)

utnyttjande: användning av resultat för annan forskning och innovation än den som omfattas av åtgärden i fråga eller
  bl.a. kommersiellt utnyttjande såsom
  att utveckla, skapa, tillverka och marknadsföra en produkt eller process eller för att skapa och tillhandahålla en tjänst eller för standardisering.

bl.a. kommersiellt utnyttjande såsom

| (12) | rättvisa och rimliga villkor: lämpliga villkor, inbegripet eventuella finansiella villkor eller villkor för licensavgiftsfrihet, med beaktande av de särskilda omständigheterna kring begäran om åtkomst, till exempel det faktiska eller potentiella värdet av de resultat eller den bakgrundsinformation som begäran gäller och/eller räckvidden, varaktigheten eller andra parametrar för det planerade utnyttjandet. |
| --- | --- |

(12)

rättvisa och rimliga villkor: lämpliga villkor, inbegripet eventuella finansiella villkor eller villkor för licensavgiftsfrihet, med beaktande av de särskilda omständigheterna kring begäran om åtkomst, till exempel det faktiska eller potentiella värdet av de resultat eller den bakgrundsinformation som begäran gäller och/eller räckvidden, varaktigheten eller andra parametrar för det planerade utnyttjandet.

| (12) | rättvisa och rimliga villkor: lämpliga villkor, inbegripet eventuella finansiella villkor eller villkor för licensavgiftsfrihet, med beaktande av de särskilda omständigheterna kring begäran om åtkomst, till exempel det faktiska eller potentiella värdet av de resultat eller den bakgrundsinformation som begäran gäller och/eller räckvidden, varaktigheten eller andra parametrar för det planerade utnyttjandet. |
| --- | --- |

(12)

rättvisa och rimliga villkor: lämpliga villkor, inbegripet eventuella finansiella villkor eller villkor för licensavgiftsfrihet, med beaktande av de särskilda omständigheterna kring begäran om åtkomst, till exempel det faktiska eller potentiella värdet av de resultat eller den bakgrundsinformation som begäran gäller och/eller räckvidden, varaktigheten eller andra parametrar för det planerade utnyttjandet.

| (13) | finansieringsorgan: ett organ eller en organisation, utom kommissionen, enligt vad som avses i artikel 62.1 c i budgetförordningen, till vilket kommissionen har anförtrott uppgifter som avser budgetgenomförande inom ramen för programmet. |
| --- | --- |

(13)

finansieringsorgan: ett organ eller en organisation, utom kommissionen, enligt vad som avses i artikel 62.1 c i budgetförordningen, till vilket kommissionen har anförtrott uppgifter som avser budgetgenomförande inom ramen för programmet.

| (13) | finansieringsorgan: ett organ eller en organisation, utom kommissionen, enligt vad som avses i artikel 62.1 c i budgetförordningen, till vilket kommissionen har anförtrott uppgifter som avser budgetgenomförande inom ramen för programmet. |
| --- | --- |

(13)

finansieringsorgan: ett organ eller en organisation, utom kommissionen, enligt vad som avses i artikel 62.1 c i budgetförordningen, till vilket kommissionen har anförtrott uppgifter som avser budgetgenomförande inom ramen för programmet.

| (14) | internationell europeisk forskningsorganisation: internationell organisation i vilken merparten av medlemmarna är medlemsstater eller associerade länder och vars huvudsyfte är att främja vetenskapligt och tekniskt samarbete i Europa. |
| --- | --- |

(14)

internationell europeisk forskningsorganisation: internationell organisation i vilken merparten av medlemmarna är medlemsstater eller associerade länder och vars huvudsyfte är att främja vetenskapligt och tekniskt samarbete i Europa.

| (14) | internationell europeisk forskningsorganisation: internationell organisation i vilken merparten av medlemmarna är medlemsstater eller associerade länder och vars huvudsyfte är att främja vetenskapligt och tekniskt samarbete i Europa. |
| --- | --- |

(14)

internationell europeisk forskningsorganisation: internationell organisation i vilken merparten av medlemmarna är medlemsstater eller associerade länder och vars huvudsyfte är att främja vetenskapligt och tekniskt samarbete i Europa.

| (15) | rättslig enhet: varje fysisk eller juridisk person som inrättats och erkänts som sådan enligt nationell rätt, unionsrätt eller internationell rätt, som har rättskapacitet och som för egen räkning kan utöva rättigheter och ha skyldigheter, eller en enhet som saknar rättskapacitet i enlighet med artikel 197.2 c i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(15)

rättslig enhet: varje fysisk eller juridisk person som inrättats och erkänts som sådan enligt nationell rätt, unionsrätt eller internationell rätt, som har rättskapacitet och som för egen räkning kan utöva rättigheter och ha skyldigheter, eller en enhet som saknar rättskapacitet i enlighet med artikel 197.2 c i budgetförordningen.

| (15) | rättslig enhet: varje fysisk eller juridisk person som inrättats och erkänts som sådan enligt nationell rätt, unionsrätt eller internationell rätt, som har rättskapacitet och som för egen räkning kan utöva rättigheter och ha skyldigheter, eller en enhet som saknar rättskapacitet i enlighet med artikel 197.2 c i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(15)

rättslig enhet: varje fysisk eller juridisk person som inrättats och erkänts som sådan enligt nationell rätt, unionsrätt eller internationell rätt, som har rättskapacitet och som för egen räkning kan utöva rättigheter och ha skyldigheter, eller en enhet som saknar rättskapacitet i enlighet med artikel 197.2 c i budgetförordningen.

| (15a) | länder som omfattas av bredare deltagande: länder som har fastställts genom den sammansatta indikatorn spetsforskningskompetens (FoU-intensitet, spetskompetens inom vetenskap och teknik, ekonomins kunskapsintensitet, hög- och medelteknologiska produkters bidrag till handelsbalansen) och med en korrigerande tröskel på 70 % av genomsnittet i EU

   (26a)

  . |
| --- | --- |

(15a)

(15a)

länder som omfattas av bredare deltagande: länder som har fastställts genom den sammansatta indikatorn spetsforskningskompetens (FoU-intensitet, spetskompetens inom vetenskap och teknik, ekonomins kunskapsintensitet, hög- och medelteknologiska produkters bidrag till handelsbalansen) och med en korrigerande tröskel på 70 % av genomsnittet i EU

26a

.

| (16) | icke vinstdrivande rättslig enhet: en rättslig enhet som genom sin rättsliga form saknar vinstsyfte eller som har en rättslig eller lagstadgad skyldighet att inte dela ut vinster till sina aktieägare eller enskilda medlemmar. |
| --- | --- |

(16)

icke vinstdrivande rättslig enhet: en rättslig enhet som genom sin rättsliga form saknar vinstsyfte eller som har en rättslig eller lagstadgad skyldighet att inte dela ut vinster till sina aktieägare eller enskilda medlemmar.

| (16) | icke vinstdrivande rättslig enhet: en rättslig enhet som genom sin rättsliga form saknar vinstsyfte eller som har en rättslig eller lagstadgad skyldighet att inte dela ut vinster till sina aktieägare eller enskilda medlemmar. |
| --- | --- |

(16)

icke vinstdrivande rättslig enhet: en rättslig enhet som genom sin rättsliga form saknar vinstsyfte eller som har en rättslig eller lagstadgad skyldighet att inte dela ut vinster till sina aktieägare eller enskilda medlemmar.

| (17) | medelstora börsnoterade företag: företag som inte är mikroföretag eller små eller medelstora företag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (27) och som har högst 3 000 anställda, där personalens storlek beräknas i enlighet med artiklarna 3, 4, 5 och 6 i avdelning I i bilagan till den rekommendationen. |
| --- | --- |

(17)

medelstora börsnoterade företag: företag som inte är mikroföretag eller små eller medelstora företag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (27) och som har högst 3 000 anställda, där personalens storlek beräknas i enlighet med artiklarna 3, 4, 5 och 6 i avdelning I i bilagan till den rekommendationen.

27

| (17) | medelstora börsnoterade företag: företag som inte är mikroföretag eller små eller medelstora företag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (27) och som har högst 3 000 anställda, där personalens storlek beräknas i enlighet med artiklarna 3, 4, 5 och 6 i avdelning I i bilagan till den rekommendationen. |
| --- | --- |

(17)

medelstora börsnoterade företag: företag som inte är mikroföretag eller små eller medelstora företag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (27) och som har högst 3 000 anställda, där personalens storlek beräknas i enlighet med artiklarna 3, 4, 5 och 6 i avdelning I i bilagan till den rekommendationen.

27

| (18) | resultat:
  alla konkreta
  eller
  immateriella resultat
  av åtgärden, t.ex. data, know-how eller information, oavsett form eller typ, oavsett om de kan skyddas eller ej, samt alla tillhörande rättigheter, inbegripet immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

(18)

resultat:
  alla konkreta
  eller
  immateriella resultat
  av åtgärden, t.ex. data, know-how eller information, oavsett form eller typ, oavsett om de kan skyddas eller ej, samt alla tillhörande rättigheter, inbegripet immateriella rättigheter.

alla konkreta

immateriella resultat

| (18) | resultat:
  all konkret
  eller
  immateriell output
  av åtgärden, t.ex. data, know-how eller information, oavsett form eller typ, oavsett om de kan skyddas eller ej, samt alla tillhörande rättigheter, inbegripet immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

(18)

resultat:
  all konkret
  eller
  immateriell output
  av åtgärden, t.ex. data, know-how eller information, oavsett form eller typ, oavsett om de kan skyddas eller ej, samt alla tillhörande rättigheter, inbegripet immateriella rättigheter.

all konkret

immateriell output

| (19) | spetskompetensstämpel: en certifierad märkning som visar att en ansökan som inlämnats i en ansökningsomgång överträffar alla tröskelvärden som anges i arbetsprogrammet men inte kan finansieras på grund av brist på budgetmedel för den berörda ansökningsomgången i arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

(19)

spetskompetensstämpel: en certifierad märkning som visar att en ansökan som inlämnats i en ansökningsomgång överträffar alla tröskelvärden som anges i arbetsprogrammet men inte kan finansieras på grund av brist på budgetmedel för den berörda ansökningsomgången i arbetsprogrammet.

| (19) | spetskompetensstämpel: en certifierad märkning som visar att en ansökan som inlämnats i en ansökningsomgång överträffar alla tröskelvärden som anges i arbetsprogrammet men inte kan finansieras på grund av brist på budgetmedel för den berörda ansökningsomgången i arbetsprogrammet
  , men som skulle kunna få stöd från andra EU-finansieringskällor eller nationella finansieringskällor
  . |
| --- | --- |

(19)

spetskompetensstämpel: en certifierad märkning som visar att en ansökan som inlämnats i en ansökningsomgång överträffar alla tröskelvärden som anges i arbetsprogrammet men inte kan finansieras på grund av brist på budgetmedel för den berörda ansökningsomgången i arbetsprogrammet
  , men som skulle kunna få stöd från andra EU-finansieringskällor eller nationella finansieringskällor
  .

, men som skulle kunna få stöd från andra EU-finansieringskällor eller nationella finansieringskällor

| (19a) | strategisk forsknings- och innovationsplan: en handling som antas genom en delegerad akt vartannat år som ett komplement till det särskilda programmet och efter ett brett obligatoriskt flerpartssamråd med medlemsstaterna, Europaparlamentet och berörda parter inom forskning, utveckling och innovation, inbegripet det civila samhället. Planen fastställer prioriteringar, instrument och lämpliga åtgärds- och genomförandeformer och lägger därmed en grund för utformningen av arbetsprogrammen. Den innehåller i synnerhet utvalda uppdrag, nyinrättade eller löpande avtalsmässiga eller institutionella partnerskap, flaggskepp inom framtida och ny teknik samt KI-grupper. |
| --- | --- |

(19a)

(19a)

strategisk forsknings- och innovationsplan: en handling som antas genom en delegerad akt vartannat år som ett komplement till det särskilda programmet och efter ett brett obligatoriskt flerpartssamråd med medlemsstaterna, Europaparlamentet och berörda parter inom forskning, utveckling och innovation, inbegripet det civila samhället. Planen fastställer prioriteringar, instrument och lämpliga åtgärds- och genomförandeformer och lägger därmed en grund för utformningen av arbetsprogrammen. Den innehåller i synnerhet utvalda uppdrag, nyinrättade eller löpande avtalsmässiga eller institutionella partnerskap, flaggskepp inom framtida och ny teknik samt KI-grupper.

| (20) | arbetsprogram: ett dokument som antagits av kommissionen för genomförande av det särskilda programmet (28) i enlighet med artikel 12 i det särskilda programmet, eller ett dokument med motsvarande innehåll och struktur som antagits av ett finansieringsorgan. |
| --- | --- |

(20)

arbetsprogram: ett dokument som antagits av kommissionen för genomförande av det särskilda programmet (28) i enlighet med artikel 12 i det särskilda programmet, eller ett dokument med motsvarande innehåll och struktur som antagits av ett finansieringsorgan.

28

| (20) | arbetsprogram: ett dokument som antagits av kommissionen för genomförande av det särskilda programmet (28) i enlighet med artikel 12 i det särskilda programmet, eller ett dokument med motsvarande innehåll och struktur som antagits av ett finansieringsorgan. |
| --- | --- |

(20)

arbetsprogram: ett dokument som antagits av kommissionen för genomförande av det särskilda programmet (28) i enlighet med artikel 12 i det särskilda programmet, eller ett dokument med motsvarande innehåll och struktur som antagits av ett finansieringsorgan.

28

| (21) | återbetalningspliktigt förskott: den del av en blandfinansiering från Horisont Europa
  eller Europeiska innovationsrådet
  som motsvarar ett lån enligt avdelning X i budgetförordningen, men som tilldelas direkt av unionen utan vinstsyfte för att täcka kostnaderna för verksamhet som motsvarar en innovationsåtgärd, och som stödmottagaren ska betala tillbaka till unionen enligt de villkor som anges i avtalet. |
| --- | --- |

(21)

återbetalningspliktigt förskott: den del av en blandfinansiering från Horisont Europa
  eller Europeiska innovationsrådet
  som motsvarar ett lån enligt avdelning X i budgetförordningen, men som tilldelas direkt av unionen utan vinstsyfte för att täcka kostnaderna för verksamhet som motsvarar en innovationsåtgärd, och som stödmottagaren ska betala tillbaka till unionen enligt de villkor som anges i avtalet.

eller Europeiska innovationsrådet

| (21) | återbetalningspliktigt förskott: den del av en blandfinansiering från Horisont Europa
  -programmet
  som motsvarar ett lån enligt avdelning X i budgetförordningen, men som tilldelas direkt av unionen utan vinstsyfte för att täcka kostnaderna för verksamhet som motsvarar en innovationsåtgärd, och som stödmottagaren ska betala tillbaka till unionen enligt de villkor som anges i avtalet. |
| --- | --- |

(21)

återbetalningspliktigt förskott: den del av en blandfinansiering från Horisont Europa
  -programmet
  som motsvarar ett lån enligt avdelning X i budgetförordningen, men som tilldelas direkt av unionen utan vinstsyfte för att täcka kostnaderna för verksamhet som motsvarar en innovationsåtgärd, och som stödmottagaren ska betala tillbaka till unionen enligt de villkor som anges i avtalet.

-programmet

| (22) | avtal: en överenskommelse som kommissionen eller ett finansieringsorgan ingår med en rättslig enhet som genomför en innovations- och marknadslanseringsåtgärd och som erhåller stöd genom blandfinansiering från Horisont Europa
  eller Europeiska innovationsrådet
  . |
| --- | --- |

(22)

avtal: en överenskommelse som kommissionen eller ett finansieringsorgan ingår med en rättslig enhet som genomför en innovations- och marknadslanseringsåtgärd och som erhåller stöd genom blandfinansiering från Horisont Europa
  eller Europeiska innovationsrådet
  .

eller Europeiska innovationsrådet

| (22) | avtal: en överenskommelse som kommissionen eller ett finansieringsorgan ingår med en rättslig enhet som genomför en innovations- och marknadslanseringsåtgärd och som erhåller stöd genom blandfinansiering från Horisont Europa
  -programmet
  . |
| --- | --- |

(22)

avtal: en överenskommelse som kommissionen eller ett finansieringsorgan ingår med en rättslig enhet som genomför en innovations- och marknadslanseringsåtgärd och som erhåller stöd genom blandfinansiering från Horisont Europa
  -programmet
  .

-programmet

| (23) | säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter: säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter enligt definitionen i artikel 3 i kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 samt säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i medlemsstater, säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i tredjeländer med vilka EU har ett säkerhetsavtal och säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i internationella organisationer med vilka EU har ett säkerhetsavtal. |
| --- | --- |

(23)

säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter: säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter enligt definitionen i artikel 3 i kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 samt säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i medlemsstater, säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i tredjeländer med vilka EU har ett säkerhetsavtal och säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i internationella organisationer med vilka EU har ett säkerhetsavtal.

| (23) | säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter: säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter enligt definitionen i artikel 3 i kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 samt säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i medlemsstater, säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i tredjeländer med vilka EU har ett säkerhetsavtal och säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i internationella organisationer med vilka EU har ett säkerhetsavtal. |
| --- | --- |

(23)

säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter: säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter enligt definitionen i artikel 3 i kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 samt säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i medlemsstater, säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i tredjeländer med vilka EU har ett säkerhetsavtal och säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i internationella organisationer med vilka EU har ett säkerhetsavtal.

| (24) | blandfinansieringsinsats: åtgärder som stöds genom EU-budgeten, inbegripet blandfinansieringsinstrument i enlighet med artikel 2.6 i budgetförordningen, i vilka icke-återbetalningspliktiga former av stöd och/eller finansieringsinstrument från EU-budgeten kombineras med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansiella institutioner, kommersiella finansinstitut och investerare. |
| --- | --- |

(24)

blandfinansieringsinsats: åtgärder som stöds genom EU-budgeten, inbegripet blandfinansieringsinstrument i enlighet med artikel 2.6 i budgetförordningen, i vilka icke-återbetalningspliktiga former av stöd och/eller finansieringsinstrument från EU-budgeten kombineras med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansiella institutioner, kommersiella finansinstitut och investerare.

| (24) | blandfinansieringsinsats: åtgärder som stöds genom EU-budgeten, inbegripet blandfinansieringsinstrument i enlighet med artikel 2.6 i budgetförordningen, i vilka icke-återbetalningspliktiga former av stöd och/eller finansieringsinstrument från EU-budgeten kombineras med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansiella institutioner, kommersiella finansinstitut och investerare. |
| --- | --- |

(24)

blandfinansieringsinsats: åtgärder som stöds genom EU-budgeten, inbegripet blandfinansieringsinstrument i enlighet med artikel 2.6 i budgetförordningen, i vilka icke-återbetalningspliktiga former av stöd och/eller finansieringsinstrument från EU-budgeten kombineras med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansiella institutioner, kommersiella finansinstitut och investerare.

| (25) | blandfinansiering från Horisont Europa
  eller Europeiska innovationsrådet
  : ett enda ekonomiskt stöd till en innovations- och marknadslanseringsåtgärd, bestående av en särskild kombination av ett bidrag eller ett återbetalningspliktigt förskott och en investering i eget kapital. |
| --- | --- |

(25)

blandfinansiering från Horisont Europa
  eller Europeiska innovationsrådet
  : ett enda ekonomiskt stöd till en innovations- och marknadslanseringsåtgärd, bestående av en särskild kombination av ett bidrag eller ett återbetalningspliktigt förskott och en investering i eget kapital.

eller Europeiska innovationsrådet

| (25) | blandfinansiering från Horisont Europa
  -programmet
  : ett enda ekonomiskt stöd till en innovations- och marknadslanseringsåtgärd, bestående av en särskild kombination av ett bidrag eller ett återbetalningspliktigt förskott och en investering i eget kapital. |
| --- | --- |

(25)

blandfinansiering från Horisont Europa
  -programmet
  : ett enda ekonomiskt stöd till en innovations- och marknadslanseringsåtgärd, bestående av en särskild kombination av ett bidrag eller ett återbetalningspliktigt förskott och en investering i eget kapital.

-programmet

| (25a) | forsknings- och innovationsåtgärd: en åtgärd som huvudsakligen består i verksamhet som syftar till ny kunskap och/eller till att undersöka genomförbarheten när det gäller en ny eller förbättrad teknik, produkt, process, tjänst eller lösning. Detta kan inbegripa grundforskning och tillämpad forskning, teknikutveckling och teknikintegrering, testning och validering av en prototyp i liten skala i ett laboratorium eller en simulerad miljö. |
| --- | --- |

(25a)

(25a)

forsknings- och innovationsåtgärd: en åtgärd som huvudsakligen består i verksamhet som syftar till ny kunskap och/eller till att undersöka genomförbarheten när det gäller en ny eller förbättrad teknik, produkt, process, tjänst eller lösning. Detta kan inbegripa grundforskning och tillämpad forskning, teknikutveckling och teknikintegrering, testning och validering av en prototyp i liten skala i ett laboratorium eller en simulerad miljö.

| (25b) | innovationsåtgärd: en åtgärd som huvudsakligen består i verksamhet som är direkt inriktad på framställning av planer och förberedelser för eller ritningar till nya, ändrade eller förbättrade produkter, processer eller tjänster, eventuellt inbegripet prototyputveckling, testning, demonstration, pilotstudier, storskalig produktutvärdering och marknadsintroduktion. |
| --- | --- |

(25b)

(25b)

innovationsåtgärd: en åtgärd som huvudsakligen består i verksamhet som är direkt inriktad på framställning av planer och förberedelser för eller ritningar till nya, ändrade eller förbättrade produkter, processer eller tjänster, eventuellt inbegripet prototyputveckling, testning, demonstration, pilotstudier, storskalig produktutvärdering och marknadsintroduktion.

| (25c) | EFR-spetsforskning: ansvarig prövare-ledd forskningsverksamhet som genomförs av en eller flera stödmottagare inom ramen för EFR . |
| --- | --- |

(25c)

(25c)

EFR-spetsforskning: ansvarig prövare-ledd forskningsverksamhet som genomförs av en eller flera stödmottagare inom ramen för EFR .

| (25d) | utbildnings- och rörlighetsåtgärd: en åtgärd inriktad på att förbättra forskares färdigheter, kunskaper och karriärutsikter på grundval av rörlighet mellan länder och, om det är relevant, mellan sektorer eller discipliner. |
| --- | --- |

(25d)

(25d)

utbildnings- och rörlighetsåtgärd: en åtgärd inriktad på att förbättra forskares färdigheter, kunskaper och karriärutsikter på grundval av rörlighet mellan länder och, om det är relevant, mellan sektorer eller discipliner.

| (25e) | programsamfinansieringsåtgärd: en åtgärd för att tillhandahålla samfinansiering till ett verksamhetsprogram som inrättats och/eller genomförs av enheter som förvaltar och/eller finansierar forsknings- och innovationsprogram, undantaget unionens finansieringsorgan. |
| --- | --- |

(25e)

(25e)

programsamfinansieringsåtgärd: en åtgärd för att tillhandahålla samfinansiering till ett verksamhetsprogram som inrättats och/eller genomförs av enheter som förvaltar och/eller finansierar forsknings- och innovationsprogram, undantaget unionens finansieringsorgan.

| (25f) | förkommersiell upphandling: en åtgärd som huvudsakligen syftar till att förkommersiell upphandling genomförs av stödmottagare i form av upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter. |
| --- | --- |

(25f)

(25f)

förkommersiell upphandling: en åtgärd som huvudsakligen syftar till att förkommersiell upphandling genomförs av stödmottagare i form av upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter.

| (25 g) | offentlig upphandling av innovativa lösningar: en åtgärd som huvudsakligen syftar till att gemensam eller samordnad offentlig upphandling av innovativa lösningar genomförs av stödmottagare i form av upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter. |
| --- | --- |

(25 g)

(25 g)

offentlig upphandling av innovativa lösningar: en åtgärd som huvudsakligen syftar till att gemensam eller samordnad offentlig upphandling av innovativa lösningar genomförs av stödmottagare i form av upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter.

| (25h) | samordnings- och stödåtgärd: en åtgärd som bidrar till programmets mål, och som inte är forsknings- och innovationsverksamhet. |
| --- | --- |

(25h)

(25h)

samordnings- och stödåtgärd: en åtgärd som bidrar till programmets mål, och som inte är forsknings- och innovationsverksamhet.

| (25i) | offentlig upphandling: genomförande av de delar av programmet som rör unionens strategiska intressen och autonomi och genomförande, för kommissionens egna syften, av offentlig upphandling av studier, produkter, tjänster och kapacitet. |
| --- | --- |

(25i)

(25i)

offentlig upphandling: genomförande av de delar av programmet som rör unionens strategiska intressen och autonomi och genomförande, för kommissionens egna syften, av offentlig upphandling av studier, produkter, tjänster och kapacitet.

| (25j) | anknuten enhet: varje rättslig enhet som står under en deltagares direkta eller indirekta kontroll eller under samma direkta eller indirekta kontroll som deltagaren, eller som direkt eller indirekt kontrollerar en deltagare. |
| --- | --- |

(25j)

(25j)

anknuten enhet: varje rättslig enhet som står under en deltagares direkta eller indirekta kontroll eller under samma direkta eller indirekta kontroll som deltagaren, eller som direkt eller indirekt kontrollerar en deltagare.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3

Artikel 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Programmets mål | Programmets mål |
| 1.   Programmets allmänna mål är att uppnå vetenskapliga, ekonomiska och samhälleliga effekter av EU:s investeringar i forskning och innovation för att stärka den vetenskapliga och tekniska grunden
  för
  unionen och främja dess konkurrenskraft
  , även inom
  industrin, förverkliga EU:s strategiska prioriteringar, och bidra till att ta itu med globala utmaningar, bl.a. målen för hållbar utveckling. | 1.   Programmets allmänna mål är att uppnå vetenskapliga,
  tekniska,
  ekonomiska och samhälleliga effekter av EU:s investeringar i forskning och innovation för att stärka den europeiska vetenskapliga och tekniska grunden
  inom hela
  unionen
  , stärka det europeiska forskningsområdet
  och främja dess konkurrenskraft
  . Forskningen och
  industrin
  ska
  förverkliga EU:s strategiska prioriteringar och
  strategier,
  bidra till att ta itu med globala utmaningar, bl.a. målen för hållbar utveckling
  och Parisavtalet samt bidra till att en total investering på 3 % av BNP uppnås för investering i forskning och utveckling, i enlighet med unionens stats- och regeringschefers åtagande
  . |
| 2.   Programmet har följande särskilda mål: | 2.   Programmet har följande särskilda mål: |
| | (-a) | Att utveckla, främja och sprida vetenskaplig och teknisk spetskompetens. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 3

Artikel 3

Programmets mål

Programmets mål

1.   Programmets allmänna mål är att uppnå vetenskapliga, ekonomiska och samhälleliga effekter av EU:s investeringar i forskning och innovation för att stärka den vetenskapliga och tekniska grunden
  för
  unionen och främja dess konkurrenskraft
  , även inom
  industrin, förverkliga EU:s strategiska prioriteringar, och bidra till att ta itu med globala utmaningar, bl.a. målen för hållbar utveckling.

1.   Programmets allmänna mål är att uppnå vetenskapliga,
  tekniska,
  ekonomiska och samhälleliga effekter av EU:s investeringar i forskning och innovation för att stärka den europeiska vetenskapliga och tekniska grunden
  inom hela
  unionen
  , stärka det europeiska forskningsområdet
  och främja dess konkurrenskraft
  . Forskningen och
  industrin
  ska
  förverkliga EU:s strategiska prioriteringar och
  strategier,
  bidra till att ta itu med globala utmaningar, bl.a. målen för hållbar utveckling
  och Parisavtalet samt bidra till att en total investering på 3 % av BNP uppnås för investering i forskning och utveckling, i enlighet med unionens stats- och regeringschefers åtagande
  .

2.   Programmet har följande särskilda mål:

2.   Programmet har följande särskilda mål:

(-a)

(-a)

Att utveckla, främja och sprida vetenskaplig och teknisk spetskompetens.

Att utveckla, främja och sprida vetenskaplig och teknisk spetskompetens.

| (a) | Att främja skapande och spridning av högkvalitativ
  ny
  kunskap, kompetens, teknik och lösningar
  på
  globala utmaningar. |
| --- | --- |

(a)

Att främja skapande och spridning av högkvalitativ
  ny
  kunskap, kompetens, teknik och lösningar
  på
  globala utmaningar.

ny

på

| (a) | Att främja skapande och spridning av högkvalitativ kunskap, kompetens, teknik och lösningar
  , som bygger på både grundläggande och tillämpad forskning, för att ta itu med
  globala utmaningar
  , däribland klimatförändringarna och målen för hållbar utveckling
  . |
| --- | --- |

(a)

Att främja skapande och spridning av högkvalitativ kunskap, kompetens, teknik och lösningar
  , som bygger på både grundläggande och tillämpad forskning, för att ta itu med
  globala utmaningar
  , däribland klimatförändringarna och målen för hållbar utveckling
  .

, som bygger på både grundläggande och tillämpad forskning, för att ta itu med

, däribland klimatförändringarna och målen för hållbar utveckling

| (aa) | Att avsevärt minska forsknings- och innovationsklyftan, i synnerhet genom att öka deltagandet i Horisont Europa av medlemsstater med låga forsknings- och innovationsresultat, jämfört med tidigare ramprogram. |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

Att avsevärt minska forsknings- och innovationsklyftan, i synnerhet genom att öka deltagandet i Horisont Europa av medlemsstater med låga forsknings- och innovationsresultat, jämfört med tidigare ramprogram.

Att avsevärt minska forsknings- och innovationsklyftan, i synnerhet genom att öka deltagandet i Horisont Europa av medlemsstater med låga forsknings- och innovationsresultat, jämfört med tidigare ramprogram.

| (b) | Att stärka effekterna av forskning och innovation när det gäller att utveckla, stödja och genomföra EU-politiken och främja införandet av innovativa lösningar inom
  industri och
  samhälle
  i syfte att lösa globala problem
  . |
| --- | --- |

(b)

Att stärka effekterna av forskning och innovation när det gäller att utveckla, stödja och genomföra EU-politiken och främja införandet av innovativa lösningar inom
  industri och
  samhälle
  i syfte att lösa globala problem
  .

industri och

i syfte att lösa globala problem

| (b) | Att stärka
  EU-mervärdet av finansieringen av FoU och innovation,
  effekterna av forskning och innovation när det gäller att utveckla, stödja och genomföra EU-politiken och främja
  tillgången till och
  införandet av innovativa lösningar inom samhälle
  och EU:s industri
  . |
| --- | --- |

(b)

Att stärka
  EU-mervärdet av finansieringen av FoU och innovation,
  effekterna av forskning och innovation när det gäller att utveckla, stödja och genomföra EU-politiken och främja
  tillgången till och
  införandet av innovativa lösningar inom samhälle
  och EU:s industri
  .

EU-mervärdet av finansieringen av FoU och innovation,

tillgången till och

och EU:s industri

| (c) | Att främja alla typer av innovation
  , inklusive banbrytande innovation,
  förbättra marknadslanseringen av
  innovativa lösningar
  . |
| --- | --- |

(c)

Att främja alla typer av innovation
  , inklusive banbrytande innovation,
  förbättra marknadslanseringen av
  innovativa lösningar
  .

, inklusive banbrytande innovation,

innovativa lösningar

| (c) | Att främja alla typer av innovation och förbättra marknadslanseringen
  och utnyttjandet av FoU- och innovationsresultat särskilt inom unionen
  . |
| --- | --- |

(c)

Att främja alla typer av innovation och förbättra marknadslanseringen
  och utnyttjandet av FoU- och innovationsresultat särskilt inom unionen
  .

och utnyttjandet av FoU- och innovationsresultat särskilt inom unionen

| (d) | Att optimera programmets resultat för att
  åstadkomma större
  effekter
  inom ett förstärkt europeiskt forskningsområde
  . |
| --- | --- |

(d)

Att optimera programmets resultat för att
  åstadkomma större
  effekter
  inom ett förstärkt europeiskt forskningsområde
  .

åstadkomma större

inom ett förstärkt europeiskt forskningsområde

| (d) | Att optimera programmets resultat för att
  stärka och öka det europeiska forskningsområdets
  effekter
  och attraktivitet vad gäller FoU och innovation
  . |
| --- | --- |

(d)

Att optimera programmets resultat för att
  stärka och öka det europeiska forskningsområdets
  effekter
  och attraktivitet vad gäller FoU och innovation
  .

stärka och öka det europeiska forskningsområdets

och attraktivitet vad gäller FoU och innovation

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4

Artikel 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 4 | Artikel 4 |
| Programstruktur | Programstruktur |
| 1.   Programmet består av följande delar som bidrar till de allmänna och särskilda mål som anges i artikel 3: | 1.   Programmet består av följande delar som bidrar till de allmänna och särskilda mål som anges i artikel 3: |
| (1) | Den första pelaren, ”öppen vetenskap”,
  har det särskilda mål som anges i artikel 3.2 a och ska också stödja de särskilda mål som anges i artikel 3.2 b och c
  , med följande komponenter: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 4

Artikel 4

Programstruktur

Programstruktur

1.   Programmet består av följande delar som bidrar till de allmänna och särskilda mål som anges i artikel 3:

1.   Programmet består av följande delar som bidrar till de allmänna och särskilda mål som anges i artikel 3:

(1)

Den första pelaren, ”öppen vetenskap”,
  har det särskilda mål som anges i artikel 3.2 a och ska också stödja de särskilda mål som anges i artikel 3.2 b och c
  , med följande komponenter:

har det särskilda mål som anges i artikel 3.2 a och ska också stödja de särskilda mål som anges i artikel 3.2 b och c

| (1) | Den första pelaren, ”
  vetenskaplig spetskompetens och
  öppen vetenskap”, med följande komponenter: |
| --- | --- |

(1)

Den första pelaren, ”
  vetenskaplig spetskompetens och
  öppen vetenskap”, med följande komponenter:

vetenskaplig spetskompetens och

| | (a) | Europeiska forskningsrådet (EFR). |
| --- | --- | --- |

(a)

Europeiska forskningsrådet (EFR).

| | (a) | Europeiska forskningsrådet (EFR). |
| --- | --- | --- |

(a)

Europeiska forskningsrådet (EFR).

| | (b) | Marie Skłodowska-Curie-åtgärder. |
| --- | --- | --- |

(b)

Marie Skłodowska-Curie-åtgärder.

| | (b) | Marie Skłodowska-Curie-åtgärder. |
| --- | --- | --- |

(b)

Marie Skłodowska-Curie-åtgärder.

| | (c) | Forskningsinfrastrukturer. |
| --- | --- | --- |

(c)

Forskningsinfrastrukturer.

| | (c) | Forskningsinfrastrukturer. |
| --- | --- | --- |

(c)

Forskningsinfrastrukturer.

| (2) | Den andra pelaren, ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”,
  har det särskilda mål som anges i artikel 3.2 b och ska också stödja de särskilda mål som anges i artikel 3.2 a och c,
  med följande komponenter: |
| --- | --- |

(2)

Den andra pelaren, ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”,
  har det särskilda mål som anges i artikel 3.2 b och ska också stödja de särskilda mål som anges i artikel 3.2 a och c,
  med följande komponenter:

har det särskilda mål som anges i artikel 3.2 b och ska också stödja de särskilda mål som anges i artikel 3.2 a och c,

| (2) | Den andra pelaren ”globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft”, med följande komponenter: |
| --- | --- |

(2)

Den andra pelaren ”globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft”, med följande komponenter:

europeisk

| | (a) | Klustret ”hälsa”. |
| --- | --- | --- |

(a)

Klustret ”hälsa”.

| | (a) | Klustret ”hälsa”. |
| --- | --- | --- |

(a)

Klustret ”hälsa”.

| | (b) | Klustret ”inkluderande och
  säkra
  samhällen”. |
| --- | --- | --- |

(b)

Klustret ”inkluderande och
  säkra
  samhällen”.

säkra

| | (b) | Klustret ”inkluderande och
  kreativa
  samhällen”. |
| --- | --- | --- |

(b)

Klustret ”inkluderande och
  kreativa
  samhällen”.

kreativa

| | (ba) | Klustret ”säkra samhällen”. |
| --- | --- | --- |

(ba)

(ba)

Klustret ”säkra samhällen”.

Klustret ”säkra samhällen”.

| | (c) | Klustret ”digitala frågor
  och
  industri”. |
| --- | --- | --- |

(c)

Klustret ”digitala frågor
  och
  industri”.

och

| | (c) | Klustret ”digitala frågor, industri
  och rymden
  ”. |
| --- | --- | --- |

(c)

Klustret ”digitala frågor, industri
  och rymden
  ”.

och rymden

| | (d) | Klustret ”klimat, energi och mobilitet”. |
| --- | --- | --- |

(d)

Klustret ”klimat, energi och mobilitet”.

| | (d) | Klustret ”klimat, energi och mobilitet”. |
| --- | --- | --- |

(d)

Klustret ”klimat, energi och mobilitet”.

| | (e) | Klustret ”livsmedel
  och
  naturresurser”. |
| --- | --- | --- |

(e)

Klustret ”livsmedel
  och
  naturresurser”.

och

| | (e) | Klustret ”livsmedel, naturresurser
  och jordbruk
  ”. |
| --- | --- | --- |

(e)

Klustret ”livsmedel, naturresurser
  och jordbruk
  ”.

och jordbruk

| | (f) | Gemensamma forskningscentrumets icke-nukleära direkta åtgärder. |
| --- | --- | --- |

(f)

Gemensamma forskningscentrumets icke-nukleära direkta åtgärder.

| | (f) | Gemensamma forskningscentrumets icke-nukleära direkta åtgärder. |
| --- | --- | --- |

(f)

Gemensamma forskningscentrumets icke-nukleära direkta åtgärder.

| (3) | Den tredje pelaren, ”
  öppen innovation
  ”
  , har det särskilda mål som anges i artikel 3.2 c och ska också stödja de särskilda mål som anges i artikel 3.2 a och b
  , med följande komponenter: |
| --- | --- |

(3)

Den tredje pelaren, ”
  öppen innovation
  ”
  , har det särskilda mål som anges i artikel 3.2 c och ska också stödja de särskilda mål som anges i artikel 3.2 a och b
  , med följande komponenter:

öppen innovation

, har det särskilda mål som anges i artikel 3.2 c och ska också stödja de särskilda mål som anges i artikel 3.2 a och b

| (3) | Den tredje pelaren, ”
  innovativt Europa
  ”, med följande komponenter: |
| --- | --- |

(3)

Den tredje pelaren, ”
  innovativt Europa
  ”, med följande komponenter:

innovativt Europa

| | (a) | Europeiska innovationsrådet (EIC). |
| --- | --- | --- |

(a)

Europeiska innovationsrådet (EIC).

| | (a) | Europeiska innovationsrådet (EIC). |
| --- | --- | --- |

(a)

Europeiska innovationsrådet (EIC).

| | (b) | Europeiska innovationsekosystem. |
| --- | --- | --- |

(b)

Europeiska innovationsekosystem.

| | (b) | Europeiska innovationsekosystem. |
| --- | --- | --- |

(b)

Europeiska innovationsekosystem.

| | (c) | Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT). |
| --- | --- | --- |

(c)

Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT).

| | (c) | Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT). |
| --- | --- | --- |

(c)

Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT).

| (4) | Delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet”
  har det särskilda mål som anges i artikel 3.2 d och ska också stödja de särskilda mål som anges i artikel 3.2 a, b och c
  , med följande komponenter: |
| --- | --- |

(4)

Delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet”
  har det särskilda mål som anges i artikel 3.2 d och ska också stödja de särskilda mål som anges i artikel 3.2 a, b och c
  , med följande komponenter:

har det särskilda mål som anges i artikel 3.2 d och ska också stödja de särskilda mål som anges i artikel 3.2 a, b och c

| (4) | Delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet”, med följande komponenter: |
| --- | --- |

(4)

Delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet”, med följande komponenter:

| | (a) | Att
  dela
  spetskompetens. |
| --- | --- | --- |

(a)

Att
  dela
  spetskompetens.

dela

| | (a) | Att
  sprida
  spetskompetens
  och bredda deltagandet i hela unionen
  . |
| --- | --- | --- |

(a)

Att
  sprida
  spetskompetens
  och bredda deltagandet i hela unionen
  .

sprida

och bredda deltagandet i hela unionen

| | (b) | Att reformera och förstärka det europeiska forsknings- och innovationssystemet. |
| --- | --- | --- |

(b)

Att reformera och förstärka det europeiska forsknings- och innovationssystemet.

| | (b) | Att reformera och förstärka det europeiska forsknings- och innovationssystemet. |
| --- | --- | --- |

(b)

Att reformera och förstärka det europeiska forsknings- och innovationssystemet.

2.   Huvuddragen för verksamheterna anges i bilaga I.

2.   Huvuddragen för verksamheterna anges i bilaga I.

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5

Artikel 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 5 | Artikel 5 |
| Försvarsforskning | Försvarsforskning |
| 1.   Verksamheter som ska genomföras inom ramen för det särskilda program som avses i artikel 1.3 b och som fastställs i förordning... om inrättande av Europeiska försvarsfonden ska
  vara forskning med exklusivt fokus
  på försvarstillämpningar, med målet att främja konkurrenskraft, effektivitet och innovation inom
  försvarsindustrin
  . | 1.   Verksamheter som ska genomföras inom ramen för det särskilda program som avses i artikel 1.3 b och som fastställs i förordning... om inrättande av Europeiska försvarsfonden ska
  enbart inriktas på försvarsforskning och
  försvarstillämpningar, med målet att främja
  konsolidering,
  konkurrenskraft, effektivitet och innovation inom
  EU:s försvarsindustri och undvika dubbelarbete mellan de båda programmen
  . |
| 2.   Denna förordning ska inte tillämpas på det särskilda program som avses i artikel 1.3 b, med undantag av denna artikel, artikel 1.1 och 1.3 och artikel 9.1. | 2.   Denna förordning ska inte tillämpas på det särskilda program som avses i artikel 1.3 b, med undantag av denna artikel, artikel 1.1 och 1.3 och artikel 9.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 5

Artikel 5

Försvarsforskning

Försvarsforskning

1.   Verksamheter som ska genomföras inom ramen för det särskilda program som avses i artikel 1.3 b och som fastställs i förordning... om inrättande av Europeiska försvarsfonden ska
  vara forskning med exklusivt fokus
  på försvarstillämpningar, med målet att främja konkurrenskraft, effektivitet och innovation inom
  försvarsindustrin
  .

1.   Verksamheter som ska genomföras inom ramen för det särskilda program som avses i artikel 1.3 b och som fastställs i förordning... om inrättande av Europeiska försvarsfonden ska
  enbart inriktas på försvarsforskning och
  försvarstillämpningar, med målet att främja
  konsolidering,
  konkurrenskraft, effektivitet och innovation inom
  EU:s försvarsindustri och undvika dubbelarbete mellan de båda programmen
  .

2.   Denna förordning ska inte tillämpas på det särskilda program som avses i artikel 1.3 b, med undantag av denna artikel, artikel 1.1 och 1.3 och artikel 9.1.

2.   Denna förordning ska inte tillämpas på det särskilda program som avses i artikel 1.3 b, med undantag av denna artikel, artikel 1.1 och 1.3 och artikel 9.1.

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6

Artikel 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 6 | Artikel 6 |
| Genomförande av och former för EU-finansiering | Strategisk planering och
  genomförande av och former för EU-finansiering |
| 1.   Programmet ska genomföras genom direkt förvaltning i enlighet med budgetförordningen eller indirekt förvaltning med de finansieringsorgan som avses i artikel 62.1 c i budgetförordningen. | 1.   Programmet ska genomföras genom direkt förvaltning i enlighet med budgetförordningen eller indirekt förvaltning med de finansieringsorgan som avses i artikel 62.1 c i budgetförordningen. |
| 2.   Programmet får tillhandahålla finansiering till indirekta åtgärder i alla former som anges i budgetförordningen, särskilt bidrag (inbegripet administrationsbidrag), priser och upphandlingar. Det får också tillhandahålla finansiering i form av finansieringsinstrument inom ramen för blandfinansieringsinsatser. | 2.   Programmet får tillhandahålla finansiering till indirekta åtgärder i alla former som anges i budgetförordningen, särskilt bidrag (inbegripet administrationsbidrag),
  som ska utgöra den huvudsakliga formen av stöd inom ramen för programmet,
  priser och upphandlingar. Det får också tillhandahålla finansiering i form av finansieringsinstrument inom ramen för blandfinansieringsinsatser. |
| 3.   De regler för deltagande och spridning som fastställs i denna förordning ska tillämpas på indirekta åtgärder. | 3.   De regler för deltagande och spridning som fastställs i denna förordning ska tillämpas på indirekta åtgärder. |
| 4.   De huvudsakliga typerna av åtgärder som ska användas inom ramen för programmet fastställs och definieras i bilaga II.
  Alla former av finansiering
  ska användas på ett flexibelt sätt för alla programmål, och deras användning ska bestämmas utifrån dels behoven, dels de enskilda målens egenskaper. | 4.   De huvudsakliga typerna av åtgärder som ska användas inom ramen för programmet fastställs och definieras i 
  artikel 2 och
  bilaga II.
  De finansieringsformer som avses i punkt 2
  ska användas på ett flexibelt sätt för alla programmål, och deras användning ska bestämmas utifrån dels behoven, dels de enskilda målens egenskaper. |
| 5.   Programmet ska också stödja direkta åtgärder som vidtas av gemensamma forskningscentrumet. I de fall där dessa åtgärder bidrar till initiativ som inrättats i enlighet med artikel 185 eller artikel 187 i EUF-fördraget ska detta bidrag inte betraktas som en del av det ekonomiska bidrag som anslagits till dessa initiativ. | 5.   Programmet ska också stödja direkta åtgärder som vidtas av gemensamma forskningscentrumet. I de fall där dessa åtgärder bidrar till initiativ som inrättats i enlighet med artikel 185 eller artikel 187 i EUF-fördraget ska detta bidrag inte betraktas som en del av det ekonomiska bidrag som anslagits till dessa initiativ. |
| 6.   Genomförandet av det särskilda programmet (29) ska baseras på en transparent och strategisk flerårig planering för forsknings- och innovationsverksamhet, särskilt för pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”
  , efter
  samråd med berörda parter om prioriteringar och om vilka lämpliga typer av åtgärder och former för genomförande som ska användas.
  Detta
  ska garantera överensstämmelsen med andra relevanta EU-program. | 6.   Genomförandet av det särskilda programmet (29) ska baseras på
  strategiska forsknings- och innovationsplaner och i enlighet med programmets alla mål enligt artikel 3 och en process bestående av
  en transparent
  , inkluderande
  och strategisk flerårig planering för forsknings- och innovationsverksamhet, särskilt för pelaren ”globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft”. |
| | Samråd med
  nationella myndigheter, Europaparlamentet,
  berörda parter
  inom FoU, innovation och industri, inbegripet europeiska teknikplattformar, civilsamhällesföreträdare och oberoende rådgivande högnivågrupper ska hållas
  om prioriteringar och om vilka lämpliga typer av åtgärder och former för genomförande som ska användas
  . Den strategiska planeringen
  ska garantera överensstämmelsen med andra relevanta EU-program
  och öka komplementariteten och synergierna med nationella och regionala finansieringsprogram och prioriteringar för FoU och innovation, och därigenom stärka det europeiska forskningsområdet. |
| | 6a.
     
  Programmet ska ge alla stödmottagare möjlighet att ansöka om finansiering på ett skyndsammare sätt. Inom ett antal forsknings- och innovationsåtgärder ska en strategi som syftar till ett snabbspår till forskning och innovation tillämpas, och tiden för beviljande inte ska överstiga sex månader. På det här sättet kommer små samarbetskonsortier med verksamhet alltifrån grundforskning till marknadsintroduktion att snabbare kunna få finansiering enligt modellen ”nedifrån och upp”. Ansökningsomgångar inom ramen för strategin för ett snabbspår till forskning och innovation ska fortlöpande vara öppna med sista inlämningsdagar och genomföras inom arbetsprogrammen inom ramen för kluster, Europeiska innovationsrådet och delen ”att sprida spetskompetens”. |
| 7.   Horisont Europa-verksamheter ska
  i första hand
  förverkligas genom ansökningsomgångar, av vilka somliga anordnas som delar av uppdrag och europeiska partnerskap. | 7.   Horisont Europa-verksamheter ska förverkligas genom ansökningsomgångar, av vilka somliga anordnas som delar av uppdrag och europeiska partnerskap
  , med undantag för de verksamheter som anges i artikel 39 avseende priser
  . |
| 8.
     
  Forsknings- och innovationsverksamhet som utförs inom ramen för Horisont Europa ska vara inriktad på civila tillämpningar. | |
| 9.
     
  Programmet ska säkerställa ett effektivt främjande av jämställdhet samt jämställdhetsaspekter i forskningens och innovationens innehåll. Särskild uppmärksamhet bör, beroende på situationen inom det berörda forsknings- och innovationsområdet, ägnas åt att garantera en jämn könsfördelning inom utvärderingspaneler och organ såsom expertgrupper. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 6

Artikel 6

Genomförande av och former för EU-finansiering

Strategisk planering och
  genomförande av och former för EU-finansiering

Strategisk planering och

1.   Programmet ska genomföras genom direkt förvaltning i enlighet med budgetförordningen eller indirekt förvaltning med de finansieringsorgan som avses i artikel 62.1 c i budgetförordningen.

1.   Programmet ska genomföras genom direkt förvaltning i enlighet med budgetförordningen eller indirekt förvaltning med de finansieringsorgan som avses i artikel 62.1 c i budgetförordningen.

2.   Programmet får tillhandahålla finansiering till indirekta åtgärder i alla former som anges i budgetförordningen, särskilt bidrag (inbegripet administrationsbidrag), priser och upphandlingar. Det får också tillhandahålla finansiering i form av finansieringsinstrument inom ramen för blandfinansieringsinsatser.

2.   Programmet får tillhandahålla finansiering till indirekta åtgärder i alla former som anges i budgetförordningen, särskilt bidrag (inbegripet administrationsbidrag),
  som ska utgöra den huvudsakliga formen av stöd inom ramen för programmet,
  priser och upphandlingar. Det får också tillhandahålla finansiering i form av finansieringsinstrument inom ramen för blandfinansieringsinsatser.

3.   De regler för deltagande och spridning som fastställs i denna förordning ska tillämpas på indirekta åtgärder.

3.   De regler för deltagande och spridning som fastställs i denna förordning ska tillämpas på indirekta åtgärder.

4.   De huvudsakliga typerna av åtgärder som ska användas inom ramen för programmet fastställs och definieras i bilaga II.
  Alla former av finansiering
  ska användas på ett flexibelt sätt för alla programmål, och deras användning ska bestämmas utifrån dels behoven, dels de enskilda målens egenskaper.

4.   De huvudsakliga typerna av åtgärder som ska användas inom ramen för programmet fastställs och definieras i 
  artikel 2 och
  bilaga II.
  De finansieringsformer som avses i punkt 2
  ska användas på ett flexibelt sätt för alla programmål, och deras användning ska bestämmas utifrån dels behoven, dels de enskilda målens egenskaper.

5.   Programmet ska också stödja direkta åtgärder som vidtas av gemensamma forskningscentrumet. I de fall där dessa åtgärder bidrar till initiativ som inrättats i enlighet med artikel 185 eller artikel 187 i EUF-fördraget ska detta bidrag inte betraktas som en del av det ekonomiska bidrag som anslagits till dessa initiativ.

5.   Programmet ska också stödja direkta åtgärder som vidtas av gemensamma forskningscentrumet. I de fall där dessa åtgärder bidrar till initiativ som inrättats i enlighet med artikel 185 eller artikel 187 i EUF-fördraget ska detta bidrag inte betraktas som en del av det ekonomiska bidrag som anslagits till dessa initiativ.

6.   Genomförandet av det särskilda programmet (29) ska baseras på en transparent och strategisk flerårig planering för forsknings- och innovationsverksamhet, särskilt för pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”
  , efter
  samråd med berörda parter om prioriteringar och om vilka lämpliga typer av åtgärder och former för genomförande som ska användas.
  Detta
  ska garantera överensstämmelsen med andra relevanta EU-program.

6.   Genomförandet av det särskilda programmet (29) ska baseras på
  strategiska forsknings- och innovationsplaner och i enlighet med programmets alla mål enligt artikel 3 och en process bestående av
  en transparent
  , inkluderande
  och strategisk flerårig planering för forsknings- och innovationsverksamhet, särskilt för pelaren ”globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft”.

Samråd med
  nationella myndigheter, Europaparlamentet,
  berörda parter
  inom FoU, innovation och industri, inbegripet europeiska teknikplattformar, civilsamhällesföreträdare och oberoende rådgivande högnivågrupper ska hållas
  om prioriteringar och om vilka lämpliga typer av åtgärder och former för genomförande som ska användas
  . Den strategiska planeringen
  ska garantera överensstämmelsen med andra relevanta EU-program
  och öka komplementariteten och synergierna med nationella och regionala finansieringsprogram och prioriteringar för FoU och innovation, och därigenom stärka det europeiska forskningsområdet.

nationella myndigheter, Europaparlamentet,

inom FoU, innovation och industri, inbegripet europeiska teknikplattformar, civilsamhällesföreträdare och oberoende rådgivande högnivågrupper ska hållas

. Den strategiska planeringen

och öka komplementariteten och synergierna med nationella och regionala finansieringsprogram och prioriteringar för FoU och innovation, och därigenom stärka det europeiska forskningsområdet.

6a.
     
  Programmet ska ge alla stödmottagare möjlighet att ansöka om finansiering på ett skyndsammare sätt. Inom ett antal forsknings- och innovationsåtgärder ska en strategi som syftar till ett snabbspår till forskning och innovation tillämpas, och tiden för beviljande inte ska överstiga sex månader. På det här sättet kommer små samarbetskonsortier med verksamhet alltifrån grundforskning till marknadsintroduktion att snabbare kunna få finansiering enligt modellen ”nedifrån och upp”. Ansökningsomgångar inom ramen för strategin för ett snabbspår till forskning och innovation ska fortlöpande vara öppna med sista inlämningsdagar och genomföras inom arbetsprogrammen inom ramen för kluster, Europeiska innovationsrådet och delen ”att sprida spetskompetens”.

7.   Horisont Europa-verksamheter ska
  i första hand
  förverkligas genom ansökningsomgångar, av vilka somliga anordnas som delar av uppdrag och europeiska partnerskap.

7.   Horisont Europa-verksamheter ska förverkligas genom ansökningsomgångar, av vilka somliga anordnas som delar av uppdrag och europeiska partnerskap
  , med undantag för de verksamheter som anges i artikel 39 avseende priser
  .

8.
     
  Forsknings- och innovationsverksamhet som utförs inom ramen för Horisont Europa ska vara inriktad på civila tillämpningar.

9.
     
  Programmet ska säkerställa ett effektivt främjande av jämställdhet samt jämställdhetsaspekter i forskningens och innovationens innehåll. Särskild uppmärksamhet bör, beroende på situationen inom det berörda forsknings- och innovationsområdet, ägnas åt att garantera en jämn könsfördelning inom utvärderingspaneler och organ såsom expertgrupper.

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6a (ny)

Artikel 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 6a |
| | Principer för EU-finansiering och övergripande frågor |
| | 1.
     
  Forskning och innovation som genomförs inom ramen för Horisont Europa ska enbart vara inriktad på civila tillämpningar. Budgetöverföringar mellan programmet och Europeiska försvarsfonden ska inte tillåtas. |
| | 2.
     
  Horisont Europa ska säkerställa en tvärvetenskaplig strategi och ska vid behov omfatta integrering av samhällsvetenskap och humaniora i all verksamhet som utformas inom ramen för programmet. |
| | 3.
     
  De samarbetsbaserade delarna av programmet ska säkerställa en balans mellan lägre och högre teknisk mognadsgrad och därmed omfatta hela värdekedjan. |
| | 4.
     
  Programmet ska syfta till att avsevärt minska FoU- och innovationsklyftan inom unionen och främja en bred geografisk täckning inom samarbetsprojekt. Medlemsstaterna ska för detta ändamål vidta proportionella åtgärder med stöd av finansiering på EU-nivå, nationell och regional nivå. Särskild uppmärksamhet bör, beroende på situationen inom det berörda forsknings- och innovationsområdet, ägnas åt att garantera en geografisk balans inom finansierade projekt, utvärderingspaneler och organ såsom styrelser och expertgrupper, utan att spetskompetenskriterierna sätts på spel. |
| | 5.
     
  Programmet ska säkerställa ett effektivt främjande av jämställdhet och jämställdhetsaspekter i forskningens och innovationens innehåll och ska ta itu med orsakerna till ojämn könsfördelning. Särskild uppmärksamhet bör, beroende på situationen inom det berörda forsknings- och innovationsområdet, ägnas åt att säkerställa jämn könsfördelning inom utvärderingspaneler och andra aktuella rådgivande organ såsom styrelser och expertgrupper. |
| | 6.
     
  Programmet ska genomgående ha som mål att administrationen ska bli enklare och att bördan för stödmottagarna ska minska. |
| | 7.
     
  Klimatfrågor ska integreras på lämpligt sätt i forsknings- och innovationsinnehållet och beaktas i alla skeden av forskningscykeln. |
| | 8.
     
  Programmet ska i förekommande fall svara för ett samhällsengagemang så att forsknings- och innovationsprocessen och dess resultat i högre grad anpassas till samhällets värderingar och behov, genom att främja vetenskapligt engagemang och vetenskaplig utbildningsverksamhet och genom att man gemensamt inrättar och utformar vetenskapsagendor genom att medborgare och civilsamhället medverkar i fastställandet av forsknings- och innovationsprioriteringar. |
| | 9.
     
  Programmet ska säkerställa transparens och redovisningsskyldighet för den offentliga finansieringen av forsknings- och innovationsprojekt och därmed ta tillvara allmänintresset. |
| | 10.
     
  Kommissionen eller det berörda finansieringsorganet ska se till att tillräcklig vägledning och information görs tillgänglig för alla potentiella deltagare när förslagsomgångarna offentliggörs, i synnerhet den tillämpliga mallen för bidragsavtal. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 6a

Artikel 6a

Principer för EU-finansiering och övergripande frågor

Principer för EU-finansiering och övergripande frågor

1.
     
  Forskning och innovation som genomförs inom ramen för Horisont Europa ska enbart vara inriktad på civila tillämpningar. Budgetöverföringar mellan programmet och Europeiska försvarsfonden ska inte tillåtas.

2.
     
  Horisont Europa ska säkerställa en tvärvetenskaplig strategi och ska vid behov omfatta integrering av samhällsvetenskap och humaniora i all verksamhet som utformas inom ramen för programmet.

3.
     
  De samarbetsbaserade delarna av programmet ska säkerställa en balans mellan lägre och högre teknisk mognadsgrad och därmed omfatta hela värdekedjan.

4.
     
  Programmet ska syfta till att avsevärt minska FoU- och innovationsklyftan inom unionen och främja en bred geografisk täckning inom samarbetsprojekt. Medlemsstaterna ska för detta ändamål vidta proportionella åtgärder med stöd av finansiering på EU-nivå, nationell och regional nivå. Särskild uppmärksamhet bör, beroende på situationen inom det berörda forsknings- och innovationsområdet, ägnas åt att garantera en geografisk balans inom finansierade projekt, utvärderingspaneler och organ såsom styrelser och expertgrupper, utan att spetskompetenskriterierna sätts på spel.

5.
     
  Programmet ska säkerställa ett effektivt främjande av jämställdhet och jämställdhetsaspekter i forskningens och innovationens innehåll och ska ta itu med orsakerna till ojämn könsfördelning. Särskild uppmärksamhet bör, beroende på situationen inom det berörda forsknings- och innovationsområdet, ägnas åt att säkerställa jämn könsfördelning inom utvärderingspaneler och andra aktuella rådgivande organ såsom styrelser och expertgrupper.

6.
     
  Programmet ska genomgående ha som mål att administrationen ska bli enklare och att bördan för stödmottagarna ska minska.

7.
     
  Klimatfrågor ska integreras på lämpligt sätt i forsknings- och innovationsinnehållet och beaktas i alla skeden av forskningscykeln.

8.
     
  Programmet ska i förekommande fall svara för ett samhällsengagemang så att forsknings- och innovationsprocessen och dess resultat i högre grad anpassas till samhällets värderingar och behov, genom att främja vetenskapligt engagemang och vetenskaplig utbildningsverksamhet och genom att man gemensamt inrättar och utformar vetenskapsagendor genom att medborgare och civilsamhället medverkar i fastställandet av forsknings- och innovationsprioriteringar.

9.
     
  Programmet ska säkerställa transparens och redovisningsskyldighet för den offentliga finansieringen av forsknings- och innovationsprojekt och därmed ta tillvara allmänintresset.

10.
     
  Kommissionen eller det berörda finansieringsorganet ska se till att tillräcklig vägledning och information görs tillgänglig för alla potentiella deltagare när förslagsomgångarna offentliggörs, i synnerhet den tillämpliga mallen för bidragsavtal.

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7

Artikel 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| Uppdrag | Uppdrag |
| 1.   Uppdrag ska planeras inom pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft” men kan också dra nytta av åtgärder som genomförs inom andra delar av programmet. | 1.   Uppdrag ska planeras inom pelaren ”globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft” men kan också dra nytta av åtgärder som genomförs inom andra delar av programmet
  liksom av åtgärder som genomförs inom ramen för andra av unionens finansieringsprogram, enligt reglerna för Horisont Europa
  . |
| 2.   
  Uppdragen
  ska
  genomföras i enlighet med
  artikel 5 i det särskilda programmet. Utvärdering ska genomföras i enlighet med artikel 26. | 2.   
  Uppdragens innehåll, mål, tidsfrister och genomförandet av dem ska anges närmare i de strategiska forsknings- och innovationsplanerna som fastställts och definierats i artikel 2 och preciserats i artikel 6 i ramprogrammet och i
  artikel 5 i det särskilda programmet. Utvärdering ska genomföras i enlighet med artikel 26. |
| | 2a.
     
  Under de första två åren av programmet ska högst 10 % av årsbudgeten för pelare II programplaneras genom särskilda ansökningsomgångar för genomförande av uppdragen. Under de sista tre åren av programmet, och enbart efter en positiv bedömning av uppdragets urvals- och förvaltningsprocess får denna andel stiga. Den totala budgetandelen som avsätts till uppdrag ska anges i de strategiska forsknings- och innovationsplanerna. |
| | 2b.
     
  En fullständig utvärdering av uppdragen som täcker omfattning, styrning, utnämning av styrelse och preliminära åtgärder ska genomföras i enlighet med deras respektive mätbara milstolpar. De rekommendationer som utvärderingen ger upphov till ska beaktas innan nya uppdrag programplaneras eller innan befintliga uppdrag fortsätter, avslutas eller ges ny inriktning. |
| 3.   Uppdragen ska | 3.   Uppdragen ska |
| (a) | ha ett tydligt EU-mervärde och bidra till att unionens prioriteringar förverkligas, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 7

Artikel 7

Uppdrag

Uppdrag

1.   Uppdrag ska planeras inom pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft” men kan också dra nytta av åtgärder som genomförs inom andra delar av programmet.

1.   Uppdrag ska planeras inom pelaren ”globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft” men kan också dra nytta av åtgärder som genomförs inom andra delar av programmet
  liksom av åtgärder som genomförs inom ramen för andra av unionens finansieringsprogram, enligt reglerna för Horisont Europa
  .

2.   
  Uppdragen
  ska
  genomföras i enlighet med
  artikel 5 i det särskilda programmet. Utvärdering ska genomföras i enlighet med artikel 26.

2.   
  Uppdragens innehåll, mål, tidsfrister och genomförandet av dem ska anges närmare i de strategiska forsknings- och innovationsplanerna som fastställts och definierats i artikel 2 och preciserats i artikel 6 i ramprogrammet och i
  artikel 5 i det särskilda programmet. Utvärdering ska genomföras i enlighet med artikel 26.

2a.
     
  Under de första två åren av programmet ska högst 10 % av årsbudgeten för pelare II programplaneras genom särskilda ansökningsomgångar för genomförande av uppdragen. Under de sista tre åren av programmet, och enbart efter en positiv bedömning av uppdragets urvals- och förvaltningsprocess får denna andel stiga. Den totala budgetandelen som avsätts till uppdrag ska anges i de strategiska forsknings- och innovationsplanerna.

2b.
     
  En fullständig utvärdering av uppdragen som täcker omfattning, styrning, utnämning av styrelse och preliminära åtgärder ska genomföras i enlighet med deras respektive mätbara milstolpar. De rekommendationer som utvärderingen ger upphov till ska beaktas innan nya uppdrag programplaneras eller innan befintliga uppdrag fortsätter, avslutas eller ges ny inriktning.

3.   Uppdragen ska

3.   Uppdragen ska

(a)

ha ett tydligt EU-mervärde och bidra till att unionens prioriteringar förverkligas,

| (a) | ha ett tydligt EU-mervärde och bidra till att unionens prioriteringar
  , mål och åtaganden
  förverkligas, |
| --- | --- |

(a)

ha ett tydligt EU-mervärde och bidra till att unionens prioriteringar
  , mål och åtaganden
  förverkligas,

, mål och åtaganden

| (aa) | vara inkluderande, uppmuntra brett deltagande och säkerställa medverkan från olika slags intressenter och ge FoU- och innovationsresultat som gagnar alla medlemsstater, |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

vara inkluderande, uppmuntra brett deltagande och säkerställa medverkan från olika slags intressenter och ge FoU- och innovationsresultat som gagnar alla medlemsstater,

vara inkluderande, uppmuntra brett deltagande och säkerställa medverkan från olika slags intressenter och ge FoU- och innovationsresultat som gagnar alla medlemsstater,

| (b) | vara djärva
  och
  inspirerande och
  därigenom
  ha stor samhällelig och ekonomisk relevans, |
| --- | --- |

(b)

vara djärva
  och
  inspirerande och
  därigenom
  ha stor samhällelig och ekonomisk relevans,

och

därigenom

| (b) | vara djärva, inspirerande och ha stor samhällelig
  , vetenskaplig, teknisk, diplomatisk, miljömässig
  och ekonomisk relevans, |
| --- | --- |

(b)

vara djärva, inspirerande och ha stor samhällelig
  , vetenskaplig, teknisk, diplomatisk, miljömässig
  och ekonomisk relevans,

, vetenskaplig, teknisk, diplomatisk, miljömässig

| (c) | ange en tydlig riktning och vara målinriktade, mätbara och begränsade i tiden, |
| --- | --- |

(c)

ange en tydlig riktning och vara målinriktade, mätbara och begränsade i tiden,

| (c) | ange en tydlig riktning och vara målinriktade, mätbara och begränsade i tiden, |
| --- | --- |

(c)

ange en tydlig riktning och vara målinriktade, mätbara och begränsade i tiden,

| (d) | vara inriktade på ambitiösa men realistiska forsknings- och innovationsverksamheter, |
| --- | --- |

(d)

vara inriktade på ambitiösa men realistiska forsknings- och innovationsverksamheter,

| (d) | väljas ut på ett transparent sätt och
  vara inriktade på ambitiösa
  spetskompetensbaserade
  men realistiska forsknings- och innovationsverksamheter,
  i alla utvecklingsskeden, |
| --- | --- |

(d)

väljas ut på ett transparent sätt och
  vara inriktade på ambitiösa
  spetskompetensbaserade
  men realistiska forsknings- och innovationsverksamheter,
  i alla utvecklingsskeden,

väljas ut på ett transparent sätt och

spetskompetensbaserade

i alla utvecklingsskeden,

| (da) | innehålla en skyndsamhetsaspekt med hänsyn till uppdragets mål, ha nödvändig räckvidd och omfattning och brett mobilisera de resurser som krävs, och uteslutande vara inriktat på att uppvisa resultat, |
| --- | --- |

(da)

(da)

innehålla en skyndsamhetsaspekt med hänsyn till uppdragets mål, ha nödvändig räckvidd och omfattning och brett mobilisera de resurser som krävs, och uteslutande vara inriktat på att uppvisa resultat,

innehålla en skyndsamhetsaspekt med hänsyn till uppdragets mål, ha nödvändig räckvidd och omfattning och brett mobilisera de resurser som krävs, och uteslutande vara inriktat på att uppvisa resultat,

| (e) | generera aktivitet mellan discipliner, sektorer och aktörer, |
| --- | --- |

(e)

generera aktivitet mellan discipliner, sektorer och aktörer,

| (e) | generera aktivitet mellan discipliner,
  (inkluderat samhällsvetenskap och humaniora),
  sektorer och aktörer, |
| --- | --- |

(e)

generera aktivitet mellan discipliner,
  (inkluderat samhällsvetenskap och humaniora),
  sektorer och aktörer,

(inkluderat samhällsvetenskap och humaniora),

| (f) | vara öppna för flera nedifrån och upp-lösningar. |
| --- | --- |

(f)

vara öppna för flera nedifrån och upp-lösningar.

| (f) | vara öppna för flera nedifrån och upp-lösningar. |
| --- | --- |

(f)

vara öppna för flera nedifrån och upp-lösningar.

| (fa) | uppnå synergier på ett transparent sätt med övriga unionsprogram samt med offentliga och privata medel, inbegripet genom aktiv involvering av nationella och regionala innovationsekosystem. |
| --- | --- |

(fa)

(fa)

uppnå synergier på ett transparent sätt med övriga unionsprogram samt med offentliga och privata medel, inbegripet genom aktiv involvering av nationella och regionala innovationsekosystem.

uppnå synergier på ett transparent sätt med övriga unionsprogram samt med offentliga och privata medel, inbegripet genom aktiv involvering av nationella och regionala innovationsekosystem.

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7a (ny)

Artikel 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 7a |
| | Europeiska innovationsrådet |
| | 1.
     
  Kommissionen ska inrätta ett europeiskt innovationsråd (EIC) för genomförande av åtgärder inom den tredje pelaren, ”innovativt Europa”, som har anknytning till Europeiska innovationsrådet. Europeiska innovationsrådet ska fungera enligt följande principer: fokus på banbrytande och omstörtande innovationer, självständighet, risktagningsförmåga, effektivitet, ändamålsenlighet, insyn och ansvarsskyldighet. |
| | 2.
     
  Europeiska innovationsrådet kommer att vara öppet för alla typer av innovatörer från privatpersoner till universitet, forskningsorganisationer och forskningsföretag och uppstartsföretag, i synnerhet små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag, och från enskilda stödmottagare till tvärvetenskapliga konsortier. Minst 70 % av Europeiska innovationsrådets budget ska avsättas till innovativa uppstartsföretag och små och medelstora företag. |
| | 3.
     
  Europeiska innovationsrådets styrelse- och ledningsfunktioner fastställs i beslut (EU) ... [särskilt program] och dess bilagor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 7a

Artikel 7a

Europeiska innovationsrådet

Europeiska innovationsrådet

1.
     
  Kommissionen ska inrätta ett europeiskt innovationsråd (EIC) för genomförande av åtgärder inom den tredje pelaren, ”innovativt Europa”, som har anknytning till Europeiska innovationsrådet. Europeiska innovationsrådet ska fungera enligt följande principer: fokus på banbrytande och omstörtande innovationer, självständighet, risktagningsförmåga, effektivitet, ändamålsenlighet, insyn och ansvarsskyldighet.

2.
     
  Europeiska innovationsrådet kommer att vara öppet för alla typer av innovatörer från privatpersoner till universitet, forskningsorganisationer och forskningsföretag och uppstartsföretag, i synnerhet små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag, och från enskilda stödmottagare till tvärvetenskapliga konsortier. Minst 70 % av Europeiska innovationsrådets budget ska avsättas till innovativa uppstartsföretag och små och medelstora företag.

3.
     
  Europeiska innovationsrådets styrelse- och ledningsfunktioner fastställs i beslut (EU) ... [särskilt program] och dess bilagor.

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8

Artikel 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 8 | Artikel 8 |
| Europeiska partnerskap | Europeiska partnerskap |
| 1.   Delar av Horisont Europa kan genomföras med hjälp av europeiska partnerskap. Unionens deltagande i europeiska partnerskap kan ske i någon av följande former: | 1.   Delar av Horisont Europa kan genomföras med hjälp av europeiska partnerskap. Unionens deltagande i europeiska partnerskap kan ske i någon av följande former: |
| (a) | Deltagande i partnerskap som inrättats på grundval av samförståndsavtal och/eller avtal mellan kommissionen och de partner som avses i artikel 2.3 med angivande av målen för partnerskapet, tillhörande åtaganden beträffande ekonomiska bidrag och/eller bidrag in natura från partnerna, nyckelprestations- och effektindikatorer samt output som ska uppnås. De inkluderar identifiering av kompletterande forsknings- och innovationsverksamhet som genomförs av partnerna och av programmet (samprogrammerade europeiska partnerskap). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 8

Artikel 8

Europeiska partnerskap

Europeiska partnerskap

1.   Delar av Horisont Europa kan genomföras med hjälp av europeiska partnerskap. Unionens deltagande i europeiska partnerskap kan ske i någon av följande former:

1.   Delar av Horisont Europa kan genomföras med hjälp av europeiska partnerskap. Unionens deltagande i europeiska partnerskap kan ske i någon av följande former:

(a)

Deltagande i partnerskap som inrättats på grundval av samförståndsavtal och/eller avtal mellan kommissionen och de partner som avses i artikel 2.3 med angivande av målen för partnerskapet, tillhörande åtaganden beträffande ekonomiska bidrag och/eller bidrag in natura från partnerna, nyckelprestations- och effektindikatorer samt output som ska uppnås. De inkluderar identifiering av kompletterande forsknings- och innovationsverksamhet som genomförs av partnerna och av programmet (samprogrammerade europeiska partnerskap).

| (a) | Deltagande i partnerskap som inrättats på grundval av samförståndsavtal och/eller avtal mellan kommissionen och de partner som avses i artikel 2.3 med angivande av målen för partnerskapet, tillhörande åtaganden beträffande ekonomiska bidrag och/eller bidrag in natura från partnerna, nyckelprestations- och effektindikatorer samt output som ska uppnås. De inkluderar identifiering av kompletterande forsknings- och innovationsverksamhet som genomförs av partnerna och av programmet (samprogrammerade europeiska partnerskap). |
| --- | --- |

(a)

Deltagande i partnerskap som inrättats på grundval av samförståndsavtal och/eller avtal mellan kommissionen och de partner som avses i artikel 2.3 med angivande av målen för partnerskapet, tillhörande åtaganden beträffande ekonomiska bidrag och/eller bidrag in natura från partnerna, nyckelprestations- och effektindikatorer samt output som ska uppnås. De inkluderar identifiering av kompletterande forsknings- och innovationsverksamhet som genomförs av partnerna och av programmet (samprogrammerade europeiska partnerskap).

| (b) | Deltagande i och ekonomiska bidrag till ett program för forsknings- och innovationsverksamhet grundat på partnernas åtaganden beträffande ekonomiska bidrag och bidrag in natura samt integrering av deras berörda verksamheter genom en samfinansieringsåtgärd inom programmet (samfinansierade europeiska partnerskap). |
| --- | --- |

(b)

Deltagande i och ekonomiska bidrag till ett program för forsknings- och innovationsverksamhet grundat på partnernas åtaganden beträffande ekonomiska bidrag och bidrag in natura samt integrering av deras berörda verksamheter genom en samfinansieringsåtgärd inom programmet (samfinansierade europeiska partnerskap).

| (b) | Deltagande i och ekonomiska bidrag till ett program för forsknings- och innovationsverksamhet grundat på partnernas åtaganden beträffande ekonomiska bidrag och bidrag in natura samt integrering av deras berörda verksamheter genom en samfinansieringsåtgärd inom programmet (samfinansierade europeiska partnerskap). |
| --- | --- |

(b)

Deltagande i och ekonomiska bidrag till ett program för forsknings- och innovationsverksamhet grundat på partnernas åtaganden beträffande ekonomiska bidrag och bidrag in natura samt integrering av deras berörda verksamheter genom en samfinansieringsåtgärd inom programmet (samfinansierade europeiska partnerskap).

| (c) | Deltagande i och ekonomiska bidrag till forsknings- och innovationsprogram som genomförs av flera medlemsstater i enlighet med artikel 185 i EUF-fördraget, eller av organ som inrättats i enlighet med artikel 187 i EUF-fördraget, t.ex. gemensamma företag, eller av EIT:s kunskaps- och innovationsgrupper i enlighet med [EIT-förordningen] (institutionaliserade europeiska partnerskap), som ska genomföras endast om andra former av europeiska partnerskap inte skulle uppfylla målen eller skapa de nödvändiga förväntade effekterna, och om det kan motiveras i ett långsiktigt perspektiv och med hög grad av integration inklusive central förvaltning av alla ekonomiska bidrag. |
| --- | --- |

(c)

Deltagande i och ekonomiska bidrag till forsknings- och innovationsprogram som genomförs av flera medlemsstater i enlighet med artikel 185 i EUF-fördraget, eller av organ som inrättats i enlighet med artikel 187 i EUF-fördraget, t.ex. gemensamma företag, eller av EIT:s kunskaps- och innovationsgrupper i enlighet med [EIT-förordningen] (institutionaliserade europeiska partnerskap), som ska genomföras endast om andra former av europeiska partnerskap inte skulle uppfylla målen eller skapa de nödvändiga förväntade effekterna, och om det kan motiveras i ett långsiktigt perspektiv och med hög grad av integration inklusive central förvaltning av alla ekonomiska bidrag.

| (c) | Deltagande i och ekonomiska bidrag
  och/eller bidrag in natura
  till forsknings- och innovationsprogram som genomförs av flera medlemsstater i enlighet med artikel 185 i EUF-fördraget, eller av organ som inrättats i enlighet med artikel 187 i EUF-fördraget, t.ex. gemensamma företag, eller av EIT:s kunskaps- och innovationsgrupper i enlighet med [EIT-förordningen] (institutionaliserade europeiska partnerskap), som ska genomföras endast om andra former av europeiska partnerskap inte skulle uppfylla målen eller skapa de nödvändiga förväntade effekterna, och om det kan motiveras i ett långsiktigt perspektiv och med hög grad av integration inklusive central förvaltning av alla ekonomiska bidrag. |
| --- | --- |

(c)

Deltagande i och ekonomiska bidrag
  och/eller bidrag in natura
  till forsknings- och innovationsprogram som genomförs av flera medlemsstater i enlighet med artikel 185 i EUF-fördraget, eller av organ som inrättats i enlighet med artikel 187 i EUF-fördraget, t.ex. gemensamma företag, eller av EIT:s kunskaps- och innovationsgrupper i enlighet med [EIT-förordningen] (institutionaliserade europeiska partnerskap), som ska genomföras endast om andra former av europeiska partnerskap inte skulle uppfylla målen eller skapa de nödvändiga förväntade effekterna, och om det kan motiveras i ett långsiktigt perspektiv och med hög grad av integration inklusive central förvaltning av alla ekonomiska bidrag.

och/eller bidrag in natura

2.   Europeiska partnerskap ska

2.   Europeiska partnerskap ska

| (a) | inrättas när de på ett mer effektivt sätt
  än unionen ensam
  kan uppnå målen med Horisont Europa, |
| --- | --- |

(a)

inrättas när de på ett mer effektivt sätt
  än unionen ensam
  kan uppnå målen med Horisont Europa,

än unionen ensam

| (a) | inrättas
  endast
  när de på ett mer effektivt sätt kan uppnå målen med Horisont Europa
  jämfört med andra delar av ramprogrammet
  , |
| --- | --- |

(a)

inrättas
  endast
  när de på ett mer effektivt sätt kan uppnå målen med Horisont Europa
  jämfört med andra delar av ramprogrammet
  ,

endast

jämfört med andra delar av ramprogrammet

| (b) | efterleva principerna om europeiskt mervärde, öppenhet och insyn, resultat, hävstångseffekter, långsiktigt finansiellt engagemang från alla berörda parter, flexibilitet, samstämmighet och komplementaritet med unionens initiativ och lokala, regionala, nationella och internationella initiativ, |
| --- | --- |

(b)

efterleva principerna om europeiskt mervärde, öppenhet och insyn, resultat, hävstångseffekter, långsiktigt finansiellt engagemang från alla berörda parter, flexibilitet, samstämmighet och komplementaritet med unionens initiativ och lokala, regionala, nationella och internationella initiativ,

| (b) | efterleva principerna om europeiskt mervärde, öppenhet och insyn, resultat,
  starka
  hävstångseffekter, långsiktigt finansiellt engagemang
  och/eller engagemang in natura
  från alla berörda parter, flexibilitet, samstämmighet och komplementaritet med unionens initiativ och lokala, regionala, nationella och internationella initiativ, |
| --- | --- |

(b)

efterleva principerna om europeiskt mervärde, öppenhet och insyn, resultat,
  starka
  hävstångseffekter, långsiktigt finansiellt engagemang
  och/eller engagemang in natura
  från alla berörda parter, flexibilitet, samstämmighet och komplementaritet med unionens initiativ och lokala, regionala, nationella och internationella initiativ,

starka

och/eller engagemang in natura

| (c) | vara tidsbegränsade och inbegripa villkor för utfasning av finansieringen från programmet. |
| --- | --- |

(c)

vara tidsbegränsade och inbegripa villkor för utfasning av finansieringen från programmet.

| (c) | vara tidsbegränsade och inbegripa villkor för utfasning av finansieringen från programmet. |
| --- | --- |

(c)

vara tidsbegränsade och inbegripa villkor för utfasning av finansieringen från programmet.

2a.
     
  Alla partnerskap ska identifieras i strategiska forsknings- och innovationsplaner, i enlighet med artikel 6 i ramprogrammet, bilaga III till ramprogrammet och bilaga I till det särskilda programmet, innan de genomförs i arbetsprogram eller arbetsplaner.

Bestämmelser och kriterier för urval, genomförande, övervakning, utvärdering och avveckling av partnerskap anges i bilaga III.

Bestämmelser och kriterier för urval, genomförande, övervakning, utvärdering och avveckling av partnerskap anges i bilaga III.

Ändringar 71 och 172

Ändringar 71 och 172

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9

Artikel 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 9 | Artikel 9 |
| Budget | Budget |
| 1.   Finansieringsramen för genomförandet av ramprogrammet under perioden 2021–2027 ska vara
  94 100 000 000
  EUR i 
  löpande
  priser för det särskilda program som avses i artikel 1.3 a och, utöver detta, beloppet för det särskilda program som avses i artikel 1.3 b, enligt vad som föreskrivs i förordning... om inrättande av Europeiska försvarsfonden. | 1.   Finansieringsramen för genomförandet av ramprogrammet under perioden 2021–2027 ska vara
  120 000 000 000
  EUR i 
  2018 års
  priser för det särskilda program som avses i artikel 1.3 a och, utöver detta, beloppet för det särskilda program som avses i artikel 1.3 b, enligt vad som föreskrivs i förordning ... om inrättande av Europeiska försvarsfonden. |
| 2.   Den vägledande fördelningen av det belopp som avses i punkt 1, första delen av meningen, ska vara följande: | 2.   Den vägledande fördelningen av det belopp som avses i punkt 1, första delen av meningen, ska vara följande: |
| (a) | 25 800 000 000 EUR
  för första pelaren, ”öppen vetenskap”, för perioden 2021–2027, varav |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 9

Artikel 9

Budget

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av ramprogrammet under perioden 2021–2027 ska vara
  94 100 000 000
  EUR i 
  löpande
  priser för det särskilda program som avses i artikel 1.3 a och, utöver detta, beloppet för det särskilda program som avses i artikel 1.3 b, enligt vad som föreskrivs i förordning... om inrättande av Europeiska försvarsfonden.

1.   Finansieringsramen för genomförandet av ramprogrammet under perioden 2021–2027 ska vara
  120 000 000 000
  EUR i 
  2018 års
  priser för det särskilda program som avses i artikel 1.3 a och, utöver detta, beloppet för det särskilda program som avses i artikel 1.3 b, enligt vad som föreskrivs i förordning ... om inrättande av Europeiska försvarsfonden.

2.   Den vägledande fördelningen av det belopp som avses i punkt 1, första delen av meningen, ska vara följande:

2.   Den vägledande fördelningen av det belopp som avses i punkt 1, första delen av meningen, ska vara följande:

(a)

25 800 000 000 EUR
  för första pelaren, ”öppen vetenskap”, för perioden 2021–2027, varav

25 800 000 000 EUR

| (a) | 27,42  %
  för första pelaren, ”
  vetenskaplig spetskompetens och
  öppen vetenskap”, för perioden 2021–2027, varav |
| --- | --- |

(a)

27,42  %
  för första pelaren, ”
  vetenskaplig spetskompetens och
  öppen vetenskap”, för perioden 2021–2027, varav

27,42  %

vetenskaplig spetskompetens och

| | (1) | 16 600 000 000 EUR
  för Europeiska forskningsrådet, |
| --- | --- | --- |

(1)

16 600 000 000 EUR
  för Europeiska forskningsrådet,

16 600 000 000 EUR

| | (1) | 17,64  %
  för Europeiska forskningsrådet, |
| --- | --- | --- |

(1)

17,64  %
  för Europeiska forskningsrådet,

17,64  %

| | (2) | 6 800 000 000 EUR
  för Marie Skłodowska-Curie-åtgärder, |
| --- | --- | --- |

(2)

6 800 000 000 EUR
  för Marie Skłodowska-Curie-åtgärder,

6 800 000 000 EUR

| | (2) | 7,23  %
  för Marie Skłodowska-Curie-åtgärder, |
| --- | --- | --- |

(2)

7,23  %
  för Marie Skłodowska-Curie-åtgärder,

7,23  %

| | (3) | 2 400 000 000 EUR
  för forskningsinfrastrukturer. |
| --- | --- | --- |

(3)

2 400 000 000 EUR
  för forskningsinfrastrukturer.

2 400 000 000 EUR

| | (3) | 2,55  %
  för forskningsinfrastrukturer. |
| --- | --- | --- |

(3)

2,55  %
  för forskningsinfrastrukturer.

2,55  %

| (b) | 52 700 000 000 EUR
  för andra pelaren, ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”, för perioden 2021–2027, varav |
| --- | --- |

(b)

52 700 000 000 EUR
  för andra pelaren, ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”, för perioden 2021–2027, varav

52 700 000 000 EUR

| (b) | 55,48  %
  för andra pelaren, ”globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft”, för perioden 2021–2027, varav |
| --- | --- |

(b)

55,48  %
  för andra pelaren, ”globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft”, för perioden 2021–2027, varav

55,48  %

europeisk

| | (1) | 7 700 000 000 EUR
  för klustret ”hälsa”, |
| --- | --- | --- |

(1)

7 700 000 000 EUR
  för klustret ”hälsa”,

7 700 000 000 EUR

| | (1) | 8,16  %
  för klustret ”hälsa”, |
| --- | --- | --- |

(1)

8,16  %
  för klustret ”hälsa”,

8,16  %

| | (2) | 2 800 000 000 EUR
  för klustret ”inkluderande och säkra samhällen”, |
| --- | --- | --- |

(2)

2 800 000 000 EUR
  för klustret ”inkluderande och säkra samhällen”,

2 800 000 000 EUR

| | (2) | 2,50  %
  för klustret ”inkluderande och säkra samhällen”, |
| --- | --- | --- |

(2)

2,50  %
  för klustret ”inkluderande och säkra samhällen”,

2,50  %

| | (2a) | 2,00  % för klustret ”säkra samhällen”, |
| --- | --- | --- |

(2a)

(2a)

2,00  % för klustret ”säkra samhällen”,

2,00  % för klustret ”säkra samhällen”,

| | (3) | 15 000 000 000 EUR
  för klustret ”digitala frågor
  och
  industri”, |
| --- | --- | --- |

(3)

15 000 000 000 EUR
  för klustret ”digitala frågor
  och
  industri”,

15 000 000 000 EUR

och

| | (3) | 15,94  %
  för klustret ”digitala frågor, industri
  och rymden
  ”, |
| --- | --- | --- |

(3)

15,94  %
  för klustret ”digitala frågor, industri
  och rymden
  ”,

15,94  %

och rymden

| | (4) | 15 000 000 000 EUR
  för klustret ”klimat, energi och mobilitet”, |
| --- | --- | --- |

(4)

15 000 000 000 EUR
  för klustret ”klimat, energi och mobilitet”,

15 000 000 000 EUR

| | (4) | 15,84  %
  för klustret ”klimat, energi och mobilitet”, |
| --- | --- | --- |

(4)

15,84  %
  för klustret ”klimat, energi och mobilitet”,

15,84  %

| | (5) | 10 000 000 000 EUR
  för klustret ”livsmedel
  och
  naturresurser”, |
| --- | --- | --- |

(5)

10 000 000 000 EUR
  för klustret ”livsmedel
  och
  naturresurser”,

10 000 000 000 EUR

och

| | (5) | 9,00  %
  för klustret ”livsmedel, naturresurser
  och jordbruk
  ”, |
| --- | --- | --- |

(5)

9,00  %
  för klustret ”livsmedel, naturresurser
  och jordbruk
  ”,

9,00  %

och jordbruk

| | (6) | 2 200 000 000 EUR
  för gemensamma forskningscentrumets icke-nukleära direkta åtgärder. |
| --- | --- | --- |

(6)

2 200 000 000 EUR
  för gemensamma forskningscentrumets icke-nukleära direkta åtgärder.

2 200 000 000 EUR

| | (6) | 2,04  %
  för gemensamma forskningscentrumets icke-nukleära direkta åtgärder. |
| --- | --- | --- |

(6)

2,04  %
  för gemensamma forskningscentrumets icke-nukleära direkta åtgärder.

2,04  %

| (c) | 13 500 000 000 EUR
  för tredje pelaren, ”
  öppen innovation
  ”, för perioden 2021–2027, varav |
| --- | --- |

(c)

13 500 000 000 EUR
  för tredje pelaren, ”
  öppen innovation
  ”, för perioden 2021–2027, varav

13 500 000 000 EUR

öppen innovation

| (c) | 12,71  %
  för tredje pelaren, ”
  innovativa Europa
  ”, för perioden 2021–2027, varav |
| --- | --- |

(c)

12,71  %
  för tredje pelaren, ”
  innovativa Europa
  ”, för perioden 2021–2027, varav

12,71  %

innovativa Europa

| | (1) | 10 500 000 000 EUR
  för Europeiska innovationsrådet, inklusive upp till
  500 000 000 EUR
  för europeiska innovationsekosystem, |
| --- | --- | --- |

(1)

10 500 000 000 EUR
  för Europeiska innovationsrådet, inklusive upp till
  500 000 000 EUR
  för europeiska innovationsekosystem,

10 500 000 000 EUR

500 000 000 EUR

| | (1) | 8,71  %
  för Europeiska innovationsrådet
  (EIC)
  , inklusive upp till
  0,53  %
  för europeiska innovationsekosystem, |
| --- | --- | --- |

(1)

8,71  %
  för Europeiska innovationsrådet
  (EIC)
  , inklusive upp till
  0,53  %
  för europeiska innovationsekosystem,

8,71  %

(EIC)

0,53  %

| | (2) | 3 000 000 000 EUR
  för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT). |
| --- | --- | --- |

(2)

3 000 000 000 EUR
  för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT).

3 000 000 000 EUR

| | (2) | 4 %
  för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT). |
| --- | --- | --- |

(2)

4 %
  för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT).

4 %

| (d) | 2 100 000 000 EUR
  för delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet”
  för perioden 2021–2027, varav |
| --- | --- |

(d)

2 100 000 000 EUR
  för delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet”
  för perioden 2021–2027, varav

2 100 000 000 EUR

för perioden 2021–2027, varav

| (d) | 4,39  %
  för delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet”
  , med följande komponenter: |
| --- | --- |

(d)

4,39  %
  för delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet”
  , med följande komponenter:

4,39  %

, med följande komponenter:

| | (1) | 1 700 000 000 EUR
  för ”
  delning
  av spetskompetens”, |
| --- | --- | --- |

(1)

1 700 000 000 EUR
  för ”
  delning
  av spetskompetens”,

1 700 000 000 EUR

delning

| | (1) | 4,00  %
  för ”
  spridning
  av spetskompetens
  och bredare deltagande
  ”
  i unionen. |
| --- | --- | --- |

(1)

4,00  %
  för ”
  spridning
  av spetskompetens
  och bredare deltagande
  ”
  i unionen.

4,00  %

spridning

och bredare deltagande

i unionen.

| | (2) | 400 000 000 EUR
  för ”reformering och förstärkning av det europeiska forsknings- och innovationssystemet”. |
| --- | --- | --- |

(2)

400 000 000 EUR
  för ”reformering och förstärkning av det europeiska forsknings- och innovationssystemet”.

400 000 000 EUR

| | (2) | 0,39  %
  för ”reformering och förstärkning av det europeiska forsknings- och innovationssystemet”. |
| --- | --- | --- |

(2)

0,39  %
  för ”reformering och förstärkning av det europeiska forsknings- och innovationssystemet”.

0,39  %

3.   För att kunna reagera på oförutsedda situationer eller ny utveckling och nya behov får kommissionen, inom ramen för det årliga budgetförfarandet, avvika från de belopp som avses i punkt 2 upp till maximalt 10 %.
  Sådana avvikelser ska inte tillåtas för de belopp som avses i punkt 2 b.6 i denna artikel eller det totala belopp som anges för delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet” i punkt 2 i denna artikel.

3.   För att kunna reagera på oförutsedda situationer eller ny utveckling och nya behov får kommissionen, inom ramen för det årliga budgetförfarandet, avvika från de belopp som avses i punkt 2 upp till maximalt 10 %
  , inklusive bidragstilldelningen från associerade länder
  .

3a.
     
  Som ett led i unionens allmänna mål att integrera klimatåtgärder och avsätta 30 % av unionsbudgeten till klimatmålen ska åtgärderna inom ramen för programmet bidra till klimatmålen med minst 35 % av programmets utgifter när så är lämpligt.

3b.
     
  Minst 2,5  miljarder EUR ska anslås till bidrag till inkrementell innovation inom små och medelstora företag i enlighet med det instrument som avses i artikel 43a i denna förordning och i bilaga I till beslutet.

3c.
     
  45 % av budgeten för klustret ”inkluderande och säkra samhällen” ska stödja forskning om de kulturella och kreativa sektorerna, inklusive unionens kulturarv, vilket ska omfatta 300 miljoner EUR som ska öronmärkas för inrättandet av ett ”europeiskt kulturarvsmoln”, i enlighet med bilaga I till det särskilda programmet, efter en konsekvensbedömning som ska läggas fram för Europaparlamentet.

3d.
     
  Minst 1 miljard EUR ska ha som syfte att anslås till kvantforskning inom klustret ”digitala frågor, industri och rymden” i pelare II.

4.   Det belopp som avses i punkt 1, första delen av meningen, får även täcka utgifter för förberedelser, övervakning, kontroll, revision, utvärdering och andra verksamheter som krävs för förvaltning och genomförande av programmet, inbegripet alla administrativa kostnader, samt bedömning av programmets måluppfyllelse. Det får också täcka utgifter för studier, expertmöten, informations- och kommunikationsåtgärder, i den mån de har anknytning till programmets mål, samt utgifter i samband med it-nätverk som fokuserar på informationsbearbetning och -utbyte, däribland gemensamma it-verktyg och annat tekniskt och administrativt stöd som behövs i samband med förvaltningen av programmet.

4.   Det belopp som avses i punkt 1, första delen av meningen, får även täcka utgifter för förberedelser, övervakning, kontroll, revision, utvärdering och andra verksamheter som krävs för förvaltning och genomförande av programmet, inbegripet alla administrativa kostnader, samt bedömning av programmets måluppfyllelse.
  Dessa utgifter får inte överstiga 5 % av programmets totala belopp.
  Det får också täcka utgifter för studier, expertmöten, informations- och kommunikationsåtgärder, i den mån de har anknytning till programmets mål, samt utgifter i samband med it-nätverk som fokuserar på informationsbearbetning och -utbyte, däribland gemensamma it-verktyg och annat tekniskt och administrativt stöd som behövs i samband med förvaltningen av programmet.

5.   Vid behov får anslag föras in i budgeten efter 2027 för att täcka utgifter enligt punkt 4 för förvaltning av åtgärder som inte slutförts den 31 december 2027.

5.   Vid behov får anslag föras in i budgeten efter 2027 för att täcka utgifter enligt punkt 4 för förvaltning av åtgärder som inte slutförts den 31 december 2027.

6.   Om den åtgärd som ett budgetmässigt åtagande ska täcka sträcker sig över mer än ett budgetår får åtagandet delas upp i årliga delåtaganden.

6.   Om den åtgärd som ett budgetmässigt åtagande ska täcka sträcker sig över mer än ett budgetår får åtagandet delas upp i årliga delåtaganden.

7.   Utan att det påverkar tillämpningen av budgetförordningen kan utgifter för åtgärder till följd av projekt som ingår i det första arbetsprogrammet vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021.

7.   Utan att det påverkar tillämpningen av budgetförordningen kan utgifter för åtgärder till följd av projekt som ingår i det första arbetsprogrammet vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021.

8.
     
  Resurser som avsatts för medlemsstater inom ramen för delad förvaltning och som kan överföras i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) XX [...förordningen om gemensamma bestämmelser] får, på medlemsstaternas begäran, överföras till programmet. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i den artikeln. Om möjligt ska dessa resurser användas till förmån för den berörda medlemsstaten.

9.
     
  Horisont Europa är avsett att genomföras i samverkan med andra EU-finansieringsprogram. En icke uttömmande förteckning över synergier med andra EU-finansieringsprogram återfinns i bilaga IV.

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10

Artikel 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 10 | Artikel 10 |
| Öppen åtkomst och öppna data | Öppen åtkomst och öppna data |
| 1.   Öppen åtkomst till vetenskapliga publikationer som härrör från forskning som finansieras inom ramen för programmet ska säkerställas i enlighet med artikel 35.3. Öppen åtkomst till forskningsdata ska säkerställas i enlighet med principen ”så fri som möjligt och så begränsad som nödvändigt”.
  Öppen åtkomst till forskningsresultat ska uppmuntras. | 1.   Öppen åtkomst till vetenskapliga publikationer som härrör från forskning som finansieras inom ramen för programmet ska säkerställas i enlighet med artikel 35.3. Öppen åtkomst till forskningsdata ska säkerställas i enlighet med principen ”så fri som möjligt och så begränsad som nödvändigt”. |
| | 1a.
     
  Vid öppen åtkomst till forskningsdata ska hänsyn tas till behovet av olika åtkomstsystem på grund av unionens ekonomiska intressen, immateriella rättigheter, personuppgiftsskydd och konfidentialitet, säkerhetsfrågor och andra legitima intressen, inklusive möjligheten att göra undantag. Datahanteringsplaner under projektets varaktighet ska anses vara stödberättigande kostnader. |
| | 1b.
     
  Ömsesidig öppen åtkomst till vetenskapliga publikationer och forskningsresultat ska främjas internationellt, med beaktande av unionens konkurrenskraft och industriella intressen. Ömsesidig öppen åtkomst ska särskilt uppmuntras i alla associeringsavtal och i samarbetsavtal inom vetenskap och teknik med tredjeländer, däribland avtal som undertecknas av finansieringsorgan som ansvarar för programmets indirekta förvaltning. |
| 2.   Ansvarsfull hantering av forskningsdata ska säkerställas i linje med Fairprinciperna om sökbarhet, tillgänglighet, kompatibilitet och återanvändbarhet. | 2.   Ansvarsfull hantering av forskningsdata ska säkerställas i linje med Fairprinciperna om
  datas
  sökbarhet, tillgänglighet, kompatibilitet och återanvändbarhet. |
| 3.   Öppen vetenskap utöver öppen åtkomst till
  forskningsresultat
  och ansvarsfull hantering av forskningsdata ska främjas. | 3.   Öppen vetenskap utöver öppen åtkomst till
  forskningsdata och vetenskapliga publikationer
  och ansvarsfull hantering av forskningsdata ska främjas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 10

Artikel 10

Öppen åtkomst och öppna data

Öppen åtkomst och öppna data

1.   Öppen åtkomst till vetenskapliga publikationer som härrör från forskning som finansieras inom ramen för programmet ska säkerställas i enlighet med artikel 35.3. Öppen åtkomst till forskningsdata ska säkerställas i enlighet med principen ”så fri som möjligt och så begränsad som nödvändigt”.
  Öppen åtkomst till forskningsresultat ska uppmuntras.

1.   Öppen åtkomst till vetenskapliga publikationer som härrör från forskning som finansieras inom ramen för programmet ska säkerställas i enlighet med artikel 35.3. Öppen åtkomst till forskningsdata ska säkerställas i enlighet med principen ”så fri som möjligt och så begränsad som nödvändigt”.

1a.
     
  Vid öppen åtkomst till forskningsdata ska hänsyn tas till behovet av olika åtkomstsystem på grund av unionens ekonomiska intressen, immateriella rättigheter, personuppgiftsskydd och konfidentialitet, säkerhetsfrågor och andra legitima intressen, inklusive möjligheten att göra undantag. Datahanteringsplaner under projektets varaktighet ska anses vara stödberättigande kostnader.

1b.
     
  Ömsesidig öppen åtkomst till vetenskapliga publikationer och forskningsresultat ska främjas internationellt, med beaktande av unionens konkurrenskraft och industriella intressen. Ömsesidig öppen åtkomst ska särskilt uppmuntras i alla associeringsavtal och i samarbetsavtal inom vetenskap och teknik med tredjeländer, däribland avtal som undertecknas av finansieringsorgan som ansvarar för programmets indirekta förvaltning.

2.   Ansvarsfull hantering av forskningsdata ska säkerställas i linje med Fairprinciperna om sökbarhet, tillgänglighet, kompatibilitet och återanvändbarhet.

2.   Ansvarsfull hantering av forskningsdata ska säkerställas i linje med Fairprinciperna om
  datas
  sökbarhet, tillgänglighet, kompatibilitet och återanvändbarhet.

3.   Öppen vetenskap utöver öppen åtkomst till
  forskningsresultat
  och ansvarsfull hantering av forskningsdata ska främjas.

3.   Öppen vetenskap utöver öppen åtkomst till
  forskningsdata och vetenskapliga publikationer
  och ansvarsfull hantering av forskningsdata ska främjas.

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11

Artikel 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 11 | Artikel 11 |
| Kompletterande
  och
  kombinerad finansiering | Kompletterande, kombinerad
  och kumulativ
  finansiering |
| | 1.
     
  Horisont Europa ska genomföras i synergi med andra unionsfinansieringsprogram, varvid maximal förenkling av administrationen ska eftersträvas. En icke uttömmande förteckning över synergier med andra finansieringsprogram återfinns i bilaga IV. Horisont Europas enhetliga uppsättning regler ska gälla för en samfinansierad åtgärd inom forskning, utveckling och innovation. |
| Åtgärder som certifierats med en spetskompetensstämpel, eller som uppfyller de kumulativa, jämförande villkoren att | 2.   
  Spetskompetensstämpeln ska tilldelas i programmets alla delar.
  Åtgärder som certifierats med en spetskompetensstämpel, eller som uppfyller de kumulativa, jämförande villkoren att |
| (a) | de har bedömts i en ansökningsomgång enligt programmet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 11

Artikel 11

Kompletterande
  och
  kombinerad finansiering

och

Kompletterande, kombinerad
  och kumulativ
  finansiering

och kumulativ

1.
     
  Horisont Europa ska genomföras i synergi med andra unionsfinansieringsprogram, varvid maximal förenkling av administrationen ska eftersträvas. En icke uttömmande förteckning över synergier med andra finansieringsprogram återfinns i bilaga IV. Horisont Europas enhetliga uppsättning regler ska gälla för en samfinansierad åtgärd inom forskning, utveckling och innovation.

Åtgärder som certifierats med en spetskompetensstämpel, eller som uppfyller de kumulativa, jämförande villkoren att

2.   
  Spetskompetensstämpeln ska tilldelas i programmets alla delar.
  Åtgärder som certifierats med en spetskompetensstämpel, eller som uppfyller de kumulativa, jämförande villkoren att

(a)

de har bedömts i en ansökningsomgång enligt programmet,

| (a) | de har bedömts i en ansökningsomgång enligt programmet, |
| --- | --- |

(a)

de har bedömts i en ansökningsomgång enligt programmet,

| (b) | de uppfyller minimikraven för kvalitet i den ansökningsomgången, |
| --- | --- |

(b)

de uppfyller minimikraven för kvalitet i den ansökningsomgången,

| (b) | de uppfyller minimikraven för kvalitet i den ansökningsomgången, |
| --- | --- |

(b)

de uppfyller minimikraven för kvalitet i den ansökningsomgången,

| (c) | de får inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar |
| --- | --- |

(c)

de får inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar

| (c) | de får inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar |
| --- | --- |

(c)

de får inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar

får erhålla stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden+ eller Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, i enlighet med artikel [67].5 i förordning (EU) XX [förordningen om gemensamma bestämmelser] och artikel [8] i förordning (EU) XX [finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken], förutsatt att åtgärderna är förenliga med målen för programmet i fråga. Bestämmelserna för den fond som ger stöd
  ska
  tillämpas.

ska

får erhålla stöd från
  nationella eller regionala fonder, däribland
  Europeiska regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden+ eller Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, i enlighet med artikel [67].5 i förordning (EU) XX [förordningen om gemensamma bestämmelser] och artikel [8] i förordning (EU) XX [finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken],
  utan att någon ytterligare ansökan och utvärdering krävs och
  förutsatt att åtgärderna är förenliga med målen för programmet i fråga.
  Med undantag för reglerna för statligt stöd ska
  bestämmelserna för den fond som ger stöd tillämpas.

nationella eller regionala fonder, däribland

utan att någon ytterligare ansökan och utvärdering krävs och

Med undantag för reglerna för statligt stöd ska

2a.
     
  I enlighet med artikel 21 i förordning (EU) XX [... förordningen om gemensamma bestämmelser] får förvaltningsmyndigheten frivilligt begära att delar av dess finansiella anslag ska överföras till Horisont Europa. Överförda resurser ska användas i enlighet med reglerna för Horisont Europa. Dessutom ska kommissionen säkerställa att sådana överförda medel helt och hållet öronmärks för program och/eller projekt som kommer att genomföras i den medlemsstat eller region som de kom från.

2b.
     
  Med förhandstillstånd från de sökande ska kommissionen ta med anslagen enligt denna artikel i informationssystemet för utvalda projekt i syfte att möjliggöra ett snabbt informationsutbyte och göra det möjligt för finansieringsmyndigheterna att tillhandahålla finansiering till de utvalda åtgärderna.

En åtgärd som har fått bidrag från ett annat unionsprogram får också erhålla bidrag via det här programmet, förutsatt att bidragen inte täcker samma kostnader.

En åtgärd som har fått bidrag från ett annat unionsprogram får också erhålla bidrag via det här programmet, förutsatt att bidragen inte täcker samma kostnader.

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12

Artikel 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 12 | Artikel 12 |
| Tredjeländer som är associerade till programmet | Tredjeländer som är associerade till programmet |
| 1.   Programmet ska vara öppet för associering för följande tredjeländer: | 1.   Programmet ska vara öppet för associering för följande tredjeländer: |
| (a) | Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i enlighet med villkoren i EES-avtalet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 12

Artikel 12

Tredjeländer som är associerade till programmet

Tredjeländer som är associerade till programmet

1.   Programmet ska vara öppet för associering för följande tredjeländer:

1.   Programmet ska vara öppet för associering för följande tredjeländer:

(a)

Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i enlighet med villkoren i EES-avtalet.

| (a) | Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i enlighet med villkoren i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(a)

Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i enlighet med villkoren i EES-avtalet.

| (b) | Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i enlighet med ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som finns i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

(b)

Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i enlighet med ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som finns i avtal mellan unionen och dessa länder.

| (b) | Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i enlighet med ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som finns i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

(b)

Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i enlighet med ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som finns i avtal mellan unionen och dessa länder.

| (c) | Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

(c)

Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder.

| (c) | Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

(c)

Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder.

| (d) | Tredjeländer och territorier som uppfyller samtliga följande kriterier: |
| --- | --- |

(d)

Tredjeländer och territorier som uppfyller samtliga följande kriterier:

| (d) | Tredjeländer och territorier som uppfyller samtliga följande kriterier: |
| --- | --- |

(d)

Tredjeländer och territorier som uppfyller samtliga följande kriterier:

| | i. | God kapacitet inom vetenskap, teknik och innovation. |
| --- | --- | --- |

i.

God kapacitet inom vetenskap, teknik och innovation.

| | i. | God kapacitet inom vetenskap, teknik och innovation. |
| --- | --- | --- |

i.

God kapacitet inom vetenskap, teknik och innovation.

| | ii. | Engagemang för en regelbaserad öppen marknadsekonomi med rättvis och skälig hantering av immaterialrättigheter och underbyggd av demokratiska institutioner. |
| --- | --- | --- |

ii.

Engagemang för en regelbaserad öppen marknadsekonomi med rättvis och skälig hantering av immaterialrättigheter och underbyggd av demokratiska institutioner.

| | ii. | Engagemang för en regelbaserad öppen marknadsekonomi med rättvis och skälig hantering av immaterialrättigheter
  och respekt för mänskliga rättigheter
  och underbyggd av demokratiska institutioner. |
| --- | --- | --- |

ii.

Engagemang för en regelbaserad öppen marknadsekonomi med rättvis och skälig hantering av immaterialrättigheter
  och respekt för mänskliga rättigheter
  och underbyggd av demokratiska institutioner.

och respekt för mänskliga rättigheter

| | iii. | Aktivt främjande av strategier för att förbättra medborgarnas ekonomiska och sociala välfärd. |
| --- | --- | --- |

iii.

Aktivt främjande av strategier för att förbättra medborgarnas ekonomiska och sociala välfärd.

| | iii. | Aktivt främjande av strategier för att förbättra medborgarnas ekonomiska och sociala välfärd. |
| --- | --- | --- |

iii.

Aktivt främjande av strategier för att förbättra medborgarnas ekonomiska och sociala välfärd.

Associering till programmet av vart och ett av de tredjeländer som avses i led d ska ske i enlighet med villkoren i ett särskilt avtal som omfattar tredjelandets deltagande i något unionsprogram, under förutsättning att avtalet

Fullständig eller partiell
  associering till programmet av vart och ett av de tredjeländer som avses i led d ska
  utgå från en bedömning av fördelarna för unionen. Framför allt ska en sådan associering
  ske i enlighet med villkoren i ett särskilt avtal som omfattar tredjelandets deltagande i något unionsprogram, under förutsättning att avtalet

Fullständig eller partiell

utgå från en bedömning av fördelarna för unionen. Framför allt ska en sådan associering

| — | säkerställer en rimlig balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen, |
| --- | --- |

—

säkerställer en rimlig balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen,

| — | säkerställer en rimlig balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen, |
| --- | --- |

—

säkerställer en rimlig balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen,

| — | ger rätt att samordna en åtgärd inom ramen för avtalet, förutsatt att det är till fördel för unionen och att skyddet av unionens ekonomiska intressen säkerställs, |
| --- | --- |

—

ger rätt att samordna en åtgärd inom ramen för avtalet, förutsatt att det är till fördel för unionen och att skyddet av unionens ekonomiska intressen säkerställs,

ger rätt att samordna en åtgärd inom ramen för avtalet, förutsatt att det är till fördel för unionen och att skyddet av unionens ekonomiska intressen säkerställs,

| — | fastställer villkoren för deltagande i 
  programmen
  , inklusive beräkningen av ekonomiska bidrag till enskilda program och deras administrativa kostnader. Dessa bidrag ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen, |
| --- | --- |

—

fastställer villkoren för deltagande i 
  programmen
  , inklusive beräkningen av ekonomiska bidrag till enskilda program och deras administrativa kostnader. Dessa bidrag ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen,

programmen

| — | fastställer villkoren för deltagande i 
  programmet
  , inklusive beräkningen av ekonomiska bidrag till enskilda
  (del)
  program och deras administrativa kostnader. Dessa bidrag ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen, |
| --- | --- |

—

fastställer villkoren för deltagande i 
  programmet
  , inklusive beräkningen av ekonomiska bidrag till enskilda
  (del)
  program och deras administrativa kostnader. Dessa bidrag ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen,

programmet

(del)

| — | garanterar unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda
  sina
  ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

—

garanterar unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda
  sina
  ekonomiska intressen.

sina

| — | garanterar unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda
  unionens
  ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

—

garanterar unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda
  unionens
  ekonomiska intressen.

unionens

2.   Omfattningen av varje enskilt tredjelands associering till programmet ska beakta målet att driva på den ekonomiska tillväxten i unionen genom innovation. Därför kan delar av programmet vara uteslutna från associeringsavtal för vissa länder, med undantag för EES-länder, anslutningsländer, kandidatländer och potentiella kandidater.

2.   Omfattningen av varje enskilt tredjelands associering till programmet ska beakta målet att driva på den ekonomiska tillväxten i unionen genom innovation
  och ska undvika kompetensflykt från unionen
  . Därför kan delar av programmet
  som bara har en stödmottagare – i synnerhet sådana som är avsedda för privata enheter –
  vara uteslutna från associeringsavtal för vissa länder, med undantag för EES-länder, anslutningsländer, kandidatländer och potentiella kandidater.

3.   Associeringsavtalet ska i förekommande fall möjliggöra för rättsliga enheter som är etablerade i unionen
  att delta
  i motsvarande program i associerade länder i enlighet med de villkor som fastställs i associeringsavtalet.

3.   Associeringsavtalet ska i förekommande fall möjliggöra
  och eftersträva ömsesidigt deltagande
  för rättsliga enheter som är etablerade i unionen i motsvarande program i associerade länder i enlighet med de villkor som fastställs i associeringsavtalet.

4.   
  Villkoren
  för bestämning av det ekonomiska bidragets omfattning ska garantera automatisk korrigering av eventuella betydande obalanser jämfört med det belopp som enheter som är etablerade i det associerade landet erhåller genom deltagande i programmet, med beaktande av kostnaderna för programmets förvaltning, utförande och drift.

4.   
  Associeringsavtalets villkor
  för bestämning av det ekonomiska bidragets omfattning ska garantera automatisk korrigering
  vartannat år
  av eventuella betydande obalanser jämfört med det belopp som enheter som är etablerade i det associerade landet erhåller genom deltagande i programmet, med beaktande av kostnaderna för programmets förvaltning, utförande och drift.

4a.
     
  Bidragen från alla associerade länder ska inbegripas i programmets relevanta delar, förutsatt att budgetfördelningen enligt artikel 9.2 respekteras. Kommissionen ska under det årliga budgetförfarandet avge rapport till rådet och parlamentet om den totala budgeten för varje del av programmet och identifiera varje associerat land, individuella bidrag samt deras finansiella balans.

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – rubriken

Artikel 14 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Stödberättigande åtgärder | Stödberättigande åtgärder
  och etiska principer |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Stödberättigande åtgärder

Stödberättigande åtgärder
  och etiska principer

och etiska principer

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15

Artikel 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 15 | Artikel 15 |
| Etik | Etik |
| 1.   Åtgärder som genomförs inom programmet ska följa etiska principer och tillämplig lagstiftning på nationell, unions- och internationell nivå, inbegripet Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, med tilläggsprotokoll. | 1.   Åtgärder som genomförs inom programmet ska följa etiska principer och tillämplig lagstiftning på nationell, unions- och internationell nivå, inbegripet Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, med tilläggsprotokoll. |
| | Man ska särskilt beakta proportionalitetsprincipen, rätten till integritet, rätten till skydd av personuppgifter, rätten till fysisk och mental integritet för personer, rätten till icke-diskriminering och behovet att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa. |
| 2.   Enheter som deltar i åtgärden ska tillhandahålla följande: | 2.   Enheter som deltar i åtgärden ska tillhandahålla följande: |
| (a) | En etisk självbedömning som anger och preciserar alla förutsebara etiska frågor som rör målet, genomförandet och de sannolika effekterna av de verksamheter som ska finansieras, inklusive en bekräftelse av förenligheten med punkt 1, samt en beskrivning av hur den kommer att säkerställas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 15

Artikel 15

Etik

Etik

1.   Åtgärder som genomförs inom programmet ska följa etiska principer och tillämplig lagstiftning på nationell, unions- och internationell nivå, inbegripet Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, med tilläggsprotokoll.

1.   Åtgärder som genomförs inom programmet ska följa etiska principer och tillämplig lagstiftning på nationell, unions- och internationell nivå, inbegripet Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, med tilläggsprotokoll.

Man ska särskilt beakta proportionalitetsprincipen, rätten till integritet, rätten till skydd av personuppgifter, rätten till fysisk och mental integritet för personer, rätten till icke-diskriminering och behovet att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa.

2.   Enheter som deltar i åtgärden ska tillhandahålla följande:

2.   Enheter som deltar i åtgärden ska tillhandahålla följande:

(a)

En etisk självbedömning som anger och preciserar alla förutsebara etiska frågor som rör målet, genomförandet och de sannolika effekterna av de verksamheter som ska finansieras, inklusive en bekräftelse av förenligheten med punkt 1, samt en beskrivning av hur den kommer att säkerställas.

| (a) | En etisk självbedömning som anger och preciserar alla förutsebara etiska frågor som rör målet, genomförandet och de sannolika effekterna av de verksamheter som ska finansieras, inklusive en bekräftelse av förenligheten med punkt 1, samt en beskrivning av hur den kommer att säkerställas. |
| --- | --- |

(a)

En etisk självbedömning som anger och preciserar alla förutsebara etiska frågor som rör målet, genomförandet och de sannolika effekterna av de verksamheter som ska finansieras, inklusive en bekräftelse av förenligheten med punkt 1, samt en beskrivning av hur den kommer att säkerställas.

| (b) | En bekräftelse av att verksamheterna kommer att följa den europeiska uppförandekoden för forskningsintegritet som publicerats av All European Academies och att inga verksamheter som undantas från finansiering kommer att genomföras. |
| --- | --- |

(b)

En bekräftelse av att verksamheterna kommer att följa den europeiska uppförandekoden för forskningsintegritet som publicerats av All European Academies och att inga verksamheter som undantas från finansiering kommer att genomföras.

| (b) | En bekräftelse av att verksamheterna kommer att följa den europeiska uppförandekoden för forskningsintegritet som publicerats av All European Academies och att inga verksamheter som undantas från finansiering kommer att genomföras. |
| --- | --- |

(b)

En bekräftelse av att verksamheterna kommer att följa den europeiska uppförandekoden för forskningsintegritet som publicerats av All European Academies och att inga verksamheter som undantas från finansiering kommer att genomföras.

| (c) | För verksamheter som bedrivs utanför unionen: en bekräftelse på att dessa verksamheter skulle ha varit tillåtna i en medlemsstat. |
| --- | --- |

(c)

För verksamheter som bedrivs utanför unionen: en bekräftelse på att dessa verksamheter skulle ha varit tillåtna i en medlemsstat.

| (c) | För verksamheter som bedrivs utanför unionen: en bekräftelse på att dessa verksamheter skulle ha varit tillåtna i en medlemsstat. |
| --- | --- |

(c)

För verksamheter som bedrivs utanför unionen: en bekräftelse på att dessa verksamheter skulle ha varit tillåtna i en medlemsstat.

| (d) | För verksamheter där mänskliga embryonala stamceller används: detaljerade uppgifter om de åtgärder för tillståndsgivning och kontroll som ska vidtas av de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna och detaljerade uppgifter om de etiska godkännanden som ska erhållas innan de berörda verksamheterna inleds. |
| --- | --- |

(d)

För verksamheter där mänskliga embryonala stamceller används: detaljerade uppgifter om de åtgärder för tillståndsgivning och kontroll som ska vidtas av de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna och detaljerade uppgifter om de etiska godkännanden som ska erhållas innan de berörda verksamheterna inleds.

| (d) | För verksamheter där mänskliga embryonala stamceller används: detaljerade uppgifter om de åtgärder för tillståndsgivning och kontroll som ska vidtas av de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna och detaljerade uppgifter om de etiska godkännanden som ska erhållas innan de berörda verksamheterna inleds. |
| --- | --- |

(d)

För verksamheter där mänskliga embryonala stamceller används: detaljerade uppgifter om de åtgärder för tillståndsgivning och kontroll som ska vidtas av de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna och detaljerade uppgifter om de etiska godkännanden som ska erhållas innan de berörda verksamheterna inleds.

3.   Förslagen ska systematiskt kontrolleras för att identifiera åtgärder som väcker komplicerade eller allvarliga etiska frågor; dessa ska genomgå en etisk bedömning. Den etiska bedömningen ska utföras av kommissionen såvida den inte har delegerats till finansieringsorganet. För åtgärder som inbegriper användning av mänskliga embryonala stamceller eller mänskliga embryon är en etisk bedömning obligatorisk. Etiska kontroller och bedömningar ska genomföras med stöd av etikexperter. Kommissionen och finansieringsorganen ska
  i största möjliga utsträckning
  säkerställa insyn i de etiska förfarandena.

3.   Förslagen ska systematiskt kontrolleras för att identifiera åtgärder som väcker komplicerade eller allvarliga etiska frågor; dessa ska genomgå en etisk bedömning. Den etiska bedömningen ska utföras av kommissionen såvida den inte har delegerats till finansieringsorganet. För åtgärder som inbegriper användning av mänskliga embryonala stamceller eller mänskliga embryon är en etisk bedömning obligatorisk. Etiska kontroller och bedömningar ska genomföras med stöd av etikexperter. Kommissionen och finansieringsorganen ska säkerställa insyn i de etiska förfarandena.

4.   Enheter som deltar i åtgärden måste införskaffa alla godkännanden eller andra obligatoriska handlingar från relevanta nationella eller lokala etikkommittéer eller andra organ, t.ex. dataskyddsmyndigheter, innan den berörda verksamheten inleds. Dokumenten ska arkiveras och tillhandahållas kommissionen eller finansieringsorganet på begäran.

4.   Enheter som deltar i åtgärden måste införskaffa alla godkännanden eller andra obligatoriska handlingar från relevanta nationella eller lokala etikkommittéer eller andra organ, t.ex. dataskyddsmyndigheter, innan den berörda verksamheten inleds. Dokumenten ska arkiveras och tillhandahållas kommissionen eller finansieringsorganet på begäran.

5.   Om så är lämpligt ska etiska kontroller utföras av kommissionen eller finansieringsorganet. För allvarliga eller komplicerade etiska frågor ska kontrollerna utföras av kommissionen såvida inte en delegering till organet har gjorts.

5.   Om så är lämpligt ska etiska kontroller utföras av kommissionen eller finansieringsorganet. För allvarliga eller komplicerade etiska frågor ska kontrollerna utföras av kommissionen såvida inte en delegering till organet har gjorts.

Etiska kontroller ska genomföras med stöd av etikexperter.

Etiska kontroller ska genomföras med stöd av etikexperter.

6.   Åtgärder som inte är etiskt godtagbara
  kan
  uteslutas eller avslutas
  när som helst
  .

6.   Åtgärder som inte är etiskt godtagbara
  ska
  uteslutas eller avslutas
  så snart det fastställts att de inte är etiskt godtagbara
  .

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16

Artikel 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 16 | Artikel 16 |
| Säkerhet | Säkerhet |
| 1.   Åtgärder som genomförs inom programmet ska vara förenliga med gällande säkerhetsbestämmelser, i synnerhet bestämmelserna om skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter mot otillåtet röjande, inbegripet överensstämmelse med tillämplig nationell lagstiftning och unionslagstiftning. Vid forskning som bedrivs utanför unionen som använder sig av och/eller genererar säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter är det, utöver iakttagandet av nämnda krav, nödvändigt att ett säkerhetsavtal ingås mellan unionen och det tredjeland där forskningen bedrivs. | 1.   Åtgärder som genomförs inom programmet ska vara förenliga med gällande säkerhetsbestämmelser, i synnerhet bestämmelserna om skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter mot otillåtet röjande, inbegripet överensstämmelse med tillämplig nationell lagstiftning och unionslagstiftning. Vid forskning som bedrivs utanför unionen som använder sig av och/eller genererar säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter är det, utöver iakttagandet av nämnda krav, nödvändigt att ett säkerhetsavtal ingås mellan unionen och det tredjeland där forskningen bedrivs. |
| 2.   Om så är lämpligt ska förslag innehålla en självbedömning avseende säkerhet som anger eventuella säkerhetsproblem och beskriver hur dessa kommer att hanteras, så att tillämpliga krav i nationell lagstiftning och unionslagstiftning uppfylls. | 2.   Om så är lämpligt ska förslag innehålla en självbedömning avseende säkerhet som anger eventuella säkerhetsproblem och beskriver hur dessa kommer att hanteras, så att tillämpliga krav i nationell lagstiftning och unionslagstiftning uppfylls. |
| 3.   Kommissionen eller finansieringsorganet ska vid behov utföra en granskning av förslag som väcker säkerhetsfrågor. | 3.   Kommissionen eller finansieringsorganet ska vid behov utföra en granskning av förslag som väcker säkerhetsfrågor. |
| 4.   I tillämpliga fall ska åtgärderna vara förenliga med beslut (EU, Euratom) 2015/444 och dess tillämpningsföreskrifter. | 4.   I tillämpliga fall ska åtgärderna vara förenliga med beslut (EU, Euratom) 2015/444 och dess tillämpningsföreskrifter. |
| 5.   Enheter som deltar i åtgärden ska säkerställa skydd mot obehörigt röjande av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som används och/eller genereras inom åtgärden. De ska, innan de berörda verksamheterna inleds, tillhandahålla intyg på säkerhetsgodkännande för personer och/eller för anläggningen som utfärdats av berörda nationella säkerhetsmyndigheter. | 5.   Enheter som deltar i åtgärden ska säkerställa skydd mot obehörigt röjande av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som används och/eller genereras inom åtgärden. Enheter som deltar i åtgärden ska säkerställa skydd mot obehörigt röjande av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som används och/eller genereras inom åtgärden
  på begäran av kommissionen eller ett finansieringsorgan
  . |
| 6.   Om externa experter måste hantera säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska en lämplig säkerhetsprövning krävas innan experterna utses. | 6.   Om externa experter måste hantera säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska en lämplig säkerhetsprövning krävas innan experterna utses. |
| 7.   Kommissionen eller finansieringsorganet får vid behov utföra säkerhetskontroller. | 7.   Kommissionen eller finansieringsorganet får vid behov utföra säkerhetskontroller. |
| 8.   Åtgärder som inte uppfyller säkerhetsreglerna kan uteslutas eller avslutas när som helst. | 8.   Åtgärder som inte uppfyller säkerhetsreglerna kan uteslutas eller avslutas när som helst. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 16

Artikel 16

Säkerhet

Säkerhet

1.   Åtgärder som genomförs inom programmet ska vara förenliga med gällande säkerhetsbestämmelser, i synnerhet bestämmelserna om skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter mot otillåtet röjande, inbegripet överensstämmelse med tillämplig nationell lagstiftning och unionslagstiftning. Vid forskning som bedrivs utanför unionen som använder sig av och/eller genererar säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter är det, utöver iakttagandet av nämnda krav, nödvändigt att ett säkerhetsavtal ingås mellan unionen och det tredjeland där forskningen bedrivs.

1.   Åtgärder som genomförs inom programmet ska vara förenliga med gällande säkerhetsbestämmelser, i synnerhet bestämmelserna om skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter mot otillåtet röjande, inbegripet överensstämmelse med tillämplig nationell lagstiftning och unionslagstiftning. Vid forskning som bedrivs utanför unionen som använder sig av och/eller genererar säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter är det, utöver iakttagandet av nämnda krav, nödvändigt att ett säkerhetsavtal ingås mellan unionen och det tredjeland där forskningen bedrivs.

2.   Om så är lämpligt ska förslag innehålla en självbedömning avseende säkerhet som anger eventuella säkerhetsproblem och beskriver hur dessa kommer att hanteras, så att tillämpliga krav i nationell lagstiftning och unionslagstiftning uppfylls.

2.   Om så är lämpligt ska förslag innehålla en självbedömning avseende säkerhet som anger eventuella säkerhetsproblem och beskriver hur dessa kommer att hanteras, så att tillämpliga krav i nationell lagstiftning och unionslagstiftning uppfylls.

3.   Kommissionen eller finansieringsorganet ska vid behov utföra en granskning av förslag som väcker säkerhetsfrågor.

3.   Kommissionen eller finansieringsorganet ska vid behov utföra en granskning av förslag som väcker säkerhetsfrågor.

4.   I tillämpliga fall ska åtgärderna vara förenliga med beslut (EU, Euratom) 2015/444 och dess tillämpningsföreskrifter.

4.   I tillämpliga fall ska åtgärderna vara förenliga med beslut (EU, Euratom) 2015/444 och dess tillämpningsföreskrifter.

5.   Enheter som deltar i åtgärden ska säkerställa skydd mot obehörigt röjande av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som används och/eller genereras inom åtgärden. De ska, innan de berörda verksamheterna inleds, tillhandahålla intyg på säkerhetsgodkännande för personer och/eller för anläggningen som utfärdats av berörda nationella säkerhetsmyndigheter.

5.   Enheter som deltar i åtgärden ska säkerställa skydd mot obehörigt röjande av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som används och/eller genereras inom åtgärden. Enheter som deltar i åtgärden ska säkerställa skydd mot obehörigt röjande av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som används och/eller genereras inom åtgärden
  på begäran av kommissionen eller ett finansieringsorgan
  .

6.   Om externa experter måste hantera säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska en lämplig säkerhetsprövning krävas innan experterna utses.

6.   Om externa experter måste hantera säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska en lämplig säkerhetsprövning krävas innan experterna utses.

7.   Kommissionen eller finansieringsorganet får vid behov utföra säkerhetskontroller.

7.   Kommissionen eller finansieringsorganet får vid behov utföra säkerhetskontroller.

8.   Åtgärder som inte uppfyller säkerhetsreglerna kan uteslutas eller avslutas när som helst.

8.   Åtgärder som inte uppfyller säkerhetsreglerna kan uteslutas eller avslutas när som helst.

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18

Artikel 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 18 | Artikel 18 |
| Enheter som har rätt att delta | Enheter som har rätt att delta |
| 1.   Rättsliga enheter, oavsett etableringsort, och internationella organisationer får delta i åtgärder inom programmet under förutsättning att villkoren i denna förordning har uppfyllts, liksom eventuella villkor som fastställs i tillhörande arbetsprogram eller ansökningsomgång. | 1.   Rättsliga enheter, oavsett etableringsort,
  däribland rättsliga enheter från icke associerade tredjeländer
  , och internationella organisationer får delta i åtgärder inom programmet under förutsättning att villkoren i denna förordning har uppfyllts, liksom eventuella villkor som fastställs i tillhörande arbetsprogram eller ansökningsomgång. |
| 2.   Enheterna ska ingå i ett konsortium som ska omfatta minst tre oberoende rättsliga enheter som är etablerade i var sin medlemsstat eller ett associerat land och med minst
  en
  av dem
  etablerad
  i en medlemsstat, såvida inte | 2.   Enheterna ska ingå i ett konsortium som ska omfatta minst tre oberoende rättsliga enheter som är etablerade i var sin medlemsstat
  , inklusive yttersta randområden,
  eller
  i
  ett associerat land och med minst
  två
  av dem
  etablerade
  i en medlemsstat, såvida inte åtgärden är av det slag som avses i punkt 3 eller 4. |
| (a) | arbetsprogrammet föreskriver något annat, om detta är motiverat, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 18

Artikel 18

Enheter som har rätt att delta

Enheter som har rätt att delta

1.   Rättsliga enheter, oavsett etableringsort, och internationella organisationer får delta i åtgärder inom programmet under förutsättning att villkoren i denna förordning har uppfyllts, liksom eventuella villkor som fastställs i tillhörande arbetsprogram eller ansökningsomgång.

1.   Rättsliga enheter, oavsett etableringsort,
  däribland rättsliga enheter från icke associerade tredjeländer
  , och internationella organisationer får delta i åtgärder inom programmet under förutsättning att villkoren i denna förordning har uppfyllts, liksom eventuella villkor som fastställs i tillhörande arbetsprogram eller ansökningsomgång.

2.   Enheterna ska ingå i ett konsortium som ska omfatta minst tre oberoende rättsliga enheter som är etablerade i var sin medlemsstat eller ett associerat land och med minst
  en
  av dem
  etablerad
  i en medlemsstat, såvida inte

2.   Enheterna ska ingå i ett konsortium som ska omfatta minst tre oberoende rättsliga enheter som är etablerade i var sin medlemsstat
  , inklusive yttersta randområden,
  eller
  i
  ett associerat land och med minst
  två
  av dem
  etablerade
  i en medlemsstat, såvida inte åtgärden är av det slag som avses i punkt 3 eller 4.

(a)

(a)

arbetsprogrammet föreskriver något annat, om detta är motiverat,

arbetsprogrammet föreskriver något annat, om detta är motiverat,

| (b) | åtgärden är av det slag som avses i punkt 3 eller 4. |
| --- | --- |

(b)

(b)

åtgärden är av det slag som avses i punkt 3 eller 4.

3.   Europeiska forskningsrådets åtgärder för spetsforskning, Europeiska innovationsrådets åtgärder, åtgärder för utbildning och rörlighet samt samfinansieringsåtgärder för program kan genomföras av en eller flera rättsliga enheter, varav en måste vara etablerad i en medlemsstat eller i ett associerat land.

3.   Europeiska forskningsrådets åtgärder för spetsforskning, Europeiska innovationsrådets åtgärder, åtgärder för utbildning och rörlighet samt samfinansieringsåtgärder för program kan genomföras av en eller flera rättsliga enheter, varav en måste vara etablerad i en medlemsstat eller
  , i förekommande fall,
  i ett associerat land
  i enlighet med artikel 12.1
  .

4.   Samordnings- och stödåtgärder kan genomföras av en eller flera rättsliga enheter, och dessa kan vara etablerade i en medlemsstat, ett associerat land eller ett annat tredjeland.

4.   Samordnings- och stödåtgärder kan genomföras av en eller flera rättsliga enheter, och dessa kan vara etablerade i en medlemsstat
  eller
  ett associerat land eller
  i
  ett annat tredjeland.

5.   När det gäller åtgärder med anknytning till unionens strategiska tillgångar, intressen, oberoende eller säkerhet får arbetsprogrammet föreskriva att deltagandet kan begränsas till enbart rättsliga enheter som är etablerade i medlemsstaterna, eller till rättsliga enheter som är etablerade i särskilt angivna associerade länder eller tredjeländer utöver medlemsstaterna.

5.   När det gäller åtgärder med anknytning till unionens strategiska tillgångar, intressen, oberoende eller säkerhet får arbetsprogrammet föreskriva att deltagandet kan begränsas till enbart rättsliga enheter som är etablerade i medlemsstaterna, eller till rättsliga enheter som är etablerade i särskilt angivna associerade länder eller tredjeländer utöver medlemsstaterna.

6.   Arbetsprogrammet får föreskriva kriterier för stödberättigande utöver dem som anges i punkterna 2, 3, 4 och 5 i enlighet med särskilda policykrav eller åtgärdens karaktär och mål, inklusive antalet rättsliga enheter, typ av rättslig enhet och etableringsort.

6.   Arbetsprogrammet får föreskriva kriterier för stödberättigande utöver dem som anges i punkterna 2, 3, 4 och 5 i enlighet med särskilda policykrav eller åtgärdens karaktär och mål, inklusive antalet rättsliga enheter, typ av rättslig enhet och etableringsort.

7.   För åtgärder som erhåller belopp enligt artikel 
  9.8
  ska deltagandet begränsas till en enda rättslig enhet som är etablerad i den delegerande förvaltningsmyndighetens jurisdiktion, utom då något annat överenskommits med förvaltningsmyndigheten och fastställts i arbetsprogrammet.

7.   För åtgärder som erhåller belopp enligt artikel 
  11
  ska deltagandet begränsas till en enda rättslig enhet som är etablerad i den delegerande förvaltningsmyndighetens jurisdiktion, utom då något annat överenskommits med förvaltningsmyndigheten och fastställts i arbetsprogrammet.

8.   Om så anges i arbetsprogrammet får gemensamma forskningscentrumet delta i åtgärder.

8.   Om så anges i arbetsprogrammet får gemensamma forskningscentrumet delta i åtgärder.

9.
     
  Gemensamma forskningscentrumet, internationella europeiska forskningsorganisationer och rättsliga enheter som inrättats enligt EU-rätten ska anses vara etablerade i en annan medlemsstat än de i vilka andra rättsliga enheter som deltar i åtgärden är etablerade.

10.   När det gäller Europeiska forskningsrådets åtgärder för spetsforskning samt åtgärder för utbildning och rörlighet ska internationella organisationer med säte i en medlemsstat eller i ett associerat land anses vara etablerade i medlemsstaten eller det associerade landet i fråga.

10.   När det gäller Europeiska forskningsrådets åtgärder för spetsforskning samt åtgärder för utbildning och rörlighet ska internationella organisationer med säte i en medlemsstat eller i ett associerat land anses vara etablerade i medlemsstaten eller det associerade landet i fråga.

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19

Artikel 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 19 | Artikel 19 |
| Enheter som är berättigade till finansiering | Enheter som är berättigade till finansiering |
| 1.   Enheter är berättigade till finansiering om de är etablerade i en medlemsstat eller ett associerat land. | 1.   Enheter är berättigade till finansiering om de är etablerade i en medlemsstat eller ett associerat land
  i enlighet med artikel 12.1
  . |
| För åtgärder som erhåller belopp enligt artikel 
  9.8
  ska endast enheter som är etablerade i den delegerande förvaltningsmyndighetens jurisdiktion vara berättigade till finansiering. | För åtgärder som erhåller belopp enligt artikel 
  11.3
  ska endast enheter som är etablerade i den delegerande förvaltningsmyndighetens jurisdiktion vara berättigade till finansiering. |
| | 1a.
     
  I förekommande fall ska internationella organisationer vara berättigade till finansiering inom en åtgärd om deras huvudkontor ligger i en medlemsstat eller i ett associerat land. |
| | 1b.
     
  Länder med låga till medelhöga inkomster och, undantagsvis, andra icke associerade tredjeländer kan komma i fråga för finansiering om |
| | (a) | det icke associerade tredjelandet har identifierats i arbetsprogrammet, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 19

Artikel 19

Enheter som är berättigade till finansiering

Enheter som är berättigade till finansiering

1.   Enheter är berättigade till finansiering om de är etablerade i en medlemsstat eller ett associerat land.

1.   Enheter är berättigade till finansiering om de är etablerade i en medlemsstat eller ett associerat land
  i enlighet med artikel 12.1
  .

För åtgärder som erhåller belopp enligt artikel 
  9.8
  ska endast enheter som är etablerade i den delegerande förvaltningsmyndighetens jurisdiktion vara berättigade till finansiering.

9.8

För åtgärder som erhåller belopp enligt artikel 
  11.3
  ska endast enheter som är etablerade i den delegerande förvaltningsmyndighetens jurisdiktion vara berättigade till finansiering.

11.3

1a.
     
  I förekommande fall ska internationella organisationer vara berättigade till finansiering inom en åtgärd om deras huvudkontor ligger i en medlemsstat eller i ett associerat land.

1b.
     
  Länder med låga till medelhöga inkomster och, undantagsvis, andra icke associerade tredjeländer kan komma i fråga för finansiering om

(a)

(a)

det icke associerade tredjelandet har identifierats i arbetsprogrammet, och

det icke associerade tredjelandet har identifierats i arbetsprogrammet, och

| (b) | kommissionen eller finansieringsorganet anser att landets deltagande är viktigt för genomförandet av åtgärden. |
| --- | --- |

(b)

(b)

kommissionen eller finansieringsorganet anser att landets deltagande är viktigt för genomförandet av åtgärden.

kommissionen eller finansieringsorganet anser att landets deltagande är viktigt för genomförandet av åtgärden.

2.   Enheter som är etablerade i 
  ett
  icke
  associerat tredjeland
  bör
  i princip
  bära kostnaderna för sitt deltagande.
  Länder med låga till medelhöga inkomster och, undantagsvis, andra
  icke associerade tredjeländer
  kan komma i fråga för finansiering om

2.   Enheter som är etablerade i 
  andra
  icke
  associerade tredjeländer
  bör bära kostnaderna för sitt deltagande.
  Avtal om forskning och utveckling mellan dessa
  icke associerade tredjeländer
  och unionen kan ingås varhelst detta anses lämpligt, och samfinansieringsmekanismer liknande dem som överenskommits inom Horisont 2020 får upprättas. Dessa länder ska garantera unionens rättsliga myndigheter ömsesidig åtkomst till sina finansieringsprogram för forskning, utveckling och innovation samt ömsesidig öppen åtkomst till vetenskapliga resultat och data och till rättvisa och skäliga villkor för immateriella rättigheter
  .

| (a) | tredjelandet har identifierats i det arbetsprogram som antagits av kommissionen, eller |
| --- | --- |

(a)

(a)

tredjelandet har identifierats i det arbetsprogram som antagits av kommissionen, eller

tredjelandet har identifierats i det arbetsprogram som antagits av kommissionen, eller

| (b) | kommissionen eller finansieringsorganet anser att landets deltagande är viktigt för genomförandet av åtgärden
  . |
| --- | --- |

(b)

(b)

kommissionen eller finansieringsorganet anser att landets deltagande är viktigt för genomförandet av åtgärden
  .

kommissionen eller finansieringsorganet anser att landets deltagande är viktigt för genomförandet av åtgärden

3.   Anknutna enheter är berättigade till finansiering inom en åtgärd om de är etablerade i en medlemsstat, ett associerat land
  eller ett tredjeland som anges i det arbetsprogram som antagits av kommissionen
  .

3.   Anknutna enheter är berättigade till finansiering inom en åtgärd om de är etablerade i en medlemsstat
  eller
  ett associerat land.

3a.
     
  Kommissionen ska rapportera till parlamentet och rådet och för varje icke associerat tredjeland ange hur stort ekonomiskt bidrag från unionen som tillhandahållits de deltagande enheterna och hur stort ekonomiskt bidrag samma land tillhandahållit unionsenheter som deltar i deras verksamhet.

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20

Artikel 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 20 | Artikel 20 |
| Ansökningsomgångar | Ansökningsomgångar |
| 1.   För alla åtgärder
  , utom för övergångsverksamheter inom EIC Pathfinder,
  ska innehållet i ansökningsomgången tas med i arbetsprogrammet. | 1.   För alla åtgärder ska innehållet i ansökningsomgången tas med i arbetsprogrammet. |
| | Arbetsprogrammet ska förklara varför en särskild åtgärd ska finansieras, med hänvisning till resultaten av tidigare särskilda projekt och till det aktuella läget inom vetenskap, teknik och innovation på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå samt relevant politisk utveckling, marknadsutveckling och samhällsutveckling. |
| 2.
     
  För övergångsverksamheter inom EIC Pathfinder gäller följande: | |
| (a) | Lanseringen av och innehållet i ansökningsomgångarna ska fastställas med beaktande av de mål och den budget som anges i arbetsprogrammet i förhållande till den berörda åtgärdsportföljen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 20

Artikel 20

Ansökningsomgångar

Ansökningsomgångar

1.   För alla åtgärder
  , utom för övergångsverksamheter inom EIC Pathfinder,
  ska innehållet i ansökningsomgången tas med i arbetsprogrammet.

1.   För alla åtgärder ska innehållet i ansökningsomgången tas med i arbetsprogrammet.

Arbetsprogrammet ska förklara varför en särskild åtgärd ska finansieras, med hänvisning till resultaten av tidigare särskilda projekt och till det aktuella läget inom vetenskap, teknik och innovation på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå samt relevant politisk utveckling, marknadsutveckling och samhällsutveckling.

Arbetsprogrammet ska förklara varför en särskild åtgärd ska finansieras, med hänvisning till resultaten av tidigare särskilda projekt och till det aktuella läget inom vetenskap, teknik och innovation på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå samt relevant politisk utveckling, marknadsutveckling och samhällsutveckling.

2.
     
  För övergångsverksamheter inom EIC Pathfinder gäller följande:

(a)

(a)

Lanseringen av och innehållet i ansökningsomgångarna ska fastställas med beaktande av de mål och den budget som anges i arbetsprogrammet i förhållande till den berörda åtgärdsportföljen.

Lanseringen av och innehållet i ansökningsomgångarna ska fastställas med beaktande av de mål och den budget som anges i arbetsprogrammet i förhållande till den berörda åtgärdsportföljen.

| (b) | Bidrag till ett fast belopp på högst 50 000 EUR får beviljas utan någon ansökningsomgång för att genomföra brådskande samordnings- och stödåtgärder i syfte att förstärka portföljens stödmottagargrupp eller bedöma möjliga avknoppningseffekter eller potentiella marknadsskapande innovationer. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Bidrag till ett fast belopp på högst 50 000 EUR får beviljas utan någon ansökningsomgång för att genomföra brådskande samordnings- och stödåtgärder i syfte att förstärka portföljens stödmottagargrupp eller bedöma möjliga avknoppningseffekter eller potentiella marknadsskapande innovationer.

Bidrag till ett fast belopp på högst 50 000 EUR får beviljas utan någon ansökningsomgång för att genomföra brådskande samordnings- och stödåtgärder i syfte att förstärka portföljens stödmottagargrupp eller bedöma möjliga avknoppningseffekter eller potentiella marknadsskapande innovationer.

3.   Om det är nödvändigt för att uppnå målen med en ansökningsomgång kan den begränsas till att utveckla ytterligare verksamheter eller lägga till ytterligare partner till befintliga åtgärder.

3.   Om det är nödvändigt för att uppnå målen med en ansökningsomgång kan den begränsas till att utveckla ytterligare verksamheter eller lägga till ytterligare partner till befintliga åtgärder.

4.   Det krävs inte någon ansökningsomgång för samordnings- och stödåtgärder eller samfinansieringsåtgärder för program som

4.   Det krävs inte någon ansökningsomgång för samordnings- och stödåtgärder eller samfinansieringsåtgärder för program som

| (a) | ska genomföras av gemensamma forskningscentrumet eller rättsliga enheter som anges i arbetsprogrammet och |
| --- | --- |

(a)

ska genomföras av gemensamma forskningscentrumet eller rättsliga enheter som anges i arbetsprogrammet och

| (a) | ska genomföras av gemensamma forskningscentrumet eller rättsliga enheter som anges i arbetsprogrammet och |
| --- | --- |

(a)

ska genomföras av gemensamma forskningscentrumet eller rättsliga enheter som anges i arbetsprogrammet och

| (b) | inte omfattas av räckvidden för en ansökningsomgång. |
| --- | --- |

(b)

inte omfattas av räckvidden för en ansökningsomgång.

| (b) | inte omfattas av räckvidden för en ansökningsomgång. |
| --- | --- |

(b)

inte omfattas av räckvidden för en ansökningsomgång.

5.   Arbetsprogrammet ska ange inom vilka ansökningsomgångar som ”spetskompetensstämplar” kommer att tilldelas. Med förhandstillstånd från den sökande får information om ansökan och utvärderingen delas med berörda finansieringsmyndigheter, på villkor att det ingås avtal om konfidentialitet.

5.   Arbetsprogrammet ska ange inom vilka ansökningsomgångar som ”spetskompetensstämplar” kommer att tilldelas. Med förhandstillstånd från den sökande får information om ansökan och utvärderingen delas med berörda finansieringsmyndigheter, på villkor att det ingås avtal om konfidentialitet.

5a.
     
  För att motverka överteckning får kommissionen tillämpa ett utvärderingsförfarande i två steg på ett antal ansökningsomgångar.

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21

Artikel 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 21 | Artikel 21 |
| Gemensamma ansökningsomgångar | Gemensamma ansökningsomgångar |
| Kommissionen eller finansieringsorganet får utfärda en gemensam ansökningsomgång med | Kommissionen eller finansieringsorganet får utfärda en gemensam ansökningsomgång med |
| (a) | tredjeländer, inbegripet deras vetenskapliga och tekniska organisationer och byråer, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 21

Artikel 21

Gemensamma ansökningsomgångar

Gemensamma ansökningsomgångar

Kommissionen eller finansieringsorganet får utfärda en gemensam ansökningsomgång med

Kommissionen eller finansieringsorganet får utfärda en gemensam ansökningsomgång med

(a)

tredjeländer, inbegripet deras vetenskapliga och tekniska organisationer och byråer,

| (a) | tredjeländer, inbegripet deras vetenskapliga och tekniska organisationer och byråer, |
| --- | --- |

(a)

tredjeländer, inbegripet deras vetenskapliga och tekniska organisationer och byråer,

| (b) | internationella organisationer, |
| --- | --- |

(b)

internationella organisationer,

| (b) | internationella organisationer, |
| --- | --- |

(b)

internationella organisationer,

| (c) | icke vinstdrivande rättsliga enheter. |
| --- | --- |

(c)

icke vinstdrivande rättsliga enheter.

| (c) | icke vinstdrivande rättsliga enheter. |
| --- | --- |

(c)

icke vinstdrivande rättsliga enheter.

Vid en gemensam ansökningsomgång ska gemensamma förfaranden fastställas för urval och utvärdering av förslag. Förfarandena ska involvera en representativ grupp av experter som utses av varje part.

Vid en gemensam ansökningsomgång ska
  sökande konsortier uppfylla kraven i artikel 18 i denna förordning och
  gemensamma förfaranden
  ska
  fastställas för urval och utvärdering av förslag. Förfarandena ska involvera en representativ grupp av experter som utses av varje part.

sökande konsortier uppfylla kraven i artikel 18 i denna förordning och

ska

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22

Artikel 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 22 | Artikel 22 |
| Förkommersiell upphandling och upphandling av innovativa lösningar | Förkommersiell upphandling och upphandling av innovativa lösningar |
| 1.   Åtgärderna får inbegripa, eller ha som sitt primära syfte, förkommersiell upphandling eller offentlig upphandling av innovativa lösningar som ska utföras av stödmottagare som är upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter enligt definitionerna i direktiven 2014/24/EU (31), 2014/25/EU (32) och 2009/81/EG (33). | 1.   Åtgärderna får inbegripa, eller ha som sitt primära syfte, förkommersiell upphandling eller offentlig upphandling av innovativa lösningar som ska utföras av stödmottagare som är upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter enligt definitionerna i direktiven 2014/24/EU (31), 2014/25/EU (32) och 2009/81/EG (33). |
| 2.   För upphandlingsförfaranden gäller följande: | 2.   För upphandlingsförfaranden gäller följande: |
| (a) | De ska följa principerna om öppenhet, icke-diskriminering, likabehandling, sund ekonomisk förvaltning och proportionalitet samt gällande konkurrensregler. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 22

Artikel 22

Förkommersiell upphandling och upphandling av innovativa lösningar

Förkommersiell upphandling och upphandling av innovativa lösningar

1.   Åtgärderna får inbegripa, eller ha som sitt primära syfte, förkommersiell upphandling eller offentlig upphandling av innovativa lösningar som ska utföras av stödmottagare som är upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter enligt definitionerna i direktiven 2014/24/EU (31), 2014/25/EU (32) och 2009/81/EG (33).

1.   Åtgärderna får inbegripa, eller ha som sitt primära syfte, förkommersiell upphandling eller offentlig upphandling av innovativa lösningar som ska utföras av stödmottagare som är upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter enligt definitionerna i direktiven 2014/24/EU (31), 2014/25/EU (32) och 2009/81/EG (33).

2.   För upphandlingsförfaranden gäller följande:

2.   För upphandlingsförfaranden gäller följande:

(a)

De ska följa principerna om öppenhet, icke-diskriminering, likabehandling, sund ekonomisk förvaltning och proportionalitet samt gällande konkurrensregler.

| (a) | De ska följa principerna om öppenhet, icke-diskriminering, likabehandling, sund ekonomisk förvaltning och proportionalitet samt gällande konkurrensregler. |
| --- | --- |

(a)

De ska följa principerna om öppenhet, icke-diskriminering, likabehandling, sund ekonomisk förvaltning och proportionalitet samt gällande konkurrensregler.

| (b) | De får, beträffande förkommersiell upphandling, föreskriva särskilda villkor, exempelvis att den upphandlade verksamheten endast får utföras inom medlemsstaternas territorium eller i associerade länder. |
| --- | --- |

(b)

De får, beträffande förkommersiell upphandling, föreskriva särskilda villkor, exempelvis att den upphandlade verksamheten endast får utföras inom medlemsstaternas territorium eller i associerade länder.

| (b) | De får, beträffande förkommersiell upphandling,
  vara förenklade och/eller påskyndade och
  föreskriva särskilda villkor, exempelvis att den upphandlade verksamheten endast får utföras inom medlemsstaternas territorium eller i associerade länder. |
| --- | --- |

(b)

De får, beträffande förkommersiell upphandling,
  vara förenklade och/eller påskyndade och
  föreskriva särskilda villkor, exempelvis att den upphandlade verksamheten endast får utföras inom medlemsstaternas territorium eller i associerade länder.

vara förenklade och/eller påskyndade och

| (c) | De får tillåta att flera kontrakt beviljas genom samma förfarande (flera leverantörer). |
| --- | --- |

(c)

De får tillåta att flera kontrakt beviljas genom samma förfarande (flera leverantörer).

| (c) | De får tillåta att flera kontrakt beviljas genom samma förfarande (flera leverantörer). |
| --- | --- |

(c)

De får tillåta att flera kontrakt beviljas genom samma förfarande (flera leverantörer).

| (d) | De ska föreskriva tilldelning av kontrakt till den eller de anbudsgivare som har det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet, och samtidigt säkerställa att det inte förekommer några intressekonflikter. |
| --- | --- |

(d)

De ska föreskriva tilldelning av kontrakt till den eller de anbudsgivare som har det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet, och samtidigt säkerställa att det inte förekommer några intressekonflikter.

| (d) | De ska föreskriva tilldelning av kontrakt till den eller de anbudsgivare som har det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet, och samtidigt säkerställa att det inte förekommer några intressekonflikter. |
| --- | --- |

(d)

De ska föreskriva tilldelning av kontrakt till den eller de anbudsgivare som har det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet, och samtidigt säkerställa att det inte förekommer några intressekonflikter.

3.   En uppdragstagare som tar fram resultat i förkommersiell upphandling ska äga åtminstone de tillhörande immateriella rättigheterna. De upphandlande myndigheterna ska
  åtminstone
  ha nyttjanderätt utan ersättningskrav till resultaten för egen användning
  samt rätt att bevilja, eller ålägga deltagande uppdragstagare att bevilja, icke-exklusiva licenser till tredje parter att utnyttja resultaten, på de upphandlande myndigheternas vägnar, på rättvisa och rimliga villkor och utan rätt att bevilja underlicenser
  . Om en uppdragstagare inte lyckas utnyttja resultaten kommersiellt inom en i kontraktet fastställd period efter den förkommersiella upphandlingen kan de upphandlande myndigheterna kräva att uppdragstagaren överlåter äganderätten till resultaten till dem.

3.   En uppdragstagare som tar fram resultat i förkommersiell upphandling ska äga åtminstone de tillhörande immateriella rättigheterna. De upphandlande myndigheterna ska ha nyttjanderätt utan ersättningskrav till resultaten för egen användning. Om en uppdragstagare inte lyckas utnyttja resultaten kommersiellt inom en i kontraktet fastställd period efter den förkommersiella upphandlingen
  ska de upphandlande myndigheterna samråda med uppdragstagaren och undersöka orsakerna till det uteblivna utnyttjandet. Efter samrådet
  kan de upphandlande myndigheterna kräva att uppdragstagaren överlåter äganderätten till resultaten till dem.

3a.
     
  Särskilda bestämmelser om äganderätt, nyttjanderätt och licensiering får fastställas i kontrakten om offentlig upphandling av innovativa lösningar.

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23

Artikel 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 23 | utgår |
| Kumulativ finansiering | |
| En åtgärd som har fått bidrag från något annat unionsprogram får också erhålla bidrag genom programmet, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader. Reglerna för varje bidragande unionsprogram ska tillämpas för dess respektive bidrag till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden och stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 23

Artikel 23

utgår

utgår

Kumulativ finansiering

Kumulativ finansiering

En åtgärd som har fått bidrag från något annat unionsprogram får också erhålla bidrag genom programmet, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader. Reglerna för varje bidragande unionsprogram ska tillämpas för dess respektive bidrag till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden och stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet.

En åtgärd som har fått bidrag från något annat unionsprogram får också erhålla bidrag genom programmet, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader. Reglerna för varje bidragande unionsprogram ska tillämpas för dess respektive bidrag till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden och stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet.

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – rubriken

Artikel 24 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Urvalskriterier | De sökandes ekonomiska kapacitet |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Urvalskriterier

Urvalskriterier

De sökandes ekonomiska kapacitet

De sökandes ekonomiska kapacitet

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25

Artikel 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 25 | Artikel 25 |
| Tilldelningskriterier | Urvals- och
  tilldelningskriterier |
| 1.   Förslagen ska bedömas på grundval av följande tilldelningskriterier: | 1.   Förslagen ska bedömas på grundval av följande tilldelningskriterier: |
| (a) | spetskompetens, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 25

Artikel 25

Tilldelningskriterier

Urvals- och
  tilldelningskriterier

Urvals- och

1.   Förslagen ska bedömas på grundval av följande tilldelningskriterier:

1.   Förslagen ska bedömas på grundval av följande tilldelningskriterier:

(a)

spetskompetens,

| (a) | spetskompetens, |
| --- | --- |

(a)

spetskompetens,

| (b) | Genomslag. |
| --- | --- |

(b)

Genomslag.

| (b) | Genomslag. |
| --- | --- |

(b)

Genomslag.

| (c) | Kvalitet och effektivitet i genomförandet. |
| --- | --- |

(c)

Kvalitet och effektivitet i genomförandet.

| (c) | Kvalitet och effektivitet i genomförandet. |
| --- | --- |

(c)

Kvalitet och effektivitet i genomförandet.

2.   Endast det kriterium som avses i punkt 1 a ska tillämpas på förslag avseende EFR-åtgärder för spetsforskning.

2.   Endast det kriterium som avses i punkt 1 a ska tillämpas på förslag avseende EFR-åtgärder för spetsforskning.
  Endast om två eller flera högkvalitativa projekt rankas lika högt ska differentieringen göras genom tillämpning av kriterierna i punkt 1 b eller c.

3.   Arbetsprogrammet ska innehålla närmare uppgifter om tillämpningen av de tilldelningskriterier som anges i punkt 1
  och kan också innehålla uppgifter om
  viktning
  och
  trösklar.

3.   Arbetsprogrammet ska innehålla närmare uppgifter om tillämpningen av de tilldelningskriterier som anges i punkt 1
  , bland annat med
  viktning, trösklar
  och regler för hur jämbördiga förslag ska hanteras, med hänsyn tagen till ansökningsomgångens mål
  .
  Villkoren för hur jämbördiga förslag ska hanteras kan till exempel inbegripa kriterier som små och medelstora företag, kön och bredare deltagande bland länder.

3a.
     
  Kommissionen ska beakta möjligheten till ett inlämningsförfarande i två steg, där avidentifierade förslag om möjligt får utvärderas i det första steget på grundval av tilldelningskriterierna i punkt 1.

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26

Artikel 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 26 | Artikel 26 |
| Utvärdering | Utvärdering |
| 1.   Förslag ska utvärderas av utvärderingskommittén, som | 1.   Förslag ska utvärderas av utvärderingskommittén, som |
| — | helt eller delvis kan
  bestå av oberoende externa experter, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 26

Artikel 26

Utvärdering

Utvärdering

1.   Förslag ska utvärderas av utvärderingskommittén, som

1.   Förslag ska utvärderas av utvärderingskommittén, som

—

helt eller delvis kan
  bestå av oberoende externa experter,

helt eller delvis kan

| — | ska
  bestå av oberoende externa experter. |
| --- | --- |

—

ska
  bestå av oberoende externa experter.

ska

kan
  vara sammansatt
  av företrädare för unionens institutioner eller organ enligt vad som avses i artikel 150 i budgetförordningen.

vara sammansatt

När det gäller Europeiska innovationsrådet samt uppdrag
  kan
  utvärderingskommittén även bestå
  av företrädare för unionens institutioner eller organ enligt vad som avses i artikel 150 i budgetförordningen.

När det gäller Europeiska innovationsrådet samt uppdrag

utvärderingskommittén även bestå

Utvärderingskommittén får biträdas av oberoende experter.

Utvärderingskommittén får biträdas av oberoende experter.

2.   Vid behov ska utvärderingskommittén rangordna de förslag som klarat tillämpliga tröskelvärden efter

2.   Vid behov ska utvärderingskommittén rangordna de förslag som klarat tillämpliga tröskelvärden efter

| — | deras utvärderingsresultat, |
| --- | --- |

—

deras utvärderingsresultat,

| — | deras utvärderingsresultat, |
| --- | --- |

—

deras utvärderingsresultat,

| — | deras bidrag till uppnåendet av specifika policymål, inklusive sammanställningen av en enhetlig projektportfölj. |
| --- | --- |

—

deras bidrag till uppnåendet av specifika policymål, inklusive sammanställningen av en enhetlig projektportfölj.

| — | deras bidrag till uppnåendet av specifika policymål, inklusive sammanställningen av en enhetlig projektportfölj. |
| --- | --- |

—

deras bidrag till uppnåendet av specifika policymål, inklusive sammanställningen av en enhetlig projektportfölj.

Utvärderingskommittén får
  också
  föreslå
  alla slags innehållsmässiga
  ändringar av förslagen om detta krävs för portföljens enhetlighet.

också

alla slags innehållsmässiga

Utvärderingskommittén får
  endast undantagsvis och i vederbörligen motiverade fall
  föreslå ändringar av förslagen om detta krävs för portföljens enhetlighet.

endast undantagsvis och i vederbörligen motiverade fall

2a.
     
  Utvärderingsprocessen ska vara fri från intressekonflikter och partiskhet baserad på anseende. Öppenhet ska garanteras i utvärderingskriterierna och i poängsättningen av förslagen.

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27

Artikel 27

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 27 | Artikel 27 |
| Förfarande för omprövning av utvärderingen | Förfarande för omprövning av utvärderingen
  , förfrågningar och klagomål |
| 1.   En sökande kan begära omprövning av utvärderingen om denne anser att det gällande utvärderingsförfarandet inte har tillämpats korrekt på det inlämnade förslaget. | 1.   En sökande kan begära omprövning av utvärderingen om denne anser att det gällande utvärderingsförfarandet inte har tillämpats korrekt på det inlämnade förslaget. |
| 2.   En omprövning av utvärderingen gäller bara de formella aspekterna av utvärderingen, inte utvärderingen av förslagets förtjänster. | 2.   En omprövning av utvärderingen gäller bara de formella aspekterna av utvärderingen, inte utvärderingen av förslagets förtjänster. |
| | 2a.
     
  En begäran om omprövning ska avse ett särskilt förslag och ska skickas in inom 30 dagar efter att utvärderingsresultaten har meddelats. Utvärderingskommitténs ordförande och ledamöter ska vara företrädare som inte deltog i ansökningsomgången. Kommittén ska besluta om förslaget ska utvärderas på nytt eller om den första utvärderingen ska bekräftas. Den ska göra detta utan onödigt dröjsmål och utan att äventyra urvalsmöjligheterna. |
| 3.   Omprövningen av utvärderingen får inte försena urvalsprocessen för förslag som inte är föremål för omprövning. | 3.   Omprövningen av utvärderingen får inte försena urvalsprocessen för förslag som inte är föremål för omprövning. |
| | 3
     
  a. Kommissionen ska säkerställa ett förfarande genom vilket deltagare kan inkomma med direkta förfrågningar och klagomål om sin medverkan i Horisont Europa. Information om hur man registrerar förfrågningar eller klagomål ska göras tillgänglig på nätet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 27

Artikel 27

Förfarande för omprövning av utvärderingen

Förfarande för omprövning av utvärderingen
  , förfrågningar och klagomål

, förfrågningar och klagomål

1.   En sökande kan begära omprövning av utvärderingen om denne anser att det gällande utvärderingsförfarandet inte har tillämpats korrekt på det inlämnade förslaget.

1.   En sökande kan begära omprövning av utvärderingen om denne anser att det gällande utvärderingsförfarandet inte har tillämpats korrekt på det inlämnade förslaget.

2.   En omprövning av utvärderingen gäller bara de formella aspekterna av utvärderingen, inte utvärderingen av förslagets förtjänster.

2.   En omprövning av utvärderingen gäller bara de formella aspekterna av utvärderingen, inte utvärderingen av förslagets förtjänster.

2a.
     
  En begäran om omprövning ska avse ett särskilt förslag och ska skickas in inom 30 dagar efter att utvärderingsresultaten har meddelats. Utvärderingskommitténs ordförande och ledamöter ska vara företrädare som inte deltog i ansökningsomgången. Kommittén ska besluta om förslaget ska utvärderas på nytt eller om den första utvärderingen ska bekräftas. Den ska göra detta utan onödigt dröjsmål och utan att äventyra urvalsmöjligheterna.

3.   Omprövningen av utvärderingen får inte försena urvalsprocessen för förslag som inte är föremål för omprövning.

3.   Omprövningen av utvärderingen får inte försena urvalsprocessen för förslag som inte är föremål för omprövning.

3
     
  a. Kommissionen ska säkerställa ett förfarande genom vilket deltagare kan inkomma med direkta förfrågningar och klagomål om sin medverkan i Horisont Europa. Information om hur man registrerar förfrågningar eller klagomål ska göras tillgänglig på nätet.

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28

Artikel 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 28 | Artikel 28 |
| Tid för beviljande | Tid för beviljande |
| 1.   Genom undantag från artikel 194.2 första stycket i budgetförordningen ska följande tidsfrister gälla: | 1.   Genom undantag från artikel 194.2 första stycket i budgetförordningen ska följande tidsfrister gälla: |
| (a) | En period på högst fem månader från slutdatumet för att lämna in fullständiga ansökningar, när det gäller att informera alla sökande om resultatet av bedömningen av deras ansökan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 28

Artikel 28

Tid för beviljande

Tid för beviljande

1.   Genom undantag från artikel 194.2 första stycket i budgetförordningen ska följande tidsfrister gälla:

1.   Genom undantag från artikel 194.2 första stycket i budgetförordningen ska följande tidsfrister gälla:

(a)

En period på högst fem månader från slutdatumet för att lämna in fullständiga ansökningar, när det gäller att informera alla sökande om resultatet av bedömningen av deras ansökan.

| (a) | En period på högst fem månader från slutdatumet för att lämna in fullständiga ansökningar, när det gäller att informera alla sökande om resultatet av bedömningen av deras ansökan. |
| --- | --- |

(a)

En period på högst fem månader från slutdatumet för att lämna in fullständiga ansökningar, när det gäller att informera alla sökande om resultatet av bedömningen av deras ansökan.

| (b) | En period på högst åtta månader från slutdatumet för att lämna in fullständiga ansökningar, för att underteckna bidragsavtal med sökande. |
| --- | --- |

(b)

En period på högst åtta månader från slutdatumet för att lämna in fullständiga ansökningar, för att underteckna bidragsavtal med sökande.

| (b) | En period på högst åtta månader från slutdatumet för att lämna in fullständiga ansökningar, för att underteckna bidragsavtal med sökande. |
| --- | --- |

(b)

En period på högst åtta månader från slutdatumet för att lämna in fullständiga ansökningar, för att underteckna bidragsavtal med sökande.

| (ba) | En period på högst sex månader från slutdatumet för att lämna in fullständiga ansökningar, för det särskilda bidrag som undertecknats inom ramen för snabbspåret till forskning och innovation. |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

En period på högst sex månader från slutdatumet för att lämna in fullständiga ansökningar, för det särskilda bidrag som undertecknats inom ramen för snabbspåret till forskning och innovation.

En period på högst sex månader från slutdatumet för att lämna in fullständiga ansökningar, för det särskilda bidrag som undertecknats inom ramen för snabbspåret till forskning och innovation.

Tiden för beviljande ska inte påverka utvärderingens kvalitet.

Tiden för beviljande ska inte påverka utvärderingens kvalitet.

2.   Arbetsprogrammet för Europeiska innovationsrådet får fastställa kortare perioder.

2.   Arbetsprogrammet för Europeiska innovationsrådet får fastställa kortare perioder.

3.   Utöver de undantag som föreskrivs i artikel 194.2 andra stycket i budgetförordningen får de tidsfrister som avses i punkt 1 överskridas för EFR-åtgärder och för uppdrag samt när åtgärder läggs fram för en etik- eller säkerhetsbedömning.

3.   Utöver de undantag som föreskrivs i artikel 194.2 andra stycket i budgetförordningen får de tidsfrister som avses i punkt 1 överskridas för EFR-åtgärder och för uppdrag samt när åtgärder läggs fram för en etik- eller säkerhetsbedömning.

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29

Artikel 29

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 29 | Artikel 29 |
| Genomförande av bidraget | Genomförande av bidraget |
| 1.   Om en deltagare underlåter att uppfylla sina skyldigheter i fråga om det tekniska genomförandet av åtgärden ska övriga deltagare uppfylla skyldigheterna utan ytterligare unionsfinansiering, såvida inte kommissionen uttryckligen befriar dem från den skyldigheten. Varje stödmottagares finansiella ansvar ska vara begränsat till dess egna skulder, om inte annat följer av de bestämmelser som rör den ömsesidiga försäkringsmekanismen. | 1.   Om en deltagare underlåter att uppfylla sina skyldigheter i fråga om det tekniska genomförandet av åtgärden ska övriga deltagare uppfylla skyldigheterna utan ytterligare unionsfinansiering, såvida inte kommissionen uttryckligen befriar dem från den skyldigheten. Varje stödmottagares finansiella ansvar ska vara begränsat till dess egna skulder, om inte annat följer av de bestämmelser som rör den ömsesidiga försäkringsmekanismen. |
| 2.   Bidragsavtalet får fastställa delmål och därtill hörande delbetalningar av förfinansieringen. Om delmål inte uppnås kan åtgärden avbrytas, ändras eller avslutas. | 2.   Bidragsavtalet får fastställa delmål och därtill hörande delbetalningar av förfinansieringen. Om delmål inte uppnås kan åtgärden avbrytas, ändras, eller
  om ingen korrigerande åtgärd kan hittas,
  avslutas
  , efter utvärdering av oberoende experter
  . |
| 3.   Åtgärden kan också avslutas om de förväntade resultaten har förlorat sin relevans för unionen av vetenskapliga, tekniska eller ekonomiska skäl inbegripet, när det gäller Europeiska innovationsrådet och uppdrag, sin relevans som en del av en åtgärdsportfölj. | 3.   Åtgärden kan också avslutas om de förväntade resultaten
  och/eller delmålen
  har förlorat sin relevans för
  både
  unionen
  och deltagarna
  av vetenskapliga, tekniska eller ekonomiska skäl, inbegripet när det gäller Europeiska innovationsrådet och uppdrag, sin relevans som en del av en åtgärdsportfölj.
  Kommissionen ska genomgå ett förfarande med åtgärdssamordnaren och om lämpligt med externa experter innan den beslutar att avsluta en åtgärd. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 29

Artikel 29

Genomförande av bidraget

Genomförande av bidraget

1.   Om en deltagare underlåter att uppfylla sina skyldigheter i fråga om det tekniska genomförandet av åtgärden ska övriga deltagare uppfylla skyldigheterna utan ytterligare unionsfinansiering, såvida inte kommissionen uttryckligen befriar dem från den skyldigheten. Varje stödmottagares finansiella ansvar ska vara begränsat till dess egna skulder, om inte annat följer av de bestämmelser som rör den ömsesidiga försäkringsmekanismen.

1.   Om en deltagare underlåter att uppfylla sina skyldigheter i fråga om det tekniska genomförandet av åtgärden ska övriga deltagare uppfylla skyldigheterna utan ytterligare unionsfinansiering, såvida inte kommissionen uttryckligen befriar dem från den skyldigheten. Varje stödmottagares finansiella ansvar ska vara begränsat till dess egna skulder, om inte annat följer av de bestämmelser som rör den ömsesidiga försäkringsmekanismen.

2.   Bidragsavtalet får fastställa delmål och därtill hörande delbetalningar av förfinansieringen. Om delmål inte uppnås kan åtgärden avbrytas, ändras eller avslutas.

2.   Bidragsavtalet får fastställa delmål och därtill hörande delbetalningar av förfinansieringen. Om delmål inte uppnås kan åtgärden avbrytas, ändras, eller
  om ingen korrigerande åtgärd kan hittas,
  avslutas
  , efter utvärdering av oberoende experter
  .

3.   Åtgärden kan också avslutas om de förväntade resultaten har förlorat sin relevans för unionen av vetenskapliga, tekniska eller ekonomiska skäl inbegripet, när det gäller Europeiska innovationsrådet och uppdrag, sin relevans som en del av en åtgärdsportfölj.

3.   Åtgärden kan också avslutas om de förväntade resultaten
  och/eller delmålen
  har förlorat sin relevans för
  både
  unionen
  och deltagarna
  av vetenskapliga, tekniska eller ekonomiska skäl, inbegripet när det gäller Europeiska innovationsrådet och uppdrag, sin relevans som en del av en åtgärdsportfölj.
  Kommissionen ska genomgå ett förfarande med åtgärdssamordnaren och om lämpligt med externa experter innan den beslutar att avsluta en åtgärd.

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30

Artikel 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 30 | Artikel 30 |
| Finansieringsgrader | Finansieringsgrader |
| 1.   En och samma finansieringsgrad ska tillämpas för alla verksamheter inom en åtgärd. Den maximala finansieringsgraden ska fastställas i arbetsprogrammet. | 1.   En och samma finansieringsgrad ska tillämpas för alla verksamheter inom en åtgärd. Den maximala finansieringsgraden
  per åtgärd
  ska fastställas i arbetsprogrammet. |
| 2.   Programmet får ersätta upp till 100 % av en åtgärds totala stödberättigande kostnader, utom för | 2.   Programmet får ersätta upp till 100 % av en åtgärds totala stödberättigande kostnader, utom för |
| (a) | innovationsåtgärder: upp till 70 % av de totala stödberättigande kostnaderna, utom för icke vinstdrivande rättsliga enheter där programmet kan ersätta upp till 100 % av de totala stödberättigande kostnaderna, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 30

Artikel 30

Finansieringsgrader

Finansieringsgrader

1.   En och samma finansieringsgrad ska tillämpas för alla verksamheter inom en åtgärd. Den maximala finansieringsgraden ska fastställas i arbetsprogrammet.

1.   En och samma finansieringsgrad ska tillämpas för alla verksamheter inom en åtgärd. Den maximala finansieringsgraden
  per åtgärd
  ska fastställas i arbetsprogrammet.

2.   Programmet får ersätta upp till 100 % av en åtgärds totala stödberättigande kostnader, utom för

2.   Programmet får ersätta upp till 100 % av en åtgärds totala stödberättigande kostnader, utom för

(a)

innovationsåtgärder: upp till 70 % av de totala stödberättigande kostnaderna, utom för icke vinstdrivande rättsliga enheter där programmet kan ersätta upp till 100 % av de totala stödberättigande kostnaderna,

| (a) | innovationsåtgärder: upp till 70 % av de totala stödberättigande kostnaderna, utom för icke vinstdrivande rättsliga enheter, där programmet kan ersätta upp till 100 % av de totala stödberättigande kostnaderna, |
| --- | --- |

(a)

innovationsåtgärder: upp till 70 % av de totala stödberättigande kostnaderna, utom för icke vinstdrivande rättsliga enheter, där programmet kan ersätta upp till 100 % av de totala stödberättigande kostnaderna,

| (b) | samfinansierade programåtgärder: minst 30 % av de totala stödberättigande kostnaderna, och i vissa särskilt motiverade fall upp till 70 %. |
| --- | --- |

(b)

samfinansierade programåtgärder: minst 30 % av de totala stödberättigande kostnaderna, och i vissa särskilt motiverade fall upp till 70 %.

| (b) | samfinansierade programåtgärder: minst 30 % av de totala stödberättigande kostnaderna, och i vissa särskilt motiverade fall upp till 70 %. |
| --- | --- |

(b)

samfinansierade programåtgärder: minst 30 % av de totala stödberättigande kostnaderna, och i vissa särskilt motiverade fall upp till 70 %.

3.   De finansieringsgrader som fastställs i denna artikel ska också tillämpas på åtgärder där finansiering avseende schablonbelopp, enhetskostnader eller klumpsummor fastställts för hela eller delar av åtgärden.

3.   De finansieringsgrader som fastställs i denna artikel ska också tillämpas på åtgärder där finansiering avseende schablonbelopp, enhetskostnader eller klumpsummor fastställts för hela eller delar av åtgärden.

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31

Artikel 31

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 31 | Artikel 31 |
| Indirekta kostnader | Indirekta kostnader |
| 1.   Indirekta stödberättigande kostnader ska fastställas genom tillämpning av en schablonsats på 25 % av de totala direkta stödberättigande kostnaderna exklusive direkta stödberättigande kostnader för utläggande på entreprenad, finansiellt stöd till tredje parter och alla enhetskostnader och klumpsummor som inbegriper indirekta kostnader. | 1.   Indirekta stödberättigande kostnader ska fastställas genom tillämpning av en schablonsats på 25 % av de totala direkta stödberättigande kostnaderna exklusive direkta stödberättigande kostnader för utläggande på entreprenad, finansiellt stöd till tredje parter och alla enhetskostnader och klumpsummor som inbegriper indirekta kostnader. |
| Indirekta kostnader som ingår i enhetskostnader eller klumpsummor ska, där så är lämpligt, beräknas med användning av den schablonnivå som anges i punkt 1, med undantag för internt fakturerade enhetskostnader för varor och tjänster som ska beräknas på grundval av de faktiska kostnaderna, i enlighet med stödmottagarens vanliga praxis för kostnadsredovisning. | Indirekta kostnader som ingår i enhetskostnader eller klumpsummor ska, där så är lämpligt, beräknas med användning av den schablonnivå som anges i punkt 1, med undantag för internt fakturerade enhetskostnader för varor och tjänster som ska beräknas på grundval av de faktiska kostnaderna
  som möjliggör fördelningsnycklar
  , i enlighet med stödmottagarens vanliga praxis för kostnadsredovisning. |
| 2.   Om detta anges i arbetsprogrammet får dock indirekta kostnader redovisas i form av en klumpsumma eller enhetskostnader. | 2.   Om detta anges i arbetsprogrammet får dock indirekta kostnader redovisas i form av en klumpsumma eller enhetskostnader. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 31

Artikel 31

Indirekta kostnader

Indirekta kostnader

1.   Indirekta stödberättigande kostnader ska fastställas genom tillämpning av en schablonsats på 25 % av de totala direkta stödberättigande kostnaderna exklusive direkta stödberättigande kostnader för utläggande på entreprenad, finansiellt stöd till tredje parter och alla enhetskostnader och klumpsummor som inbegriper indirekta kostnader.

1.   Indirekta stödberättigande kostnader ska fastställas genom tillämpning av en schablonsats på 25 % av de totala direkta stödberättigande kostnaderna exklusive direkta stödberättigande kostnader för utläggande på entreprenad, finansiellt stöd till tredje parter och alla enhetskostnader och klumpsummor som inbegriper indirekta kostnader.

Indirekta kostnader som ingår i enhetskostnader eller klumpsummor ska, där så är lämpligt, beräknas med användning av den schablonnivå som anges i punkt 1, med undantag för internt fakturerade enhetskostnader för varor och tjänster som ska beräknas på grundval av de faktiska kostnaderna, i enlighet med stödmottagarens vanliga praxis för kostnadsredovisning.

Indirekta kostnader som ingår i enhetskostnader eller klumpsummor ska, där så är lämpligt, beräknas med användning av den schablonnivå som anges i punkt 1, med undantag för internt fakturerade enhetskostnader för varor och tjänster som ska beräknas på grundval av de faktiska kostnaderna
  som möjliggör fördelningsnycklar
  , i enlighet med stödmottagarens vanliga praxis för kostnadsredovisning.

som möjliggör fördelningsnycklar

2.   Om detta anges i arbetsprogrammet får dock indirekta kostnader redovisas i form av en klumpsumma eller enhetskostnader.

2.   Om detta anges i arbetsprogrammet får dock indirekta kostnader redovisas i form av en klumpsumma eller enhetskostnader.

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 32

Artikel 32

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 32 | Artikel 32 |
| Stödberättigande kostnader | Stödberättigande kostnader |
| 1.   Utöver de kriterier som anges i artikel 197 i budgetförordningen, för stödmottagare med projektbaserad ersättning, är personalkostnader stödberättigande upp till den ersättning som personen erhåller för arbete i liknande projekt som finansieras av nationella system. | 1.   Utöver de kriterier som anges i artikel 197 i budgetförordningen, för
  de
  stödmottagare med projektbaserad ersättning, är personalkostnader stödberättigande upp till den ersättning som personen erhåller för arbete i liknande projekt som finansieras av nationella system.
  Under programmets löptid ska, i de medlemsstater som är berättigade till ”bredare deltagande”-åtgärder, timkostnaderna för personal vara stödberättigande upp till en nivå som motsvarar 1,25 gånger den nationella nivån för timersättningar som tillämpas för projekt inom FoU och innovation som finansieras inom ramen för nationella system. |
| Projektbaserad ersättning
  avses
  ersättning som är kopplad till en persons deltagande i projekt, är en del av stödmottagarens vanliga ersättningspraxis och betalas ut på ett konsekvent sätt. | Projektbaserad ersättning
  avser
  ersättning som är kopplad till en persons deltagande i projekt, är en del av stödmottagarens vanliga ersättningspraxis och betalas ut på ett konsekvent sätt. |
| 2.   Genom undantag från artikel 190.1 i budgetförordningen ska kostnader för resurser som ställs till förfogande av tredje parter genom naturabidrag vara stödberättigande upp till den tredje partens direkta stödberättigande kostnader. | 2.   Genom undantag från artikel 190.1 i budgetförordningen ska kostnader för resurser som ställs till förfogande av tredje parter genom naturabidrag vara stödberättigande upp till den tredje partens direkta stödberättigande kostnader. |
| 3.   Genom undantag från artikel 192 i budgetförordningen ska intäkter som genereras genom utnyttjande av resultaten inte betraktas som intäkter från åtgärden. | 3.   Genom undantag från artikel 192 i budgetförordningen ska intäkter som genereras genom utnyttjande av resultaten inte betraktas som intäkter från åtgärden. |
| | 3a
     
  . Stödmottagare får använda sin vanliga praxis för kostnadsredovisning för att identifiera och deklarera de ådragna kostnaderna i samband med en åtgärd. Kommissionen får ange ett begränsat antal ytterligare villkor för stödberättigande för att säkerställa en sund förvaltning av bidraget. Kommissionen ska inte avfärda en redovisningspraxis om dess resultat inte skiljer sig från det egna och om den erbjuder samma skyddsnivå för unionens ekonomiska intressen. |
| 4.   Genom undantag från artikel 203.4 i budgetförordningen ska ett intyg om redovisningen vara obligatoriskt vid utbetalningen av återstoden om det belopp som hävdas motsvara faktiska kostnader och enhetskostnader, beräknat i enlighet med gängse kostnadsredovisningspraxis, är på minst 325 000  EUR. | 4.   Genom undantag från artikel 203.4 i budgetförordningen ska ett intyg om redovisningen vara obligatoriskt vid utbetalningen av återstoden om det belopp som hävdas motsvara faktiska kostnader och enhetskostnader, beräknat i enlighet med gängse kostnadsredovisningspraxis, är på minst 325 000  EUR. |
| | Intyg om redovisning får utfärdas av en kvalificerad och oberoende offentlig tjänsteperson som de relevanta nationella myndigheterna har gett befogenhet att revidera stödmottagaren, eller av en oberoende revisor som är kvalificerad att utföra lagstadgad revision av räkenskaper i enlighet med direktiv 2006/43/EG. |
| | 4a.
     
  Genom undantag från artikel 186.1 i budgetförordningen ska, när det gäller Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna för utbildning och rörlighet, det maximala bidragsbeloppet, uteslutande i händelse av mammaledighet eller föräldraledighet så länge bidraget varar, ökas med de avsättningar som ska betalas till forskaren i detta avseende. |
| | 4b.
     
  Kostnader som uppstår genom ansvarsfull hantering av forskningsdata i linje med Fairprinciperna om sökbarhet, tillgänglighet, kompatibilitet och återanvändbarhet vara stödberättigande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 32

Artikel 32

Stödberättigande kostnader

Stödberättigande kostnader

1.   Utöver de kriterier som anges i artikel 197 i budgetförordningen, för stödmottagare med projektbaserad ersättning, är personalkostnader stödberättigande upp till den ersättning som personen erhåller för arbete i liknande projekt som finansieras av nationella system.

1.   Utöver de kriterier som anges i artikel 197 i budgetförordningen, för
  de
  stödmottagare med projektbaserad ersättning, är personalkostnader stödberättigande upp till den ersättning som personen erhåller för arbete i liknande projekt som finansieras av nationella system.
  Under programmets löptid ska, i de medlemsstater som är berättigade till ”bredare deltagande”-åtgärder, timkostnaderna för personal vara stödberättigande upp till en nivå som motsvarar 1,25 gånger den nationella nivån för timersättningar som tillämpas för projekt inom FoU och innovation som finansieras inom ramen för nationella system.

Projektbaserad ersättning
  avses
  ersättning som är kopplad till en persons deltagande i projekt, är en del av stödmottagarens vanliga ersättningspraxis och betalas ut på ett konsekvent sätt.

avses

Projektbaserad ersättning
  avser
  ersättning som är kopplad till en persons deltagande i projekt, är en del av stödmottagarens vanliga ersättningspraxis och betalas ut på ett konsekvent sätt.

avser

2.   Genom undantag från artikel 190.1 i budgetförordningen ska kostnader för resurser som ställs till förfogande av tredje parter genom naturabidrag vara stödberättigande upp till den tredje partens direkta stödberättigande kostnader.

2.   Genom undantag från artikel 190.1 i budgetförordningen ska kostnader för resurser som ställs till förfogande av tredje parter genom naturabidrag vara stödberättigande upp till den tredje partens direkta stödberättigande kostnader.

3.   Genom undantag från artikel 192 i budgetförordningen ska intäkter som genereras genom utnyttjande av resultaten inte betraktas som intäkter från åtgärden.

3.   Genom undantag från artikel 192 i budgetförordningen ska intäkter som genereras genom utnyttjande av resultaten inte betraktas som intäkter från åtgärden.

3a
     
  . Stödmottagare får använda sin vanliga praxis för kostnadsredovisning för att identifiera och deklarera de ådragna kostnaderna i samband med en åtgärd. Kommissionen får ange ett begränsat antal ytterligare villkor för stödberättigande för att säkerställa en sund förvaltning av bidraget. Kommissionen ska inte avfärda en redovisningspraxis om dess resultat inte skiljer sig från det egna och om den erbjuder samma skyddsnivå för unionens ekonomiska intressen.

4.   Genom undantag från artikel 203.4 i budgetförordningen ska ett intyg om redovisningen vara obligatoriskt vid utbetalningen av återstoden om det belopp som hävdas motsvara faktiska kostnader och enhetskostnader, beräknat i enlighet med gängse kostnadsredovisningspraxis, är på minst 325 000  EUR.

4.   Genom undantag från artikel 203.4 i budgetförordningen ska ett intyg om redovisningen vara obligatoriskt vid utbetalningen av återstoden om det belopp som hävdas motsvara faktiska kostnader och enhetskostnader, beräknat i enlighet med gängse kostnadsredovisningspraxis, är på minst 325 000  EUR.

Intyg om redovisning får utfärdas av en kvalificerad och oberoende offentlig tjänsteperson som de relevanta nationella myndigheterna har gett befogenhet att revidera stödmottagaren, eller av en oberoende revisor som är kvalificerad att utföra lagstadgad revision av räkenskaper i enlighet med direktiv 2006/43/EG.

Intyg om redovisning får utfärdas av en kvalificerad och oberoende offentlig tjänsteperson som de relevanta nationella myndigheterna har gett befogenhet att revidera stödmottagaren, eller av en oberoende revisor som är kvalificerad att utföra lagstadgad revision av räkenskaper i enlighet med direktiv 2006/43/EG.

4a.
     
  Genom undantag från artikel 186.1 i budgetförordningen ska, när det gäller Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna för utbildning och rörlighet, det maximala bidragsbeloppet, uteslutande i händelse av mammaledighet eller föräldraledighet så länge bidraget varar, ökas med de avsättningar som ska betalas till forskaren i detta avseende.

4b.
     
  Kostnader som uppstår genom ansvarsfull hantering av forskningsdata i linje med Fairprinciperna om sökbarhet, tillgänglighet, kompatibilitet och återanvändbarhet vara stödberättigande.

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 33

Artikel 33

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 33 | Artikel 33 |
| Ömsesidig försäkringsmekanism | Ömsesidig försäkringsmekanism |
| 1.   En ömsesidig försäkringsmekanism (nedan kallad mekanismen) inrättas härmed, som ersätter och efterträder den fond som inrättats i enlighet med artikel 38 i förordning (
  EG
  ) nr 1290/2013. Mekanismen ska täcka risken i samband med förfallna skulder som inte betalas in av stödmottagarna | 1.   En ömsesidig försäkringsmekanism (nedan kallad mekanismen) inrättas härmed, som ersätter och efterträder den fond som inrättats i enlighet med artikel 38 i förordning (
  EU
  ) nr 1290/2013. Mekanismen ska täcka risken i samband med förfallna skulder som inte betalas in av stödmottagarna |
| (a) | till kommissionen enligt beslut nr 1982/2006/EG, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 33

Artikel 33

Ömsesidig försäkringsmekanism

Ömsesidig försäkringsmekanism

1.   En ömsesidig försäkringsmekanism (nedan kallad mekanismen) inrättas härmed, som ersätter och efterträder den fond som inrättats i enlighet med artikel 38 i förordning (
  EG
  ) nr 1290/2013. Mekanismen ska täcka risken i samband med förfallna skulder som inte betalas in av stödmottagarna

1.   En ömsesidig försäkringsmekanism (nedan kallad mekanismen) inrättas härmed, som ersätter och efterträder den fond som inrättats i enlighet med artikel 38 i förordning (
  EU
  ) nr 1290/2013. Mekanismen ska täcka risken i samband med förfallna skulder som inte betalas in av stödmottagarna

(a)

till kommissionen enligt beslut nr 1982/2006/EG,

| (a) | till kommissionen enligt beslut nr 1982/2006/EG, |
| --- | --- |

(a)

till kommissionen enligt beslut nr 1982/2006/EG,

| (b) | till kommissionen och unionsorgan enligt Horisont 2020, |
| --- | --- |

(b)

till kommissionen och unionsorgan enligt Horisont 2020,

| (b) | till kommissionen och unionsorgan enligt Horisont 2020, |
| --- | --- |

(b)

till kommissionen och unionsorgan enligt Horisont 2020,

| (c) | till kommissionen och finansieringsorganen inom ramen för programmet. |
| --- | --- |

(c)

till kommissionen och finansieringsorganen inom ramen för programmet.

| (c) | till kommissionen och finansieringsorganen inom ramen för programmet. |
| --- | --- |

(c)

till kommissionen och finansieringsorganen inom ramen för programmet.

Risktäckning beträffande de finansieringsorgan som avses i första stycket led c får genomföras genom ett system med indirekt täckning enligt det tillämpliga avtalet och med beaktande av typen av finansieringsorgan.

Risktäckning beträffande de finansieringsorgan som avses i första stycket led c får genomföras genom ett system med indirekt täckning enligt det tillämpliga avtalet och med beaktande av typen av finansieringsorgan.

2.   Mekanismen ska förvaltas av unionen, företrädd av kommissionen som verkställande organ. Kommissionen ska fastställa särskilda regler för fondens verksamhet.

2.   Mekanismen ska förvaltas av unionen, företrädd av kommissionen som verkställande organ. Kommissionen ska fastställa särskilda regler för fondens verksamhet.

3.   Stödmottagarna ska bidra med 5 % av unionsfinansieringen för åtgärden. Detta bidrag kan, på grundval av
  regelbundna
  utvärderingar, höjas av kommissionen upp till 8 % eller minskas till under 5 %. Stödmottagarnas bidrag till mekanismen får avräknas från den inledande förfinansieringen och betalas till fonden på stödmottagarnas vägnar.

3.   Stödmottagarna ska bidra med 5 % av unionsfinansieringen för åtgärden. Detta bidrag kan, på grundval av
  årliga transparenta
  utvärderingar, höjas av kommissionen upp till 8 % eller minskas till under 5 %. Stödmottagarnas bidrag till mekanismen får avräknas från den inledande förfinansieringen och betalas till fonden på stödmottagarnas vägnar.

4.   Stödmottagarnas bidrag ska återbetalas vid utbetalningen av återstoden.

4.   Stödmottagarnas bidrag ska återbetalas vid utbetalningen av återstoden.

5.   Eventuell avkastning som mekanismen genererar ska adderas till mekanismen. Om avkastningen är otillräcklig ska mekanismen inte ingripa och kommissionen eller finansieringsorganet ska återkräva eventuella förfallna belopp direkt från stödmottagarna eller de tredje parterna.

5.   Eventuell avkastning som mekanismen genererar ska adderas till mekanismen. Om avkastningen är otillräcklig ska mekanismen inte ingripa och kommissionen eller finansieringsorganet ska återkräva eventuella förfallna belopp direkt från stödmottagarna eller de tredje parterna.

6.   De återkrävda beloppen ska utgöra intäkter som avsätts till mekanismen i den mening som avses i artikel 21.4 i budgetförordningen. När alla bidrag vars risk direkt eller indirekt täcks genom mekanismen har genomförts ska eventuella utestående belopp återkrävas av kommissionen och tas upp i unionens budget
  , under förutsättning att beslut fattas av den lagstiftande myndigheten
  .

6.   De återkrävda beloppen ska utgöra intäkter som avsätts till mekanismen i den mening som avses i artikel 21.4 i budgetförordningen. När alla bidrag vars risk direkt eller indirekt täcks genom mekanismen har genomförts ska eventuella utestående belopp återkrävas av kommissionen och tas upp i unionens budget.

7.   Mekanismen får
  öppnas för
  stödmottagare inom alla övriga direkt förvaltade EU-program. Kommissionen ska anta villkor för deltagande av stödmottagare inom andra program.

7.   Mekanismen får
  utökas till
  stödmottagare inom alla övriga direkt förvaltade EU-program. Kommissionen ska anta villkor för deltagande av stödmottagare inom andra program.

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 34

Artikel 34

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 34 | Artikel 34 |
| Äganderätt och skydd | Äganderätt och skydd |
| 1.   Stödmottagarna ska äga de resultat som de genererar. De ska se till att alla rättigheter som tillkommer deras anställda eller någon annan part i förhållande till resultaten kan utövas på ett sätt som är förenligt med stödmottagarens skyldigheter enligt villkoren i bidragsavtalet. | 1.   Stödmottagarna ska äga de resultat som de genererar. De ska se till att alla rättigheter som tillkommer deras anställda eller någon annan part i förhållande till resultaten kan utövas på ett sätt som är förenligt med stödmottagarens skyldigheter enligt villkoren i bidragsavtalet. |
| Två eller flera stödmottagare ska samäga resultat om | Två eller flera stödmottagare ska samäga resultat om |
| (a) | de har genererat dem tillsammans, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 34

Artikel 34

Äganderätt och skydd

Äganderätt och skydd

1.   Stödmottagarna ska äga de resultat som de genererar. De ska se till att alla rättigheter som tillkommer deras anställda eller någon annan part i förhållande till resultaten kan utövas på ett sätt som är förenligt med stödmottagarens skyldigheter enligt villkoren i bidragsavtalet.

1.   Stödmottagarna ska äga de resultat som de genererar. De ska se till att alla rättigheter som tillkommer deras anställda eller någon annan part i förhållande till resultaten kan utövas på ett sätt som är förenligt med stödmottagarens skyldigheter enligt villkoren i bidragsavtalet.

Två eller flera stödmottagare ska samäga resultat om

Två eller flera stödmottagare ska samäga resultat om

(a)

de har genererat dem tillsammans, och

| (a) | de har genererat dem tillsammans, och |
| --- | --- |

(a)

de har genererat dem tillsammans, och

| (b) | det inte går att |
| --- | --- |

(b)

det inte går att

| (b) | det inte går att |
| --- | --- |

(b)

det inte går att

| | i) | fastställa hur mycket respektive stödmottagare har bidragit till resultaten |
| --- | --- | --- |

i)

fastställa hur mycket respektive stödmottagare har bidragit till resultaten

| | i) | fastställa hur mycket respektive stödmottagare har bidragit till resultaten |
| --- | --- | --- |

i)

fastställa hur mycket respektive stödmottagare har bidragit till resultaten

| | eller |
| --- | --- |

eller

| | eller |
| --- | --- |

eller

| | ii) | särskilja resultaten i samband med ansökan om, erhållande av eller bibehållande av skydd för dem. |
| --- | --- | --- |

ii)

särskilja resultaten i samband med ansökan om, erhållande av eller bibehållande av skydd för dem.

| | ii) | särskilja resultaten i samband med ansökan om, erhållande av eller bibehållande av skydd för dem. |
| --- | --- | --- |

ii)

särskilja resultaten i samband med ansökan om, erhållande av eller bibehållande av skydd för dem.

Samägarna ska skriftligen komma överens om fördelningen av och villkoren för utövande av samägandet. Om inte annat har avtalats får varje samägare bevilja icke-exklusiva licenser till tredje parter att utnyttja de samägda resultaten (utan rätt till underlicensiering), om de övriga samägarna underrättas om detta i förväg och erhåller rättvis och rimlig ersättning. De gemensamma ägarna får skriftligen komma överens om att tillämpa en annan ordning än samägande.

Samägarna ska skriftligen komma överens om fördelningen av och villkoren för utövande av samägandet. Om inte annat har avtalats
  i konsortieavtalet och/eller i samägandeavtalet
  får varje samägare bevilja icke-exklusiva licenser till tredje parter att utnyttja de samägda resultaten (utan rätt till underlicensiering), om de övriga samägarna underrättas om detta i förväg och erhåller rättvis och rimlig ersättning. De gemensamma ägarna får skriftligen komma överens om att tillämpa en annan ordning än samägande.

i konsortieavtalet och/eller i samägandeavtalet

2.   Stödmottagare som har fått EU-finansiering ska på lämpligt sätt skydda sina resultat om detta är möjligt och motiverat, med beaktande av alla relevanta faktorer, inklusive möjligheterna till kommersiellt utnyttjande. Vid beslut om eventuellt skydd ska stödmottagarna också ta hänsyn till de berättigade intressena hos övriga stödmottagare i åtgärden.

2.   Stödmottagare som har fått EU-finansiering ska på lämpligt sätt skydda sina resultat om detta är möjligt och motiverat, med beaktande av alla relevanta faktorer, inklusive möjligheterna till kommersiellt utnyttjande
  och andra legitima intressen såsom dataskyddsregler, integritet, immateriella rättigheter och säkerhetsbestämmelser, tillsammans med unionens globala ekonomiska konkurrenskraft
  . Vid beslut om eventuellt skydd ska stödmottagarna också ta hänsyn till de berättigade intressena hos övriga stödmottagare i åtgärden.

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 35

Artikel 35

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 35 | Artikel 35 |
| Utnyttjande och spridning | Utnyttjande och spridning |
| 1.   Stödmottagare som fått unionsfinansiering ska göra vederbörliga ansträngningar för att utnyttja sina resultat, särskilt i unionen. Utnyttjandet kan göras direkt av stödmottagarna eller indirekt, särskilt genom överlåtelse och licensiering av resultat i enlighet med artikel 36. | 1.   Stödmottagare som fått unionsfinansiering ska göra vederbörliga ansträngningar för att utnyttja sina resultat, särskilt i unionen. Utnyttjandet kan göras direkt av stödmottagarna eller indirekt, särskilt genom överlåtelse och licensiering av resultat i enlighet med artikel 36. |
| Arbetsprogrammet får innehålla bestämmelser om ytterligare skyldigheter avseende utnyttjande. | Arbetsprogrammet får innehålla bestämmelser om ytterligare skyldigheter avseende utnyttjande. |
| Om resultaten, trots stödmottagarens vederbörliga ansträngningar, inte utnyttjas, vare sig direkt eller indirekt, inom den tidsfrist som anges i bidragsavtalet
  ska stödmottagaren använda en lämplig online-plattform som anges i bidragsavtalet för att hitta intresserade parter som kan utnyttja resultaten
  . Om det är motiverat på grundval av en begäran av stödmottagaren får denna skyldighet frångås. | Om resultaten, trots stödmottagarens vederbörliga ansträngningar, inte utnyttjas, vare sig direkt eller indirekt, inom den tidsfrist som anges i bidragsavtalet
  och såsom föreskrivs i dess spridnings- och uttnyttjandeplan, får utnyttjandeverksamheten överföras till en annan part efter överenskommelse med stödmottagarna
  . Om det är motiverat på grundval av en begäran av stödmottagaren får denna skyldighet frångås. |
| 2.   
  Med
  förbehåll för begränsningar på grund av skyddet av immateriella rättigheter, säkerhetsbestämmelser eller legitima intressen
  ska stödmottagarna sprida sina resultat så snart som möjligt
  . | 2.   
  Stödmottagarna ska sprida sina resultat så snart som möjligt, i ett öppet format, med
  förbehåll för begränsningar på grund av skyddet av immateriella rättigheter, säkerhetsbestämmelser eller legitima intressen. |
| Arbetsprogrammet får innehålla bestämmelser om ytterligare skyldigheter avseende spridning. | Arbetsprogrammet får innehålla bestämmelser om ytterligare skyldigheter avseende spridning
  , samtidigt som unionens ekonomiska och vetenskapliga intressen skyddas
  . |
| 3.   Stödmottagarna ska se till att öppen åtkomst till vetenskapliga publikationer tillämpas enligt de villkor som anges i bidragsavtalet. Stödmottagarna ska särskilt se till att de eller upphovsmännen behåller tillräckliga immateriella rättigheter för att kunna följa
  kraven
  på öppen åtkomst. | 3.   Stödmottagarna ska se till att öppen åtkomst till vetenskapliga publikationer tillämpas enligt de villkor som anges i bidragsavtalet. Stödmottagarna ska särskilt se till att de eller upphovsmännen behåller tillräckliga immateriella rättigheter för att kunna följa
  Fairkravet
  på öppen åtkomst. |
| Öppen åtkomst till forskningsdata
  ska vara den allmänna regeln enligt de villkor
  som
  anges
  i 
  bidragsavtalet, men
  undantag ska tillämpas om detta är motiverat med hänsyn till de legitima intressena hos stödmottagarna och andra begränsningar, t.ex. dataskyddsregler, säkerhetsbestämmelser eller immateriella rättigheter. | Avseende spridning av forskningsdata ska bidragsavtalet, när det gäller Fairkravet på
  öppen åtkomst till
  och bevarande av
  forskningsdata
  , fastställa villkor för rättvis åtkomst till sådana resultat, samtidigt
  som
  undantag
  i 
  enlighet med principen ”så fri som möjligt och så begränsad som nödvändigt” säkerställs.
  Undantag ska tillämpas om detta är motiverat med hänsyn till de legitima intressena hos stödmottagarna och andra begränsningar, t.ex. dataskyddsregler,
  integritet, konfidentialitet,
  säkerhetsbestämmelser
  , affärshemligheter, legitima kommersiella intressen
  eller immateriella rättigheter
  eller unionens externa konkurrenskraft
  . |
| Arbetsprogrammet får innehålla ytterligare
  krav på
  anslutning till förfaranden för öppen vetenskap. | Arbetsprogrammet får innehålla ytterligare
  incitament för
  anslutning till förfaranden för öppen vetenskap. |
| 4.   Stödmottagarna ska hantera alla forskningsdata i enlighet med villkoren i bidragsavtalet och de ska upprätta en datahanteringsplan. | 4.   Stödmottagarna ska hantera alla forskningsdata
  som genererats inom en Horisont Europa-åtgärd
  i enlighet med villkoren i bidragsavtalet, och de ska upprätta en datahanteringsplan. |
| Arbetsprogrammet får
  innehålla
  ytterligare
  krav på att använda
  det europeiska öppna forskningsmolnet för att lagra och ge åtkomst till forskningsdata. | Arbetsprogrammet får ytterligare
  uppmuntra till användning av
  det europeiska öppna forskningsmolnet för att lagra och ge åtkomst till forskningsdata. |
| 5.   Stödmottagare som avser att sprida sina resultat ska meddela detta till övriga stödmottagare inom åtgärden i förväg. Varje övrig stödmottagare får invända mot detta om den kan visa att den avsedda spridningen avsevärt skulle skada dess berättigade intressen med avseende på resultaten eller bakgrundsinformationen. I sådana fall får ingen spridning ske utan att lämpliga åtgärder vidtas för att skydda dessa berättigade intressen. | 5.   Stödmottagare som avser att sprida sina resultat ska meddela detta till övriga stödmottagare inom åtgärden i förväg. Varje övrig stödmottagare får invända mot detta om den kan visa att den avsedda spridningen avsevärt skulle skada dess berättigade intressen med avseende på resultaten eller bakgrundsinformationen. I sådana fall får ingen spridning ske utan att lämpliga åtgärder vidtas för att skydda dessa berättigade intressen. |
| 6.   Om inte något annat föreskrivs i arbetsprogrammet ska förslag innehålla en plan för utnyttjande och spridning av resultat. Om det förväntade utnyttjandet omfattar utveckling, skapande, tillverkning och marknadsföring av en produkt eller process eller skapande och tillhandahållande av en tjänst ska planen innehålla en strategi för sådant utnyttjande. Om planen föreskriver utnyttjande främst i icke associerade tredjeländer ska de rättsliga enheterna
  förklara
  hur detta utnyttjande ändå ligger i unionens intresse. | 6.   Om inte något annat föreskrivs i arbetsprogrammet ska förslag innehålla en plan för utnyttjande och spridning av resultat. Om det förväntade utnyttjandet omfattar utveckling, skapande, tillverkning och marknadsföring av en produkt eller process eller skapande och tillhandahållande av en tjänst ska planen innehålla en strategi för sådant utnyttjande. Om planen föreskriver utnyttjande främst i icke associerade tredjeländer ska de rättsliga enheterna
  motivera
  hur detta utnyttjande ändå ligger i unionens intresse. |
| Stödmottagarna
  ska
  vidareutveckla planen under tiden som åtgärden
  genomförs och efter det att den slutförts
  . | Stödmottagarna
  får
  vidareutveckla planen under tiden som åtgärden
  pågår, bland annat genom allmänhetens engagemang och vetenskaplig utbildning
  . |
| 7.   När det gäller övervakning och spridning som utförs av kommissionen eller finansieringsorganet ska stödmottagarna tillhandahålla all information som begärs om utnyttjande och spridning av sina resultat. Sådan information ska offentliggöras, med förbehåll för stödmottagarnas berättigade intressen. | 7.   När det gäller övervakning och spridning som utförs av kommissionen eller finansieringsorganet ska stödmottagarna tillhandahålla all
  nödvändig
  information som begärs om utnyttjande och spridning av sina resultat
  i enlighet med bidragsavtalet
  . Sådan information ska offentliggöras, med förbehåll för stödmottagarnas berättigade intressen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 35

Artikel 35

Utnyttjande och spridning

Utnyttjande och spridning

1.   Stödmottagare som fått unionsfinansiering ska göra vederbörliga ansträngningar för att utnyttja sina resultat, särskilt i unionen. Utnyttjandet kan göras direkt av stödmottagarna eller indirekt, särskilt genom överlåtelse och licensiering av resultat i enlighet med artikel 36.

1.   Stödmottagare som fått unionsfinansiering ska göra vederbörliga ansträngningar för att utnyttja sina resultat, särskilt i unionen. Utnyttjandet kan göras direkt av stödmottagarna eller indirekt, särskilt genom överlåtelse och licensiering av resultat i enlighet med artikel 36.

Arbetsprogrammet får innehålla bestämmelser om ytterligare skyldigheter avseende utnyttjande.

Arbetsprogrammet får innehålla bestämmelser om ytterligare skyldigheter avseende utnyttjande.

Om resultaten, trots stödmottagarens vederbörliga ansträngningar, inte utnyttjas, vare sig direkt eller indirekt, inom den tidsfrist som anges i bidragsavtalet
  ska stödmottagaren använda en lämplig online-plattform som anges i bidragsavtalet för att hitta intresserade parter som kan utnyttja resultaten
  . Om det är motiverat på grundval av en begäran av stödmottagaren får denna skyldighet frångås.

ska stödmottagaren använda en lämplig online-plattform som anges i bidragsavtalet för att hitta intresserade parter som kan utnyttja resultaten

Om resultaten, trots stödmottagarens vederbörliga ansträngningar, inte utnyttjas, vare sig direkt eller indirekt, inom den tidsfrist som anges i bidragsavtalet
  och såsom föreskrivs i dess spridnings- och uttnyttjandeplan, får utnyttjandeverksamheten överföras till en annan part efter överenskommelse med stödmottagarna
  . Om det är motiverat på grundval av en begäran av stödmottagaren får denna skyldighet frångås.

och såsom föreskrivs i dess spridnings- och uttnyttjandeplan, får utnyttjandeverksamheten överföras till en annan part efter överenskommelse med stödmottagarna

2.   
  Med
  förbehåll för begränsningar på grund av skyddet av immateriella rättigheter, säkerhetsbestämmelser eller legitima intressen
  ska stödmottagarna sprida sina resultat så snart som möjligt
  .

2.   
  Stödmottagarna ska sprida sina resultat så snart som möjligt, i ett öppet format, med
  förbehåll för begränsningar på grund av skyddet av immateriella rättigheter, säkerhetsbestämmelser eller legitima intressen.

Arbetsprogrammet får innehålla bestämmelser om ytterligare skyldigheter avseende spridning.

Arbetsprogrammet får innehålla bestämmelser om ytterligare skyldigheter avseende spridning
  , samtidigt som unionens ekonomiska och vetenskapliga intressen skyddas
  .

, samtidigt som unionens ekonomiska och vetenskapliga intressen skyddas

3.   Stödmottagarna ska se till att öppen åtkomst till vetenskapliga publikationer tillämpas enligt de villkor som anges i bidragsavtalet. Stödmottagarna ska särskilt se till att de eller upphovsmännen behåller tillräckliga immateriella rättigheter för att kunna följa
  kraven
  på öppen åtkomst.

3.   Stödmottagarna ska se till att öppen åtkomst till vetenskapliga publikationer tillämpas enligt de villkor som anges i bidragsavtalet. Stödmottagarna ska särskilt se till att de eller upphovsmännen behåller tillräckliga immateriella rättigheter för att kunna följa
  Fairkravet
  på öppen åtkomst.

Öppen åtkomst till forskningsdata
  ska vara den allmänna regeln enligt de villkor
  som
  anges
  i 
  bidragsavtalet, men
  undantag ska tillämpas om detta är motiverat med hänsyn till de legitima intressena hos stödmottagarna och andra begränsningar, t.ex. dataskyddsregler, säkerhetsbestämmelser eller immateriella rättigheter.

ska vara den allmänna regeln enligt de villkor

anges

bidragsavtalet, men

Avseende spridning av forskningsdata ska bidragsavtalet, när det gäller Fairkravet på
  öppen åtkomst till
  och bevarande av
  forskningsdata
  , fastställa villkor för rättvis åtkomst till sådana resultat, samtidigt
  som
  undantag
  i 
  enlighet med principen ”så fri som möjligt och så begränsad som nödvändigt” säkerställs.
  Undantag ska tillämpas om detta är motiverat med hänsyn till de legitima intressena hos stödmottagarna och andra begränsningar, t.ex. dataskyddsregler,
  integritet, konfidentialitet,
  säkerhetsbestämmelser
  , affärshemligheter, legitima kommersiella intressen
  eller immateriella rättigheter
  eller unionens externa konkurrenskraft
  .

Avseende spridning av forskningsdata ska bidragsavtalet, när det gäller Fairkravet på

och bevarande av

, fastställa villkor för rättvis åtkomst till sådana resultat, samtidigt

undantag

enlighet med principen ”så fri som möjligt och så begränsad som nödvändigt” säkerställs.

integritet, konfidentialitet,

, affärshemligheter, legitima kommersiella intressen

eller unionens externa konkurrenskraft

Arbetsprogrammet får innehålla ytterligare
  krav på
  anslutning till förfaranden för öppen vetenskap.

krav på

Arbetsprogrammet får innehålla ytterligare
  incitament för
  anslutning till förfaranden för öppen vetenskap.

incitament för

4.   Stödmottagarna ska hantera alla forskningsdata i enlighet med villkoren i bidragsavtalet och de ska upprätta en datahanteringsplan.

4.   Stödmottagarna ska hantera alla forskningsdata
  som genererats inom en Horisont Europa-åtgärd
  i enlighet med villkoren i bidragsavtalet, och de ska upprätta en datahanteringsplan.

Arbetsprogrammet får
  innehålla
  ytterligare
  krav på att använda
  det europeiska öppna forskningsmolnet för att lagra och ge åtkomst till forskningsdata.

innehålla

krav på att använda

Arbetsprogrammet får ytterligare
  uppmuntra till användning av
  det europeiska öppna forskningsmolnet för att lagra och ge åtkomst till forskningsdata.

uppmuntra till användning av

5.   Stödmottagare som avser att sprida sina resultat ska meddela detta till övriga stödmottagare inom åtgärden i förväg. Varje övrig stödmottagare får invända mot detta om den kan visa att den avsedda spridningen avsevärt skulle skada dess berättigade intressen med avseende på resultaten eller bakgrundsinformationen. I sådana fall får ingen spridning ske utan att lämpliga åtgärder vidtas för att skydda dessa berättigade intressen.

5.   Stödmottagare som avser att sprida sina resultat ska meddela detta till övriga stödmottagare inom åtgärden i förväg. Varje övrig stödmottagare får invända mot detta om den kan visa att den avsedda spridningen avsevärt skulle skada dess berättigade intressen med avseende på resultaten eller bakgrundsinformationen. I sådana fall får ingen spridning ske utan att lämpliga åtgärder vidtas för att skydda dessa berättigade intressen.

6.   Om inte något annat föreskrivs i arbetsprogrammet ska förslag innehålla en plan för utnyttjande och spridning av resultat. Om det förväntade utnyttjandet omfattar utveckling, skapande, tillverkning och marknadsföring av en produkt eller process eller skapande och tillhandahållande av en tjänst ska planen innehålla en strategi för sådant utnyttjande. Om planen föreskriver utnyttjande främst i icke associerade tredjeländer ska de rättsliga enheterna
  förklara
  hur detta utnyttjande ändå ligger i unionens intresse.

6.   Om inte något annat föreskrivs i arbetsprogrammet ska förslag innehålla en plan för utnyttjande och spridning av resultat. Om det förväntade utnyttjandet omfattar utveckling, skapande, tillverkning och marknadsföring av en produkt eller process eller skapande och tillhandahållande av en tjänst ska planen innehålla en strategi för sådant utnyttjande. Om planen föreskriver utnyttjande främst i icke associerade tredjeländer ska de rättsliga enheterna
  motivera
  hur detta utnyttjande ändå ligger i unionens intresse.

Stödmottagarna
  ska
  vidareutveckla planen under tiden som åtgärden
  genomförs och efter det att den slutförts
  .

ska

genomförs och efter det att den slutförts

Stödmottagarna
  får
  vidareutveckla planen under tiden som åtgärden
  pågår, bland annat genom allmänhetens engagemang och vetenskaplig utbildning
  .

får

pågår, bland annat genom allmänhetens engagemang och vetenskaplig utbildning

7.   När det gäller övervakning och spridning som utförs av kommissionen eller finansieringsorganet ska stödmottagarna tillhandahålla all information som begärs om utnyttjande och spridning av sina resultat. Sådan information ska offentliggöras, med förbehåll för stödmottagarnas berättigade intressen.

7.   När det gäller övervakning och spridning som utförs av kommissionen eller finansieringsorganet ska stödmottagarna tillhandahålla all
  nödvändig
  information som begärs om utnyttjande och spridning av sina resultat
  i enlighet med bidragsavtalet
  . Sådan information ska offentliggöras, med förbehåll för stödmottagarnas berättigade intressen.

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 36

Artikel 36

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 36 | Artikel 36 |
| Överlåtelse och licensiering | Överlåtelse och licensiering |
| 1.   Stödmottagare får överlåta äganderätten till sina resultat. De ska säkerställa att deras skyldigheter även gäller den nya ägaren och att denne är skyldig att överföra dem vid en eventuell senare överlåtelse. | 1.   Stödmottagare får överlåta äganderätten till sina resultat. De ska säkerställa att deras skyldigheter även gäller den nya ägaren och att denne är skyldig att överföra dem vid en eventuell senare överlåtelse. |
| 2.   Såvida inte annat skriftligen överenskommits för särskilt identifierade tredje parter eller såvida det inte är omöjligt enligt tillämplig lagstiftning, ska stödmottagare som avser att överlåta äganderätten till resultat i förväg meddela övriga stödmottagare som fortfarande har rätt att få del av resultaten. Detta meddelande ska innehålla tillräcklig information om den nya ägaren för att stödmottagarna ska kunna bedöma effekterna på sin åtkomsträtt. | 2.   Såvida inte annat skriftligen överenskommits för särskilt identifierade tredje parter
  och anknutna enheter
  eller såvida det inte är omöjligt enligt tillämplig lagstiftning, ska stödmottagare som avser att överlåta äganderätten till resultat i förväg meddela övriga stödmottagare som fortfarande har rätt att få del av resultaten. Detta meddelande ska innehålla tillräcklig information om den nya ägaren för att stödmottagarna ska kunna bedöma effekterna på sin åtkomsträtt. |
| Såvida inte annat skriftligen överenskommits för särskilt identifierade tredje parter får en stödmottagare göra invändningar mot en överlåtelse om denne kan visa att överlåtelsen skulle påverka den egna åtkomsträtten negativt. I sådana fall får överlåtelsen inte göras innan en överenskommelse har nåtts mellan de berörda stödmottagarna. | Såvida inte annat skriftligen överenskommits för särskilt identifierade tredje parter
  och anknutna enheter
  får en stödmottagare göra invändningar mot en överlåtelse om denne kan visa att överlåtelsen skulle påverka den egna åtkomsträtten negativt. I sådana fall får överlåtelsen inte göras innan en överenskommelse har nåtts mellan de berörda stödmottagarna.
  I bidragsavtalet ska tidsfrister fastställas för detta. |
| 3.   Stödmottagare får bevilja licenser för sina resultat eller på annat sätt bevilja rätt att utnyttja dem om detta inte påverkar fullgörandet av deras skyldigheter. | 3.   Stödmottagare får bevilja licenser för sina resultat eller på annat sätt bevilja rätt att utnyttja dem om detta inte påverkar fullgörandet av deras skyldigheter. |
| 4.   När så är motiverat ska bidragsavtalet fastställa
  rätten
  att invända mot överlåtelser av äganderätten till resultat, eller till beviljande av en exklusiv licens för resultat, om | 4.   När så är motiverat ska bidragsavtalet fastställa
  kommissionens rätt
  att invända mot överlåtelser av äganderätten till resultat, eller till beviljande av en exklusiv licens för resultat, om |
| a) | de stödmottagare som genererat resultaten har erhållit unionsfinansiering, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 36

Artikel 36

Överlåtelse och licensiering

Överlåtelse och licensiering

1.   Stödmottagare får överlåta äganderätten till sina resultat. De ska säkerställa att deras skyldigheter även gäller den nya ägaren och att denne är skyldig att överföra dem vid en eventuell senare överlåtelse.

1.   Stödmottagare får överlåta äganderätten till sina resultat. De ska säkerställa att deras skyldigheter även gäller den nya ägaren och att denne är skyldig att överföra dem vid en eventuell senare överlåtelse.

2.   Såvida inte annat skriftligen överenskommits för särskilt identifierade tredje parter eller såvida det inte är omöjligt enligt tillämplig lagstiftning, ska stödmottagare som avser att överlåta äganderätten till resultat i förväg meddela övriga stödmottagare som fortfarande har rätt att få del av resultaten. Detta meddelande ska innehålla tillräcklig information om den nya ägaren för att stödmottagarna ska kunna bedöma effekterna på sin åtkomsträtt.

2.   Såvida inte annat skriftligen överenskommits för särskilt identifierade tredje parter
  och anknutna enheter
  eller såvida det inte är omöjligt enligt tillämplig lagstiftning, ska stödmottagare som avser att överlåta äganderätten till resultat i förväg meddela övriga stödmottagare som fortfarande har rätt att få del av resultaten. Detta meddelande ska innehålla tillräcklig information om den nya ägaren för att stödmottagarna ska kunna bedöma effekterna på sin åtkomsträtt.

Såvida inte annat skriftligen överenskommits för särskilt identifierade tredje parter får en stödmottagare göra invändningar mot en överlåtelse om denne kan visa att överlåtelsen skulle påverka den egna åtkomsträtten negativt. I sådana fall får överlåtelsen inte göras innan en överenskommelse har nåtts mellan de berörda stödmottagarna.

Såvida inte annat skriftligen överenskommits för särskilt identifierade tredje parter
  och anknutna enheter
  får en stödmottagare göra invändningar mot en överlåtelse om denne kan visa att överlåtelsen skulle påverka den egna åtkomsträtten negativt. I sådana fall får överlåtelsen inte göras innan en överenskommelse har nåtts mellan de berörda stödmottagarna.
  I bidragsavtalet ska tidsfrister fastställas för detta.

och anknutna enheter

I bidragsavtalet ska tidsfrister fastställas för detta.

3.   Stödmottagare får bevilja licenser för sina resultat eller på annat sätt bevilja rätt att utnyttja dem om detta inte påverkar fullgörandet av deras skyldigheter.

3.   Stödmottagare får bevilja licenser för sina resultat eller på annat sätt bevilja rätt att utnyttja dem om detta inte påverkar fullgörandet av deras skyldigheter.

4.   När så är motiverat ska bidragsavtalet fastställa
  rätten
  att invända mot överlåtelser av äganderätten till resultat, eller till beviljande av en exklusiv licens för resultat, om

4.   När så är motiverat ska bidragsavtalet fastställa
  kommissionens rätt
  att invända mot överlåtelser av äganderätten till resultat, eller till beviljande av en exklusiv licens för resultat, om

a)

de stödmottagare som genererat resultaten har erhållit unionsfinansiering,

| a) | de stödmottagare som genererat resultaten har erhållit unionsfinansiering, |
| --- | --- |

a)

de stödmottagare som genererat resultaten har erhållit unionsfinansiering,

| b) | överlåtelsen eller licensieringen sker till en rättslig enhet som är etablerad i ett tredjeland, och |
| --- | --- |

b)

överlåtelsen eller licensieringen sker till en rättslig enhet som är etablerad i ett tredjeland, och

| b) | överlåtelsen eller licensieringen sker till en rättslig enhet som är etablerad i ett tredjeland, och |
| --- | --- |

b)

överlåtelsen eller licensieringen sker till en rättslig enhet som är etablerad i ett tredjeland, och

| c) | överlåtelsen eller licensieringen inte är i linje med unionens intressen. |
| --- | --- |

c)

överlåtelsen eller licensieringen inte är i linje med unionens intressen.

| c) | överlåtelsen eller licensieringen inte är i linje med unionens intressen. |
| --- | --- |

c)

överlåtelsen eller licensieringen inte är i linje med unionens intressen.

Avtal om tekniköverföring ska främjas.

Avtal om tekniköverföring ska främjas.

Om rätten att göra invändningar är tillämplig ska stödmottagaren lämna förhandsbesked. Undantag från rätten att göra invändningar får medges skriftligen för överföringar eller bidrag till särskilt angivna rättsliga enheter om åtgärder för att skydda unionens intressen är på plats.

Om rätten att göra invändningar är tillämplig ska stödmottagaren lämna förhandsbesked. Undantag från rätten att göra invändningar får medges skriftligen för överföringar eller bidrag till särskilt angivna rättsliga enheter om åtgärder för att skydda unionens intressen är på plats.

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37

Artikel 37

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 37 | Artikel 37 |
| Åtkomsträtt | Åtkomsträtt |
| 1.   Följande principer för åtkomsträtt ska tillämpas: | 1.   Följande principer för åtkomsträtt ska tillämpas: |
| (a) | Begäran om att utöva åtkomsträtt eller avstå från åtkomsträtt ska göras skriftligen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 37

Artikel 37

Åtkomsträtt

Åtkomsträtt

1.   Följande principer för åtkomsträtt ska tillämpas:

1.   Följande principer för åtkomsträtt ska tillämpas:

(a)

Begäran om att utöva åtkomsträtt eller avstå från åtkomsträtt ska göras skriftligen.

| (a) | Begäran om att utöva åtkomsträtt eller avstå från åtkomsträtt ska göras skriftligen. |
| --- | --- |

(a)

Begäran om att utöva åtkomsträtt eller avstå från åtkomsträtt ska göras skriftligen.

| (b) | Om inget annat överenskommits med överlåtaren inbegriper åtkomsträtt inte rätten att underlicensiera. |
| --- | --- |

(b)

Om inget annat överenskommits med överlåtaren inbegriper åtkomsträtt inte rätten att underlicensiera.

| (b) | Om inget annat överenskommits med överlåtaren inbegriper åtkomsträtt inte rätten att underlicensiera. |
| --- | --- |

(b)

Om inget annat överenskommits med överlåtaren inbegriper åtkomsträtt inte rätten att underlicensiera.

| (c) | Stödmottagarna ska, innan de ansluter sig till bidragsavtalet, underrätta varandra om eventuella begränsningar för att bevilja åtkomst till sin bakgrundsinformation. |
| --- | --- |

(c)

Stödmottagarna ska, innan de ansluter sig till bidragsavtalet, underrätta varandra om eventuella begränsningar för att bevilja åtkomst till sin bakgrundsinformation.

| (c) | Stödmottagarna ska, innan de ansluter sig till bidragsavtalet, underrätta varandra om eventuella begränsningar för att bevilja åtkomst till sin bakgrundsinformation. |
| --- | --- |

(c)

Stödmottagarna ska, innan de ansluter sig till bidragsavtalet, underrätta varandra om eventuella begränsningar för att bevilja åtkomst till sin bakgrundsinformation.

| (d) | Om en stödmottagare inte längre deltar i en åtgärd ska detta inte påverka stödmottagarens skyldighet att bevilja åtkomst. |
| --- | --- |

(d)

Om en stödmottagare inte längre deltar i en åtgärd ska detta inte påverka stödmottagarens skyldighet att bevilja åtkomst.

| (d) | Om en stödmottagare inte längre deltar i en åtgärd ska detta inte påverka stödmottagarens skyldighet att bevilja åtkomst. |
| --- | --- |

(d)

Om en stödmottagare inte längre deltar i en åtgärd ska detta inte påverka stödmottagarens skyldighet att bevilja åtkomst.

| (e) | Om en stödmottagare inte fullgör sina skyldigheter får stödmottagarna komma överens om att denne inte längre har åtkomsträtt. |
| --- | --- |

(e)

Om en stödmottagare inte fullgör sina skyldigheter får stödmottagarna komma överens om att denne inte längre har åtkomsträtt.

| (e) | Om en stödmottagare inte fullgör sina skyldigheter får stödmottagarna komma överens om att denne inte längre har åtkomsträtt. |
| --- | --- |

(e)

Om en stödmottagare inte fullgör sina skyldigheter får stödmottagarna komma överens om att denne inte längre har åtkomsträtt.

2.   Stödmottagarna ska bevilja åtkomst till

2.   Stödmottagarna ska bevilja åtkomst till

| (a) | sina resultat, kostnadsfritt, till alla övriga stödmottagare inom åtgärden som behöver dem för att genomföra sina egna uppgifter, |
| --- | --- |

(a)

sina resultat, kostnadsfritt, till alla övriga stödmottagare inom åtgärden som behöver dem för att genomföra sina egna uppgifter,

| (a) | sina resultat, kostnadsfritt, till alla övriga stödmottagare inom åtgärden som behöver dem för att genomföra sina egna uppgifter, |
| --- | --- |

(a)

sina resultat, kostnadsfritt, till alla övriga stödmottagare inom åtgärden som behöver dem för att genomföra sina egna uppgifter,

| (b) | sin bakgrundsinformation till alla övriga stödmottagare inom åtgärden som behöver den för att genomföra sina egna uppgifter, med förbehåll för eventuella begränsningar som avses i punkt 1 c; denna åtkomst ska beviljas kostnadsfritt såvida inget annat överenskommits med stödmottagarna innan de anslöt sig till bidragsavtalet, |
| --- | --- |

(b)

sin bakgrundsinformation till alla övriga stödmottagare inom åtgärden som behöver den för att genomföra sina egna uppgifter, med förbehåll för eventuella begränsningar som avses i punkt 1 c; denna åtkomst ska beviljas kostnadsfritt såvida inget annat överenskommits med stödmottagarna innan de anslöt sig till bidragsavtalet,

| (b) | sin bakgrundsinformation till alla övriga stödmottagare inom åtgärden som behöver den för att genomföra sina egna uppgifter, med förbehåll för eventuella begränsningar som avses i punkt 1 c; denna åtkomst ska beviljas kostnadsfritt såvida inget annat överenskommits med stödmottagarna innan de anslöt sig till bidragsavtalet, |
| --- | --- |

(b)

sin bakgrundsinformation till alla övriga stödmottagare inom åtgärden som behöver den för att genomföra sina egna uppgifter, med förbehåll för eventuella begränsningar som avses i punkt 1 c; denna åtkomst ska beviljas kostnadsfritt såvida inget annat överenskommits med stödmottagarna innan de anslöt sig till bidragsavtalet,

| (c) | sina resultat och, med förbehåll för eventuella begränsningar som avses i punkt 1 c, till sin bakgrundsinformation till alla övriga stödmottagare inom åtgärden som behöver den för att kunna utnyttja sina egna resultat; denna åtkomst ska beviljas på rättvisa och rimliga villkor som ska överenskommas. |
| --- | --- |

(c)

sina resultat och, med förbehåll för eventuella begränsningar som avses i punkt 1 c, till sin bakgrundsinformation till alla övriga stödmottagare inom åtgärden som behöver den för att kunna utnyttja sina egna resultat; denna åtkomst ska beviljas på rättvisa och rimliga villkor som ska överenskommas.

| (c) | sina resultat och, med förbehåll för eventuella begränsningar som avses i punkt 1 c, till sin bakgrundsinformation till alla övriga stödmottagare inom åtgärden som behöver den för att kunna utnyttja sina egna resultat; denna åtkomst ska beviljas på rättvisa och rimliga villkor som ska överenskommas. |
| --- | --- |

(c)

sina resultat och, med förbehåll för eventuella begränsningar som avses i punkt 1 c, till sin bakgrundsinformation till alla övriga stödmottagare inom åtgärden som behöver den för att kunna utnyttja sina egna resultat; denna åtkomst ska beviljas på rättvisa och rimliga villkor som ska överenskommas.

| (3) | Om inte annat överenskommits med stödmottagarna ska de också bevilja åtkomst till sina resultat och, med förbehåll för eventuella begränsningar som avses i punkt 1 c, till sin bakgrundsinformation till en rättslig enhet som |
| --- | --- |

(3)

Om inte annat överenskommits med stödmottagarna ska de också bevilja åtkomst till sina resultat och, med förbehåll för eventuella begränsningar som avses i punkt 1 c, till sin bakgrundsinformation till en rättslig enhet som

3.   Om inte annat överenskommits med stödmottagarna ska de också bevilja åtkomst till sina resultat och, med förbehåll för eventuella begränsningar som avses i punkt 1 c, till sin bakgrundsinformation till en rättslig enhet som

| (a) | är etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land, |
| --- | --- |

(a)

är etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land,

| (a) | är etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land, |
| --- | --- |

(a)

är etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land,

| (b) | står under direkt eller indirekt kontroll av en annan stödmottagare, eller står under samma direkta eller indirekta kontroll som den stödmottagaren, eller kontrollerar den stödmottagaren direkt eller indirekt, och |
| --- | --- |

(b)

står under direkt eller indirekt kontroll av en annan stödmottagare, eller står under samma direkta eller indirekta kontroll som den stödmottagaren, eller kontrollerar den stödmottagaren direkt eller indirekt, och

| (b) | står under direkt eller indirekt kontroll av en annan stödmottagare, eller står under samma direkta eller indirekta kontroll som den stödmottagaren, eller kontrollerar den stödmottagaren direkt eller indirekt, och |
| --- | --- |

(b)

står under direkt eller indirekt kontroll av en annan stödmottagare, eller står under samma direkta eller indirekta kontroll som den stödmottagaren, eller kontrollerar den stödmottagaren direkt eller indirekt, och

| (c) | behöver åtkomst för att utnyttja den stödmottagarens resultat. |
| --- | --- |

(c)

behöver åtkomst för att utnyttja den stödmottagarens resultat.

| (c) | behöver åtkomst för att utnyttja den stödmottagarens resultat. |
| --- | --- |

(c)

behöver åtkomst för att utnyttja den stödmottagarens resultat.

Åtkomst ska beviljas på rättvisa och rimliga villkor som ska överenskommas.

Åtkomst ska beviljas på rättvisa och rimliga villkor som ska överenskommas.

4.   En begäran om åtkomst för utnyttjande får lämnas in upp till ett år efter det att åtgärden slutförts, såvida inte stödmottagarna kommer överens om en annan tidsfrist.

4.   En begäran om åtkomst för utnyttjande får lämnas in upp till ett år efter det att åtgärden slutförts, såvida inte stödmottagarna kommer överens om en annan tidsfrist.

5.   Stödmottagare som har fått unionsfinansiering ska bevilja avgiftsfri åtkomst till sina resultat för unionens institutioner, organ, kontor och byråer för utveckling, genomförande och övervakning av unionens politik och program. Åtkomsten ska begränsas till icke-kommersiell och icke-konkurrenspräglad användning.

5.   Stödmottagare som har fått unionsfinansiering ska bevilja avgiftsfri åtkomst till sina resultat för unionens institutioner, organ, kontor och byråer för utveckling, genomförande och övervakning av unionens politik och program. Åtkomsten ska begränsas till icke-kommersiell och icke-konkurrenspräglad användning
  med beaktande av stödmottagarnas legitima intressen
  .

Sådana åtkomsträttigheter ska inte omfatta deltagarnas bakgrundsinformation.

Sådana åtkomsträttigheter ska inte omfatta deltagarnas bakgrundsinformation.

I åtgärder inom klustret ”
  inkluderande och
  trygga samhällen”, insatsområdet ”Skydd och säkerhet” ska stödmottagare som fått EU-finansiering också ge kostnadsfri tillgång till sina resultat till medlemsstaternas nationella myndigheter för utarbetande, genomförande och övervakning av deras politik eller program på det berörda området. Åtkomsten ska begränsas till icke-kommersiell och icke-konkurrenspräglad användning och ska beviljas genom ett bilateralt avtal som fastställer särskilda villkor för att säkerställa att dessa rättigheter endast kommer att utnyttjas i avsett syfte och att det finns lämpliga skyldigheter avseende konfidentialitet. Den begärande medlemsstaten, de begärande unionsinstitutionerna, -organen, -kontoren eller -byråerna ska underrätta alla medlemsstater om en sådan begäran.

inkluderande och

I åtgärder inom klustret ”trygga samhällen”, insatsområdet ”Skydd och säkerhet” ska stödmottagare som fått EU-finansiering också ge kostnadsfri tillgång till sina resultat till medlemsstaternas nationella myndigheter för utarbetande, genomförande och övervakning av deras politik eller program på det berörda området. Åtkomsten ska begränsas till icke-kommersiell och icke-konkurrenspräglad användning och ska beviljas genom ett bilateralt avtal som fastställer särskilda villkor för att säkerställa att dessa rättigheter endast kommer att utnyttjas i avsett syfte och att det finns lämpliga skyldigheter avseende konfidentialitet. Den begärande medlemsstaten, de begärande unionsinstitutionerna, -organen, -kontoren eller -byråerna ska underrätta alla medlemsstater om en sådan begäran.

6.   Arbetsprogrammet får innehålla bestämmelser om ytterligare åtkomsträttigheter.

6.   Arbetsprogrammet får
  , där så är lämpligt,
  innehålla bestämmelser om ytterligare åtkomsträttigheter.

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 38

Artikel 38

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 38 | Artikel 38 |
| Särskilda bestämmelser om utnyttjande och spridning | Särskilda bestämmelser om utnyttjande och spridning |
| Särskilda regler om
  ägande,
  utnyttjande, spridning, överlåtelse och licensiering samt åtkomsträtt kan vara tillämpliga i fråga om EFR-åtgärder, åtgärder för utbildning och rörlighet, förkommersiell upphandling, offentlig upphandling av innovativa lösningar, samfinansieringsåtgärder för program samt samordnings- och stödåtgärder. | Särskilda regler om utnyttjande, spridning, överlåtelse och licensiering samt åtkomsträtt kan vara tillämpliga i fråga om EFR-åtgärder
  , EIT-åtgärder
  , åtgärder för utbildning och rörlighet, förkommersiell upphandling, offentlig upphandling av innovativa lösningar, samfinansieringsåtgärder för program samt samordnings- och stödåtgärder. |
| Dessa särskilda regler påverkar inte skyldigheterna
  beträffande
  öppen åtkomst. | Dessa särskilda regler påverkar inte skyldigheterna
  och principerna om
  öppen åtkomst
  som avses i artikel 10
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 38

Artikel 38

Särskilda bestämmelser om utnyttjande och spridning

Särskilda bestämmelser om utnyttjande och spridning

Särskilda regler om
  ägande,
  utnyttjande, spridning, överlåtelse och licensiering samt åtkomsträtt kan vara tillämpliga i fråga om EFR-åtgärder, åtgärder för utbildning och rörlighet, förkommersiell upphandling, offentlig upphandling av innovativa lösningar, samfinansieringsåtgärder för program samt samordnings- och stödåtgärder.

ägande,

Särskilda regler om utnyttjande, spridning, överlåtelse och licensiering samt åtkomsträtt kan vara tillämpliga i fråga om EFR-åtgärder
  , EIT-åtgärder
  , åtgärder för utbildning och rörlighet, förkommersiell upphandling, offentlig upphandling av innovativa lösningar, samfinansieringsåtgärder för program samt samordnings- och stödåtgärder.

, EIT-åtgärder

Dessa särskilda regler påverkar inte skyldigheterna
  beträffande
  öppen åtkomst.

beträffande

Dessa särskilda regler påverkar inte skyldigheterna
  och principerna om
  öppen åtkomst
  som avses i artikel 10
  .

och principerna om

som avses i artikel 10

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 39

Artikel 39

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 39 | Artikel 39 |
| Priser | Priser |
| 1.   Priser inom ramen för programmet ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning IX i budgetförordningen, om inte något annat anges i detta kapitel. | 1.   Priser inom ramen för programmet ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning IX i budgetförordningen, om inte något annat anges i detta kapitel. |
| 2.   Alla rättsliga enheter, oavsett etableringsort, får delta i tävlingar, såvida inte något annat föreskrivs i arbetsprogrammet eller i tävlingsreglerna. | 2.   Alla rättsliga enheter, oavsett etableringsort, får delta i tävlingar, såvida inte något annat föreskrivs i arbetsprogrammet eller i tävlingsreglerna. |
| 3.   Kommissionen eller finansieringsorganet får anordna pristävlingar med | 3.   Kommissionen eller finansieringsorganet får
  , där så är lämpligt,
  anordna pristävlingar med |
| (a) | andra unionsorgan, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 39

Artikel 39

Priser

Priser

1.   Priser inom ramen för programmet ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning IX i budgetförordningen, om inte något annat anges i detta kapitel.

1.   Priser inom ramen för programmet ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning IX i budgetförordningen, om inte något annat anges i detta kapitel.

2.   Alla rättsliga enheter, oavsett etableringsort, får delta i tävlingar, såvida inte något annat föreskrivs i arbetsprogrammet eller i tävlingsreglerna.

2.   Alla rättsliga enheter, oavsett etableringsort, får delta i tävlingar, såvida inte något annat föreskrivs i arbetsprogrammet eller i tävlingsreglerna.

3.   Kommissionen eller finansieringsorganet får anordna pristävlingar med

3.   Kommissionen eller finansieringsorganet får
  , där så är lämpligt,
  anordna pristävlingar med

(a)

andra unionsorgan,

| (a) | andra unionsorgan, |
| --- | --- |

(a)

andra unionsorgan,

| (b) | tredjeländer, inbegripet deras vetenskapliga och tekniska organisationer och byråer, |
| --- | --- |

(b)

tredjeländer, inbegripet deras vetenskapliga och tekniska organisationer och byråer,

| (b) | tredjeländer, inbegripet deras vetenskapliga och tekniska organisationer och byråer, |
| --- | --- |

(b)

tredjeländer, inbegripet deras vetenskapliga och tekniska organisationer och byråer,

| (c) | internationella organisationer, eller |
| --- | --- |

(c)

internationella organisationer, eller

| (c) | internationella organisationer, eller |
| --- | --- |

(c)

internationella organisationer, eller

| (d) | icke vinstdrivande rättsliga enheter. |
| --- | --- |

(d)

icke vinstdrivande rättsliga enheter.

| (d) | icke vinstdrivande rättsliga enheter. |
| --- | --- |

(d)

icke vinstdrivande rättsliga enheter.

4.   Arbetsprogrammet eller tävlingsbestämmelserna
  får
  innehålla skyldigheter i fråga om kommunikation, utnyttjande och spridning.

4.   Arbetsprogrammet eller tävlingsbestämmelserna
  ska
  innehålla skyldigheter i fråga om kommunikation,
  ägande, åtkomsträttigheter,
  utnyttjande och spridning
  , däribland licensieringsbestämmelser
  .

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42

Artikel 42

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 42 | Artikel 42 |
| Blandfinansiering från Horisont Europa och Europeiska innovationsrådet | Blandfinansiering från Horisont Europa och Europeiska innovationsrådet |
| 1.   Bidraget och komponenter i form av återbetalningspliktiga förskott av blandfinansieringen från Horisont Europa eller Europeiska innovationsrådet ska omfattas av artiklarna 30–33. | 1.   Bidraget och komponenter i form av återbetalningspliktiga förskott av blandfinansieringen från Horisont Europa eller Europeiska innovationsrådet ska omfattas av artiklarna 30–33. |
| 2.   Blandfinansieringen från Europeiska innovationsrådet ska genomföras i enlighet med artikel 43. Stödet i form av blandfinansiering från Europeiska innovationsrådet får beviljas till dess att åtgärden kan finansieras som en blandfinansieringsinsats eller som en finansierings- och investeringsinsats som helt täcks av EU-garantin enligt InvestEU. Genom undantag från artikel 209 i budgetförordningen gäller inte de villkor som anges i punkt 2, och i synnerhet leden a och d, då blandfinansieringen från Europeiska innovationsrådet tilldelas. | 2.   Blandfinansieringen från Europeiska innovationsrådet ska genomföras i enlighet med artikel 43. Stödet i form av blandfinansiering från Europeiska innovationsrådet får beviljas
  för riskprojekt
  till dess att åtgärden kan finansieras som en blandfinansieringsinsats eller som en finansierings- och investeringsinsats som helt täcks av EU-garantin enligt InvestEU. Genom undantag från artikel 209 i budgetförordningen gäller inte de villkor som anges i punkt 2, och i synnerhet leden a och d, då blandfinansieringen från Europeiska innovationsrådet tilldelas. |
| 3.   Blandfinansiering från Horisont Europa kan beviljas en samfinansieringsåtgärd för program om ett gemensamt program för medlemsstater och associerade länder innehåller bestämmelser om användning av finansieringsinstrument till stöd för utvalda åtgärder. Bedömningen och urvalet av dessa åtgärder ska ske i enlighet med artiklarna 19, 20,
  23
  ,
  24
  ,
  25
  och
  26
  . Genomförandeformerna för blandfinansiering inom Horisont Europa ska vara förenliga med artikel 29, i analogi med artikel 43.9 och med ytterligare villkor som anges i arbetsprogrammet. | 3.   Blandfinansiering från Horisont Europa kan beviljas en samfinansieringsåtgärd för program om ett gemensamt program för medlemsstater och associerade länder innehåller bestämmelser om användning av finansieringsinstrument till stöd för utvalda åtgärder. Bedömningen och urvalet av dessa åtgärder ska ske i enlighet med artiklarna
  11,
  19, 20,
  24, 25
  ,
  26
  ,
  42a
  och
  43
  . Genomförandeformerna för blandfinansiering inom Horisont Europa ska vara förenliga med artikel 29, i analogi med artikel 43.9 och med ytterligare
  och berättigade
  villkor som anges i arbetsprogrammet. |
| 4.   Återbetalningar, inbegripet återbetalda förskott och intäkter i form av blandfinansiering från Horisont Europa och Europeiska innovationsrådet ska betraktas som interna inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.3 f och 21.4 i budgetförordningen. | 4.   Återbetalningar, inbegripet återbetalda förskott och intäkter i form av blandfinansiering från Horisont Europa och Europeiska innovationsrådet ska betraktas som interna inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.3 f och 21.4 i budgetförordningen. |
| 5.   Blandfinansiering från Horisont Europa och Europeiska innovationsrådet ska tillhandahållas på ett sätt som
  inte snedvrider
  konkurrensen. | 5.   Blandfinansiering från Horisont Europa och Europeiska innovationsrådet ska tillhandahållas på ett sätt som
  främjar unionens konkurrenskraft samtidigt som
  konkurrensen
  inte snedvrids
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 42

Artikel 42

Blandfinansiering från Horisont Europa och Europeiska innovationsrådet

Blandfinansiering från Horisont Europa och Europeiska innovationsrådet

1.   Bidraget och komponenter i form av återbetalningspliktiga förskott av blandfinansieringen från Horisont Europa eller Europeiska innovationsrådet ska omfattas av artiklarna 30–33.

1.   Bidraget och komponenter i form av återbetalningspliktiga förskott av blandfinansieringen från Horisont Europa eller Europeiska innovationsrådet ska omfattas av artiklarna 30–33.

2.   Blandfinansieringen från Europeiska innovationsrådet ska genomföras i enlighet med artikel 43. Stödet i form av blandfinansiering från Europeiska innovationsrådet får beviljas till dess att åtgärden kan finansieras som en blandfinansieringsinsats eller som en finansierings- och investeringsinsats som helt täcks av EU-garantin enligt InvestEU. Genom undantag från artikel 209 i budgetförordningen gäller inte de villkor som anges i punkt 2, och i synnerhet leden a och d, då blandfinansieringen från Europeiska innovationsrådet tilldelas.

2.   Blandfinansieringen från Europeiska innovationsrådet ska genomföras i enlighet med artikel 43. Stödet i form av blandfinansiering från Europeiska innovationsrådet får beviljas
  för riskprojekt
  till dess att åtgärden kan finansieras som en blandfinansieringsinsats eller som en finansierings- och investeringsinsats som helt täcks av EU-garantin enligt InvestEU. Genom undantag från artikel 209 i budgetförordningen gäller inte de villkor som anges i punkt 2, och i synnerhet leden a och d, då blandfinansieringen från Europeiska innovationsrådet tilldelas.

3.   Blandfinansiering från Horisont Europa kan beviljas en samfinansieringsåtgärd för program om ett gemensamt program för medlemsstater och associerade länder innehåller bestämmelser om användning av finansieringsinstrument till stöd för utvalda åtgärder. Bedömningen och urvalet av dessa åtgärder ska ske i enlighet med artiklarna 19, 20,
  23
  ,
  24
  ,
  25
  och
  26
  . Genomförandeformerna för blandfinansiering inom Horisont Europa ska vara förenliga med artikel 29, i analogi med artikel 43.9 och med ytterligare villkor som anges i arbetsprogrammet.

3.   Blandfinansiering från Horisont Europa kan beviljas en samfinansieringsåtgärd för program om ett gemensamt program för medlemsstater och associerade länder innehåller bestämmelser om användning av finansieringsinstrument till stöd för utvalda åtgärder. Bedömningen och urvalet av dessa åtgärder ska ske i enlighet med artiklarna
  11,
  19, 20,
  24, 25
  ,
  26
  ,
  42a
  och
  43
  . Genomförandeformerna för blandfinansiering inom Horisont Europa ska vara förenliga med artikel 29, i analogi med artikel 43.9 och med ytterligare
  och berättigade
  villkor som anges i arbetsprogrammet.

4.   Återbetalningar, inbegripet återbetalda förskott och intäkter i form av blandfinansiering från Horisont Europa och Europeiska innovationsrådet ska betraktas som interna inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.3 f och 21.4 i budgetförordningen.

4.   Återbetalningar, inbegripet återbetalda förskott och intäkter i form av blandfinansiering från Horisont Europa och Europeiska innovationsrådet ska betraktas som interna inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.3 f och 21.4 i budgetförordningen.

5.   Blandfinansiering från Horisont Europa och Europeiska innovationsrådet ska tillhandahållas på ett sätt som
  inte snedvrider
  konkurrensen.

5.   Blandfinansiering från Horisont Europa och Europeiska innovationsrådet ska tillhandahållas på ett sätt som
  främjar unionens konkurrenskraft samtidigt som
  konkurrensen
  inte snedvrids
  .

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42a (ny)

Artikel 42a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 42a |
| | Pathfinder |
| | 1.
     
  Pathfinder ska ge bidrag åt avancerade högriskprojekt som syftar till att utveckla unionens strategiska autonomi till framtidens potentiellt radikala innovativa teknik och nya marknadsmöjligheter. Pathfinder ska inledningsvis ge stöd åt de första stadierna i vetenskaplig och teknisk forskning och utveckling, inbegripet koncepttest och prototyper för teknikvalidering. |
| | Pathfinder ska huvudsakligen genomföras genom en öppen ansökningsomgång med nedifrån-och-upp-förslag och regelbundna sista inlämningsdagar varje år, och ska också tillhandahålla konkurrenskraftiga utmaningar om att utveckla strategiska nyckelmål

   (1a)

  som kräver teknikintensiv teknik (”deep-tech”) och radikalt tänkande. Omgruppering av utvalda projekt i tematiska eller måldrivna portföljer kommer att göra det möjligt att upprätta en kritisk massa av insatser, teknisk strategisk autonomi på EU-nivå och strukturering av nya tvärvetenskapliga forskarlag. |
| | 2.
     
  Övergångsverksamheterna inom Pathfinder ska genomföras för att hjälpa innovatörer att utveckla vägen mot kommersiell utveckling i unionen, såsom demonstrationsverksamheter och genomförbarhetsstudier för att bedöma potentiella nyttokalkyler och stödja bildande av spin-off-företag och uppstartsföretag. |
| | (a) | Lanseringen av och innehållet i ansökningsomgångarna ska fastställas med beaktande av de mål och den budget som anges i arbetsprogrammet i förhållande till den berörda åtgärdsportföljen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 42a

Artikel 42a

Pathfinder

Pathfinder

1.
     
  Pathfinder ska ge bidrag åt avancerade högriskprojekt som syftar till att utveckla unionens strategiska autonomi till framtidens potentiellt radikala innovativa teknik och nya marknadsmöjligheter. Pathfinder ska inledningsvis ge stöd åt de första stadierna i vetenskaplig och teknisk forskning och utveckling, inbegripet koncepttest och prototyper för teknikvalidering.

Pathfinder ska huvudsakligen genomföras genom en öppen ansökningsomgång med nedifrån-och-upp-förslag och regelbundna sista inlämningsdagar varje år, och ska också tillhandahålla konkurrenskraftiga utmaningar om att utveckla strategiska nyckelmål

   (1a)

  som kräver teknikintensiv teknik (”deep-tech”) och radikalt tänkande. Omgruppering av utvalda projekt i tematiska eller måldrivna portföljer kommer att göra det möjligt att upprätta en kritisk massa av insatser, teknisk strategisk autonomi på EU-nivå och strukturering av nya tvärvetenskapliga forskarlag.

Pathfinder ska huvudsakligen genomföras genom en öppen ansökningsomgång med nedifrån-och-upp-förslag och regelbundna sista inlämningsdagar varje år, och ska också tillhandahålla konkurrenskraftiga utmaningar om att utveckla strategiska nyckelmål

1a

som kräver teknikintensiv teknik (”deep-tech”) och radikalt tänkande. Omgruppering av utvalda projekt i tematiska eller måldrivna portföljer kommer att göra det möjligt att upprätta en kritisk massa av insatser, teknisk strategisk autonomi på EU-nivå och strukturering av nya tvärvetenskapliga forskarlag.

2.
     
  Övergångsverksamheterna inom Pathfinder ska genomföras för att hjälpa innovatörer att utveckla vägen mot kommersiell utveckling i unionen, såsom demonstrationsverksamheter och genomförbarhetsstudier för att bedöma potentiella nyttokalkyler och stödja bildande av spin-off-företag och uppstartsföretag.

(a)

(a)

Lanseringen av och innehållet i ansökningsomgångarna ska fastställas med beaktande av de mål och den budget som anges i arbetsprogrammet i förhållande till den berörda åtgärdsportföljen.

Lanseringen av och innehållet i ansökningsomgångarna ska fastställas med beaktande av de mål och den budget som anges i arbetsprogrammet i förhållande till den berörda åtgärdsportföljen.

| (b) | Bidrag till ett fast belopp på högst 50 000  EUR får beviljas utan någon ansökningsomgång endast till verksamheter som redan finansieras inom ramen för Pathfinder för att genomföra brådskande samordnings- och stödåtgärder i syfte att förstärka portföljens stödmottagargrupp eller bedöma möjliga avknoppningseffekter eller potentiella marknadsskapande innovationer. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Bidrag till ett fast belopp på högst 50 000  EUR får beviljas utan någon ansökningsomgång endast till verksamheter som redan finansieras inom ramen för Pathfinder för att genomföra brådskande samordnings- och stödåtgärder i syfte att förstärka portföljens stödmottagargrupp eller bedöma möjliga avknoppningseffekter eller potentiella marknadsskapande innovationer.

Bidrag till ett fast belopp på högst 50 000  EUR får beviljas utan någon ansökningsomgång endast till verksamheter som redan finansieras inom ramen för Pathfinder för att genomföra brådskande samordnings- och stödåtgärder i syfte att förstärka portföljens stödmottagargrupp eller bedöma möjliga avknoppningseffekter eller potentiella marknadsskapande innovationer.

3.
     
  De tilldelningskriterier som definieras i artikel 25 ska tillämpas på EIC Pathfinder.

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43

Artikel 43

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 43 | Artikel 43 |
| EIC
  Accelerator | Accelerator |
| 1.   Mottagarna av EIC Accelerator ska vara rättsliga enheter i form av uppstartsföretag, små och medelstora företag eller medelstora börsnoterade företag som är etablerade i en medlemsstat eller ett associerat land. Förslaget kan lämnas in av stödmottagaren eller av en eller flera fysiska personer eller rättsliga enheter som har för avsikt att inrätta eller stödja stödmottagaren. | 1.   Mottagarna av EIC Accelerator ska vara rättsliga enheter i form av uppstartsföretag,
  expanderande företag,
  små och medelstora företag eller medelstora börsnoterade företag som är etablerade i en medlemsstat eller ett associerat land. Förslaget kan lämnas in av stödmottagaren eller av en eller flera fysiska personer eller rättsliga enheter som har för avsikt att inrätta eller stödja stödmottagaren. |
| 2.   Ett enda beslut om tilldelning ska omfatta och tillhandahålla finansiering för alla former av EU-bidrag som tillhandahålls inom ramen för blandfinansiering från Europeiska innovationsrådet. | 2.   Ett enda beslut om tilldelning ska omfatta och tillhandahålla finansiering för alla former av EU-bidrag som tillhandahålls inom ramen för blandfinansiering från Europeiska innovationsrådet. |
| 3.   Förslagen ska utvärderas efter sina individuella förtjänster av oberoende experter och väljas ut inom ramen för en årlig öppen ansökningsomgång med sista inlämningsdagar, baserat på artiklarna 24–26, om inte annat följer av punkt 4. | 3.   Förslagen ska utvärderas efter sina individuella förtjänster av oberoende experter och väljas ut inom ramen för en årlig öppen ansökningsomgång med sista inlämningsdagar, baserat på artiklarna 24–26, om inte annat följer av punkt 4. |
| 4.   Tilldelningskriterierna ska vara | 4.   Tilldelningskriterierna ska vara |
| — | spetskompetens, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 43

Artikel 43

EIC
  Accelerator

EIC

Accelerator

1.   Mottagarna av EIC Accelerator ska vara rättsliga enheter i form av uppstartsföretag, små och medelstora företag eller medelstora börsnoterade företag som är etablerade i en medlemsstat eller ett associerat land. Förslaget kan lämnas in av stödmottagaren eller av en eller flera fysiska personer eller rättsliga enheter som har för avsikt att inrätta eller stödja stödmottagaren.

1.   Mottagarna av EIC Accelerator ska vara rättsliga enheter i form av uppstartsföretag,
  expanderande företag,
  små och medelstora företag eller medelstora börsnoterade företag som är etablerade i en medlemsstat eller ett associerat land. Förslaget kan lämnas in av stödmottagaren eller av en eller flera fysiska personer eller rättsliga enheter som har för avsikt att inrätta eller stödja stödmottagaren.

2.   Ett enda beslut om tilldelning ska omfatta och tillhandahålla finansiering för alla former av EU-bidrag som tillhandahålls inom ramen för blandfinansiering från Europeiska innovationsrådet.

2.   Ett enda beslut om tilldelning ska omfatta och tillhandahålla finansiering för alla former av EU-bidrag som tillhandahålls inom ramen för blandfinansiering från Europeiska innovationsrådet.

3.   Förslagen ska utvärderas efter sina individuella förtjänster av oberoende experter och väljas ut inom ramen för en årlig öppen ansökningsomgång med sista inlämningsdagar, baserat på artiklarna 24–26, om inte annat följer av punkt 4.

3.   Förslagen ska utvärderas efter sina individuella förtjänster av oberoende experter och väljas ut inom ramen för en årlig öppen ansökningsomgång med sista inlämningsdagar, baserat på artiklarna 24–26, om inte annat följer av punkt 4.

4.   Tilldelningskriterierna ska vara

4.   Tilldelningskriterierna ska vara

—

spetskompetens,

| — | spetskompetens, |
| --- | --- |

—

spetskompetens,

| — | genomslag, |
| --- | --- |

—

genomslag,

| — | genomslag
  och mervärde för EU
  , |
| --- | --- |

—

genomslag
  och mervärde för EU
  ,

och mervärde för EU

| — | risknivån för åtgärden och behovet av unionsstöd. |
| --- | --- |

—

risknivån för åtgärden och behovet av unionsstöd.

| — | risknivån för åtgärden och behovet av unionsstöd. |
| --- | --- |

—

risknivån för åtgärden och behovet av unionsstöd.

5.   Efter godkännande från de berörda sökande får kommissionen eller de finansieringsorgan som genomför Horisont Europa direkt lämna in för utvärdering enligt det sista utvärderingskriteriet ett förslag till en innovations- och marknadsspridningsåtgärd som redan uppfyller de två första kriterierna, under förutsättning att följande kumulativa villkor är uppfyllda:

5.   Efter godkännande från de berörda sökande får kommissionen eller de finansieringsorgan som genomför Horisont Europa
  (däribland EIT och KI-grupperna)
  direkt lämna in för utvärdering enligt det sista utvärderingskriteriet ett förslag till en innovations- och marknadsspridningsåtgärd
  , särskilt i unionen,
  som redan uppfyller de två första kriterierna, under förutsättning att följande kumulativa villkor är uppfyllda:

| — | Förslaget ska härröra från någon annan åtgärd som finansieras via Horisont 2020 eller det här programmet, eller från ett nationellt program som
  liknar EIC Pathfinder och erkänns som sådant av kommissionen. |
| --- | --- |

—

Förslaget ska härröra från någon annan åtgärd som finansieras via Horisont 2020 eller det här programmet, eller från ett nationellt program som
  liknar EIC Pathfinder och erkänns som sådant av kommissionen.

liknar EIC Pathfinder och erkänns som sådant av kommissionen.

| — | Förslaget ska härröra från någon annan åtgärd som finansieras via Horisont 2020 eller det här programmet, eller från ett nationellt program som
  enligt kommissionen uppfyller EIC:s krav. |
| --- | --- |

—

Förslaget ska härröra från någon annan åtgärd som finansieras via Horisont 2020 eller det här programmet, eller från ett nationellt program som
  enligt kommissionen uppfyller EIC:s krav.

enligt kommissionen uppfyller EIC:s krav.

| — | Förslaget ska bygga på en tidigare projektutvärdering som bedömer spetskompetens och förslagets effekter, med förbehåll för villkor och förfaranden som beskrivs närmare i arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

—

Förslaget ska bygga på en tidigare projektutvärdering som bedömer spetskompetens och förslagets effekter, med förbehåll för villkor och förfaranden som beskrivs närmare i arbetsprogrammet.

| — | Förslaget ska bygga på en tidigare projektutvärdering som bedömer spetskompetens och förslagets effekter, med förbehåll för villkor och förfaranden som beskrivs närmare i arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

—

Förslaget ska bygga på en tidigare projektutvärdering som bedömer spetskompetens och förslagets effekter, med förbehåll för villkor och förfaranden som beskrivs närmare i arbetsprogrammet.

6.   En spetskompetensstämpel kan beviljas om följande kumulativa villkor är uppfyllda:

6.   En spetskompetensstämpel kan beviljas om följande kumulativa villkor är uppfyllda:

| — | Stödmottagaren är ett uppstartsföretag eller ett litet eller medelstort företag. |
| --- | --- |

—

Stödmottagaren är ett uppstartsföretag eller ett litet eller medelstort företag.

| — | Stödmottagaren är ett uppstartsföretag eller ett litet eller medelstort företag. |
| --- | --- |

—

Stödmottagaren är ett uppstartsföretag eller ett litet eller medelstort företag.

| — | Förslaget var stödberättigande och uppfyller tillämpliga tröskelvärden för de två första tilldelningskriterier som avses i punkt 4. |
| --- | --- |

—

Förslaget var stödberättigande och uppfyller tillämpliga tröskelvärden för de två första tilldelningskriterier som avses i punkt 4.

| — | Förslaget var stödberättigande och uppfyller tillämpliga tröskelvärden för de två första tilldelningskriterier som avses i punkt 4. |
| --- | --- |

—

Förslaget var stödberättigande och uppfyller tillämpliga tröskelvärden för de två första tilldelningskriterier som avses i punkt 4.

| — | för sådana verksamheter som skulle vara stödberättigande inom ramen för en innovationsåtgärd. |
| --- | --- |

—

för sådana verksamheter som skulle vara stödberättigande inom ramen för en innovationsåtgärd.

| — | för sådana verksamheter som skulle vara stödberättigande inom ramen för en innovationsåtgärd. |
| --- | --- |

—

för sådana verksamheter som skulle vara stödberättigande inom ramen för en innovationsåtgärd.

7.   För förslag som klarat utvärderingen ska oberoende experter föreslå motsvarande blandfinansiering från Europeiska innovationsrådet, utifrån den risk som är inblandad och de resurser och den tid som krävs för att få ut och sprida innovationen på marknaden.

7.   För förslag som klarat utvärderingen ska oberoende experter föreslå motsvarande blandfinansiering från Europeiska innovationsrådet, utifrån den risk som är inblandad och de resurser och den tid som krävs för att få ut och sprida innovationen på marknaden.

Kommissionen får avslå ett förslag som godkänts av oberoende experter, förutsatt att detta motiveras, t.ex. med hänvisning till uppfyllande av målen för unionens politik.

Kommissionen får avslå ett förslag som godkänts av oberoende experter, förutsatt att detta motiveras, t.ex. med hänvisning till
  bristande
  uppfyllande av målen för unionens politik.

bristande

8.   Bidraget eller den del av blandfinansieringen som utgörs av ett återbetalningspliktigt förskott får inte överstiga 70 % av kostnaden för den utvalda innovationsåtgärden.

8.   Bidraget eller den del av blandfinansieringen som utgörs av ett återbetalningspliktigt förskott får inte överstiga 70 % av kostnaden för den utvalda innovationsåtgärden.

9.   Genomförandeformerna för stödkomponenter i form av eget kapital och återbetalningspliktiga förskott av blandfinansieringen från Europeiska innovationsrådet ska anges i beslut [särskilt program].

9.   Genomförandeformerna för stödkomponenter i form av eget kapital och återbetalningspliktiga förskott av blandfinansieringen från Europeiska innovationsrådet ska anges i beslut [särskilt program].

10.   Avtalet för den åtgärd som valts ut ska fastställa särskilda delmål och motsvarande förfinansiering och delbetalningar av blandfinansieringen från Europeiska innovationsrådet.

10.   Avtalet för den åtgärd som valts ut ska fastställa särskilda
  mätbara
  delmål och motsvarande förfinansiering och delbetalningar av blandfinansieringen från Europeiska innovationsrådet.

Verksamhet som motsvarar en innovationsåtgärd får inledas och en första förfinansiering av bidraget eller det återbetalningspliktiga förskottet betalas ut före genomförandet av andra komponenter av den tilldelade blandfinansieringen från Europeiska innovationsrådet. Genomförandet av dessa komponenter ska vara villkorat med uppnåendet av specifika delmål som fastställts i avtalet.

Verksamhet som motsvarar en innovationsåtgärd får inledas och en första förfinansiering av bidraget eller det återbetalningspliktiga förskottet betalas ut före genomförandet av andra komponenter av den tilldelade blandfinansieringen från Europeiska innovationsrådet. Genomförandet av dessa komponenter ska vara villkorat med uppnåendet av specifika delmål som fastställts i avtalet.

11.   I enlighet med avtalet ska åtgärden avbrytas, ändras eller avslutas om delmål inte uppnås. Den får också avslutas om förväntad marknadsspridning inte kan uppnås.

11.   I enlighet med avtalet ska åtgärden avbrytas, ändras eller avslutas om
  mätbara
  delmål inte uppnås. Den får också avslutas om förväntad marknadsspridning
  , särskilt i unionen,
  inte kan uppnås.

Kommissionen får besluta att öka blandfinansieringen från Europeiska innovationsrådet efter en projektutvärdering som genomförts av externa oberoende experter.

Kommissionen får besluta att öka blandfinansieringen från Europeiska innovationsrådet efter en projektutvärdering som genomförts av externa oberoende experter.

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43a (ny)

Artikel 43a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 43a




  Inkrementell innovation inom små och medelstora företag




  Utöver instrumenten inom ramen för EIC ska ett särskilt instrument för inkrementell innovation inom små och medelstora företag förvaltas och genomföras centralt, och stödja bidrag till forsknings- och innovationsverksamhet med en enda stödmottagare i alla kluster, nedifrån och upp genom en ständigt öppen ansökningsomgång som är anpassad till de små och medelstora företagens behov. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 43a

Inkrementell innovation inom små och medelstora företag

Utöver instrumenten inom ramen för EIC ska ett särskilt instrument för inkrementell innovation inom små och medelstora företag förvaltas och genomföras centralt, och stödja bidrag till forsknings- och innovationsverksamhet med en enda stödmottagare i alla kluster, nedifrån och upp genom en ständigt öppen ansökningsomgång som är anpassad till de små och medelstora företagens behov.

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44

Artikel 44

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 44 | Artikel 44 |
| Utseende av externa experter | Utseende av
  oberoende
  externa experter |
| 1.   Genom undantag från artikel 237.3 i budgetförordningen får externa experter väljas ut utan någon ansökningsomgång, om detta är berättigat och urvalet sker på ett öppet sätt. | 1.   Genom undantag från artikel 237.3 i budgetförordningen får
  oberoende
  externa experter
  undantagsvis
  väljas ut utan någon ansökningsomgång
  endast om en ansökningsomgång inte lett till att några lämpliga externa experter gett sig till känna. Att välja ut externa experter utan någon ansökningsomgång får bara ske
  om detta är
  vederbörligen
  berättigat och urvalet sker på ett öppet sätt.
  Dessa experter ska kunna bevisa att de är oberoende och har kapacitet att stödja Horisont Europa-målen. |
| | 1a.
     
  Oberoende externa experter ska väljas ut på grundval av kompetens, erfarenhet och kunskaper som är relevanta för utförandet av de uppgifter som anförtros dem. När oberoende externa experter utses ska kommissionen eller unionens finansieringsorgan eftersträva balanserad representation och sammansättning inom expertgruppen och utvärderingspanelerna när det gäller specialisering, geografisk bakgrund, kön och typ av organisation som de företräder. |
| 2.   I enlighet med artikel 237.2 och 237.3 i budgetförordningen ska externa experter avlönas på grundval av standardiserade villkor.
  En lämplig ersättningsnivå som går utöver standardvillkoren och som baseras på relevanta marknadsstandarder kan beviljas om så är motiverat, särskilt för experter på hög nivå. | 2.   I enlighet med artikel 237.2 och 237.3 i budgetförordningen ska
  oberoende
  externa experter avlönas på grundval av standardiserade villkor. |
| 3.   Utöver vad som anges i artikel 38.2 och 38.3 i budgetförordningen ska namnen på de externa experter som utvärderar bidragsansökningar och som utsetts på personliga mandat offentliggöras, med uppgift om deras sakkunskapsområde, minst en gång om året på kommissionens eller finansieringsorganets webbplats. Dessa uppgifter ska inhämtas, hanteras och offentliggöras i enlighet med EU:s bestämmelser om dataskydd. | 3.   Utöver vad som anges i artikel 38.2 och 38.3 i budgetförordningen ska namnen på de
  oberoende
  externa experter som utvärderar bidragsansökningar och som utsetts på personliga mandat offentliggöras, med uppgift om deras sakkunskapsområde, minst en gång om året på kommissionens eller finansieringsorganets webbplats. Dessa uppgifter ska inhämtas, hanteras och offentliggöras i enlighet med EU:s bestämmelser om dataskydd. |
| | 3a.
     
  Kommissionen eller det berörda finansieringsorganet ska säkerställa att en expert som står inför en intressekonflikt avseende en fråga som denne ska uttala sig om inte bedömer, ger råd om eller bistår i den specifika sakfrågan. |
| | 3b
     
  . För varje ansökningsomgång ska ett tillräckligt antal oberoende experter garanteras så att utvärderingens kvalitet säkerställs. |
| | 3c.
     
  Ersättningsnivån för alla oberoende och externa experter ska rapporteras årligen till Europaparlamentet och rådet. Den ska täckas av programmets administrativa utgifter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 44

Artikel 44

Utseende av externa experter

Utseende av
  oberoende
  externa experter

oberoende

1.   Genom undantag från artikel 237.3 i budgetförordningen får externa experter väljas ut utan någon ansökningsomgång, om detta är berättigat och urvalet sker på ett öppet sätt.

1.   Genom undantag från artikel 237.3 i budgetförordningen får
  oberoende
  externa experter
  undantagsvis
  väljas ut utan någon ansökningsomgång
  endast om en ansökningsomgång inte lett till att några lämpliga externa experter gett sig till känna. Att välja ut externa experter utan någon ansökningsomgång får bara ske
  om detta är
  vederbörligen
  berättigat och urvalet sker på ett öppet sätt.
  Dessa experter ska kunna bevisa att de är oberoende och har kapacitet att stödja Horisont Europa-målen.

1a.
     
  Oberoende externa experter ska väljas ut på grundval av kompetens, erfarenhet och kunskaper som är relevanta för utförandet av de uppgifter som anförtros dem. När oberoende externa experter utses ska kommissionen eller unionens finansieringsorgan eftersträva balanserad representation och sammansättning inom expertgruppen och utvärderingspanelerna när det gäller specialisering, geografisk bakgrund, kön och typ av organisation som de företräder.

2.   I enlighet med artikel 237.2 och 237.3 i budgetförordningen ska externa experter avlönas på grundval av standardiserade villkor.
  En lämplig ersättningsnivå som går utöver standardvillkoren och som baseras på relevanta marknadsstandarder kan beviljas om så är motiverat, särskilt för experter på hög nivå.

2.   I enlighet med artikel 237.2 och 237.3 i budgetförordningen ska
  oberoende
  externa experter avlönas på grundval av standardiserade villkor.

3.   Utöver vad som anges i artikel 38.2 och 38.3 i budgetförordningen ska namnen på de externa experter som utvärderar bidragsansökningar och som utsetts på personliga mandat offentliggöras, med uppgift om deras sakkunskapsområde, minst en gång om året på kommissionens eller finansieringsorganets webbplats. Dessa uppgifter ska inhämtas, hanteras och offentliggöras i enlighet med EU:s bestämmelser om dataskydd.

3.   Utöver vad som anges i artikel 38.2 och 38.3 i budgetförordningen ska namnen på de
  oberoende
  externa experter som utvärderar bidragsansökningar och som utsetts på personliga mandat offentliggöras, med uppgift om deras sakkunskapsområde, minst en gång om året på kommissionens eller finansieringsorganets webbplats. Dessa uppgifter ska inhämtas, hanteras och offentliggöras i enlighet med EU:s bestämmelser om dataskydd.

3a.
     
  Kommissionen eller det berörda finansieringsorganet ska säkerställa att en expert som står inför en intressekonflikt avseende en fråga som denne ska uttala sig om inte bedömer, ger råd om eller bistår i den specifika sakfrågan.

3b
     
  . För varje ansökningsomgång ska ett tillräckligt antal oberoende experter garanteras så att utvärderingens kvalitet säkerställs.

3c.
     
  Ersättningsnivån för alla oberoende och externa experter ska rapporteras årligen till Europaparlamentet och rådet. Den ska täckas av programmets administrativa utgifter.

Ändring 105

Ändring 105

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 45

Artikel 45

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 45 | Artikel 45 |
| Övervakning och rapportering | Övervakning och rapportering |
| | 1.
     
  Kommissionen ska årligen övervaka genomförandet av Horisont Europa, dess särskilda program och EIT:s verksamhet. De årliga övervakningsrapporterna ska innehålla följande: |
| 1.
     
  Indikatorer
  för
  att rapportera om
  hur långt programmet kommit
  för
  att uppfylla målen i artikel 3
  anges
  i bilaga V med användning av effektkedjor. | (i) | Indikatorerna
  för hur långt programmet kommit
  med
  att uppfylla målen i artikel 3
  och
  i bilaga V med användning av effektkedjor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 45

Artikel 45

Övervakning och rapportering

Övervakning och rapportering

1.
     
  Kommissionen ska årligen övervaka genomförandet av Horisont Europa, dess särskilda program och EIT:s verksamhet. De årliga övervakningsrapporterna ska innehålla följande:

1.
     
  Indikatorer
  för
  att rapportera om
  hur långt programmet kommit
  för
  att uppfylla målen i artikel 3
  anges
  i bilaga V med användning av effektkedjor.

(i)

(i)

Indikatorerna
  för hur långt programmet kommit
  med
  att uppfylla målen i artikel 3
  och
  i bilaga V med användning av effektkedjor.

Indikatorerna

med

och

| (ii) | Information om genomförandet av principerna för finansiering och övergripande frågor, särskilt dem som fastställs i artikel 6a, såsom graden av integrering av samhällsvetenskap och humaniora, förhållandet mellan lägre och högre tekniska mognadsgrader i forskningssamarbetet, ”bredare deltagande”-ländernas deltagande, förteckningen över ”bredare deltagande”-länder som uppdateras i arbetsprogrammen, framstegen när det gäller att minska klyftan inom FoU och innovation, den geografiska täckningen inom samarbetsprojekt, forskarnas löner, användningen av ett förfarande för inlämning och utvärdering i två etapper, användningen av omprövning av utvärderingen och graden av klagomål, graden av integrering av klimatåtgärder och därmed sammanhängande utgifter, deltagande av små och medelstora företag, inklusive jämförelse med nationella liknande särskilda instrument för små och medelstora företag, deltagande från den privata sektorn, framsteg när det gäller jämställdhet, spetskompetensstämplar, offentlig-privata partnerskap samt hävstångseffekten på ytterligare privat och offentlig finansiering, kompletterande och kumulativ finansiering från andra unionsfonder, i synnerhet synergier med program som avses i bilaga IV, användning av forskningsinfrastrukturer som stöds av andra av unionens finansieringsprogram, det påskyndade förfarandet för forskning och innovation, graden och effekterna av internationellt samarbete, även när det gäller principen om ömsesidighet, medborgarnas engagemang och det civila samhällets deltagande både på nationell nivå och på unionsnivå. |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

Information om genomförandet av principerna för finansiering och övergripande frågor, särskilt dem som fastställs i artikel 6a, såsom graden av integrering av samhällsvetenskap och humaniora, förhållandet mellan lägre och högre tekniska mognadsgrader i forskningssamarbetet, ”bredare deltagande”-ländernas deltagande, förteckningen över ”bredare deltagande”-länder som uppdateras i arbetsprogrammen, framstegen när det gäller att minska klyftan inom FoU och innovation, den geografiska täckningen inom samarbetsprojekt, forskarnas löner, användningen av ett förfarande för inlämning och utvärdering i två etapper, användningen av omprövning av utvärderingen och graden av klagomål, graden av integrering av klimatåtgärder och därmed sammanhängande utgifter, deltagande av små och medelstora företag, inklusive jämförelse med nationella liknande särskilda instrument för små och medelstora företag, deltagande från den privata sektorn, framsteg när det gäller jämställdhet, spetskompetensstämplar, offentlig-privata partnerskap samt hävstångseffekten på ytterligare privat och offentlig finansiering, kompletterande och kumulativ finansiering från andra unionsfonder, i synnerhet synergier med program som avses i bilaga IV, användning av forskningsinfrastrukturer som stöds av andra av unionens finansieringsprogram, det påskyndade förfarandet för forskning och innovation, graden och effekterna av internationellt samarbete, även när det gäller principen om ömsesidighet, medborgarnas engagemang och det civila samhällets deltagande både på nationell nivå och på unionsnivå.

Information om genomförandet av principerna för finansiering och övergripande frågor, särskilt dem som fastställs i artikel 6a, såsom graden av integrering av samhällsvetenskap och humaniora, förhållandet mellan lägre och högre tekniska mognadsgrader i forskningssamarbetet, ”bredare deltagande”-ländernas deltagande, förteckningen över ”bredare deltagande”-länder som uppdateras i arbetsprogrammen, framstegen när det gäller att minska klyftan inom FoU och innovation, den geografiska täckningen inom samarbetsprojekt, forskarnas löner, användningen av ett förfarande för inlämning och utvärdering i två etapper, användningen av omprövning av utvärderingen och graden av klagomål, graden av integrering av klimatåtgärder och därmed sammanhängande utgifter, deltagande av små och medelstora företag, inklusive jämförelse med nationella liknande särskilda instrument för små och medelstora företag, deltagande från den privata sektorn, framsteg när det gäller jämställdhet, spetskompetensstämplar, offentlig-privata partnerskap samt hävstångseffekten på ytterligare privat och offentlig finansiering, kompletterande och kumulativ finansiering från andra unionsfonder, i synnerhet synergier med program som avses i bilaga IV, användning av forskningsinfrastrukturer som stöds av andra av unionens finansieringsprogram, det påskyndade förfarandet för forskning och innovation, graden och effekterna av internationellt samarbete, även när det gäller principen om ömsesidighet, medborgarnas engagemang och det civila samhällets deltagande både på nationell nivå och på unionsnivå.

| (iii) | Utgiftsnivåerna per interventionsområde enligt bilaga I och övergripande frågor i programmet och i EIT för att möjliggöra portföljanalys, och för att förbättra öppenheten. Dessa uppgifter ska också offentliggöras på ett tillgängligt sätt på kommissionens webbplats i enlighet med den senaste uppdateringen. |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

Utgiftsnivåerna per interventionsområde enligt bilaga I och övergripande frågor i programmet och i EIT för att möjliggöra portföljanalys, och för att förbättra öppenheten. Dessa uppgifter ska också offentliggöras på ett tillgängligt sätt på kommissionens webbplats i enlighet med den senaste uppdateringen.

Utgiftsnivåerna per interventionsområde enligt bilaga I och övergripande frågor i programmet och i EIT för att möjliggöra portföljanalys, och för att förbättra öppenheten. Dessa uppgifter ska också offentliggöras på ett tillgängligt sätt på kommissionens webbplats i enlighet med den senaste uppdateringen.

| (iv) | Överteckningsnivån, i synnerhet antalet förslag per budgetpost och per interventionsområde, deras genomsnittspoäng, andelen förslag som ligger över respektive under tröskelvärdena. |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

Överteckningsnivån, i synnerhet antalet förslag per budgetpost och per interventionsområde, deras genomsnittspoäng, andelen förslag som ligger över respektive under tröskelvärdena.

Överteckningsnivån, i synnerhet antalet förslag per budgetpost och per interventionsområde, deras genomsnittspoäng, andelen förslag som ligger över respektive under tröskelvärdena.

2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 50 med avseende på ändringar av bilaga V för att komplettera eller ändra effektkedjeindikatorerna, om detta anses nödvändigt, samt fastställa utgångsvärden och mål.

2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 50 med avseende på ändringar av bilaga V för att komplettera eller ändra effektkedjeindikatorerna, om detta anses nödvändigt, samt fastställa utgångsvärden och mål.

3.   Rapporteringssystemet ska säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och resultat samlas in rättidigt och på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. För
  detta ändamål
  ska
  proportionella rapporteringskrav ställas på mottagarna av unionens medel
  och (
  i förekommande fall
  )
  medlemsstaterna
  .

3.   Rapporteringssystemet ska säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och resultat samlas in rättidigt och på ett effektivt och ändamålsenligt sätt
  , utan att öka den administrativa bördan
  för
  stödmottagarna. I synnerhet
  ska
  uppgifter för projekt som finansieras inom ramen för EFR, europeiska partnerskap, uppdrag, EIC
  och
  EIT ingå i samma databas som åtgärder som finansieras direkt genom programmet
  (
  dvs. databasen E-corda
  ).

3a.
     
  Kvalitativa analyser från kommissionen och unionens eller medlemsstaternas finansieringsorgan ska i så stor utsträckning som möjligt komplettera kvantitativa uppgifter.

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 46

Artikel 46

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 46 | Artikel 46 |
| Information, kommunikation, reklam, spridning och utnyttjande | Information, kommunikation, reklam, spridning och utnyttjande |
| 1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska bekräfta ursprunget och säkerställa unionsfinansieringens synlighet (i synnerhet när de främjar åtgärderna och resultaten av dessa) genom att tillhandahålla enhetlig, effektiv och proportionellt riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten. | 1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska bekräfta ursprunget och säkerställa unionsfinansieringens synlighet (i synnerhet när de främjar åtgärderna och resultaten av dessa
  , även när det gäller priser
  ) genom att tillhandahålla enhetlig, effektiv och proportionellt riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten. |
| 2.   Kommissionen ska vidta informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet och dess åtgärder och resultat.
  Medel som tilldelats programmet
  ska
  också bidra till
  den
  gemensamma kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning
  till
  de mål som avses
  i 
  artikel 3
  . | 2.   Kommissionen ska vidta informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet och dess åtgärder och resultat.
  Särskilt
  ska den
  tillhandahålla utförlig information
  till
  medlemsstaterna och stödmottagarna
  i 
  rätt tid
  . |
| 3.   Kommissionen ska även fastställa en strategi för spridning och utnyttjande av resultaten för att öka tillgängligheten och spridningen av programmets forsknings- och innovationsresultat och tillhörande kunskap, i syfte att påskynda utnyttjande och marknadsinförande och att öka programmets effekt. Medel som tilldelats programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, samt till åtgärder avseende information, kommunikation, publicitet, spridning och utnyttjande, i den mån de har anknytning till de mål som avses i artikel 3. | 3.   Kommissionen ska även fastställa en strategi för spridning och utnyttjande av resultaten för att öka tillgängligheten och spridningen av programmets forsknings- och innovationsresultat och tillhörande kunskap, i syfte att påskynda utnyttjande och marknadsinförande
  , särskilt inom unionen,
  och att öka programmets effekt. Medel som tilldelats programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, samt till åtgärder avseende information, kommunikation, publicitet, spridning och utnyttjande, i den mån de har anknytning till de mål som avses i artikel 3. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 46

Artikel 46

Information, kommunikation, reklam, spridning och utnyttjande

Information, kommunikation, reklam, spridning och utnyttjande

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska bekräfta ursprunget och säkerställa unionsfinansieringens synlighet (i synnerhet när de främjar åtgärderna och resultaten av dessa) genom att tillhandahålla enhetlig, effektiv och proportionellt riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten.

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska bekräfta ursprunget och säkerställa unionsfinansieringens synlighet (i synnerhet när de främjar åtgärderna och resultaten av dessa
  , även när det gäller priser
  ) genom att tillhandahålla enhetlig, effektiv och proportionellt riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten.

2.   Kommissionen ska vidta informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet och dess åtgärder och resultat.
  Medel som tilldelats programmet
  ska
  också bidra till
  den
  gemensamma kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning
  till
  de mål som avses
  i 
  artikel 3
  .

2.   Kommissionen ska vidta informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet och dess åtgärder och resultat.
  Särskilt
  ska den
  tillhandahålla utförlig information
  till
  medlemsstaterna och stödmottagarna
  i 
  rätt tid
  .

3.   Kommissionen ska även fastställa en strategi för spridning och utnyttjande av resultaten för att öka tillgängligheten och spridningen av programmets forsknings- och innovationsresultat och tillhörande kunskap, i syfte att påskynda utnyttjande och marknadsinförande och att öka programmets effekt. Medel som tilldelats programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, samt till åtgärder avseende information, kommunikation, publicitet, spridning och utnyttjande, i den mån de har anknytning till de mål som avses i artikel 3.

3.   Kommissionen ska även fastställa en strategi för spridning och utnyttjande av resultaten för att öka tillgängligheten och spridningen av programmets forsknings- och innovationsresultat och tillhörande kunskap, i syfte att påskynda utnyttjande och marknadsinförande
  , särskilt inom unionen,
  och att öka programmets effekt. Medel som tilldelats programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, samt till åtgärder avseende information, kommunikation, publicitet, spridning och utnyttjande, i den mån de har anknytning till de mål som avses i artikel 3.

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 47

Artikel 47

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 47 | Artikel 47 |
| Utvärdering av programmet | Utvärdering av programmet |
| 1.   Utvärderingar av programmet ska utföras i god tid för att kunna användas i beslutsprocessen för programmet, eller för följande program eller andra initiativ som berör forskning och innovation. | 1.   Utvärderingar av programmet ska utföras i god tid
  och offentliggöras
  för att kunna användas i beslutsprocessen för programmet, eller för följande program eller andra initiativ som berör forskning och innovation. |
| | 1a.
     
  En fullständig utvärdering av uppdragen ska ha gjorts senast den 31 december 2022 innan något beslut fattas om att skapa nya uppdrag eller om omdirigering, upphörande eller fortsättning av uppdrag eller ökning av deras budget. Resultaten av utvärderingen av uppdragen ska offentliggöras och ska omfatta, men inte begränsas till, analys av deras urvalsförfarande och deras styrning, inriktning och prestation. |
| 2.   En interimsutvärdering av programmet ska utföras när det finns tillräckligt med information om genomförandet av programmet, dock senast
  fyra
  år efter det att programmet började genomföras Den ska inbegripa en bedömning av de långsiktiga effekterna av tidigare ramprogram och ska, där så är lämpligt, ligga till grund för en anpassning av programmets genomförande. | 2.   En interimsutvärdering av programmet ska utföras när det finns tillräckligt med information om genomförandet av programmet, dock senast
  tre
  år efter det att programmet började genomföras. Den ska inbegripa
  en portföljanalys och
  en bedömning av de långsiktiga effekterna av tidigare ramprogram och ska, där så är lämpligt, ligga till grund för en anpassning av programmets genomförande
  och/eller en översyn av programmet. Den ska bedöma programmets ändamålsenlighet, effektivitet, relevans, samstämdhet, hävstångseffekt och komplementaritet med unionens och medlemsstaternas andra finansieringsprogram för FoU och innovation samt mervärde för unionen. I synnerhet ska effekterna av de överförda medlen från andra unionsprogram bedömas. |
| 3.   Vid slutet av programmets genomförande, dock senast
  fyra
  år efter slutet av den period som anges i artikel 1, ska en slututvärdering av programmet genomföras av kommissionen. Den ska inbegripa en bedömning av tidigare ramprograms långsiktiga effekter. | 3.   Vid slutet av programmets genomförande, dock senast
  tre
  år efter slutet av den period som anges i artikel 1, ska en slututvärdering av programmet genomföras av kommissionen. Den ska inbegripa en bedömning av tidigare ramprograms långsiktiga effekter. |
| 4.   Kommissionen ska
  överlämna
  slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer
  till
  Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. | 4.   Kommissionen ska
  offentliggöra och sprida resultaten och
  slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer
  och ska lägga fram dem för
  Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 47

Artikel 47

Utvärdering av programmet

Utvärdering av programmet

1.   Utvärderingar av programmet ska utföras i god tid för att kunna användas i beslutsprocessen för programmet, eller för följande program eller andra initiativ som berör forskning och innovation.

1.   Utvärderingar av programmet ska utföras i god tid
  och offentliggöras
  för att kunna användas i beslutsprocessen för programmet, eller för följande program eller andra initiativ som berör forskning och innovation.

1a.
     
  En fullständig utvärdering av uppdragen ska ha gjorts senast den 31 december 2022 innan något beslut fattas om att skapa nya uppdrag eller om omdirigering, upphörande eller fortsättning av uppdrag eller ökning av deras budget. Resultaten av utvärderingen av uppdragen ska offentliggöras och ska omfatta, men inte begränsas till, analys av deras urvalsförfarande och deras styrning, inriktning och prestation.

2.   En interimsutvärdering av programmet ska utföras när det finns tillräckligt med information om genomförandet av programmet, dock senast
  fyra
  år efter det att programmet började genomföras Den ska inbegripa en bedömning av de långsiktiga effekterna av tidigare ramprogram och ska, där så är lämpligt, ligga till grund för en anpassning av programmets genomförande.

2.   En interimsutvärdering av programmet ska utföras när det finns tillräckligt med information om genomförandet av programmet, dock senast
  tre
  år efter det att programmet började genomföras. Den ska inbegripa
  en portföljanalys och
  en bedömning av de långsiktiga effekterna av tidigare ramprogram och ska, där så är lämpligt, ligga till grund för en anpassning av programmets genomförande
  och/eller en översyn av programmet. Den ska bedöma programmets ändamålsenlighet, effektivitet, relevans, samstämdhet, hävstångseffekt och komplementaritet med unionens och medlemsstaternas andra finansieringsprogram för FoU och innovation samt mervärde för unionen. I synnerhet ska effekterna av de överförda medlen från andra unionsprogram bedömas.

3.   Vid slutet av programmets genomförande, dock senast
  fyra
  år efter slutet av den period som anges i artikel 1, ska en slututvärdering av programmet genomföras av kommissionen. Den ska inbegripa en bedömning av tidigare ramprograms långsiktiga effekter.

3.   Vid slutet av programmets genomförande, dock senast
  tre
  år efter slutet av den period som anges i artikel 1, ska en slututvärdering av programmet genomföras av kommissionen. Den ska inbegripa en bedömning av tidigare ramprograms långsiktiga effekter.

4.   Kommissionen ska
  överlämna
  slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer
  till
  Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

4.   Kommissionen ska
  offentliggöra och sprida resultaten och
  slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer
  och ska lägga fram dem för
  Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 48

Artikel 48

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 48 | Artikel 48 |
| Revision | Revision |
| 1.   Kontrollsystemet för programmet ska säkerställa en lämplig balans mellan förtroende och kontroll, och beakta administrativa och andra kostnader för kontroller på alla nivåer, särskilt för stödmottagarna. | 1.   Kontrollsystemet för programmet ska säkerställa en lämplig balans mellan förtroende och kontroll, och beakta administrativa och andra kostnader för kontroller på alla nivåer, särskilt för stödmottagarna.
  Revisionsreglerna ska vara tydliga, konsekventa och samstämda genom hela programmet. |
| 2.   Revisionsstrategin för programmet ska baseras på den finansiella revisionen av ett representativt urval av utgifter inom programmet som helhet. Det representativa urvalet ska kompletteras med ett urval som grundas på en bedömning av de risker som är förknippade med utgifterna. Åtgärder som får gemensam finansiering från olika unionsprogram ska granskas endast en gång, varvid alla berörda program och deras respektive tillämpliga bestämmelser ska beaktas. | 2.   Revisionsstrategin för programmet ska baseras på den finansiella revisionen av ett representativt urval av utgifter inom programmet som helhet. Det representativa urvalet ska kompletteras med ett urval som grundas på en bedömning av de risker som är förknippade med utgifterna. Åtgärder som får gemensam finansiering från olika unionsprogram ska granskas endast en gång, varvid alla berörda program och deras respektive tillämpliga bestämmelser ska beaktas. |
| 3.   Dessutom får kommissionen eller finansieringsorganet tillämpa kombinerade systemkontroller på stödmottagarnivå. Sådana kombinerade kontroller ska vara frivilliga för vissa typer av stödmottagare och ska bestå av en system- och förfaranderevision som kompletteras med en revision av transaktioner och som utförts av en oberoende revisor som är kvalificerad att utföra lagstadgad revision av räkenskaper i enlighet med direktiv 2006/43/EG (34). De får användas av kommissionen eller finansieringsorganet för att fastställa en övergripande försäkran om sund ekonomisk förvaltning av utgifter och för omprövning av omfattningen av efterhandsrevisioner och intyg om redovisningen. | 3.   Dessutom får kommissionen eller finansieringsorganet tillämpa kombinerade systemkontroller på stödmottagarnivå. Sådana kombinerade kontroller ska vara frivilliga för vissa typer av stödmottagare och ska bestå av en system- och förfaranderevision som kompletteras med en revision av transaktioner och som utförts av en oberoende revisor som är kvalificerad att utföra lagstadgad revision av räkenskaper i enlighet med direktiv 2006/43/EG (34). De får användas av kommissionen eller finansieringsorganet för att fastställa en övergripande försäkran om sund ekonomisk förvaltning av utgifter och för omprövning av
  stödberättigande för kostnader för vilka ersättning begärts och av
  omfattningen av efterhandsrevisioner och intyg om redovisningen. |
| 4.   I enlighet med artikel 127 i budgetförordningen
  får
  kommissionen eller finansieringsorganet förlita sig på revisioner av användningen av unionens bidrag som utförs av andra personer eller enheter, inbegripet andra än de som agerar på uppdrag av unionens institutioner eller organ. | 4.   I enlighet med artikel 127 i budgetförordningen
  ska
  kommissionen eller finansieringsorganet förlita sig på revisioner av användningen av unionens bidrag som utförs av andra
  certifierade
  personer eller enheter, inbegripet andra än de som agerar på uppdrag av unionens institutioner eller organ. |
| 5.   Revisioner kan genomföras upp till två år efter
  utbetalningen av återstoden
  . | 5.   Revisioner kan genomföras upp till två år efter
  projektets slutdatum
  . |
| | 5a.
     
  Kommissionen ska offentliggöra riktlinjer för revision som utarbetats i samarbete med Europeiska revisionsrätten. Revisorerna ska säkerställa insyn i den revision som de har utfört samt en tillförlitlig och enhetlig tolkning av revisionsreglerna under programmets hela löptid, för att garantera rättslig säkerhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 48

Artikel 48

Revision

Revision

1.   Kontrollsystemet för programmet ska säkerställa en lämplig balans mellan förtroende och kontroll, och beakta administrativa och andra kostnader för kontroller på alla nivåer, särskilt för stödmottagarna.

1.   Kontrollsystemet för programmet ska säkerställa en lämplig balans mellan förtroende och kontroll, och beakta administrativa och andra kostnader för kontroller på alla nivåer, särskilt för stödmottagarna.
  Revisionsreglerna ska vara tydliga, konsekventa och samstämda genom hela programmet.

2.   Revisionsstrategin för programmet ska baseras på den finansiella revisionen av ett representativt urval av utgifter inom programmet som helhet. Det representativa urvalet ska kompletteras med ett urval som grundas på en bedömning av de risker som är förknippade med utgifterna. Åtgärder som får gemensam finansiering från olika unionsprogram ska granskas endast en gång, varvid alla berörda program och deras respektive tillämpliga bestämmelser ska beaktas.

2.   Revisionsstrategin för programmet ska baseras på den finansiella revisionen av ett representativt urval av utgifter inom programmet som helhet. Det representativa urvalet ska kompletteras med ett urval som grundas på en bedömning av de risker som är förknippade med utgifterna. Åtgärder som får gemensam finansiering från olika unionsprogram ska granskas endast en gång, varvid alla berörda program och deras respektive tillämpliga bestämmelser ska beaktas.

3.   Dessutom får kommissionen eller finansieringsorganet tillämpa kombinerade systemkontroller på stödmottagarnivå. Sådana kombinerade kontroller ska vara frivilliga för vissa typer av stödmottagare och ska bestå av en system- och förfaranderevision som kompletteras med en revision av transaktioner och som utförts av en oberoende revisor som är kvalificerad att utföra lagstadgad revision av räkenskaper i enlighet med direktiv 2006/43/EG (34). De får användas av kommissionen eller finansieringsorganet för att fastställa en övergripande försäkran om sund ekonomisk förvaltning av utgifter och för omprövning av omfattningen av efterhandsrevisioner och intyg om redovisningen.

3.   Dessutom får kommissionen eller finansieringsorganet tillämpa kombinerade systemkontroller på stödmottagarnivå. Sådana kombinerade kontroller ska vara frivilliga för vissa typer av stödmottagare och ska bestå av en system- och förfaranderevision som kompletteras med en revision av transaktioner och som utförts av en oberoende revisor som är kvalificerad att utföra lagstadgad revision av räkenskaper i enlighet med direktiv 2006/43/EG (34). De får användas av kommissionen eller finansieringsorganet för att fastställa en övergripande försäkran om sund ekonomisk förvaltning av utgifter och för omprövning av
  stödberättigande för kostnader för vilka ersättning begärts och av
  omfattningen av efterhandsrevisioner och intyg om redovisningen.

4.   I enlighet med artikel 127 i budgetförordningen
  får
  kommissionen eller finansieringsorganet förlita sig på revisioner av användningen av unionens bidrag som utförs av andra personer eller enheter, inbegripet andra än de som agerar på uppdrag av unionens institutioner eller organ.

4.   I enlighet med artikel 127 i budgetförordningen
  ska
  kommissionen eller finansieringsorganet förlita sig på revisioner av användningen av unionens bidrag som utförs av andra
  certifierade
  personer eller enheter, inbegripet andra än de som agerar på uppdrag av unionens institutioner eller organ.

5.   Revisioner kan genomföras upp till två år efter
  utbetalningen av återstoden
  .

5.   Revisioner kan genomföras upp till två år efter
  projektets slutdatum
  .

5a.
     
  Kommissionen ska offentliggöra riktlinjer för revision som utarbetats i samarbete med Europeiska revisionsrätten. Revisorerna ska säkerställa insyn i den revision som de har utfört samt en tillförlitlig och enhetlig tolkning av revisionsreglerna under programmets hela löptid, för att garantera rättslig säkerhet.

Ändring 109

Ändring 109

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 1 – inledningen

Bilaga I – led 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Pelare I ”Öppen vetenskap” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)

Pelare I ”Öppen vetenskap”

| (1) | Pelare I ”
  Vetenskaplig spetskompetens och
  öppen vetenskap” |
| --- | --- |

(1)

Pelare I ”
  Vetenskaplig spetskompetens och
  öppen vetenskap”

Vetenskaplig spetskompetens och

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 1 – stycke 1 – led a – inledningen

Bilaga I – led 1 – stycke 1 – led a – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Europeiska forskningsrådet: Tillhandahållande av attraktiv och flexibel finansiering för att ge begåvade och kreativa enskilda forskare och deras team möjlighet att följa upp lovande spår i vetenskapens framkant, på grundval av EU-omfattande konkurrens. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Europeiska forskningsrådet: Tillhandahållande av attraktiv och flexibel finansiering för att ge begåvade och kreativa enskilda forskare och deras team möjlighet att följa upp lovande spår i vetenskapens framkant, på grundval av EU-omfattande konkurrens.

| (a) | Europeiska forskningsrådet: Tillhandahållande av attraktiv och flexibel finansiering för att ge begåvade och kreativa enskilda forskare
  , med fokus på unga forskare,
  och deras team möjlighet att följa upp lovande spår i vetenskapens framkant, på grundval av EU-omfattande konkurrens. |
| --- | --- |

(a)

Europeiska forskningsrådet: Tillhandahållande av attraktiv och flexibel finansiering för att ge begåvade och kreativa enskilda forskare
  , med fokus på unga forskare,
  och deras team möjlighet att följa upp lovande spår i vetenskapens framkant, på grundval av EU-omfattande konkurrens.

, med fokus på unga forskare,

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 1 – stycke 1 – led b – inledningen

Bilaga I – led 1 – stycke 1 – led b – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Marie Skłodowska-Curie-
  Åtgärder
  Förse forskare med ny kunskap och nya färdigheter genom mobilitet och exponering över gränser, sektorer och ämnesområden, samt strukturera och förbättra institutionella och nationella system för rekrytering, utbildning och karriärutveckling. Därigenom bidrar Marie Skłodowska-Curie-
  Åtgärderna
  till att lägga grunden för EU:s utomordentliga forskningslandskap, bidrar till ökad sysselsättning, tillväxt och investeringar, och till att lösa dagens och framtidens samhällsproblem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Marie Skłodowska-Curie-
  Åtgärder
  Förse forskare med ny kunskap och nya färdigheter genom mobilitet och exponering över gränser, sektorer och ämnesområden, samt strukturera och förbättra institutionella och nationella system för rekrytering, utbildning och karriärutveckling. Därigenom bidrar Marie Skłodowska-Curie-
  Åtgärderna
  till att lägga grunden för EU:s utomordentliga forskningslandskap, bidrar till ökad sysselsättning, tillväxt och investeringar, och till att lösa dagens och framtidens samhällsproblem.

Åtgärder

Åtgärderna

| (b) | Marie Skłodowska-Curie-
  åtgärder
  Förse forskare med ny kunskap och nya färdigheter genom mobilitet och exponering över gränser, sektorer och ämnesområden, samt strukturera och förbättra institutionella och nationella system för rekrytering, utbildning och karriärutveckling. Därigenom bidrar Marie Skłodowska-Curie-
  åtgärderna
  till att lägga grunden för EU:s utomordentliga forskningslandskap
  i hela Europa
  , bidrar till ökad sysselsättning, tillväxt och investeringar, och till att lösa dagens och framtidens samhällsproblem. |
| --- | --- |

(b)

Marie Skłodowska-Curie-
  åtgärder
  Förse forskare med ny kunskap och nya färdigheter genom mobilitet och exponering över gränser, sektorer och ämnesområden, samt strukturera och förbättra institutionella och nationella system för rekrytering, utbildning och karriärutveckling. Därigenom bidrar Marie Skłodowska-Curie-
  åtgärderna
  till att lägga grunden för EU:s utomordentliga forskningslandskap
  i hela Europa
  , bidrar till ökad sysselsättning, tillväxt och investeringar, och till att lösa dagens och framtidens samhällsproblem.

åtgärder

åtgärderna

i hela Europa

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 1 – stycke 1 – led b – stycke 1

Bilaga I – led 1 – stycke 1 – led b – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Insatsområden: Främja spetsforskning genom forskarmobilitet över gränser, sektorer och ämnesområden, bidra till nytt kunnande genom optimal utbildning av forskare, optimera utvecklingen av mänskliga resurser och kunnande över hela europeiska forskningsområdet, öka och underlätta synergieffekter, främja offentlig utåtriktad verksamhet. | (Berör inte den svenska versionen.) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Insatsområden: Främja spetsforskning genom forskarmobilitet över gränser, sektorer och ämnesområden, bidra till nytt kunnande genom optimal utbildning av forskare, optimera utvecklingen av mänskliga resurser och kunnande över hela europeiska forskningsområdet, öka och underlätta synergieffekter, främja offentlig utåtriktad verksamhet.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 2 – inledningen

Bilaga I – led 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Pelare II ”Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)

Pelare II ”Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”

| (2) | Pelare II ”Globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft” |
| --- | --- |

(2)

Pelare II ”Globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft”

europeisk

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 2 – stycke 2

Bilaga I – led 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I syfte att optimera flexibilitet och synergier kommer forskning och innovation att organiseras i 
  fem
  kluster, som enskilt och tillsammans kommer att uppmuntra till tvärvetenskapligt, sektorsövergripande, gränsöverskridande och internationellt samarbete. | I syfte att optimera flexibilitet och synergier kommer forskning och innovation att organiseras i 
  sex
  kluster
  , sammanlänkade genom alleuropeiska forskningsinfrastrukturer
  , som enskilt och tillsammans kommer att uppmuntra till tvärvetenskapligt, sektorsövergripande, gränsöverskridande och internationellt samarbete.
  De sex klustren kommer också att stödja innovation i enskilda små och medelstora företag på gräsrotsnivå genom bidrag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

I syfte att optimera flexibilitet och synergier kommer forskning och innovation att organiseras i 
  fem
  kluster, som enskilt och tillsammans kommer att uppmuntra till tvärvetenskapligt, sektorsövergripande, gränsöverskridande och internationellt samarbete.

fem

I syfte att optimera flexibilitet och synergier kommer forskning och innovation att organiseras i 
  sex
  kluster
  , sammanlänkade genom alleuropeiska forskningsinfrastrukturer
  , som enskilt och tillsammans kommer att uppmuntra till tvärvetenskapligt, sektorsövergripande, gränsöverskridande och internationellt samarbete.
  De sex klustren kommer också att stödja innovation i enskilda små och medelstora företag på gräsrotsnivå genom bidrag.

sex

, sammanlänkade genom alleuropeiska forskningsinfrastrukturer

De sex klustren kommer också att stödja innovation i enskilda små och medelstora företag på gräsrotsnivå genom bidrag.

Ändring 115

Ändring 115

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 2 – stycke 4 – led a – inledningen

Bilaga I – led 2 – stycke 4 – led a – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Klustret för hälsa: Förbättra och skydda allmänhetens hälsa i alla åldersgrupper genom innovativa lösningar för att förebygga, diagnosticera, övervaka, behandla och bota sjukdomar, minska hälsorisker, skydda befolkningsgrupper och främja välmående, göra offentliga hälso- och sjukvårdssystem mer kostnadseffektiva, jämlika och hållbara, samt främja och möjliggöra patienters delaktighet och självförvaltning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Klustret för hälsa: Förbättra och skydda allmänhetens hälsa i alla åldersgrupper genom innovativa lösningar för att förebygga, diagnosticera, övervaka, behandla och bota sjukdomar, minska hälsorisker, skydda befolkningsgrupper och främja välmående, göra offentliga hälso- och sjukvårdssystem mer kostnadseffektiva, jämlika och hållbara, samt främja och möjliggöra patienters delaktighet och självförvaltning.

| (a) | Klustret för hälsa: Förbättra och skydda allmänhetens hälsa i alla åldersgrupper genom innovativa lösningar för att förebygga, diagnosticera, övervaka, behandla och bota sjukdomar
  samt utveckla medicinsk teknik,
  minska hälsorisker, skydda befolkningsgrupper och främja välmående, göra offentliga hälso- och sjukvårdssystem mer kostnadseffektiva, jämlika och hållbara, samt främja och möjliggöra patienters delaktighet och självförvaltning. |
| --- | --- |

(a)

Klustret för hälsa: Förbättra och skydda allmänhetens hälsa i alla åldersgrupper genom innovativa lösningar för att förebygga, diagnosticera, övervaka, behandla och bota sjukdomar
  samt utveckla medicinsk teknik,
  minska hälsorisker, skydda befolkningsgrupper och främja välmående, göra offentliga hälso- och sjukvårdssystem mer kostnadseffektiva, jämlika och hållbara, samt främja och möjliggöra patienters delaktighet och självförvaltning.

samt utveckla medicinsk teknik,

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 2 – stycke 4 – led b – inledningen

Bilaga I – led 2 – stycke 4 – led b – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Klustret ”Inkluderande och
  säkra
  samhällen”: Stärka EU:s demokratiska värderingar, bl.a. rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna,
  skydd av
  kulturarvet,
  främjande av
  socioekonomiska förändringar
  som
  bidrar till integration och tillväxt,
  samtidigt som man tar itu med de problem som uppkommer genom ständiga säkerhetshot,
  bland annat
  från internetbrottslighet,
  och
  naturkatastrofer och katastrofer som har orsakats
  av
  människor
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Klustret ”Inkluderande och
  säkra
  samhällen”: Stärka EU:s demokratiska värderingar, bl.a. rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna,
  skydd av
  kulturarvet,
  främjande av
  socioekonomiska förändringar
  som
  bidrar till integration och tillväxt,
  samtidigt som man tar itu med de problem som uppkommer genom ständiga säkerhetshot,
  bland annat
  från internetbrottslighet,
  och
  naturkatastrofer och katastrofer som har orsakats
  av
  människor
  .

säkra

skydd av

främjande av

som

samtidigt som man tar itu med de problem som uppkommer genom ständiga säkerhetshot,

från internetbrottslighet,

naturkatastrofer och katastrofer som har orsakats

människor

| (b) | Klustret ”Inkluderande och
  kreativa
  samhällen”: Stärka EU:s demokratiska värderingar, bl.a. rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna,
  skydda
  kulturarvet,
  undersöka potentialen hos kulturella och kreativa sektorer, främja
  socioekonomiska förändringar
  som
  bidrar till integration och tillväxt, bland annat
  migrationshantering
  och
  integration
  av
  migranter
  . |
| --- | --- |

(b)

Klustret ”Inkluderande och
  kreativa
  samhällen”: Stärka EU:s demokratiska värderingar, bl.a. rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna,
  skydda
  kulturarvet,
  undersöka potentialen hos kulturella och kreativa sektorer, främja
  socioekonomiska förändringar
  som
  bidrar till integration och tillväxt, bland annat
  migrationshantering
  och
  integration
  av
  migranter
  .

kreativa

skydda

undersöka potentialen hos kulturella och kreativa sektorer, främja

som

migrationshantering

integration

migranter

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 2 – stycke 4 – led b – stycke 1

Bilaga I – led 2 – stycke 4 – led b – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Insatsområden: Demokrati
  , kulturarv,
  sociala och ekonomiska förändringar
  , katastroftåliga samhällen, skydd och säkerhet, nätsäkerhet. | Insatsområden: Demokrati
  . Kultur och kreativitet.
  Sociala
  , kulturella
  och ekonomiska förändringar
  . Samhällsvetenskap och humaniora. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Insatsområden: Demokrati
  , kulturarv,
  sociala och ekonomiska förändringar
  , katastroftåliga samhällen, skydd och säkerhet, nätsäkerhet.

, kulturarv,

, katastroftåliga samhällen, skydd och säkerhet, nätsäkerhet.

Insatsområden: Demokrati
  . Kultur och kreativitet.
  Sociala
  , kulturella
  och ekonomiska förändringar
  . Samhällsvetenskap och humaniora.

. Kultur och kreativitet.

, kulturella

. Samhällsvetenskap och humaniora.

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 1 – stycke 4 – led c – stycke 1

Bilaga I – led 1 – stycke 4 – led c – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Insatsområden: Tillverkningsteknik. Digital teknik, avancerade material, artificiell intelligens och robotteknik. Nästa generations internet. Högpresterande datorsystem och stordata. Cirkulära industrier. Koldioxidsnål och ren industri. Rymden. | Insatsområden: Tillverkningsteknik. Digital teknik, avancerade material, artificiell intelligens och robotteknik. Nästa generations internet.
  Kvantteknik.
  Högpresterande datorsystem och stordata. Cirkulära industrier. Koldioxidsnål och ren industri. Rymden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Insatsområden: Tillverkningsteknik. Digital teknik, avancerade material, artificiell intelligens och robotteknik. Nästa generations internet. Högpresterande datorsystem och stordata. Cirkulära industrier. Koldioxidsnål och ren industri. Rymden.

Insatsområden: Tillverkningsteknik. Digital teknik, avancerade material, artificiell intelligens och robotteknik. Nästa generations internet.
  Kvantteknik.
  Högpresterande datorsystem och stordata. Cirkulära industrier. Koldioxidsnål och ren industri. Rymden.

Kvantteknik.

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 2 – stycke 4 – led ca (nytt)

Bilaga I – led 2 – stycke 4 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Klustret ”Säkra samhällen”: Ta itu med de problem som uppkommer av ständiga säkerhetshot, bland annat internetbrottslighet samt naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor.



  Insatsområden: Organiserad brottslighet. Terrorism, extremism, radikalisering och politiskt motiverat våld. Gränsskyddsförvaltning. Nätsäkerhet, integritet och dataskydd. Skydd av kritisk infrastruktur och förbättrade katastrofinsatser. Piratkopiering och varuförfalskning. Stöd till unionens politik för yttre säkerhet, inbegripet konfliktförebyggande och fredsbyggande. Främjande av samordning, samarbete och synergier. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Klustret ”Säkra samhällen”: Ta itu med de problem som uppkommer av ständiga säkerhetshot, bland annat internetbrottslighet samt naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor.

Klustret ”Säkra samhällen”: Ta itu med de problem som uppkommer av ständiga säkerhetshot, bland annat internetbrottslighet samt naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor.

Insatsområden: Organiserad brottslighet. Terrorism, extremism, radikalisering och politiskt motiverat våld. Gränsskyddsförvaltning. Nätsäkerhet, integritet och dataskydd. Skydd av kritisk infrastruktur och förbättrade katastrofinsatser. Piratkopiering och varuförfalskning. Stöd till unionens politik för yttre säkerhet, inbegripet konfliktförebyggande och fredsbyggande. Främjande av samordning, samarbete och synergier.

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 2 – stycke 4 – led d – inledningen

Bilaga I – led 2 – stycke 4 – led d – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Klustret för klimat, energi och mobilitet Bekämpa klimatförändringen genom bättre kunskap om dess orsaker, utveckling, risker, konsekvenser och möjligheter och göra energi- och transportsektorerna mera klimat- och miljövänliga, effektivare och mer konkurrenskraftiga, samt intelligentare, säkrare och mer motståndskraftiga. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Klustret för klimat, energi och mobilitet Bekämpa klimatförändringen genom bättre kunskap om dess orsaker, utveckling, risker, konsekvenser och möjligheter och göra energi- och transportsektorerna mera klimat- och miljövänliga, effektivare och mer konkurrenskraftiga, samt intelligentare, säkrare och mer motståndskraftiga.

| (d) | Klustret för klimat, energi och mobilitet: Bekämpa klimatförändringen genom bättre kunskap om dess orsaker, utveckling, risker, konsekvenser och möjligheter och
  genom att
  göra energi- och transportsektorerna mera klimat- och miljövänliga, effektivare och mer konkurrenskraftiga, samt intelligentare, säkrare och mer motståndskraftiga.
  Främja användningen av förnybara energikällor samt beteendeförändringar
  . |
| --- | --- |

(d)

Klustret för klimat, energi och mobilitet: Bekämpa klimatförändringen genom bättre kunskap om dess orsaker, utveckling, risker, konsekvenser och möjligheter och
  genom att
  göra energi- och transportsektorerna mera klimat- och miljövänliga, effektivare och mer konkurrenskraftiga, samt intelligentare, säkrare och mer motståndskraftiga.
  Främja användningen av förnybara energikällor samt beteendeförändringar
  .

genom att

Främja användningen av förnybara energikällor samt beteendeförändringar

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 2 – stycke 4 – led d – stycke 1

Bilaga I – led 2 – stycke 4 – led d – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Insatsområden: Klimatforskning och -lösningar. Energiförsörjning. Energisystem och energinät. Byggnader
  och
  industrianläggningar i energiomställning. Samhällen och städer. Industriell konkurrenskraft på transportområdet. Rena transporter och mobilitet. Smart mobilitet. Energilagring. | Insatsområden: Klimatforskning och -lösningar. Energiförsörjning. Energisystem och energinät. Byggnader
  i energiomställning.
  Industrianläggningar i energiomställning.
  Kolregioner i övergång
  . Samhällen och städer. Industriell konkurrenskraft på transportområdet. Rena transporter och mobilitet. Smart mobilitet. Energilagring. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Insatsområden: Klimatforskning och -lösningar. Energiförsörjning. Energisystem och energinät. Byggnader
  och
  industrianläggningar i energiomställning. Samhällen och städer. Industriell konkurrenskraft på transportområdet. Rena transporter och mobilitet. Smart mobilitet. Energilagring.

och

Insatsområden: Klimatforskning och -lösningar. Energiförsörjning. Energisystem och energinät. Byggnader
  i energiomställning.
  Industrianläggningar i energiomställning.
  Kolregioner i övergång
  . Samhällen och städer. Industriell konkurrenskraft på transportområdet. Rena transporter och mobilitet. Smart mobilitet. Energilagring.

i energiomställning.

Kolregioner i övergång

Ändring 122

Ändring 122

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 2 – stycke 4 – led e – inledningen

Bilaga I – led 2 – stycke 4 – led e – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Klustret för livsmedel
  och
  naturresurser. Skydda, restaurera, säkra hållbar förvaltning och användning av naturresurser och biologiska resurser från land och
  vatten
  för att tillgodose behovet av tryggad livsmedels- och näringsförsörjning samt övergången till en koldioxidsnål, resurseffektiv, cirkulär ekonomi. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Klustret för livsmedel
  och
  naturresurser. Skydda, restaurera, säkra hållbar förvaltning och användning av naturresurser och biologiska resurser från land och
  vatten
  för att tillgodose behovet av tryggad livsmedels- och näringsförsörjning samt övergången till en koldioxidsnål, resurseffektiv, cirkulär ekonomi.

och

vatten

| (e) | Klustret för livsmedel, naturresurser
  och jordbruk:
  Skydda, restaurera, säkra hållbar förvaltning och användning av naturresurser och biologiska resurser från land
  , inlandsvatten
  och
  hav
  för att tillgodose behovet av tryggad livsmedels- och näringsförsörjning samt övergången till en koldioxidsnål, resurseffektiv, cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

(e)

Klustret för livsmedel, naturresurser
  och jordbruk:
  Skydda, restaurera, säkra hållbar förvaltning och användning av naturresurser och biologiska resurser från land
  , inlandsvatten
  och
  hav
  för att tillgodose behovet av tryggad livsmedels- och näringsförsörjning samt övergången till en koldioxidsnål, resurseffektiv, cirkulär ekonomi.

och jordbruk:

, inlandsvatten

hav

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 2 – stycke 4 – led e – stycke 1

Bilaga I – led 2 – stycke 4 – led e – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Insatsområden: Miljöobservation. Biodiversitet och naturkapital. Jordbruk, skogsbruk och landsbygdsområden. Hav
  och
  oceaner, Livsmedelssystem. Biobaserade innovationssystem. Cirkulära system. | Insatsområden: Miljöobservation. Biodiversitet och naturkapital. Jordbruk, skogsbruk och landsbygdsområden. Hav, oceaner,
  inlandsvatten och den blå ekonomin
  . Livsmedelssystem. Biobaserade innovationssystem. Cirkulära system. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Insatsområden: Miljöobservation. Biodiversitet och naturkapital. Jordbruk, skogsbruk och landsbygdsområden. Hav
  och
  oceaner, Livsmedelssystem. Biobaserade innovationssystem. Cirkulära system.

och

Insatsområden: Miljöobservation. Biodiversitet och naturkapital. Jordbruk, skogsbruk och landsbygdsområden. Hav, oceaner,
  inlandsvatten och den blå ekonomin
  . Livsmedelssystem. Biobaserade innovationssystem. Cirkulära system.

inlandsvatten och den blå ekonomin

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 1 – stycke 4 – led f – stycke 1

Bilaga I – led 1 – stycke 4 – led f – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Insatsområden: Hälsa.
  Motståndskraft
  och
  säkerhet
  . Digitala frågor och
  industri
  . Klimat, energi och mobilitet. Livsmedel och naturresurser. Stöd till den inre marknadens funktion och unionens ekonomiska styrning. Stöd till medlemsstaterna med genomförandet av lagstiftning och utveckling strategier för smart specialisering. Analytiska metoder och verktyg för beslutsprocessen. Kunskapshantering. Kunskaps- och tekniköverföring. Stöd till forskning om politiska plattformar. | Insatsområden: Hälsa.
  Inkluderande och kreativa samhällen. Säkra samhällen
  . Digitala frågor
  , industrin
  och
  rymden
  . Klimat, energi och mobilitet. Livsmedel och naturresurser. Stöd till den inre marknadens funktion och unionens ekonomiska styrning. Stöd till medlemsstaterna med genomförandet av lagstiftning och utveckling
  av
  strategier för smart specialisering. Analytiska metoder och verktyg för beslutsprocessen. Kunskapshantering. Kunskaps- och tekniköverföring. Stöd till forskning om politiska plattformar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Insatsområden: Hälsa.
  Motståndskraft
  och
  säkerhet
  . Digitala frågor och
  industri
  . Klimat, energi och mobilitet. Livsmedel och naturresurser. Stöd till den inre marknadens funktion och unionens ekonomiska styrning. Stöd till medlemsstaterna med genomförandet av lagstiftning och utveckling strategier för smart specialisering. Analytiska metoder och verktyg för beslutsprocessen. Kunskapshantering. Kunskaps- och tekniköverföring. Stöd till forskning om politiska plattformar.

Motståndskraft

säkerhet

industri

Insatsområden: Hälsa.
  Inkluderande och kreativa samhällen. Säkra samhällen
  . Digitala frågor
  , industrin
  och
  rymden
  . Klimat, energi och mobilitet. Livsmedel och naturresurser. Stöd till den inre marknadens funktion och unionens ekonomiska styrning. Stöd till medlemsstaterna med genomförandet av lagstiftning och utveckling
  av
  strategier för smart specialisering. Analytiska metoder och verktyg för beslutsprocessen. Kunskapshantering. Kunskaps- och tekniköverföring. Stöd till forskning om politiska plattformar.

Inkluderande och kreativa samhällen. Säkra samhällen

, industrin

rymden

av

Ändring 125

Ändring 125

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 3 – inledningen

Bilaga I – led 3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3) | Pelare III ”
  Öppen innovation
  ” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3)

Pelare III ”
  Öppen innovation
  ”

Öppen innovation

| 3) | Pelare III ”
  Innovativt Europa
  ” |
| --- | --- |

3)

Pelare III ”
  Innovativt Europa
  ”

Innovativt Europa

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 3 – stycke 1 – inledningen

Bilaga I – led 3 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Genom följande verksamhet kommer denna pelare, i linje med artikel 4, främja alla
  form
  av innovation, inbegripet banbrytande innovation, och främja innovativa lösningars spridning på marknaden. Den kommer också att bidra till programmets andra särskilda mål så som beskrivs i artikel 3. | Genom följande verksamhet kommer denna pelare, i linje med artikel 4, främja alla
  former
  av innovation, inbegripet banbrytande
  teknisk och social
  innovation, och främja innovativa lösningars spridning på marknaden
  , i synnerhet genom att nystartade företag och små och medelstora företag samarbetar med forskningsinstitutioner
  . Den kommer också att bidra till programmets andra särskilda mål så som beskrivs i artikel 3. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Genom följande verksamhet kommer denna pelare, i linje med artikel 4, främja alla
  form
  av innovation, inbegripet banbrytande innovation, och främja innovativa lösningars spridning på marknaden. Den kommer också att bidra till programmets andra särskilda mål så som beskrivs i artikel 3.

form

Genom följande verksamhet kommer denna pelare, i linje med artikel 4, främja alla
  former
  av innovation, inbegripet banbrytande
  teknisk och social
  innovation, och främja innovativa lösningars spridning på marknaden
  , i synnerhet genom att nystartade företag och små och medelstora företag samarbetar med forskningsinstitutioner
  . Den kommer också att bidra till programmets andra särskilda mål så som beskrivs i artikel 3.

former

teknisk och social

, i synnerhet genom att nystartade företag och små och medelstora företag samarbetar med forskningsinstitutioner

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 4 – stycke 1

Bilaga I – led 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Genom följande verksamhet kommer denna del, i linje med artikel 4, optimera programmets bidrag för att stärka effekterna av ett förstärkt europeiskt forskningsområde. Den kommer också att stödja programmets andra särskilda mål så som beskrivs i artikel 3. Samtidigt som hela programmet stöttas kommer denna del att stödja åtgärder som bidrar till ett mer kunskapsbaserat, innovativt och jämställt Europa som ligger i framkanten av den globala konkurrensen. Nationella styrkor och potential över hela Europa kommer att optimeras i ett välfungerande europeiskt forskningsområde där kunskap och högkvalificerad arbetskraft cirkulerar fritt, där välinformerade medborgare förstår och litar på resultaten av forskning och innovation som kommer hela samhället till del och där EU:s politik, i synnerhet forsknings- och innovationspolitiken, baseras på högkvalitativa vetenskapliga belägg. | Genom följande verksamhet kommer denna del, i linje med artikel 4, optimera programmets bidrag för att stärka effekterna av
  och attraktionskraften hos
  ett förstärkt europeiskt forskningsområde. Den kommer också att stödja programmets andra särskilda mål så som beskrivs i artikel 3. Samtidigt som hela programmet stöttas kommer denna del att stödja åtgärder som bidrar till
  att locka talanger till unionen och hantera kompetensflykt. Den bidrar också till
  ett mer kunskapsbaserat, innovativt och jämställt Europa som ligger i framkanten av den globala konkurrensen. Nationella styrkor och potential över hela Europa kommer att optimeras i ett välfungerande europeiskt forskningsområde där kunskap och högkvalificerad arbetskraft cirkulerar fritt
  på ett balanserat sätt
  , där välinformerade medborgare förstår och litar på resultaten av forskning och innovation som kommer hela samhället till del och där EU:s politik, i synnerhet forsknings- och innovationspolitiken, baseras på högkvalitativa vetenskapliga belägg. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Genom följande verksamhet kommer denna del, i linje med artikel 4, optimera programmets bidrag för att stärka effekterna av ett förstärkt europeiskt forskningsområde. Den kommer också att stödja programmets andra särskilda mål så som beskrivs i artikel 3. Samtidigt som hela programmet stöttas kommer denna del att stödja åtgärder som bidrar till ett mer kunskapsbaserat, innovativt och jämställt Europa som ligger i framkanten av den globala konkurrensen. Nationella styrkor och potential över hela Europa kommer att optimeras i ett välfungerande europeiskt forskningsområde där kunskap och högkvalificerad arbetskraft cirkulerar fritt, där välinformerade medborgare förstår och litar på resultaten av forskning och innovation som kommer hela samhället till del och där EU:s politik, i synnerhet forsknings- och innovationspolitiken, baseras på högkvalitativa vetenskapliga belägg.

Genom följande verksamhet kommer denna del, i linje med artikel 4, optimera programmets bidrag för att stärka effekterna av
  och attraktionskraften hos
  ett förstärkt europeiskt forskningsområde. Den kommer också att stödja programmets andra särskilda mål så som beskrivs i artikel 3. Samtidigt som hela programmet stöttas kommer denna del att stödja åtgärder som bidrar till
  att locka talanger till unionen och hantera kompetensflykt. Den bidrar också till
  ett mer kunskapsbaserat, innovativt och jämställt Europa som ligger i framkanten av den globala konkurrensen. Nationella styrkor och potential över hela Europa kommer att optimeras i ett välfungerande europeiskt forskningsområde där kunskap och högkvalificerad arbetskraft cirkulerar fritt
  på ett balanserat sätt
  , där välinformerade medborgare förstår och litar på resultaten av forskning och innovation som kommer hela samhället till del och där EU:s politik, i synnerhet forsknings- och innovationspolitiken, baseras på högkvalitativa vetenskapliga belägg.

och attraktionskraften hos

att locka talanger till unionen och hantera kompetensflykt. Den bidrar också till

på ett balanserat sätt

Ändring 128

Ändring 128

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 4 – stycke 2

Bilaga I – led 4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Insatsområden:
  Dela
  spetskompetens. Reformera och förstärka det europeiska forsknings- och innovationssystemet. | Insatsområden:
  Sprida
  spetskompetens
  och bredare deltagande genom initiativ som teaming, twinning och ERA-professurer, Cost, kompetenshöjande initiativ samt utvidgade stipendier
  . Reformera och förstärka det europeiska forsknings- och innovationssystemet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Insatsområden:
  Dela
  spetskompetens. Reformera och förstärka det europeiska forsknings- och innovationssystemet.

Dela

Insatsområden:
  Sprida
  spetskompetens
  och bredare deltagande genom initiativ som teaming, twinning och ERA-professurer, Cost, kompetenshöjande initiativ samt utvidgade stipendier
  . Reformera och förstärka det europeiska forsknings- och innovationssystemet.

Sprida

och bredare deltagande genom initiativ som teaming, twinning och ERA-professurer, Cost, kompetenshöjande initiativ samt utvidgade stipendier

Ändring 129

Ändring 129

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – stycke 2 – strecksats 1

Bilaga II – stycke 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Forsknings- och innovationsåtgärd: åtgärd framför allt består av insatser som syftar till att skapa ny kunskap och/eller att undersöka genomförbarheten för ny eller förbättrad teknik, produkt, process, tjänst eller lösning. Detta kan omfatta grundläggande och tillämpad forskning, teknologitutveckling och teknologintegration, testning och validering av småskaliga prototyper i laboratoriemiljö eller simulerad miljö. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Forsknings- och innovationsåtgärd: åtgärd framför allt består av insatser som syftar till att skapa ny kunskap och/eller att undersöka genomförbarheten för ny eller förbättrad teknik, produkt, process, tjänst eller lösning. Detta kan omfatta grundläggande och tillämpad forskning, teknologitutveckling och teknologintegration, testning och validering av småskaliga prototyper i laboratoriemiljö eller simulerad miljö.

| — | Forsknings- och innovationsåtgärd: åtgärd
  som
  framför allt består av insatser som syftar till att skapa ny kunskap och/eller att undersöka genomförbarheten för ny eller förbättrad teknik, produkt, process, tjänst eller lösning. Detta kan omfatta grundläggande och tillämpad forskning, teknologitutveckling och teknologintegration, testning och validering av småskaliga prototyper i laboratoriemiljö eller simulerad miljö.
  Logiken bakom snabbspåret till forskning och innovation kommer att tillämpas på ett antal utvalda samarbetsinriktade forsknings- och innovationsinsatser. |
| --- | --- |

—

Forsknings- och innovationsåtgärd: åtgärd
  som
  framför allt består av insatser som syftar till att skapa ny kunskap och/eller att undersöka genomförbarheten för ny eller förbättrad teknik, produkt, process, tjänst eller lösning. Detta kan omfatta grundläggande och tillämpad forskning, teknologitutveckling och teknologintegration, testning och validering av småskaliga prototyper i laboratoriemiljö eller simulerad miljö.
  Logiken bakom snabbspåret till forskning och innovation kommer att tillämpas på ett antal utvalda samarbetsinriktade forsknings- och innovationsinsatser.

som

Logiken bakom snabbspåret till forskning och innovation kommer att tillämpas på ett antal utvalda samarbetsinriktade forsknings- och innovationsinsatser.

Ändring 130

Ändring 130

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – stycke 2 – strecksats 6

Bilaga II – stycke 2 – strecksats 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Samfinansieringsåtgärd för program: åtgärd för att tillhandahålla samfinansiering till ett program för åtgärder som inrättats och/eller genomförs av enheter som förvaltar och/eller finansierar forsknings- och innovationsprogram, andra än EU:s finansieringsorgan. Sådan verksamhet får stödja nätverksbyggande och samordning, forskning, innovation, pilotprojekt, samt innovations- och marknadsföringsåtgärder, utbildnings- och mobilitetsåtgärder, kunskapshöjande åtgärder och kommunikation, spridning och utnyttjande, eller en kombination av dessa, som genomförs direkt av de enheter eller tredjeparter för vilka de skulle kunna utgöra ett relevant ekonomiskt stöd så som bidrag, priser, upphandling, liksom kombinerad finansiering från Horisont Europa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Samfinansieringsåtgärd för program: åtgärd för att tillhandahålla samfinansiering till ett program för åtgärder som inrättats och/eller genomförs av enheter som förvaltar och/eller finansierar forsknings- och innovationsprogram, andra än EU:s finansieringsorgan. Sådan verksamhet får stödja nätverksbyggande och samordning, forskning, innovation, pilotprojekt, samt innovations- och marknadsföringsåtgärder, utbildnings- och mobilitetsåtgärder, kunskapshöjande åtgärder och kommunikation, spridning och utnyttjande, eller en kombination av dessa, som genomförs direkt av de enheter eller tredjeparter för vilka de skulle kunna utgöra ett relevant ekonomiskt stöd så som bidrag, priser, upphandling, liksom kombinerad finansiering från Horisont Europa.

| — | Samfinansieringsåtgärd för program: åtgärd för att tillhandahålla samfinansiering till ett program för åtgärder som inrättats och/eller genomförs av enheter som förvaltar och/eller finansierar forsknings- och innovationsprogram, andra än EU:s finansieringsorgan. Sådan verksamhet får stödja
  sammanlänkning,
  nätverksbyggande och samordning, forskning, innovation, pilotprojekt, samt innovations- och marknadsföringsåtgärder, utbildnings- och mobilitetsåtgärder, kunskapshöjande åtgärder och kommunikation, spridning och utnyttjande, eller en kombination av dessa, som genomförs direkt av de enheter eller tredjeparter för vilka de skulle kunna utgöra ett relevant ekonomiskt stöd så som bidrag, priser, upphandling, liksom kombinerad finansiering från Horisont Europa. |
| --- | --- |

—

Samfinansieringsåtgärd för program: åtgärd för att tillhandahålla samfinansiering till ett program för åtgärder som inrättats och/eller genomförs av enheter som förvaltar och/eller finansierar forsknings- och innovationsprogram, andra än EU:s finansieringsorgan. Sådan verksamhet får stödja
  sammanlänkning,
  nätverksbyggande och samordning, forskning, innovation, pilotprojekt, samt innovations- och marknadsföringsåtgärder, utbildnings- och mobilitetsåtgärder, kunskapshöjande åtgärder och kommunikation, spridning och utnyttjande, eller en kombination av dessa, som genomförs direkt av de enheter eller tredjeparter för vilka de skulle kunna utgöra ett relevant ekonomiskt stöd så som bidrag, priser, upphandling, liksom kombinerad finansiering från Horisont Europa.

sammanlänkning,

Ändring 131

Ändring 131

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 1 – led 1 – led a – inledningen

Bilaga III – punkt 1 – led 1 – led a – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Belägg för att det europeiska partnerskapet på ett mer effektivt sätt kommer att uppnå programmets relaterade mål, i synnerhet vad gäller att skapa tydliga verkningar för
  EU
  och dess invånare, särskilt när det gäller att uppnå resultat med hänseende på de globala utmaningarna och forsknings- och innovationsmål, säkerställa EU:s konkurrenskraft och bidra till
  arr
  stärka det europeiska området för forskning och innovation och internationella åtaganden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Belägg för att det europeiska partnerskapet på ett mer effektivt sätt kommer att uppnå programmets relaterade mål, i synnerhet vad gäller att skapa tydliga verkningar för
  EU
  och dess invånare, särskilt när det gäller att uppnå resultat med hänseende på de globala utmaningarna och forsknings- och innovationsmål, säkerställa EU:s konkurrenskraft och bidra till
  arr
  stärka det europeiska området för forskning och innovation och internationella åtaganden.

EU

arr

| (a) | Belägg för att det europeiska partnerskapet på ett mer effektivt sätt kommer att uppnå programmets relaterade mål, i synnerhet vad gäller att skapa tydliga verkningar för
  hela unionen
  och dess invånare, särskilt när det gäller att uppnå resultat med hänseende på de globala utmaningarna och forsknings- och innovationsmål, säkerställa EU:s konkurrenskraft
  , hållbarhet
  och bidra till
  att
  stärka det europeiska området för forskning och innovation och internationella åtaganden. |
| --- | --- |

(a)

Belägg för att det europeiska partnerskapet på ett mer effektivt sätt kommer att uppnå programmets relaterade mål, i synnerhet vad gäller att skapa tydliga verkningar för
  hela unionen
  och dess invånare, särskilt när det gäller att uppnå resultat med hänseende på de globala utmaningarna och forsknings- och innovationsmål, säkerställa EU:s konkurrenskraft
  , hållbarhet
  och bidra till
  att
  stärka det europeiska området för forskning och innovation och internationella åtaganden.

hela unionen

, hållbarhet

att

Ändring 132

Ändring 132

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 1 – led b

Bilaga III – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Det europeiska partnerskapets samstämmighet och synergieffekter med EU:s forsknings- och innovationslandskap. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Det europeiska partnerskapets samstämmighet och synergieffekter med EU:s forsknings- och innovationslandskap.

| (b) | Det europeiska partnerskapets samstämmighet och synergieffekter med EU:s forsknings- och innovationslandskap
  , inklusive nationella och regionala strategier
  . |
| --- | --- |

(b)

Det europeiska partnerskapets samstämmighet och synergieffekter med EU:s forsknings- och innovationslandskap
  , inklusive nationella och regionala strategier
  .

, inklusive nationella och regionala strategier

Ändring 133

Ändring 133

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 1 – led c

Bilaga III – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Det
  europeiska
  partnerskapets genomsynlighet
  och öppenhet vad gäller fastställande av prioriteringar och mål samt involvering av parter och intressenter från olika sektorer, inbegripet internationella deltagare när så är relevant. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Det
  europeiska
  partnerskapets genomsynlighet
  och öppenhet vad gäller fastställande av prioriteringar och mål samt involvering av parter och intressenter från olika sektorer, inbegripet internationella deltagare när så är relevant.

Det

partnerskapets genomsynlighet

| (c) | De
  europeiska
  partnerskapens transparens
  och öppenhet vad gäller fastställande av prioriteringar och mål
  liksom deras styrning
  samt involvering av parter och intressenter från olika sektorer
  och bakgrunder
  inbegripet internationella deltagare när så är relevant. |
| --- | --- |

(c)

De
  europeiska
  partnerskapens transparens
  och öppenhet vad gäller fastställande av prioriteringar och mål
  liksom deras styrning
  samt involvering av parter och intressenter från olika sektorer
  och bakgrunder
  inbegripet internationella deltagare när så är relevant.

De

partnerskapens transparens

liksom deras styrning

och bakgrunder

Ändring 134

Ändring 134

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 1 – led d – strecksats 1

Bilaga III – punkt 1 – led d – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Fastställande av mätbara förväntade resultat, leverabler och effekter inom angivna tidsramar, inbegripet centrala ekonomiska värden för
  Europa
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Fastställande av mätbara förväntade resultat, leverabler och effekter inom angivna tidsramar, inbegripet centrala ekonomiska värden för
  Europa
  .

Europa

| — | Fastställande av mätbara förväntade resultat, leverabler och effekter inom angivna tidsramar, inbegripet centrala ekonomiska värden för
  EU
  . |
| --- | --- |

—

Fastställande av mätbara förväntade resultat, leverabler och effekter inom angivna tidsramar, inbegripet centrala ekonomiska värden för
  EU
  .

EU

Ändring 135

Ändring 135

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 1 – led 1 – led d – strecksats 2

Bilaga III – punkt 1 – led 1 – led d – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Demonstration av de förväntade kvalitativa och kvantitativa hävstångseffekterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Demonstration av de förväntade kvalitativa och kvantitativa hävstångseffekterna.

| — | Demonstration av de
  tydliga
  förväntade kvalitativa och kvantitativa hävstångseffekterna. |
| --- | --- |

—

Demonstration av de
  tydliga
  förväntade kvalitativa och kvantitativa hävstångseffekterna.

tydliga

Ändring 136

Ändring 136

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 1 – led d – strecksats 3

Bilaga III – punkt 1 – led d – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Strategier för att säkerställa flexibilitet i genomförandet och för att anpassa partnerskapet till ändrade politiska eller marknadsmässiga behov eller vetenskapliga framgångar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Strategier för att säkerställa flexibilitet i genomförandet och för att anpassa partnerskapet till ändrade politiska eller marknadsmässiga behov eller vetenskapliga framgångar.

| — | Strategier för att säkerställa flexibilitet i genomförandet och för att anpassa partnerskapet till ändrade politiska
  , samhälleliga och/
  eller marknadsmässiga behov eller vetenskapliga framgångar. |
| --- | --- |

—

Strategier för att säkerställa flexibilitet i genomförandet och för att anpassa partnerskapet till ändrade politiska
  , samhälleliga och/
  eller marknadsmässiga behov eller vetenskapliga framgångar.

, samhälleliga och/

Ändring 137

Ändring 137

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 1 – led 1 – led e – stycke 1

Bilaga III – punkt 1 – led 1 – led e – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| När det gäller de institutionaliserade europeiska partnerskapen måste de finansiella bidragen och/eller bidragen i natura från parter andra än EU minst uppgå till 50 % och får uppgå till 75 % av det europeiska partnerskapets samlade budgetåtaganden.
  För varje institutionaliserat europeiskt partnerskap kommer en del av bidragen från andra parter än EU att vara finansiella bidrag. | När det gäller de institutionaliserade europeiska partnerskapen måste de finansiella bidragen och/eller bidragen i natura från parter andra än EU minst uppgå till 50 %
  när det gäller partnerskap mellan unionen och privata partner,
  och får
  när det gäller partnerskap som även inbegriper medlemsstater
  uppgå till 75 % av det europeiska partnerskapets samlade budgetåtaganden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

När det gäller de institutionaliserade europeiska partnerskapen måste de finansiella bidragen och/eller bidragen i natura från parter andra än EU minst uppgå till 50 % och får uppgå till 75 % av det europeiska partnerskapets samlade budgetåtaganden.
  För varje institutionaliserat europeiskt partnerskap kommer en del av bidragen från andra parter än EU att vara finansiella bidrag.

För varje institutionaliserat europeiskt partnerskap kommer en del av bidragen från andra parter än EU att vara finansiella bidrag.

När det gäller de institutionaliserade europeiska partnerskapen måste de finansiella bidragen och/eller bidragen i natura från parter andra än EU minst uppgå till 50 %
  när det gäller partnerskap mellan unionen och privata partner,
  och får
  när det gäller partnerskap som även inbegriper medlemsstater
  uppgå till 75 % av det europeiska partnerskapets samlade budgetåtaganden.

när det gäller partnerskap mellan unionen och privata partner,

när det gäller partnerskap som även inbegriper medlemsstater

Ändring 138

Ändring 138

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 1 – led ea (nytt)

Bilaga III – punkt 1 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | I överenskommelse med regionala myndigheter ska Eruf godkännas som ett delvis nationellt bidrag till samfinansiering av programåtgärder som involverar medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ea)

(ea)

I överenskommelse med regionala myndigheter ska Eruf godkännas som ett delvis nationellt bidrag till samfinansiering av programåtgärder som involverar medlemsstater.

I överenskommelse med regionala myndigheter ska Eruf godkännas som ett delvis nationellt bidrag till samfinansiering av programåtgärder som involverar medlemsstater.

Ändring 139

Ändring 139

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 1 – led 2 – led c

Bilaga III – punkt 1 – led 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Samordning och gemensamma åtgärder med andra relevanta initiativ för forskning och innovation
  som säkerställer
  effektiva synergier. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Samordning och gemensamma åtgärder med andra relevanta initiativ för forskning och innovation
  som säkerställer
  effektiva synergier.

som säkerställer

| (c) | Samordning och gemensamma åtgärder med andra relevanta initiativ för forskning och innovation
  för att säkra en optimal sammanlänkningsnivå och säkerställa
  effektiva synergier. |
| --- | --- |

(c)

Samordning och gemensamma åtgärder med andra relevanta initiativ för forskning och innovation
  för att säkra en optimal sammanlänkningsnivå och säkerställa
  effektiva synergier.

för att säkra en optimal sammanlänkningsnivå och säkerställa

Ändring 140

Ändring 140

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 2 – led d

Bilaga III – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Rättsligt bindande
  åtaganden
  , i synnerhet för finansiella bidrag, från alla parter under initiativets hela livslängd. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Rättsligt bindande
  åtaganden
  , i synnerhet för finansiella bidrag, från alla parter under initiativets hela livslängd.

åtaganden

| (d) | Rättsligt bindande
  åtaganden
  , i synnerhet för
  naturabidrag och/eller
  finansiella bidrag, från alla parter under initiativets hela livslängd. |
| --- | --- |

(d)

Rättsligt bindande
  åtaganden
  , i synnerhet för
  naturabidrag och/eller
  finansiella bidrag, från alla parter under initiativets hela livslängd.

åtaganden

naturabidrag och/eller

Ändring 141

Ändring 141

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 3 – led a

Bilaga III – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Ett övervakningssystem i enlighet med de krav som fastställs i artikel 45 för att följa framstegen mot
  särskilda
  politiska mål, leverabler och centrala resultatindikatorer och som gör det möjligt med en utvärdering över tid av resultat, effekter och eventuella behov av korrigerande åtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Ett övervakningssystem i enlighet med de krav som fastställs i artikel 45 för att följa framstegen mot
  särskilda
  politiska mål, leverabler och centrala resultatindikatorer och som gör det möjligt med en utvärdering över tid av resultat, effekter och eventuella behov av korrigerande åtgärder.

särskilda

| (a) | Ett övervakningssystem i enlighet med de krav som fastställs i artikel 45 för att följa framstegen mot
  programspecifika
  politiska mål, leverabler och centrala resultatindikatorer och som gör det möjligt med en utvärdering över tid av resultat, effekter och eventuella behov av korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

(a)

Ett övervakningssystem i enlighet med de krav som fastställs i artikel 45 för att följa framstegen mot
  programspecifika
  politiska mål, leverabler och centrala resultatindikatorer och som gör det möjligt med en utvärdering över tid av resultat, effekter och eventuella behov av korrigerande åtgärder.

programspecifika

Ändring 142

Ändring 142

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 1 – led 4 – led b

Bilaga III – punkt 1 – led 4 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Lämpliga åtgärder för att säkerställa att utfasningen sker i enlighet med
  överenskomna
  villkor
  och tidsfrister
  , utan att det påverkar eventuell fortsatt transnationell finansiering av nationella program eller andra unionsprogram. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Lämpliga åtgärder för att säkerställa att utfasningen sker i enlighet med
  överenskomna
  villkor
  och tidsfrister
  , utan att det påverkar eventuell fortsatt transnationell finansiering av nationella program eller andra unionsprogram.

överenskomna

och tidsfrister

| (b) | I avsaknad av förnyelse,
  lämpliga åtgärder för att säkerställa att utfasningen sker i enlighet med
  den tidsfrist och de
  villkor
  som överenskommits med de rättsligt förbundna parterna
  , utan att det påverkar eventuell fortsatt transnationell finansiering av nationella program eller andra unionsprogram
  och utan att det påverkar privata investeringar och pågående projekt
  . |
| --- | --- |

(b)

I avsaknad av förnyelse,
  lämpliga åtgärder för att säkerställa att utfasningen sker i enlighet med
  den tidsfrist och de
  villkor
  som överenskommits med de rättsligt förbundna parterna
  , utan att det påverkar eventuell fortsatt transnationell finansiering av nationella program eller andra unionsprogram
  och utan att det påverkar privata investeringar och pågående projekt
  .

I avsaknad av förnyelse,

den tidsfrist och de

som överenskommits med de rättsligt förbundna parterna

och utan att det påverkar privata investeringar och pågående projekt

Ändring 143

Ändring 143

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – punkt 1 – led b

Bilaga IV – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Den gemensamma jordbrukspolitiken tillämpar på bästa sätt forsknings- och innovationsresultat och främjar användningen, genomförandet och spridningen av innovativa lösningar, inbegripet de som kommer från projekt som finansierats av ramprogrammet för forskning och innovation
  och
  från det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Den gemensamma jordbrukspolitiken tillämpar på bästa sätt forsknings- och innovationsresultat och främjar användningen, genomförandet och spridningen av innovativa lösningar, inbegripet de som kommer från projekt som finansierats av ramprogrammet för forskning och innovation
  och
  från det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket.

och

| b) | Den gemensamma jordbrukspolitiken tillämpar på bästa sätt forsknings- och innovationsresultat och främjar användningen, genomförandet och spridningen av innovativa lösningar, inbegripet de som kommer från projekt som finansierats av ramprogrammet för forskning och innovation, från det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket
  och från relevanta kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper) inom EIT
  . |
| --- | --- |

b)

Den gemensamma jordbrukspolitiken tillämpar på bästa sätt forsknings- och innovationsresultat och främjar användningen, genomförandet och spridningen av innovativa lösningar, inbegripet de som kommer från projekt som finansierats av ramprogrammet för forskning och innovation, från det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket
  och från relevanta kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper) inom EIT
  .

och från relevanta kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper) inom EIT

Ändring 144

Ändring 144

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – punkt 2 – led b

Bilaga IV – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Fonden stöder införandet av ny teknik och innovativa produkter, processer och tjänster, särskilt sådana som uppkommit ur programmet inom havspolitiken områden. Fonden främjar även fältinsamling av data och databehandling och sprider åtgärder som genomförs inom programmet, vilket i sin tur bidrar till genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken, EU:s havspolitik
  och
  internationell världshavsförvaltning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Fonden stöder införandet av ny teknik och innovativa produkter, processer och tjänster, särskilt sådana som uppkommit ur programmet inom havspolitiken områden. Fonden främjar även fältinsamling av data och databehandling och sprider åtgärder som genomförs inom programmet, vilket i sin tur bidrar till genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken, EU:s havspolitik
  och
  internationell världshavsförvaltning.

och

| b) | Fonden stöder införandet av ny teknik och innovativa produkter, processer och tjänster, särskilt sådana som uppkommit ur programmet inom havspolitiken områden. Fonden främjar även fältinsamling av data och databehandling och sprider åtgärder som genomförs inom programmet, vilket i sin tur bidrar till genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken, EU:s havspolitik, internationell världshavsförvaltning
  och internationella åtaganden. |
| --- | --- |

b)

Fonden stöder införandet av ny teknik och innovativa produkter, processer och tjänster, särskilt sådana som uppkommit ur programmet inom havspolitiken områden. Fonden främjar även fältinsamling av data och databehandling och sprider åtgärder som genomförs inom programmet, vilket i sin tur bidrar till genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken, EU:s havspolitik, internationell världshavsförvaltning
  och internationella åtaganden.

och internationella åtaganden.

Ändring 145

Ändring 145

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – punkt 3 – led a

Bilaga IV – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Arrangemang för kombinerad finansiering från Eruf och
  programmet
  används för att stödja verksamheter som länkar samman smarta strategier för specialisering och internationell spetskompetens inom forskning och innovation, t.ex. gemensamma transregionala/transnationella program och europaövergripande forskningsinfrastruktur, i syfte att förstärka det europeiska forskningsområdet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Arrangemang för kombinerad finansiering från Eruf och
  programmet
  används för att stödja verksamheter som länkar samman smarta strategier för specialisering och internationell spetskompetens inom forskning och innovation, t.ex. gemensamma transregionala/transnationella program och europaövergripande forskningsinfrastruktur, i syfte att förstärka det europeiska forskningsområdet.

programmet

| a) | Arrangemang för kombinerad finansiering från Eruf och
  Horisont Europa
  används för att stödja verksamheter som länkar samman
  regionala operativa program,
  smarta strategier för specialisering och internationell spetskompetens inom forskning och innovation, t.ex. gemensamma transregionala/transnationella program och europaövergripande forskningsinfrastruktur, i syfte att förstärka det europeiska forskningsområdet. |
| --- | --- |

a)

Arrangemang för kombinerad finansiering från Eruf och
  Horisont Europa
  används för att stödja verksamheter som länkar samman
  regionala operativa program,
  smarta strategier för specialisering och internationell spetskompetens inom forskning och innovation, t.ex. gemensamma transregionala/transnationella program och europaövergripande forskningsinfrastruktur, i syfte att förstärka det europeiska forskningsområdet.

Horisont Europa

regionala operativa program,

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – punkt 3 – led aa (nytt)

Bilaga IV – punkt 3 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aa) | Eruf-medel kan på frivillig basis överföras för att stödja verksamhet inom ramen för programmet, i synnerhet spetskompetensstämpeln. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

aa)

aa)

Eruf-medel kan på frivillig basis överföras för att stödja verksamhet inom ramen för programmet, i synnerhet spetskompetensstämpeln.

Eruf-medel kan på frivillig basis överföras för att stödja verksamhet inom ramen för programmet, i synnerhet spetskompetensstämpeln.

Ändring 147

Ändring 147

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – led 3 – led ba (nytt)

Bilaga IV – led 3 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | Befintliga regionala ekosystem, nätverken inom plattformar och regionala strategier förbättras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

ba)

Befintliga regionala ekosystem, nätverken inom plattformar och regionala strategier förbättras.

Befintliga regionala ekosystem, nätverken inom plattformar och regionala strategier förbättras.

Ändring 148

Ändring 148

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – punkt 4 – led b

Bilaga IV – punkt 4 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Arrangemang
  för kompletterande finansiering från ESF+ kan
  tillämpas
  för att stödja
  verksamhet
  som främjar utveckling av mänskligt kapital inom forskning och innovation i syfte att förstärka det europeiska forskningsområdet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Arrangemang
  för kompletterande finansiering från ESF+ kan
  tillämpas
  för att stödja
  verksamhet
  som främjar utveckling av mänskligt kapital inom forskning och innovation i syfte att förstärka det europeiska forskningsområdet.

Arrangemang

tillämpas

verksamhet

| b) | Arrangemang
  för kompletterande finansiering från ESF+ kan
  användas på frivillig basis
  för att stödja
  programverksamhet
  som främjar utveckling av mänskligt kapital inom forskning och innovation i syfte att förstärka det europeiska forskningsområdet. |
| --- | --- |

b)

Arrangemang
  för kompletterande finansiering från ESF+ kan
  användas på frivillig basis
  för att stödja
  programverksamhet
  som främjar utveckling av mänskligt kapital inom forskning och innovation i syfte att förstärka det europeiska forskningsområdet.

Arrangemang

användas på frivillig basis

programverksamhet

Ändring 149

Ändring 149

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – punkt 6 – led b

Bilaga IV – punkt 6 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Forsknings- och innovationsbehov inom den digitala sektorn i EU identifieras och fastställs i den strategiska planeringsprocessen för forskning och innovation inom programmet. Hit hör forskning och innovation för högpresterande datorsystem, artificiell intelligens, it-säkerhet, kombinationer av digital teknik och annan möjliggörande teknik, samt icke-tekniska innovationer, stöd till expansion för företag som introducerar banbrytande innovationer (som ofta kombinerar digital och fysisk teknik), integration av digital teknik över hela pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”, samt stöd till digital forskningsinfrastruktur. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Forsknings- och innovationsbehov inom den digitala sektorn i EU identifieras och fastställs i den strategiska planeringsprocessen för forskning och innovation inom programmet. Hit hör forskning och innovation för högpresterande datorsystem, artificiell intelligens, it-säkerhet, kombinationer av digital teknik och annan möjliggörande teknik, samt icke-tekniska innovationer, stöd till expansion för företag som introducerar banbrytande innovationer (som ofta kombinerar digital och fysisk teknik), integration av digital teknik över hela pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”, samt stöd till digital forskningsinfrastruktur.

| b) | Forsknings- och innovationsbehov inom den digitala sektorn i EU identifieras och fastställs i den strategiska planeringsprocessen för forskning och innovation inom programmet. Hit hör forskning och innovation för högpresterande datorsystem, artificiell intelligens, it-säkerhet,
  teknik för distribuerade liggare, kvantteknik,
  kombinationer av digital teknik och annan möjliggörande teknik, samt icke-tekniska innovationer, stöd till expansion för företag som introducerar banbrytande innovationer (som ofta kombinerar digital och fysisk teknik), integration av digital teknik över hela pelaren ”globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft”, samt stöd till digital forskningsinfrastruktur. |
| --- | --- |

b)

Forsknings- och innovationsbehov inom den digitala sektorn i EU identifieras och fastställs i den strategiska planeringsprocessen för forskning och innovation inom programmet. Hit hör forskning och innovation för högpresterande datorsystem, artificiell intelligens, it-säkerhet,
  teknik för distribuerade liggare, kvantteknik,
  kombinationer av digital teknik och annan möjliggörande teknik, samt icke-tekniska innovationer, stöd till expansion för företag som introducerar banbrytande innovationer (som ofta kombinerar digital och fysisk teknik), integration av digital teknik över hela pelaren ”globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft”, samt stöd till digital forskningsinfrastruktur.

teknik för distribuerade liggare, kvantteknik,

europeisk

Ändring 150

Ändring 150

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – punkt 6 – led c

Bilaga IV – punkt 6 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Programmet för ett digitalt Europa är inriktat på storskalig digital kapacitets- och infrastrukturutveckling inom högpresterande datorsystem, artificiell intelligens, it-säkerhet och avancerade digitala färdigheter ämnade att främja ett brett införande och utnyttjande, inom ett EU-nät, av kritiska befintliga eller testade innovativa digitala lösningar på områden av allmänt intresse över hela Europa (hälso- och sjukvård, offentlig förvaltning, rättsväsendet och utbildning), eller motverkande av marknadsmisslyckanden (digitalisering av företag, inte minst småföretag). Programmet för ett digitalt Europa genomförs främst tillsammansmed medlemsstaterna, genom samordnade och strategiska investeringar, bland annat genom offentlig upphandling, i digital kapacitet som kan delas över hela Europa, och i EU-övergripande insatser som främjar driftskompatibilitet och standardisering som en del av utvecklingen av den digitala inre marknaden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Programmet för ett digitalt Europa är inriktat på storskalig digital kapacitets- och infrastrukturutveckling inom högpresterande datorsystem, artificiell intelligens, it-säkerhet och avancerade digitala färdigheter ämnade att främja ett brett införande och utnyttjande, inom ett EU-nät, av kritiska befintliga eller testade innovativa digitala lösningar på områden av allmänt intresse över hela Europa (hälso- och sjukvård, offentlig förvaltning, rättsväsendet och utbildning), eller motverkande av marknadsmisslyckanden (digitalisering av företag, inte minst småföretag). Programmet för ett digitalt Europa genomförs främst tillsammansmed medlemsstaterna, genom samordnade och strategiska investeringar, bland annat genom offentlig upphandling, i digital kapacitet som kan delas över hela Europa, och i EU-övergripande insatser som främjar driftskompatibilitet och standardisering som en del av utvecklingen av den digitala inre marknaden.

| c) | Programmet för ett digitalt Europa är inriktat på storskalig digital kapacitets- och infrastrukturutveckling inom högpresterande datorsystem, artificiell intelligens, it-säkerhet
  , teknik för distribuerade liggare, kvantteknik
  och avancerade digitala färdigheter ämnade att främja ett brett införande och utnyttjande, inom ett EU-nät, av kritiska befintliga eller testade innovativa digitala lösningar på områden av allmänt intresse över hela Europa (hälso- och sjukvård, offentlig förvaltning, rättsväsendet och utbildning), eller motverkande av marknadsmisslyckanden (digitalisering av företag, inte minst småföretag). Programmet för ett digitalt Europa genomförs främst tillsammansmed medlemsstaterna, genom samordnade och strategiska investeringar, bland annat genom offentlig upphandling, i digital kapacitet som kan delas över hela Europa, och i EU-övergripande insatser som främjar driftskompatibilitet och standardisering som en del av utvecklingen av den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

c)

Programmet för ett digitalt Europa är inriktat på storskalig digital kapacitets- och infrastrukturutveckling inom högpresterande datorsystem, artificiell intelligens, it-säkerhet
  , teknik för distribuerade liggare, kvantteknik
  och avancerade digitala färdigheter ämnade att främja ett brett införande och utnyttjande, inom ett EU-nät, av kritiska befintliga eller testade innovativa digitala lösningar på områden av allmänt intresse över hela Europa (hälso- och sjukvård, offentlig förvaltning, rättsväsendet och utbildning), eller motverkande av marknadsmisslyckanden (digitalisering av företag, inte minst småföretag). Programmet för ett digitalt Europa genomförs främst tillsammansmed medlemsstaterna, genom samordnade och strategiska investeringar, bland annat genom offentlig upphandling, i digital kapacitet som kan delas över hela Europa, och i EU-övergripande insatser som främjar driftskompatibilitet och standardisering som en del av utvecklingen av den digitala inre marknaden.

, teknik för distribuerade liggare, kvantteknik

Ändring 151

Ändring 151

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – led 6 – led f

Bilaga IV – led 6 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | Programmets initiativ för utveckling av läroplaner för färdigheter och kompetenser, inbegripet sådana som tillämpas vid Europeiska institutet för innovation och tekniks centrum för samlokalisering
  , KIC-Digital
  , kompletteras av kapacitetsuppbyggnad i avancerade digitala färdigheter stödd av programmet för ett digitalt Europa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

f)

Programmets initiativ för utveckling av läroplaner för färdigheter och kompetenser, inbegripet sådana som tillämpas vid Europeiska institutet för innovation och tekniks centrum för samlokalisering
  , KIC-Digital
  , kompletteras av kapacitetsuppbyggnad i avancerade digitala färdigheter stödd av programmet för ett digitalt Europa.

, KIC-Digital

| f) | Programmets initiativ för utveckling av läroplaner för färdigheter och kompetenser, inbegripet sådana som tillämpas vid Europeiska institutet för innovation och tekniks
  samt kunskaps- och innovationsgruppers
  centrum för samlokalisering, kompletteras av kapacitetsuppbyggnad i avancerade digitala färdigheter stödd av programmet för ett digitalt Europa. |
| --- | --- |

f)

Programmets initiativ för utveckling av läroplaner för färdigheter och kompetenser, inbegripet sådana som tillämpas vid Europeiska institutet för innovation och tekniks
  samt kunskaps- och innovationsgruppers
  centrum för samlokalisering, kompletteras av kapacitetsuppbyggnad i avancerade digitala färdigheter stödd av programmet för ett digitalt Europa.

samt kunskaps- och innovationsgruppers

Ändring 152

Ändring 152

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – punkt 7 – led a

Bilaga IV – punkt 7 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Programmet för den inre marknaden tar upp de marknadsmisslyckanden som berör alla små och medelstora företag, och kommer att främja entreprenörskap och skapande av företag samt företagens tillväxt. Det råder full komplementaritet mellan programmet för den inre marknaden och det framtida Europeiska innovationsrådets åtgärder
  i
  för innovativa företag, samt i fråga om stödtjänster för små och medelstora företag, särskilt i de fall där marknaden inte ger hållbar finansiering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Programmet för den inre marknaden tar upp de marknadsmisslyckanden som berör alla små och medelstora företag, och kommer att främja entreprenörskap och skapande av företag samt företagens tillväxt. Det råder full komplementaritet mellan programmet för den inre marknaden och det framtida Europeiska innovationsrådets åtgärder
  i
  för innovativa företag, samt i fråga om stödtjänster för små och medelstora företag, särskilt i de fall där marknaden inte ger hållbar finansiering.

i

| a) | Programmet för den inre marknaden tar upp de marknadsmisslyckanden som berör alla små och medelstora företag, och kommer att främja entreprenörskap och skapande av företag samt företagens tillväxt. Det råder full komplementaritet mellan programmet för den inre marknaden och
  både EIT:s och
  det framtida Europeiska innovationsrådets åtgärder för innovativa företag, samt i fråga om stödtjänster för små och medelstora företag, särskilt i de fall där marknaden inte ger hållbar finansiering. |
| --- | --- |

a)

Programmet för den inre marknaden tar upp de marknadsmisslyckanden som berör alla små och medelstora företag, och kommer att främja entreprenörskap och skapande av företag samt företagens tillväxt. Det råder full komplementaritet mellan programmet för den inre marknaden och
  både EIT:s och
  det framtida Europeiska innovationsrådets åtgärder för innovativa företag, samt i fråga om stödtjänster för små och medelstora företag, särskilt i de fall där marknaden inte ger hållbar finansiering.

både EIT:s och

Ändring 153

Ändring 153

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – punkt 7 – led b

Bilaga IV – punkt 7 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Nätverket ”Enterprise Europe Network” kan ge stödtjänster inom ramen för det europeiska innovationsrådet, på samma sätt som andra stödstrukturer för småföretag (som de nationella kontaktpunkterna
  eller innovationsorgan
  ). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Nätverket ”Enterprise Europe Network” kan ge stödtjänster inom ramen för det europeiska innovationsrådet, på samma sätt som andra stödstrukturer för småföretag (som de nationella kontaktpunkterna
  eller innovationsorgan
  ).

eller innovationsorgan

| b) | Nätverket ”Enterprise Europe Network” kan ge stödtjänster inom ramen för
  programmet Horisont Europa, inklusive
  det europeiska innovationsrådet, på samma sätt som andra stödstrukturer för småföretag (som de nationella kontaktpunkterna
  , innovationsorganen, de digitala innovationsknutpunkterna, kompetenscentrumen, de certifierade företagsinkubatorerna
  ). |
| --- | --- |

b)

Nätverket ”Enterprise Europe Network” kan ge stödtjänster inom ramen för
  programmet Horisont Europa, inklusive
  det europeiska innovationsrådet, på samma sätt som andra stödstrukturer för småföretag (som de nationella kontaktpunkterna
  , innovationsorganen, de digitala innovationsknutpunkterna, kompetenscentrumen, de certifierade företagsinkubatorerna
  ).

programmet Horisont Europa, inklusive

, innovationsorganen, de digitala innovationsknutpunkterna, kompetenscentrumen, de certifierade företagsinkubatorerna

Ändring 154

Ändring 154

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – punkt 8 – stycke 1

Bilaga IV – punkt 8 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Forskning och innovation för att hantera miljö-, klimat- och energiutmaningar inom EU identifieras och fastställs i den strategiska planeringsprocessen för forskning och innovation inom programmet. Life kommer att fortsätta att fungera som en katalysator för genomförandet av EU:s politik och lagstiftning för miljö, klimat och energi, inbegripet genom att ta upp och tillämpa forsknings- och innovationsresultat från programmet och bidra till att utnyttja dem nationellt och på (mellan)regional nivå där detta kan vara till hjälp i frågor som rör miljö, klimat eller övergången till ren energi. Framför allt kommer Life att fortsätta att uppmuntra synergier med programmet genom tilldelning av en bonus under utvärderingen för förslag som omfattar utnyttjandet av resultaten från programmet. Lifes standardåtgärdsprojekt kommer att stödja utveckling, testning och demonstration av lämpliga tekniker eller metoder för genomförande av EU:s miljö- och klimatpolitik, som senare kan användas i stor skala, med finansiering från andra källor, bland annat från programmet. Det europeiska innovationsrådet
  inom programmet
  kan ge stöd för att skala upp och kommersialisera nya banbrytande idéer som eventuellt framkommer vid genomförandet av Life-projekt. | Forskning och innovation för att hantera miljö-, klimat- och energiutmaningar inom EU identifieras och fastställs i den strategiska planeringsprocessen för forskning och innovation inom programmet. Life kommer att fortsätta att fungera som en katalysator för genomförandet av EU:s politik och lagstiftning för miljö, klimat och energi, inbegripet genom att ta upp och tillämpa forsknings- och innovationsresultat från programmet och bidra till att utnyttja dem nationellt och på (mellan)regional nivå där detta kan vara till hjälp i frågor som rör miljö, klimat eller övergången till ren energi. Framför allt kommer Life att fortsätta att uppmuntra synergier med programmet genom tilldelning av en bonus under utvärderingen för förslag som omfattar utnyttjandet av resultaten från programmet. Lifes standardåtgärdsprojekt kommer att stödja utveckling, testning och demonstration av lämpliga tekniker eller metoder för genomförande av EU:s miljö- och klimatpolitik, som senare kan användas i stor skala, med finansiering från andra källor, bland annat från programmet.
  EIT inom programmet såväl som
  det
  framtida
  europeiska innovationsrådet kan ge stöd för att skala upp och kommersialisera nya banbrytande idéer som eventuellt framkommer vid genomförandet av Life-projekt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Forskning och innovation för att hantera miljö-, klimat- och energiutmaningar inom EU identifieras och fastställs i den strategiska planeringsprocessen för forskning och innovation inom programmet. Life kommer att fortsätta att fungera som en katalysator för genomförandet av EU:s politik och lagstiftning för miljö, klimat och energi, inbegripet genom att ta upp och tillämpa forsknings- och innovationsresultat från programmet och bidra till att utnyttja dem nationellt och på (mellan)regional nivå där detta kan vara till hjälp i frågor som rör miljö, klimat eller övergången till ren energi. Framför allt kommer Life att fortsätta att uppmuntra synergier med programmet genom tilldelning av en bonus under utvärderingen för förslag som omfattar utnyttjandet av resultaten från programmet. Lifes standardåtgärdsprojekt kommer att stödja utveckling, testning och demonstration av lämpliga tekniker eller metoder för genomförande av EU:s miljö- och klimatpolitik, som senare kan användas i stor skala, med finansiering från andra källor, bland annat från programmet. Det europeiska innovationsrådet
  inom programmet
  kan ge stöd för att skala upp och kommersialisera nya banbrytande idéer som eventuellt framkommer vid genomförandet av Life-projekt.

inom programmet

Forskning och innovation för att hantera miljö-, klimat- och energiutmaningar inom EU identifieras och fastställs i den strategiska planeringsprocessen för forskning och innovation inom programmet. Life kommer att fortsätta att fungera som en katalysator för genomförandet av EU:s politik och lagstiftning för miljö, klimat och energi, inbegripet genom att ta upp och tillämpa forsknings- och innovationsresultat från programmet och bidra till att utnyttja dem nationellt och på (mellan)regional nivå där detta kan vara till hjälp i frågor som rör miljö, klimat eller övergången till ren energi. Framför allt kommer Life att fortsätta att uppmuntra synergier med programmet genom tilldelning av en bonus under utvärderingen för förslag som omfattar utnyttjandet av resultaten från programmet. Lifes standardåtgärdsprojekt kommer att stödja utveckling, testning och demonstration av lämpliga tekniker eller metoder för genomförande av EU:s miljö- och klimatpolitik, som senare kan användas i stor skala, med finansiering från andra källor, bland annat från programmet.
  EIT inom programmet såväl som
  det
  framtida
  europeiska innovationsrådet kan ge stöd för att skala upp och kommersialisera nya banbrytande idéer som eventuellt framkommer vid genomförandet av Life-projekt.

EIT inom programmet såväl som

framtida

Ändring 155

Ändring 155

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – punkt 9 – led a

Bilaga IV – punkt 9 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Att kombinerade medel från programmet och Easmusprogrammet används för att stödja verksamhet som stärker och moderniserar europeiska högskolor. Programmet kommer att komplettera Erasmusprogrammets stöd för initiativet med Europauniversitet, framför allt forskningsaspekterna inom utvecklingen av nya gemensamma och integrerade långsiktiga och hållbara strategier för utbildning, forskning och innovation som bygger på tvärvetenskapliga och sektorsövergripande strategier för att göra kunskapstriangeln till verklighet, och därmed driva på den ekonomiska tillväxten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Att kombinerade medel från programmet och Easmusprogrammet används för att stödja verksamhet som stärker och moderniserar europeiska högskolor. Programmet kommer att komplettera Erasmusprogrammets stöd för initiativet med Europauniversitet, framför allt forskningsaspekterna inom utvecklingen av nya gemensamma och integrerade långsiktiga och hållbara strategier för utbildning, forskning och innovation som bygger på tvärvetenskapliga och sektorsövergripande strategier för att göra kunskapstriangeln till verklighet, och därmed driva på den ekonomiska tillväxten.

| a) | Att kombinerade medel från programmet och Easmusprogrammet används för att stödja verksamhet som stärker och moderniserar europeiska högskolor. Programmet kommer att komplettera Erasmusprogrammets stöd för initiativet med Europauniversitet, framför allt forskningsaspekterna inom utvecklingen av nya gemensamma och integrerade långsiktiga och hållbara strategier för utbildning, forskning och innovation som bygger på tvärvetenskapliga och sektorsövergripande strategier för att göra kunskapstriangeln till verklighet, och därmed driva på den ekonomiska tillväxten.
  EIT:s utbildningsverksamhet kan både fungera som inspiration för och vara kopplade till initiativet med Europauniversitet. |
| --- | --- |

a)

Att kombinerade medel från programmet och Easmusprogrammet används för att stödja verksamhet som stärker och moderniserar europeiska högskolor. Programmet kommer att komplettera Erasmusprogrammets stöd för initiativet med Europauniversitet, framför allt forskningsaspekterna inom utvecklingen av nya gemensamma och integrerade långsiktiga och hållbara strategier för utbildning, forskning och innovation som bygger på tvärvetenskapliga och sektorsövergripande strategier för att göra kunskapstriangeln till verklighet, och därmed driva på den ekonomiska tillväxten.
  EIT:s utbildningsverksamhet kan både fungera som inspiration för och vara kopplade till initiativet med Europauniversitet.

EIT:s utbildningsverksamhet kan både fungera som inspiration för och vara kopplade till initiativet med Europauniversitet.

Ändring 156

Ändring 156

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – punkt 13 – led b

Bilaga IV – punkt 13 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Finansieringsinstrument för forskning och innovation samt små och medelstora företag är samlade i fonden InvestEU, bland annat genom ett särskilt tematiskt fönster för forskning och innovation, och genom produkter som tillhandahålls i delen för små och medelstora företag med inriktning på innovativa företag. På så sätt bidrar fonden också till att nå programmets mål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Finansieringsinstrument för forskning och innovation samt små och medelstora företag är samlade i fonden InvestEU, bland annat genom ett särskilt tematiskt fönster för forskning och innovation, och genom produkter som tillhandahålls i delen för små och medelstora företag med inriktning på innovativa företag. På så sätt bidrar fonden också till att nå programmets mål.

| b) | Finansieringsinstrument för forskning och innovation samt små och medelstora företag är samlade i fonden InvestEU, bland annat genom ett särskilt tematiskt fönster för forskning och innovation, och genom produkter som tillhandahålls i delen för små och medelstora företag med inriktning på innovativa företag. På så sätt bidrar fonden också till att nå programmets mål.
  Starka och kompletterande band kommer att upprättas mellan InvestEU och Horisont Europa. |
| --- | --- |

b)

Finansieringsinstrument för forskning och innovation samt små och medelstora företag är samlade i fonden InvestEU, bland annat genom ett särskilt tematiskt fönster för forskning och innovation, och genom produkter som tillhandahålls i delen för små och medelstora företag med inriktning på innovativa företag. På så sätt bidrar fonden också till att nå programmets mål.
  Starka och kompletterande band kommer att upprättas mellan InvestEU och Horisont Europa.

Starka och kompletterande band kommer att upprättas mellan InvestEU och Horisont Europa.

Ändring 157

Ändring 157

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – punkt 14 – led a

Bilaga IV – punkt 14 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Innovationsfonden kommer att inrikta sig särskilt på innovation i teknik och processer med låga koldioxidutsläpp, bland annat miljösäker avskiljning och användning av koldioxid som bidrar avsevärt till att mildra klimatförändringarna, samt alternativ till koldioxidintensiva produkter. Den ska också stimulera uppförandet och driften av projekt som syftar till miljösäker avskiljning och geologisk lagring av koldioxid samt innovativa förnybara energitekniker och tekniker för energilagring. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

a)

Innovationsfonden kommer att inrikta sig särskilt på innovation i teknik och processer med låga koldioxidutsläpp, bland annat miljösäker avskiljning och användning av koldioxid som bidrar avsevärt till att mildra klimatförändringarna, samt alternativ till koldioxidintensiva produkter. Den ska också stimulera uppförandet och driften av projekt som syftar till miljösäker avskiljning och geologisk lagring av koldioxid samt innovativa förnybara energitekniker och tekniker för energilagring.

| (a) | Innovationsfonden kommer att inrikta sig särskilt på innovation i teknik och processer med låga koldioxidutsläpp, bland annat miljösäker avskiljning och användning av koldioxid som bidrar avsevärt till att mildra klimatförändringarna, samt alternativ till koldioxidintensiva produkter. Den ska också stimulera uppförandet och driften av projekt som syftar till miljösäker avskiljning och geologisk lagring av koldioxid samt innovativa förnybara energitekniker och tekniker för energilagring.
  En lämplig ram kommer därför att skapas för att möjliggöra och stimulera ”grönare” produkter med ett hållbart mervärde för kunderna/slutanvändarna. |
| --- | --- |

(a)

Innovationsfonden kommer att inrikta sig särskilt på innovation i teknik och processer med låga koldioxidutsläpp, bland annat miljösäker avskiljning och användning av koldioxid som bidrar avsevärt till att mildra klimatförändringarna, samt alternativ till koldioxidintensiva produkter. Den ska också stimulera uppförandet och driften av projekt som syftar till miljösäker avskiljning och geologisk lagring av koldioxid samt innovativa förnybara energitekniker och tekniker för energilagring.
  En lämplig ram kommer därför att skapas för att möjliggöra och stimulera ”grönare” produkter med ett hållbart mervärde för kunderna/slutanvändarna.

En lämplig ram kommer därför att skapas för att möjliggöra och stimulera ”grönare” produkter med ett hållbart mervärde för kunderna/slutanvändarna.

Ändring 158

Ändring 158

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – punkt 14 – led b

Bilaga IV – punkt 14 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Programmet ska finansiera utveckling
  och
  demonstration av teknik som kan uppfylla
  EU:s
  mål i fråga om minskade koldioxidutsläpp, energi och industriell omvandling, särskilt inom dess andra pelare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Programmet ska finansiera utveckling
  och
  demonstration av teknik som kan uppfylla
  EU:s
  mål i fråga om minskade koldioxidutsläpp, energi och industriell omvandling, särskilt inom dess andra pelare.

och

EU:s

| b) | Programmet ska finansiera utveckling, demonstration
  och tillämpning
  av teknik
  , bland annat banbrytande lösningar,
  som kan uppfylla
  målen för en koldioxidsnål ekonomi och unionens
  mål i fråga om minskade koldioxidutsläpp, energiomvandling och industriella omvandling, särskilt inom dess andra pelare
  och genom EIT
  . |
| --- | --- |

b)

Programmet ska finansiera utveckling, demonstration
  och tillämpning
  av teknik
  , bland annat banbrytande lösningar,
  som kan uppfylla
  målen för en koldioxidsnål ekonomi och unionens
  mål i fråga om minskade koldioxidutsläpp, energiomvandling och industriella omvandling, särskilt inom dess andra pelare
  och genom EIT
  .

och tillämpning

, bland annat banbrytande lösningar,

målen för en koldioxidsnål ekonomi och unionens

och genom EIT

Ändring 159

Ändring 159

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – punkt 14 – led c

Bilaga IV – punkt 14 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Innovationsfonden kan, under förutsättning att urvals- och tilldelningskriterierna uppfylls, stödja demonstrationsfasen av stödberättigande projekt som
  fått
  stöd från ramprogrammen för forskning och innovation. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Innovationsfonden kan, under förutsättning att urvals- och tilldelningskriterierna uppfylls, stödja demonstrationsfasen av stödberättigande projekt som
  fått
  stöd från ramprogrammen för forskning och innovation.

fått

| c) | Innovationsfonden kan, under förutsättning att urvals- och tilldelningskriterierna uppfylls, stödja demonstrationsfasen av stödberättigande projekt
  . Projekt
  som
  erhåller stöd från innovationsfonden kan vara berättigade till
  stöd från ramprogrammen för forskning och innovation
  och omvänt
  .
  För att komplettera Horisont Europa kan innovationsfonden koncentrera sig på marknadsnära innovationer som bidrar till en betydande och snabb minskning av koldioxidutsläpp. Starka och kompletterande band kommer att upprättas mellan innovationsfonden och Horisont Europa. |
| --- | --- |

c)

Innovationsfonden kan, under förutsättning att urvals- och tilldelningskriterierna uppfylls, stödja demonstrationsfasen av stödberättigande projekt
  . Projekt
  som
  erhåller stöd från innovationsfonden kan vara berättigade till
  stöd från ramprogrammen för forskning och innovation
  och omvänt
  .
  För att komplettera Horisont Europa kan innovationsfonden koncentrera sig på marknadsnära innovationer som bidrar till en betydande och snabb minskning av koldioxidutsläpp. Starka och kompletterande band kommer att upprättas mellan innovationsfonden och Horisont Europa.

. Projekt

erhåller stöd från innovationsfonden kan vara berättigade till

och omvänt

För att komplettera Horisont Europa kan innovationsfonden koncentrera sig på marknadsnära innovationer som bidrar till en betydande och snabb minskning av koldioxidutsläpp. Starka och kompletterande band kommer att upprättas mellan innovationsfonden och Horisont Europa.

Ändring 160

Ändring 160

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – punkt 16

Bilaga IV – punkt 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 16. | Synergier med europeiska försvarsfonden kommer att
  gagna civil och militär forskning. Onödigt
  dubbelarbete
  kommer att uteslutas
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

16.

Synergier med europeiska försvarsfonden kommer att
  gagna civil och militär forskning. Onödigt
  dubbelarbete
  kommer att uteslutas
  .

gagna civil och militär forskning. Onödigt

kommer att uteslutas

| 16. | Potentiella
  synergier med europeiska försvarsfonden kommer att
  bidra till att
  dubbelarbete
  undviks
  . |
| --- | --- |

16.

Potentiella
  synergier med europeiska försvarsfonden kommer att
  bidra till att
  dubbelarbete
  undviks
  .

Potentiella

bidra till att

undviks

Ändring 161

Ändring 161

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – led 16a (nytt)

Bilaga IV – led 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 16a. | Synergier med Kreativa Europa kommer att stödja konkurrenskraft och innovation, bidra till ekonomisk och social tillväxt och främja en effektiv användning av offentliga medel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

16a.

16a.

Synergier med Kreativa Europa kommer att stödja konkurrenskraft och innovation, bidra till ekonomisk och social tillväxt och främja en effektiv användning av offentliga medel.

Ändring 162

Ändring 162

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – punkt 16b (ny)

Bilaga IV – punkt 16b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 16b. | Synergier med andra viktiga projekt av gemensamt ekonomiskt intresse är tänkbara. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

16b.

16b.

Synergier med andra viktiga projekt av gemensamt ekonomiskt intresse är tänkbara.

Ändring 163

Ändring 163

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – stycke 1

Bilaga V – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Effektkedjor och därmed sammanhängande indikatorer ska strukturera övervakningen av ramprogrammets resultat i förhållande till dess mål. Effektkedjorna är tidsberoende
  : de varierar på kort
  ,
  medellång
  och
  lång sikt
  .
  Effektkedjeindikatorer utnyttjas
  för att
  rapportera om de framsteg som gjorts för varje typ av forsknings-
  och
  innovationseffekt på ramprogramsnivå
  . Enskilda programdelar kommer att bidra till dessa indikatorer i olika utsträckning och genom olika mekanismer. Ytterligare indikatorer kan användas för att övervaka enskilda delar av programmen, i förekommande fall. | Effektkedjor och därmed sammanhängande indikatorer ska strukturera övervakningen av ramprogrammets resultat i förhållande till dess mål
  , som avses i artikel 3
  . Effektkedjorna är tidsberoende
  och motsvarar fyra kompletterande effektkategorier, vilket återspeglar den icke-linjära karaktären av investeringar i forskning och innovation: Den vetenskapliga, samhälleliga och ekonomiska samt det europeiska forskningsområdet. För var och en av dessa effektkategorier kommer indikatorer
  för att
  bedöma framstegen på kort, medellång och längre sikt att användas, med en relevant uppdelning på
  och
  åtskillnad mellan medlemsstater och associerade länder
  . Enskilda programdelar kommer att bidra till dessa indikatorer i olika utsträckning och genom olika mekanismer. Ytterligare indikatorer kan användas för att övervaka enskilda delar av programmen, i förekommande fall. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Effektkedjor och därmed sammanhängande indikatorer ska strukturera övervakningen av ramprogrammets resultat i förhållande till dess mål. Effektkedjorna är tidsberoende
  : de varierar på kort
  ,
  medellång
  och
  lång sikt
  .
  Effektkedjeindikatorer utnyttjas
  för att
  rapportera om de framsteg som gjorts för varje typ av forsknings-
  och
  innovationseffekt på ramprogramsnivå
  . Enskilda programdelar kommer att bidra till dessa indikatorer i olika utsträckning och genom olika mekanismer. Ytterligare indikatorer kan användas för att övervaka enskilda delar av programmen, i förekommande fall.

: de varierar på kort

medellång

lång sikt

Effektkedjeindikatorer utnyttjas

rapportera om de framsteg som gjorts för varje typ av forsknings-

innovationseffekt på ramprogramsnivå

Effektkedjor och därmed sammanhängande indikatorer ska strukturera övervakningen av ramprogrammets resultat i förhållande till dess mål
  , som avses i artikel 3
  . Effektkedjorna är tidsberoende
  och motsvarar fyra kompletterande effektkategorier, vilket återspeglar den icke-linjära karaktären av investeringar i forskning och innovation: Den vetenskapliga, samhälleliga och ekonomiska samt det europeiska forskningsområdet. För var och en av dessa effektkategorier kommer indikatorer
  för att
  bedöma framstegen på kort, medellång och längre sikt att användas, med en relevant uppdelning på
  och
  åtskillnad mellan medlemsstater och associerade länder
  . Enskilda programdelar kommer att bidra till dessa indikatorer i olika utsträckning och genom olika mekanismer. Ytterligare indikatorer kan användas för att övervaka enskilda delar av programmen, i förekommande fall.

, som avses i artikel 3

och motsvarar fyra kompletterande effektkategorier, vilket återspeglar den icke-linjära karaktären av investeringar i forskning och innovation: Den vetenskapliga, samhälleliga och ekonomiska samt det europeiska forskningsområdet. För var och en av dessa effektkategorier kommer indikatorer

bedöma framstegen på kort, medellång och längre sikt att användas, med en relevant uppdelning på

åtskillnad mellan medlemsstater och associerade länder

Ändring 164

Ändring 164

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – stycke 2

Bilaga V – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Mikrodata bakom effektkedjeindikatorerna kommer att samlas in för alla delar av programmet och alla mekanismer för tillhandahållande på ett centralt förvaltat och harmoniserat sätt och på lämplig detaljnivå, med minimal rapporteringsbörda för bidragsmottagarna. | Mikrodata bakom effektkedjeindikatorerna kommer att samlas in för alla delar av programmet och alla mekanismer för tillhandahållande på ett centralt förvaltat och harmoniserat sätt och på lämplig detaljnivå, med minimal rapporteringsbörda för bidragsmottagarna.
  Empiriska evidens och indikatorer ska i möjligaste mån åtföljas av en kvalitativ analys. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Mikrodata bakom effektkedjeindikatorerna kommer att samlas in för alla delar av programmet och alla mekanismer för tillhandahållande på ett centralt förvaltat och harmoniserat sätt och på lämplig detaljnivå, med minimal rapporteringsbörda för bidragsmottagarna.

Mikrodata bakom effektkedjeindikatorerna kommer att samlas in för alla delar av programmet och alla mekanismer för tillhandahållande på ett centralt förvaltat och harmoniserat sätt och på lämplig detaljnivå, med minimal rapporteringsbörda för bidragsmottagarna.
  Empiriska evidens och indikatorer ska i möjligaste mån åtföljas av en kvalitativ analys.

Empiriska evidens och indikatorer ska i möjligaste mån åtföljas av en kvalitativ analys.

Ändring 165

Ändring 165

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – stycke 4

Bilaga V – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Programmet förväntas få genomslag i samhället genom att hantera EU:s politiska prioriteringar genom forskning och innovation, ge fördelar och effekter via forsknings- och innovationsuppdrag och bidra till utnyttjandet av innovationer i samhället. Framstegen i detta sammanhang kommer övervakas genom indirekta indikatorer längs följande fyra effektkedjor. | Programmet förväntas få genomslag i samhället genom att hantera
  de globala utmaningar som tas upp i pelare II, inklusive FN:s mål för hållbar utveckling samt
  EU:s politiska prioriteringar
  och åtaganden
  genom forskning och innovation, ge fördelar och effekter via forsknings- och innovationsuppdrag och bidra till utnyttjandet av innovationer i samhället
  , och i slutändan bidra till människors välbefinnande
  . Framstegen i detta sammanhang kommer övervakas genom indirekta indikatorer längs följande fyra effektkedjor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Programmet förväntas få genomslag i samhället genom att hantera EU:s politiska prioriteringar genom forskning och innovation, ge fördelar och effekter via forsknings- och innovationsuppdrag och bidra till utnyttjandet av innovationer i samhället. Framstegen i detta sammanhang kommer övervakas genom indirekta indikatorer längs följande fyra effektkedjor.

Programmet förväntas få genomslag i samhället genom att hantera
  de globala utmaningar som tas upp i pelare II, inklusive FN:s mål för hållbar utveckling samt
  EU:s politiska prioriteringar
  och åtaganden
  genom forskning och innovation, ge fördelar och effekter via forsknings- och innovationsuppdrag och bidra till utnyttjandet av innovationer i samhället
  , och i slutändan bidra till människors välbefinnande
  . Framstegen i detta sammanhang kommer övervakas genom indirekta indikatorer längs följande fyra effektkedjor.

de globala utmaningar som tas upp i pelare II, inklusive FN:s mål för hållbar utveckling samt

och åtaganden

, och i slutändan bidra till människors välbefinnande

Ändring 166

Ändring 166

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – tabell 2

Bilaga V – tabell 2

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| Mot samhällseffekter | Kort sikt | Medellång sikt | Lång sikt |
| --- | --- | --- | --- |
| Att ta itu med EU:s politiska prioriteringar genom forskning och innovation | Resultat –
  Antal och andel av output som syftar till hantering av särskilda prioriteringar för EU:s politik | Lösningar –
  Antal och andel av innovationer och vetenskapliga resultat som berör särskilda prioriteringar för EU:s politik | Fördelar –
  Sammanlagda beräknade effekter av användning av ramprogramsfinansierade resultat för särskilda prioriteringar för EU:s politik, inbegripet bidrag till den politiska beslutsprocessen |
| Fördelar och effekter genom forsknings- och innovationsuppdrag | Output av forsknings- och innovationsuppdrag –
  Output av enskilda forsknings- och innovationsuppdrag | Resultat av forsknings- och innovationsuppdrag –
  Resultat av enskilda forsknings- och innovationsuppdrag | Mål för forsknings- och innovationsuppdrag som uppnåtts –
  mål som uppnåtts i enskilda forsknings- och innovationsuppdrag |
| Att stärka utnyttjandet av
  innovationer
  i samhället | Gemensamt skapande –
  Antal och andel av ramprogrammets projekt där EU-medborgare och slutanvändare bidrar till att tillsammans skapa forsknings- och innovationsinnehåll | Engagemang –
  Antal och andel av ramprogrammets bidragsmottagande enheter med mekanismer för allmänhetens och slutanvändarnas delaktighet efter ramprogrammets projekt | Införande av forskning och innovation i samhället –
  Införande
  och
  spridningen av ramprogrammets gemensamt skapade forskningsresultat och innovativa lösningar |

Mot samhällseffekter

Kort sikt

Medellång sikt

Lång sikt

Att ta itu med EU:s politiska prioriteringar genom forskning och innovation

Resultat –

Antal och andel av output som syftar till hantering av särskilda prioriteringar för EU:s politik

Lösningar –

Antal och andel av innovationer och vetenskapliga resultat som berör särskilda prioriteringar för EU:s politik

Fördelar –

Sammanlagda beräknade effekter av användning av ramprogramsfinansierade resultat för särskilda prioriteringar för EU:s politik, inbegripet bidrag till den politiska beslutsprocessen

Fördelar och effekter genom forsknings- och innovationsuppdrag

Output av forsknings- och innovationsuppdrag –

Output av enskilda forsknings- och innovationsuppdrag

Resultat av forsknings- och innovationsuppdrag –

Resultat av enskilda forsknings- och innovationsuppdrag

Mål för forsknings- och innovationsuppdrag som uppnåtts –

mål som uppnåtts i enskilda forsknings- och innovationsuppdrag

Att stärka utnyttjandet av
  innovationer
  i samhället

innovationer

Gemensamt skapande –

Antal och andel av ramprogrammets projekt där EU-medborgare och slutanvändare bidrar till att tillsammans skapa forsknings- och innovationsinnehåll

Engagemang –

Antal och andel av ramprogrammets bidragsmottagande enheter med mekanismer för allmänhetens och slutanvändarnas delaktighet efter ramprogrammets projekt

Införande av forskning och innovation i samhället –

Införande
  och
  spridningen av ramprogrammets gemensamt skapade forskningsresultat och innovativa lösningar

och

Ändring

Ändring

| Mot samhällseffekter | Kort sikt | Medellång sikt | Lång sikt |
| --- | --- | --- | --- |
| Att ta itu med
  Horisont Europa-målen och
  EU:s politiska prioriteringar genom forskning och innovation | Resultat –
  Antal och andel av output som syftar till hantering av särskilda
  Horisont Europa-målen och
  prioriteringar för EU:s politik | Lösningar –
  Antal och andel av innovationer och vetenskapliga resultat som berör särskilda
  Horisont Europa-mål och
  prioriteringar för EU:s politik | Fördelar –
  Sammanlagda beräknade effekter av användning av ramprogramsfinansierade resultat för särskilda
  Horisont Europa-mål och
  prioriteringar för EU:s politik, inbegripet bidrag till den politiska beslutsprocessen |
| Fördelar och effekter genom forsknings- och innovationsuppdrag
  samt partnerskap | Output av forsknings- och innovationsuppdrag – Output av enskilda forsknings- och innovationsuppdrag
  samt partnerskap | Resultat av forsknings- och innovationsuppdrag – Resultat av enskilda forsknings- och innovationsuppdrag
  samt partnerskap | Mål för forsknings- och innovationsuppdrag som uppnåtts –
  mål som uppnåtts i enskilda forsknings- och innovationsuppdrag
  samt partnerskap |
| Uppfyllande av unionens klimatåtagande | Projekt och output –




  Antal och andel av projekt och resultat som är klimatrelevanta (per uppdrag, partnerskap och budgetposter inom programmet) | Innovationer från klimatrelevanta ramprogramsprojekt –




  Antal innovationer från ramprogramsprojekt som är klimatrelevanta, inklusive tilldelade immateriella rättigheter | Samhälleliga och ekonomiska effekter av klimatrelevanta projekt








  — | Sammanlagda beräknade effekter av användningen av ramprogramsfinansierade resultat, om fullgörande av EU:s långsiktiga klimat- och energiåtaganden enligt Parisavtalet Ekonomiska, samhälleliga och miljömässiga kostnader och fördelar med klimatrelevanta projekt |

Mot samhällseffekter

Kort sikt

Medellång sikt

Lång sikt

Att ta itu med
  Horisont Europa-målen och
  EU:s politiska prioriteringar genom forskning och innovation

Horisont Europa-målen och

Resultat –

Antal och andel av output som syftar till hantering av särskilda
  Horisont Europa-målen och
  prioriteringar för EU:s politik

Horisont Europa-målen och

Lösningar –

Antal och andel av innovationer och vetenskapliga resultat som berör särskilda
  Horisont Europa-mål och
  prioriteringar för EU:s politik

Horisont Europa-mål och

Fördelar –

Sammanlagda beräknade effekter av användning av ramprogramsfinansierade resultat för särskilda
  Horisont Europa-mål och
  prioriteringar för EU:s politik, inbegripet bidrag till den politiska beslutsprocessen

Horisont Europa-mål och

Fördelar och effekter genom forsknings- och innovationsuppdrag
  samt partnerskap

samt partnerskap

Output av forsknings- och innovationsuppdrag – Output av enskilda forsknings- och innovationsuppdrag
  samt partnerskap

samt partnerskap

Resultat av forsknings- och innovationsuppdrag – Resultat av enskilda forsknings- och innovationsuppdrag
  samt partnerskap

samt partnerskap

Mål för forsknings- och innovationsuppdrag som uppnåtts –

mål som uppnåtts i enskilda forsknings- och innovationsuppdrag
  samt partnerskap

samt partnerskap

Uppfyllande av unionens klimatåtagande

Uppfyllande av unionens klimatåtagande

Projekt och output –

Projekt och output –

Antal och andel av projekt och resultat som är klimatrelevanta (per uppdrag, partnerskap och budgetposter inom programmet)

Antal och andel av projekt och resultat som är klimatrelevanta (per uppdrag, partnerskap och budgetposter inom programmet)

Innovationer från klimatrelevanta ramprogramsprojekt –

Innovationer från klimatrelevanta ramprogramsprojekt –

Antal innovationer från ramprogramsprojekt som är klimatrelevanta, inklusive tilldelade immateriella rättigheter

Antal innovationer från ramprogramsprojekt som är klimatrelevanta, inklusive tilldelade immateriella rättigheter

Samhälleliga och ekonomiska effekter av klimatrelevanta projekt

Samhälleliga och ekonomiska effekter av klimatrelevanta projekt

—

Sammanlagda beräknade effekter av användningen av ramprogramsfinansierade resultat, om fullgörande av EU:s långsiktiga klimat- och energiåtaganden enligt Parisavtalet Ekonomiska, samhälleliga och miljömässiga kostnader och fördelar med klimatrelevanta projekt

Sammanlagda beräknade effekter av användningen av ramprogramsfinansierade resultat, om fullgörande av EU:s långsiktiga klimat- och energiåtaganden enligt Parisavtalet Ekonomiska, samhälleliga och miljömässiga kostnader och fördelar med klimatrelevanta projekt

| — | Utnyttjande av innovativa lösningar för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna som härrör från ramprogramsprojekt |
| --- | --- |

—

Utnyttjande av innovativa lösningar för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna som härrör från ramprogramsprojekt

Utnyttjande av innovativa lösningar för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna som härrör från ramprogramsprojekt

| — | Sammanlagda beräknade effekter av användningen av dessa lösningar på sysselsättning och skapande av företag, ekonomisk tillväxt, ren energi, hälsa och välbefinnande (inklusive luft-, mark- och vattenkvalitet) |
| --- | --- |

—

Sammanlagda beräknade effekter av användningen av dessa lösningar på sysselsättning och skapande av företag, ekonomisk tillväxt, ren energi, hälsa och välbefinnande (inklusive luft-, mark- och vattenkvalitet)

Sammanlagda beräknade effekter av användningen av dessa lösningar på sysselsättning och skapande av företag, ekonomisk tillväxt, ren energi, hälsa och välbefinnande (inklusive luft-, mark- och vattenkvalitet)

Att stärka utnyttjandet av
  forskning och innovation
  i samhället

forskning och innovation

Gemensamt skapande –

Antal och andel av ramprogrammets projekt där EU-medborgare och slutanvändare bidrar till att tillsammans skapa forsknings- och innovationsinnehåll

Engagemang –

Antal och andel av ramprogrammets bidragsmottagande enheter med mekanismer för allmänhetens och slutanvändarnas delaktighet efter ramprogrammets projekt

Införande av forskning och innovation i samhället
  – Tillgång, införande och
  spridning av ramprogrammets gemensamt skapade forskningsresultat och innovativa lösningar

– Tillgång, införande och

Ändring 167

Ändring 167

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – stycke 5

Bilaga V – stycke 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Programmet förväntas ha
  en
  ekonomiska/
  innovationsrelaterade
  effekter genom att påverka skapandet av företag och företagens tillväxt, genom att skapa direkta och indirekta arbetstillfällen och genom att öka investeringarna i forskning och innovation. Framstegen i detta sammanhang kommer övervakas genom indirekta indikatorer längs följande tre effektkedjor. | Programmet förväntas ha ekonomiska/
  innovativa
  effekter
  , särskilt inom unionen
  genom att påverka skapandet av företag och företagens tillväxt,
  i synnerhet små och medelstora företag,
  genom att skapa direkta och indirekta arbetstillfällen
  , särskilt inom unionen,
  och genom att öka investeringarna i forskning och innovation. Framstegen i detta sammanhang kommer övervakas genom indirekta indikatorer längs följande tre effektkedjor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Programmet förväntas ha
  en
  ekonomiska/
  innovationsrelaterade
  effekter genom att påverka skapandet av företag och företagens tillväxt, genom att skapa direkta och indirekta arbetstillfällen och genom att öka investeringarna i forskning och innovation. Framstegen i detta sammanhang kommer övervakas genom indirekta indikatorer längs följande tre effektkedjor.

en

innovationsrelaterade

Programmet förväntas ha ekonomiska/
  innovativa
  effekter
  , särskilt inom unionen
  genom att påverka skapandet av företag och företagens tillväxt,
  i synnerhet små och medelstora företag,
  genom att skapa direkta och indirekta arbetstillfällen
  , särskilt inom unionen,
  och genom att öka investeringarna i forskning och innovation. Framstegen i detta sammanhang kommer övervakas genom indirekta indikatorer längs följande tre effektkedjor.

innovativa

, särskilt inom unionen

i synnerhet små och medelstora företag,

, särskilt inom unionen,

Ändring 168

Ändring 168

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – tabell 3

Bilaga V – tabell 3

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| Mot ekonomiska/innovationsrelaterade effekter | Kort sikt | Medellång sikt | Lång sikt |
| --- | --- | --- | --- |
| Skapa innovationsdriven tillväxt | Innovativ output –
  Antal innovativa produkter, processer eller metoder från ramprogrammet (per typ av innovation) & tillämpningar av immateriella rättigheter | Innovationer –
  Antal innovationer från projekt inom ramprogrammet (per typ av innovation), bland annat från tilldelade immateriella rättigheter | Ekonomisk tillväxt –
  Inrättande, tillväxt & marknadsandelar för företag som har utvecklat ramprogramsinnovationer |
| Fler och bättre arbetstillfällen | Sysselsättning –
  Antalet arbetstillfällen (heltidsekvivalenter) som skapats, och arbetstillfällen som bevarats i bidragsmottagande enheter för ramprogrammet (per
  typ
  ) | Fortsatt
  anställning
   –
  Ökning av antalet arbetstillfällen (heltidsekvivalenter) i bidragsmottagande företag efter ramprogramsprojekt (per typ) | Sysselsättning totalt –
  Antal direkt & indirekt skapade eller bevarade arbetstillfällen på grund av spridning av ramprogrammets resultat (per typ) |
| Mobilisering av investeringar i forskning och innovation | Gemensamma investeringar –
  Summan av offentliga & privata investeringar som mobiliserats genom den ursprungliga ramprogramsinvesteringen | Utvidgning –
  Summan av offentliga & privata investeringar som mobiliserats för att utnyttja eller utvidga ramprogramsresultat | Bidrag till ”3 %-målet” –
  EU:s framsteg mot 3 % av BNP-målet tack vare ramprogrammet |

Mot ekonomiska/innovationsrelaterade effekter

Kort sikt

Medellång sikt

Lång sikt

Skapa innovationsdriven tillväxt

Innovativ output –

Antal innovativa produkter, processer eller metoder från ramprogrammet (per typ av innovation) & tillämpningar av immateriella rättigheter

Innovationer –

Antal innovationer från projekt inom ramprogrammet (per typ av innovation), bland annat från tilldelade immateriella rättigheter

Ekonomisk tillväxt –

Inrättande, tillväxt & marknadsandelar för företag som har utvecklat ramprogramsinnovationer

Fler och bättre arbetstillfällen

Sysselsättning –

Antalet arbetstillfällen (heltidsekvivalenter) som skapats, och arbetstillfällen som bevarats i bidragsmottagande enheter för ramprogrammet (per
  typ
  )

typ

Fortsatt
  anställning
   –

anställning

Ökning av antalet arbetstillfällen (heltidsekvivalenter) i bidragsmottagande företag efter ramprogramsprojekt (per typ)

Sysselsättning totalt –

Antal direkt & indirekt skapade eller bevarade arbetstillfällen på grund av spridning av ramprogrammets resultat (per typ)

Mobilisering av investeringar i forskning och innovation

Gemensamma investeringar –

Summan av offentliga & privata investeringar som mobiliserats genom den ursprungliga ramprogramsinvesteringen

Utvidgning –

Summan av offentliga & privata investeringar som mobiliserats för att utnyttja eller utvidga ramprogramsresultat

Bidrag till ”3 %-målet” –

EU:s framsteg mot 3 % av BNP-målet tack vare ramprogrammet

Ändring

Ändring

| Mot ekonomiska/innovationsrelaterade effekter | Kort sikt | Medellång sikt | Lång sikt |
| --- | --- | --- | --- |
| Skapa innovationsdriven tillväxt
  i unionen | Innovativ output –
  Antal innovativa produkter, processer eller metoder från ramprogrammet (per typ av innovation) & tillämpningar av immateriella rättigheter
  i alla deltagande länder | Innovationer –
  Antal innovationer från projekt inom ramprogrammet (per typ av innovation
  och per land
  ), bland annat från tilldelade immateriella rättigheter
  , små och medelstora företag som inför produkt- eller processinnovationer tack vare ramprogramsfinansiering som procentandel av ramfinansierade små och medelstora företag Normer och standarder Antal normer och standarder från ramprogramsprojekt som utvecklats inom EU | Ekonomisk tillväxt –
  Inrättande, tillväxt & marknadsandelar för företag som har utvecklat ramprogramsinnovationer
  , i och utanför unionen |
| Att ta uti med klyftan i unionen mellan forsknings- och innovationsverksamhet och marknaden | Utnyttjande av FoU- och innovationsresultat Andel av ramprogrammets resultat som leder till kommersiellt utnyttjande i eller utanför unionen, beroende på vilken sektor det gäller Analys av utnyttjandet i eller utanför unionen Tidigare ramprogramsdeltagares skäl för att utnyttja FoU utanför unionen. |
| Fler och bättre arbetstillfällen | Stöd till
  sysselsättning –
  Antalet arbetstillfällen (heltidsekvivalenter)
  , för varje deltagande land,
  som skapats, och arbetstillfällen som bevarats i bidragsmottagande enheter för ramprogrammet (per typ) | Fortsatt
  sysselsättning
   –
  Ökning av antalet arbetstillfällen (heltidsekvivalenter)
  , för varje deltagande land,
  i bidragsmottagande företag efter ramprogramsprojekt (per typ) | Sysselsättning totalt –
  Antal direkt & indirekt skapade, bevarade
  eller till unionen överförda
  arbetstillfällen på grund av spridning av ramprogrammets resultat (per
  anställningstyp
  )
  – Antal direkt & indirekt skapade arbetstillfällen i kunskapsintensiva sektorer per deltagande land |
| Mobilisering av investeringar i forskning och innovation | Gemensamma investeringar –
  Summan av offentliga & privata investeringar som mobiliserats genom den ursprungliga ramprogramsinvesteringen | Utvidgning –
  Summan av offentliga & privata investeringar som mobiliserats för att utnyttja eller utvidga ramprogramsresultat | Bidrag till ”3 %-målet” –
  EU:s framsteg mot 3 % av BNP-målet tack vare ramprogrammet |

Mot ekonomiska/innovationsrelaterade effekter

Kort sikt

Medellång sikt

Lång sikt

Skapa innovationsdriven tillväxt
  i unionen

i unionen

Innovativ output –

Antal innovativa produkter, processer eller metoder från ramprogrammet (per typ av innovation) & tillämpningar av immateriella rättigheter
  i alla deltagande länder

i alla deltagande länder

Innovationer –

Antal innovationer från projekt inom ramprogrammet (per typ av innovation
  och per land
  ), bland annat från tilldelade immateriella rättigheter
  , små och medelstora företag som inför produkt- eller processinnovationer tack vare ramprogramsfinansiering som procentandel av ramfinansierade små och medelstora företag Normer och standarder Antal normer och standarder från ramprogramsprojekt som utvecklats inom EU

och per land

, små och medelstora företag som inför produkt- eller processinnovationer tack vare ramprogramsfinansiering som procentandel av ramfinansierade små och medelstora företag Normer och standarder Antal normer och standarder från ramprogramsprojekt som utvecklats inom EU

Ekonomisk tillväxt –

Inrättande, tillväxt & marknadsandelar för företag som har utvecklat ramprogramsinnovationer
  , i och utanför unionen

, i och utanför unionen

Att ta uti med klyftan i unionen mellan forsknings- och innovationsverksamhet och marknaden

Att ta uti med klyftan i unionen mellan forsknings- och innovationsverksamhet och marknaden

Utnyttjande av FoU- och innovationsresultat Andel av ramprogrammets resultat som leder till kommersiellt utnyttjande i eller utanför unionen, beroende på vilken sektor det gäller Analys av utnyttjandet i eller utanför unionen Tidigare ramprogramsdeltagares skäl för att utnyttja FoU utanför unionen.

Utnyttjande av FoU- och innovationsresultat Andel av ramprogrammets resultat som leder till kommersiellt utnyttjande i eller utanför unionen, beroende på vilken sektor det gäller Analys av utnyttjandet i eller utanför unionen Tidigare ramprogramsdeltagares skäl för att utnyttja FoU utanför unionen.

Fler och bättre arbetstillfällen

Stöd till
  sysselsättning –

Stöd till

Antalet arbetstillfällen (heltidsekvivalenter)
  , för varje deltagande land,
  som skapats, och arbetstillfällen som bevarats i bidragsmottagande enheter för ramprogrammet (per typ)

, för varje deltagande land,

Fortsatt
  sysselsättning
   –

sysselsättning

Ökning av antalet arbetstillfällen (heltidsekvivalenter)
  , för varje deltagande land,
  i bidragsmottagande företag efter ramprogramsprojekt (per typ)

, för varje deltagande land,

Sysselsättning totalt –

Antal direkt & indirekt skapade, bevarade
  eller till unionen överförda
  arbetstillfällen på grund av spridning av ramprogrammets resultat (per
  anställningstyp
  )
  – Antal direkt & indirekt skapade arbetstillfällen i kunskapsintensiva sektorer per deltagande land

eller till unionen överförda

anställningstyp

– Antal direkt & indirekt skapade arbetstillfällen i kunskapsintensiva sektorer per deltagande land

Mobilisering av investeringar i forskning och innovation

Gemensamma investeringar –

Summan av offentliga & privata investeringar som mobiliserats genom den ursprungliga ramprogramsinvesteringen

Utvidgning –

Summan av offentliga & privata investeringar som mobiliserats för att utnyttja eller utvidga ramprogramsresultat

Bidrag till ”3 %-målet” –

EU:s framsteg mot 3 % av BNP-målet tack vare ramprogrammet

Ändring 169

Ändring 169

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – rubrik 4a (ny)

Bilaga V – rubrik 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Effektkedjeindikatorer för det europeiska forskningsområdet |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Effektkedjeindikatorer för det europeiska forskningsområdet

Effektkedjeindikatorer för det europeiska forskningsområdet

Ändring 170

Ändring 170

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – tabell 3a (ny)

Bilaga V – tabell 3a (ny)

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

| Mot effekter för det europeiska forskningsområdet | Kort sikt | Medellång sikt | Lång sikt |
| --- | --- | --- | --- |
| Att locka till sig och behålla talanger i unionen | Ramprogramsfinansierad mobilitet Forskare och innovatörer som kommer till eller åker från länder i och utanför unionen, per land




  Ramprogramfinansierad internationalisering | — | Utveckling och andel utländska forskare och innovatörer som arbetar i länderna i det europeiska forskningsområdet |

Mot effekter för det europeiska forskningsområdet

Mot effekter för det europeiska forskningsområdet

Kort sikt

Kort sikt

Medellång sikt

Medellång sikt

Lång sikt

Lång sikt

Att locka till sig och behålla talanger i unionen

Att locka till sig och behålla talanger i unionen

Ramprogramsfinansierad mobilitet Forskare och innovatörer som kommer till eller åker från länder i och utanför unionen, per land

Ramprogramsfinansierad mobilitet Forskare och innovatörer som kommer till eller åker från länder i och utanför unionen, per land

Ramprogramfinansierad internationalisering

Ramprogramfinansierad internationalisering

—

Utveckling och andel utländska forskare och innovatörer som arbetar i länderna i det europeiska forskningsområdet

Utveckling och andel utländska forskare och innovatörer som arbetar i länderna i det europeiska forskningsområdet

| — | Utveckling av förbindelser och nätverksarbete mellan forskningsinstitutioner, inbegripet offentlig-privata förbindelser |
| --- | --- |

—

Utveckling av förbindelser och nätverksarbete mellan forskningsinstitutioner, inbegripet offentlig-privata förbindelser

Utveckling av förbindelser och nätverksarbete mellan forskningsinstitutioner, inbegripet offentlig-privata förbindelser

Attraktiva system för forskning och innovation

Attraktiva system för forskning och innovation

| — | Utländska investeringar i innovativ verksamhet i unionen




  – Antal patent i deltagande länder |
| --- | --- |

—

Utländska investeringar i innovativ verksamhet i unionen

Utländska investeringar i innovativ verksamhet i unionen

– Antal patent i deltagande länder

– Antal patent i deltagande länder

| — | Licensintäkter utifrån |
| --- | --- |

—

Licensintäkter utifrån

Licensintäkter utifrån

Spridning av spetskompetens och bredare deltagande

Spridning av spetskompetens och bredare deltagande

Deltagande i ramprogrammet

Deltagande i ramprogrammet

| — | Andel samordnare och deltagare från ”bredare deltagande-länder” per del av programmet och per instrument |
| --- | --- |

—

Andel samordnare och deltagare från ”bredare deltagande-länder” per del av programmet och per instrument

Andel samordnare och deltagare från ”bredare deltagande-länder” per del av programmet och per instrument

| — | Andel utvärderare och styrelsemedlemmar, inklusive från ”bredare deltagande-länder” och lågpresterande regioner inom forskning och innovation |
| --- | --- |

—

Andel utvärderare och styrelsemedlemmar, inklusive från ”bredare deltagande-länder” och lågpresterande regioner inom forskning och innovation

Andel utvärderare och styrelsemedlemmar, inklusive från ”bredare deltagande-länder” och lågpresterande regioner inom forskning och innovation

Skapande och modernisering av fickor av spetskompetens,

Skapande och modernisering av fickor av spetskompetens,

Forsknings- och innovationsekosystem med spetskompetens, inklusive lågpresterande regioner inom forskning och innovation som blir nav och drivkrafter för förändring inom det egna landet.

Forsknings- och innovationsekosystem med spetskompetens, inklusive lågpresterande regioner inom forskning och innovation som blir nav och drivkrafter för förändring inom det egna landet.

Forsknings- och innovationsklyftan

Forsknings- och innovationsklyftan

Geografisk koncentration – Framgångsgrad

Geografisk koncentration – Framgångsgrad

| — | Användning av unionsfinansierad forskningsinfrastruktur i länderna i det europeiska forskningsområdet |
| --- | --- |

—

Användning av unionsfinansierad forskningsinfrastruktur i länderna i det europeiska forskningsområdet

Användning av unionsfinansierad forskningsinfrastruktur i länderna i det europeiska forskningsområdet

Strategisk planering av EU:s finansieringsprogram Synergier och samspel mellan ramprogrammet och strategier för smart specialisering

Strategisk planering av EU:s finansieringsprogram Synergier och samspel mellan ramprogrammet och strategier för smart specialisering

Förbättrade nationella forsknings- och innovationssystem

Förbättrade nationella forsknings- och innovationssystem

| — | Ökning av högkvalitativa och oberoende konkurrenskraftiga system för forskningsfinansiering och karriärutveckling – Ökning av privata och nationella offentliga utgifter för forskning och innovation |
| --- | --- |

—

Ökning av högkvalitativa och oberoende konkurrenskraftiga system för forskningsfinansiering och karriärutveckling – Ökning av privata och nationella offentliga utgifter för forskning och innovation

Ökning av högkvalitativa och oberoende konkurrenskraftiga system för forskningsfinansiering och karriärutveckling – Ökning av privata och nationella offentliga utgifter för forskning och innovation

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0401/2018).

1

13

(14)  Se t.ex. kommissionens förslag till förordning om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i Europeiska unionen (COM(2017)0487).

14

15

(15)  ...

15

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 294/2008 av den 11 mars 2008 (EUT L 97, 9.4.2008, s. 1), ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1292/2013 av den 11 december 2013 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 174).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 294/2008 av den 11 mars 2008 (EUT L 97, 9.4.2008, s. 1), ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1292/2013 av den 11 december 2013 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 174).

(1b)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG).

1b

Europaparlamentets och rådets förordning (EG).

16

(16)  ...

16

(23)  Rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet) (EUT L 344, 19.12.2013, s. 1).

23

(23)  Rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet) (EUT L 344, 19.12.2013, s. 1).

23

(24)  EUT C 205, 19.7.2013, s. 9.

24

(24)  EUT C 205, 19.7.2013, s. 9.

24

25

25

(26)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006.

26

(26)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006.

26

(26a)  
  Kommissionen får anta och vid behov uppdatera förteckningen över ”bredare deltagande”-länder i sitt arbetsprogram.

26a

Kommissionen får anta och vid behov uppdatera förteckningen över ”bredare deltagande”-länder i sitt arbetsprogram.

27

27

(28)  OJ ....

28

(28)  OJ ....

28

(29)  ...

29

(29)  ...

29

(31)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

31

(32)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 243).

32

(33)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG av den 13 juli 2009 om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG (EUT L 216, 20.8.2009, s. 76).

33

(31)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

31

(32)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 243).

32

(33)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG av den 13 juli 2009 om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG (EUT L 216, 20.8.2009, s. 76).

33

(1a)  
  Dessa kan inbegripa ämnen såsom artificiell intelligens, kvantteknik, biologisk bekämpning eller andra generationens digitala tvillingar, eller eventuella andra ämnen som identifieras inom ramen för Horisont Europas strategiska programplanering (inbegripet med medlemsstaternas nätverksprogram).

1a

Dessa kan inbegripa ämnen såsom artificiell intelligens, kvantteknik, biologisk bekämpning eller andra generationens digitala tvillingar, eller eventuella andra ämnen som identifieras inom ramen för Horisont Europas strategiska programplanering (inbegripet med medlemsstaternas nätverksprogram).

(34)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG av den 17 maj 2006 om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG samt om upphävande av rådets direktiv 84/253/EEG (EUT L 157, 9.6.2006, s. 87).

34

(34)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG av den 17 maj 2006 om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG samt om upphävande av rådets direktiv 84/253/EEG (EUT L 157, 9.6.2006, s. 87).

34

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/459 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/459

---

P8_TA(2018)0510

Programmet för genomförande av Horisont Europa ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 12 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation (COM(2018)0436 – C8–0253/2018 – 2018/0225(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 388/40)

Ändring 1

Förslag till beslut

Beaktandeled 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | med beaktande av Europaparlamentets rapport om bedömningen av genomförandet av Horisont 2020 inför halvtidsutvärderingen och förslaget till det nionde ramprogrammet |

Kommissionens förslag

Ändring

med beaktande av Europaparlamentets rapport om bedömningen av genomförandet av Horisont 2020 inför halvtidsutvärderingen och förslaget till det nionde ramprogrammet

Ändring 2

Förslag till beslut

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | För att säkerställa att förutsättningarna för genomförande av det särskilda programmet är enhetliga, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att anta arbetsprogrammen för genomförandet av det särskilda programmet. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (4). |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

För att säkerställa att förutsättningarna för genomförande av det särskilda programmet är enhetliga, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att anta arbetsprogrammen för genomförandet av det särskilda programmet. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (4).

| (3) | För att säkerställa att förutsättningarna för genomförande av det särskilda programmet är enhetliga, bör kommissionen tilldelas
  delegerade befogenheter för att anta strategiska FoI-planer samt tilldelas
  genomförandebefogenheter för att anta de arbetsprogram som anges i det övergripande programmet för genomförandet av det särskilda programmet. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (4). |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa att förutsättningarna för genomförande av det särskilda programmet är enhetliga, bör kommissionen tilldelas
  delegerade befogenheter för att anta strategiska FoI-planer samt tilldelas
  genomförandebefogenheter för att anta de arbetsprogram som anges i det övergripande programmet för genomförandet av det särskilda programmet. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (4).

Ändring 3

Förslag till beslut

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, kommer detta särskilda program att bidra till att strömlinjeforma klimatinsatser och till att uppnå det övergripande målet att 25 % av utgifterna i EU-budgeten ska stödja klimatmålen. Åtgärder inom detta särskilda program väntas bidra med 35 % av det särskilda programmets totala finansieringsram för klimatmål. Relevanta åtgärder kommer att identifieras under förberedelserna och genomförandet av det särskilda programmet och på nytt bedömas i samband med relevanta utvärderingar och översyner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, kommer detta särskilda program att bidra till att strömlinjeforma klimatinsatser och till att uppnå det övergripande målet att 25 % av utgifterna i EU-budgeten ska stödja klimatmålen. Åtgärder inom detta särskilda program väntas bidra med 35 % av det särskilda programmets totala finansieringsram för klimatmål. Relevanta åtgärder kommer att identifieras under förberedelserna och genomförandet av det särskilda programmet och på nytt bedömas i samband med relevanta utvärderingar och översyner.

| (5) | För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, kommer detta särskilda program att bidra till att strömlinjeforma klimatinsatser och till att uppnå det övergripande målet att 25 % av utgifterna i EU-budgeten ska stödja klimatmålen. Åtgärder inom detta särskilda program väntas bidra med
  minst
  35 % av det särskilda programmets totala finansieringsram för
  EU:s
  klimatmål
  och klimatåtaganden, där så är lämpligt
  . Relevanta åtgärder kommer att identifieras under förberedelserna och genomförandet av det särskilda programmet
  och övervakas, rapporteras
  och på nytt bedömas i samband med relevanta utvärderingar och översyner. |
| --- | --- |

(5)

För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, kommer detta särskilda program att bidra till att strömlinjeforma klimatinsatser och till att uppnå det övergripande målet att 25 % av utgifterna i EU-budgeten ska stödja klimatmålen. Åtgärder inom detta särskilda program väntas bidra med
  minst
  35 % av det särskilda programmets totala finansieringsram för
  EU:s
  klimatmål
  och klimatåtaganden, där så är lämpligt
  . Relevanta åtgärder kommer att identifieras under förberedelserna och genomförandet av det särskilda programmet
  och övervakas, rapporteras
  och på nytt bedömas i samband med relevanta utvärderingar och översyner.

Ändring 4

Förslag till beslut

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Det särskilda programmets åtgärder bör användas för att ta itu med marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer
  på ett proportionellt sätt och utan att duplicera eller
  utestänga privat finansiering,
  och de ska också ha ett klart europeiskt mervärde
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Det särskilda programmets åtgärder bör användas för att ta itu med marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer
  på ett proportionellt sätt och utan att duplicera eller
  utestänga privat finansiering,
  och de ska också ha ett klart europeiskt mervärde
  .

| (6) | Det särskilda programmets åtgärder bör användas för att
  stärka, bredda och utvidga spetskompetensen i unionens vetenskapliga och tekniska bas, hantera de stora globala utmaningarna, öka unionens industriella ledarskap, förbättra livskvaliteten i unionen liksom främja investeringar,
  ta itu med marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer
  , genom att dra maximal nytta av ytterligare finansiering snarare än att
  utestänga privat finansiering. |
| --- | --- |

(6)

Det särskilda programmets åtgärder bör användas för att
  stärka, bredda och utvidga spetskompetensen i unionens vetenskapliga och tekniska bas, hantera de stora globala utmaningarna, öka unionens industriella ledarskap, förbättra livskvaliteten i unionen liksom främja investeringar,
  ta itu med marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer
  , genom att dra maximal nytta av ytterligare finansiering snarare än att
  utestänga privat finansiering.

Ändring 5

Förslag till beslut

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | Jämställdhet mellan kvinnor och män är en EU-politisk prioritet och en central samhällelig utmaning (FN:s hållbarhetsmål 5). Målet med ett jämställt samhälle är dessutom en viktig drivkraft för de sociala och industriella förändringar som krävs av andra hållbarhetsmål. Könsaspekter bör därför integreras på ett lämpligt sätt i programmet och specifik genusforskning bör också krävas för att stödja genomförandet och utformningen av bättre jämställdhetspolitik på EU-nivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

Jämställdhet mellan kvinnor och män är en EU-politisk prioritet och en central samhällelig utmaning (FN:s hållbarhetsmål 5). Målet med ett jämställt samhälle är dessutom en viktig drivkraft för de sociala och industriella förändringar som krävs av andra hållbarhetsmål. Könsaspekter bör därför integreras på ett lämpligt sätt i programmet och specifik genusforskning bör också krävas för att stödja genomförandet och utformningen av bättre jämställdhetspolitik på EU-nivå.

Ändring 6

Förslag till beslut

Skäl 6b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6b) | Det särskilda programmet bör genomföras på ett transparent, participativt och strategiskt sätt genom att sträva efter att involvera berörda parter och det civila samhället. Representationen av berörda parter och det civila samhällets deltagande bör vara balanserat, och representera människor med olika bakgrunder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6b)

Det särskilda programmet bör genomföras på ett transparent, participativt och strategiskt sätt genom att sträva efter att involvera berörda parter och det civila samhället. Representationen av berörda parter och det civila samhällets deltagande bör vara balanserat, och representera människor med olika bakgrunder.

Ändring 7

Förslag till beslut

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Relevanta åtgärder inom det särskilda programmet kommer att stödjas med
  10 miljarder euro för
  klustret ”livsmedel
  och
  naturresurser” för perioden 2021–2027, vilket återspeglar det viktiga bidrag som forskning och innovation bör göra när det gäller utmaningar avseende livsmedel, jordbruk, landsbygdsutveckling och bioekonomin, och i syfte att tillvarata motsvarande forsknings- och innovationsmöjligheter i nära synergi med den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Relevanta åtgärder inom det särskilda programmet kommer att stödjas med
  10 miljarder euro för
  klustret ”livsmedel
  och
  naturresurser” för perioden 2021–2027, vilket återspeglar det viktiga bidrag som forskning och innovation bör göra när det gäller utmaningar avseende livsmedel, jordbruk, landsbygdsutveckling och bioekonomin, och i syfte att tillvarata motsvarande forsknings- och innovationsmöjligheter i nära synergi med den gemensamma jordbrukspolitiken.

| (7) | Relevanta åtgärder inom det särskilda programmet kommer att stödjas i 
  det särskilda
  klustret ”livsmedel, naturresurser
  och jordbruk
  ” för perioden 2021–2027, vilket återspeglar det viktiga bidrag som forskning och innovation bör göra när det gäller utmaningar avseende livsmedel, jordbruk, landsbygdsutveckling och bioekonomin,
  för att göra dem mer hållbara
  , och i syfte att tillvarata motsvarande forsknings- och innovationsmöjligheter i nära synergi med den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

(7)

Relevanta åtgärder inom det särskilda programmet kommer att stödjas i 
  det särskilda
  klustret ”livsmedel, naturresurser
  och jordbruk
  ” för perioden 2021–2027, vilket återspeglar det viktiga bidrag som forskning och innovation bör göra när det gäller utmaningar avseende livsmedel, jordbruk, landsbygdsutveckling och bioekonomin,
  för att göra dem mer hållbara
  , och i syfte att tillvarata motsvarande forsknings- och innovationsmöjligheter i nära synergi med den gemensamma jordbrukspolitiken.

Ändring 8

Förslag till beslut

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | De europeiska kulturella och kreativa näringarna bygger en bro mellan konst, kultur, näringsliv och teknik. Kulturarvet är en integrerad del av den europeiska sammanhållningen och stöder kopplingen mellan tradition och innovation. Att bevara kulturarvet och utveckla kreativa lösningar, särskilt inom området digitalisering, ska vara en prioritet för programmet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

De europeiska kulturella och kreativa näringarna bygger en bro mellan konst, kultur, näringsliv och teknik. Kulturarvet är en integrerad del av den europeiska sammanhållningen och stöder kopplingen mellan tradition och innovation. Att bevara kulturarvet och utveckla kreativa lösningar, särskilt inom området digitalisering, ska vara en prioritet för programmet.

Ändring 9

Förslag till beslut

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | För ett fullbordande av den digitala inre marknaden och mot bakgrund av sammansmältningen av digital och materiell teknik krävs ökade investeringar. Horisont Europa kommer att bidra till dessa insatser med en
  betydande ökning av utgifterna för den viktigaste digitala forsknings- och innovationsverksamheten jämfört med ramprogrammet för forskning och innovation Horisont 2020

   (6)

  . Detta bör
  säkerställa att Europa förblir ledande globalt inom forskning och innovation på det digitala området. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

För ett fullbordande av den digitala inre marknaden och mot bakgrund av sammansmältningen av digital och materiell teknik krävs ökade investeringar. Horisont Europa kommer att bidra till dessa insatser med en
  betydande ökning av utgifterna för den viktigaste digitala forsknings- och innovationsverksamheten jämfört med ramprogrammet för forskning och innovation Horisont 2020

   (6)

  . Detta bör
  säkerställa att Europa förblir ledande globalt inom forskning och innovation på det digitala området.

| (8) | För ett fullbordande av den digitala inre marknaden och mot bakgrund av sammansmältningen av digital och materiell teknik krävs ökade investeringar. Horisont Europa kommer att bidra till dessa insatser med ett
  särskilt kluster för att
  säkerställa att Europa förblir ledande globalt inom forskning och innovation på det digitala området. |
| --- | --- |

(8)

För ett fullbordande av den digitala inre marknaden och mot bakgrund av sammansmältningen av digital och materiell teknik krävs ökade investeringar. Horisont Europa kommer att bidra till dessa insatser med ett
  särskilt kluster för att
  säkerställa att Europa förblir ledande globalt inom forskning och innovation på det digitala området.

Ändring 10

Förslag till beslut

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | För att spegla vikten av bättre kommunikation till en bredare publik om mervärdet och inverkan av EU:s åtgärder bör kommunikationen öka sina ansträngningar för att öka synligheten kring Horisont Europa. På samma sätt bör stödmottagarna säkerställa att de visar upp sina framsteg som gjorts möjliga genom finansieringen från EU. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

För att spegla vikten av bättre kommunikation till en bredare publik om mervärdet och inverkan av EU:s åtgärder bör kommunikationen öka sina ansträngningar för att öka synligheten kring Horisont Europa. På samma sätt bör stödmottagarna säkerställa att de visar upp sina framsteg som gjorts möjliga genom finansieringen från EU.

Ändring 11

Förslag till beslut

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Valet av finansieringstyp och metod för genomförande inom ramen för detta beslut ska göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas särskilda mål och leverera resultat, med hänsyn särskilt till kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk för bristande regelefterlevnad. När det gäller bidrag bör hänsyn tas till engångsbelopp, schablonsatser och skalor för enhetskostnader. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Valet av finansieringstyp och metod för genomförande inom ramen för detta beslut ska göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas särskilda mål och leverera resultat, med hänsyn särskilt till kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk för bristande regelefterlevnad. När det gäller bidrag bör hänsyn tas till engångsbelopp, schablonsatser och skalor för enhetskostnader.

utgår

Ändring 12

Förslag till beslut

Artikel 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Operativa mål | Operativa mål |
| 1.   Det särskilda programmet ska bidra till de allmänna och särskilda mål som anges i artikel 3 i förordning ... [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande]. | 1.   Det särskilda programmet ska bidra till de allmänna och särskilda mål som anges i artikel 3 i förordning ... [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande]. |
| 2.   Det särskilda programmet har följande operativa mål: | 2.   Det särskilda programmet har följande operativa mål: |
| (a) | Stärka och sprida spetskompetens. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 2

Artikel 2

Operativa mål

Operativa mål

1.   Det särskilda programmet ska bidra till de allmänna och särskilda mål som anges i artikel 3 i förordning ... [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande].

1.   Det särskilda programmet ska bidra till de allmänna och särskilda mål som anges i artikel 3 i förordning ... [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande].

2.   Det särskilda programmet har följande operativa mål:

2.   Det särskilda programmet har följande operativa mål:

(a)

Stärka och sprida spetskompetens.

| (a) | Stärka och bredda EU:s vetenskapliga och tekniska grund och
  stärka och sprida spetskompetens. |
| --- | --- |

(a)

Stärka och bredda EU:s vetenskapliga och tekniska grund och
  stärka och sprida spetskompetens.

Stärka och bredda EU:s vetenskapliga och tekniska grund och

| (b) | Öka samarbete mellan olika sektorer och discipliner. |
| --- | --- |

(b)

Öka samarbete mellan olika sektorer och discipliner.

| (b) | Öka samarbete mellan olika sektorer och discipliner. |
| --- | --- |

(b)

Öka samarbete mellan olika sektorer och discipliner.

| (c) | Koppla samman
  och
  utveckla forskningsinfrastrukturer inom det europeiska forskningsområdet. |
| --- | --- |

(c)

Koppla samman
  och
  utveckla forskningsinfrastrukturer inom det europeiska forskningsområdet.

och

| (c) | Koppla samman, utveckla
  och underlätta bred tillgång, även virtuell sådan, till
  forskningsinfrastrukturer inom det europeiska forskningsområdet. |
| --- | --- |

(c)

Koppla samman, utveckla
  och underlätta bred tillgång, även virtuell sådan, till
  forskningsinfrastrukturer inom det europeiska forskningsområdet.

och underlätta bred tillgång, även virtuell sådan, till

| (d) | Stärka internationellt samarbete. |
| --- | --- |

(d)

Stärka internationellt samarbete.

| (d) | Stärka internationellt samarbete
  inom vetenskap och teknik för att stödja unionens spetskompetens
  . |
| --- | --- |

(d)

Stärka internationellt samarbete
  inom vetenskap och teknik för att stödja unionens spetskompetens
  .

inom vetenskap och teknik för att stödja unionens spetskompetens

| (e) | Locka, utbilda och behålla forskare och innovatörer
  inom det europeiska forskningsområdet
  , bland annat genom mobilitet bland forskare. |
| --- | --- |

(e)

Locka, utbilda och behålla forskare och innovatörer
  inom det europeiska forskningsområdet
  , bland annat genom mobilitet bland forskare.

inom det europeiska forskningsområdet

| (e) | Locka, utbilda och behålla forskare och innovatörer
  från EU och resten av världen
  , bland annat genom mobilitet bland forskare
  , i syfte att göra det europeiska forskningsområdet till det mest konkurrenskraftiga och med mest spetskompetens
  . |
| --- | --- |

(e)

Locka, utbilda och behålla forskare och innovatörer
  från EU och resten av världen
  , bland annat genom mobilitet bland forskare
  , i syfte att göra det europeiska forskningsområdet till det mest konkurrenskraftiga och med mest spetskompetens
  .

från EU och resten av världen

, i syfte att göra det europeiska forskningsområdet till det mest konkurrenskraftiga och med mest spetskompetens

| (f) | Främja öppen vetenskap och
  säkerställa synlighet för allmänheten
  och öppen åtkomst till resultat. |
| --- | --- |

(f)

Främja öppen vetenskap och
  säkerställa synlighet för allmänheten
  och öppen åtkomst till resultat.

säkerställa synlighet för allmänheten

| (f) | Främja öppen vetenskap och öppen åtkomst till resultat. |
| --- | --- |

(f)

Främja öppen vetenskap och öppen åtkomst till resultat.

| (g) | Aktivt sprida och utnyttja resultat, särskilt för utveckling av politiken. |
| --- | --- |

(g)

Aktivt sprida och utnyttja resultat, särskilt för utveckling av politiken.

| (g) | Aktivt sprida och utnyttja resultat, särskilt för utveckling av politiken. |
| --- | --- |

(g)

Aktivt sprida och utnyttja resultat, särskilt för utveckling av politiken.

| (h) | Stödja genomförandet av unionens politiska prioriteringar. |
| --- | --- |

(h)

Stödja genomförandet av unionens politiska prioriteringar.

| (h) | Stödja genomförandet av unionens politiska
  mål och
  prioriteringar. |
| --- | --- |

(h)

Stödja genomförandet av unionens politiska
  mål och
  prioriteringar.

mål och

| (i) | Stärka kopplingen mellan forskning
  och
  innovation och annan politik, inbegripet
  mål
  för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

(i)

Stärka kopplingen mellan forskning
  och
  innovation och annan politik, inbegripet
  mål
  för hållbar utveckling.

och

mål

| (i) | Stärka kopplingen mellan forskning, innovation
  , utbildning
  och annan politik, inbegripet
  målen
  för hållbar utveckling
  och Parisavtalet
  . |
| --- | --- |

(i)

Stärka kopplingen mellan forskning, innovation
  , utbildning
  och annan politik, inbegripet
  målen
  för hållbar utveckling
  och Parisavtalet
  .

, utbildning

målen

och Parisavtalet

| (j) | Uppnå ambitiösa mål genom FoI-uppdrag inom en fastställd tidsram. |
| --- | --- |

(j)

Uppnå ambitiösa mål genom FoI-uppdrag inom en fastställd tidsram.

| (j) | Uppnå ambitiösa mål genom FoI-uppdrag inom en fastställd tidsram. |
| --- | --- |

(j)

Uppnå ambitiösa mål genom FoI-uppdrag inom en fastställd tidsram.

| (k) | Engagera medborgare
  och slutanvändare i
  gemensamma processer för utformning och skapande. |
| --- | --- |

(k)

Engagera medborgare
  och slutanvändare i
  gemensamma processer för utformning och skapande.

och slutanvändare i

| (k) | Engagera
  berörda parter på FoI-området, inklusive
  medborgare
  , den akademiska världen, forskningsorganisationer och industrin, i
  gemensamma processer för utformning och skapande. |
| --- | --- |

(k)

Engagera
  berörda parter på FoI-området, inklusive
  medborgare
  , den akademiska världen, forskningsorganisationer och industrin, i
  gemensamma processer för utformning och skapande.

berörda parter på FoI-området, inklusive

, den akademiska världen, forskningsorganisationer och industrin, i

| (l) | Förbättra vetenskaplig kommunikation. |
| --- | --- |

(l)

Förbättra vetenskaplig kommunikation.

| (l) | Förbättra vetenskaplig kommunikation. |
| --- | --- |

(l)

Förbättra vetenskaplig kommunikation.

| (m) | Påskyndad industriell
  omvandling. |
| --- | --- |

(m)

Påskyndad industriell
  omvandling.

Påskyndad industriell

| (m) | Driva på EU:s industriella
  omvandling
  för att frigöra potentialen hos Europas strategiska sektorer, såsom viktig möjliggörande teknik
  . |
| --- | --- |

(m)

Driva på EU:s industriella
  omvandling
  för att frigöra potentialen hos Europas strategiska sektorer, såsom viktig möjliggörande teknik
  .

Driva på EU:s industriella

för att frigöra potentialen hos Europas strategiska sektorer, såsom viktig möjliggörande teknik

| (n) | Förbättra färdigheter
  för
  innovation. |
| --- | --- |

(n)

Förbättra färdigheter
  för
  innovation.

för

| (n) | Förbättra färdigheter
  genom utbildning och främja kreativitet för forskning och
  innovation. |
| --- | --- |

(n)

Förbättra färdigheter
  genom utbildning och främja kreativitet för forskning och
  innovation.

genom utbildning och främja kreativitet för forskning och

| (o) | Stimulera skapande av och expansion för innovativa företag, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(o)

Stimulera skapande av och expansion för innovativa företag, särskilt små och medelstora företag.

| (o) | Stimulera skapande av och expansion för innovativa företag, särskilt
  nystartade företag och
  små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(o)

Stimulera skapande av och expansion för innovativa företag, särskilt
  nystartade företag och
  små och medelstora företag.

nystartade företag och

| (p) | Förbättra tillgång till riskkapital, särskilt där marknaden inte tillhandahåller bärkraftig finansiering. |
| --- | --- |

(p)

Förbättra tillgång till riskkapital, särskilt där marknaden inte tillhandahåller bärkraftig finansiering.

| (p) | Förbättra tillgång till riskkapital
  , även genom synergier med InvestEU
  , särskilt där marknaden inte tillhandahåller bärkraftig finansiering. |
| --- | --- |

(p)

Förbättra tillgång till riskkapital
  , även genom synergier med InvestEU
  , särskilt där marknaden inte tillhandahåller bärkraftig finansiering.

, även genom synergier med InvestEU

| (pa) | Stärka jämställdhetsintegrering och integrera ett jämställdhetsperspektiv inom forskning och innovation. |
| --- | --- |

(pa)

(pa)

Stärka jämställdhetsintegrering och integrera ett jämställdhetsperspektiv inom forskning och innovation.

Stärka jämställdhetsintegrering och integrera ett jämställdhetsperspektiv inom forskning och innovation.

| (pb) | Maximera de vetenskapliga, tekniska, samhälleliga och ekonomiska effekterna. |
| --- | --- |

(pb)

(pb)

Maximera de vetenskapliga, tekniska, samhälleliga och ekonomiska effekterna.

Maximera de vetenskapliga, tekniska, samhälleliga och ekonomiska effekterna.

3.   Inom de mål som avses i punkt 2 får hänsyn tas till nya och oförutsedda behov som uppstår under det särskilda programmets genomförandeperiod. Det kan i vederbörligen motiverade fall inbegripa reaktioner på nya möjligheter, kriser och hot samt reaktioner på behov som rör utvecklingen av ny unionspolitik.

3.   Inom de mål som avses i punkt 2 får hänsyn tas till nya och oförutsedda behov som uppstår under det särskilda programmets genomförandeperiod. Det kan i vederbörligen motiverade fall inbegripa reaktioner på nya möjligheter, kriser och hot samt reaktioner på behov som rör utvecklingen av ny unionspolitik.

Ändring 13

Ändring 13

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3

Artikel 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Struktur | Struktur |
| 1.   Enligt artikel 4.1 i förordning ... [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande] ska det särskilda programmet bestå av följande delar: | 1.   Enligt artikel 4.1 i förordning ... [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande] ska det särskilda programmet bestå av följande delar: |
| (1) | Den första pelaren, ”öppen
  vetenskap
  ”, med följande komponenter: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 3

Artikel 3

Struktur

Struktur

1.   Enligt artikel 4.1 i förordning ... [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande] ska det särskilda programmet bestå av följande delar:

1.   Enligt artikel 4.1 i förordning ... [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande] ska det särskilda programmet bestå av följande delar:

(1)

Den första pelaren, ”öppen
  vetenskap
  ”, med följande komponenter:

vetenskap

| (1) | Den första pelaren, ”öppen
  vetenskaplig spetskompetens
  ”, med följande komponenter: |
| --- | --- |

(1)

Den första pelaren, ”öppen
  vetenskaplig spetskompetens
  ”, med följande komponenter:

vetenskaplig spetskompetens

| | (a) | Europeiska forskningsrådet (EFR), enligt beskrivningen i bilaga I, första pelaren, avsnitt 1. |
| --- | --- | --- |

(a)

Europeiska forskningsrådet (EFR), enligt beskrivningen i bilaga I, första pelaren, avsnitt 1.

| | (a) | Europeiska forskningsrådet (EFR), enligt beskrivningen i bilaga I, första pelaren, avsnitt 1. |
| --- | --- | --- |

(a)

Europeiska forskningsrådet (EFR), enligt beskrivningen i bilaga I, första pelaren, avsnitt 1.

| | (b) | Marie Skłodowska-Curie-åtgärder, enligt beskrivningen i bilaga I, första pelaren, avsnitt 2. |
| --- | --- | --- |

(b)

Marie Skłodowska-Curie-åtgärder, enligt beskrivningen i bilaga I, första pelaren, avsnitt 2.

| | (b) | Marie Skłodowska-Curie-åtgärder, enligt beskrivningen i bilaga I, första pelaren, avsnitt 2. |
| --- | --- | --- |

(b)

Marie Skłodowska-Curie-åtgärder, enligt beskrivningen i bilaga I, första pelaren, avsnitt 2.

| | (c) | Forskningsinfrastrukturer, enligt beskrivningen i bilaga I, första pelaren, avsnitt 3. |
| --- | --- | --- |

(c)

Forskningsinfrastrukturer, enligt beskrivningen i bilaga I, första pelaren, avsnitt 3.

| | (c) | Forskningsinfrastrukturer, enligt beskrivningen i bilaga I, första pelaren, avsnitt 3. |
| --- | --- | --- |

(c)

Forskningsinfrastrukturer, enligt beskrivningen i bilaga I, första pelaren, avsnitt 3.

| (2) | Den andra pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”
  med följande komponenter
  : |
| --- | --- |

(2)

Den andra pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”
  med följande komponenter
  :

med följande komponenter

| (2) | Den andra pelaren ”globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft”
  . inbegripet ett bidragsbaserat instrument för små och medelstora företag med en enda stödmottagare enligt artikel 43a i förordningen och bilaga I till det specifika programmet
  : |
| --- | --- |

(2)

Den andra pelaren ”globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft”
  . inbegripet ett bidragsbaserat instrument för små och medelstora företag med en enda stödmottagare enligt artikel 43a i förordningen och bilaga I till det specifika programmet
  :

europeisk

. inbegripet ett bidragsbaserat instrument för små och medelstora företag med en enda stödmottagare enligt artikel 43a i förordningen och bilaga I till det specifika programmet

| | (a) | Klustret ”hälsa”, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 1. |
| --- | --- | --- |

(a)

Klustret ”hälsa”, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 1.

| | (a) | Klustret ”hälsa”, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 1. |
| --- | --- | --- |

(a)

Klustret ”hälsa”, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 1.

| | (b) | Klustret ”inkluderande och
  säkra
  samhällen”, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 2. |
| --- | --- | --- |

(b)

Klustret ”inkluderande och
  säkra
  samhällen”, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 2.

säkra

| | (b) | Klustret ”inkluderande och
  kreativ
  samhällen”, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 2. |
| --- | --- | --- |

(b)

Klustret ”inkluderande och
  kreativ
  samhällen”, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 2.

kreativ

| | (ba) | Klustret ”säkra samhällen”. |
| --- | --- | --- |

(ba)

(ba)

Klustret ”säkra samhällen”.

Klustret ”säkra samhällen”.

| | (c) | Klustret ”digitala frågor
  och
  industri”, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 3. |
| --- | --- | --- |

(c)

Klustret ”digitala frågor
  och
  industri”, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 3.

och

| | (c) | Klustret ”digitala frågor, industri
  och rymden
  ”, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 3. |
| --- | --- | --- |

(c)

Klustret ”digitala frågor, industri
  och rymden
  ”, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 3.

och rymden

| | (d) | Klustret ”klimat, energi och mobilitet”, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 4. |
| --- | --- | --- |

(d)

Klustret ”klimat, energi och mobilitet”, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 4.

| | (d) | Klustret ”klimat, energi och mobilitet”, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 4. |
| --- | --- | --- |

(d)

Klustret ”klimat, energi och mobilitet”, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 4.

| | (e) | Klustret ”livsmedel
  och
  naturresurser”, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 5. |
| --- | --- | --- |

(e)

Klustret ”livsmedel
  och
  naturresurser”, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 5.

och

| | (e) | Klustret ”livsmedel, naturresurser
  och jordbruk
  ”, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 5. |
| --- | --- | --- |

(e)

Klustret ”livsmedel, naturresurser
  och jordbruk
  ”, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 5.

och jordbruk

| | (f) | Gemensamma forskningscentrumets icke-nukleära direkta åtgärder, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 6. |
| --- | --- | --- |

(f)

Gemensamma forskningscentrumets icke-nukleära direkta åtgärder, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 6.

| | (f) | Gemensamma forskningscentrumets icke-nukleära direkta åtgärder, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 6. |
| --- | --- | --- |

(f)

Gemensamma forskningscentrumets icke-nukleära direkta åtgärder, enligt beskrivningen i bilaga I, andra pelaren, avsnitt 6.

| (3) | Den tredje pelaren, ”
  öppen innovation
  ”, med följande komponenter: |
| --- | --- |

(3)

Den tredje pelaren, ”
  öppen innovation
  ”, med följande komponenter:

öppen innovation

| (3) | Den tredje pelaren, ”
  innovativt Europa
  ”, med följande komponenter: |
| --- | --- |

(3)

Den tredje pelaren, ”
  innovativt Europa
  ”, med följande komponenter:

innovativt Europa

| | (a) | Europeiska innovationsrådet (EIC), enligt beskrivningen i bilaga I, tredje pelaren, avsnitt 1. |
| --- | --- | --- |

(a)

Europeiska innovationsrådet (EIC), enligt beskrivningen i bilaga I, tredje pelaren, avsnitt 1.

| | (a) | Europeiska innovationsrådet (EIC), enligt beskrivningen i bilaga I, tredje pelaren, avsnitt 1
  , inklusive Europeiska innovationsekosystem, enligt beskrivningen i bilaga I, tredje pelaren, avsnitt 2
  . |
| --- | --- | --- |

(a)

Europeiska innovationsrådet (EIC), enligt beskrivningen i bilaga I, tredje pelaren, avsnitt 1
  , inklusive Europeiska innovationsekosystem, enligt beskrivningen i bilaga I, tredje pelaren, avsnitt 2
  .

, inklusive Europeiska innovationsekosystem, enligt beskrivningen i bilaga I, tredje pelaren, avsnitt 2

| | (b) | Europeiska innovationsekosystem, enligt beskrivningen i bilaga I, tredje pelaren, avsnitt 2. |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

Europeiska innovationsekosystem, enligt beskrivningen i bilaga I, tredje pelaren, avsnitt 2.

Europeiska innovationsekosystem, enligt beskrivningen i bilaga I, tredje pelaren, avsnitt 2.

| | utgår |
| --- | --- |

utgår

utgår

| | (c) | Europeiska innovationsrådet (EIC), enligt beskrivningen i bilaga I, tredje pelaren, avsnitt 3. |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

Europeiska innovationsrådet (EIC), enligt beskrivningen i bilaga I, tredje pelaren, avsnitt 3.

| | (b) | Europeiska innovationsrådet (EIC), enligt beskrivningen i bilaga I, tredje pelaren, avsnitt 3. |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

Europeiska innovationsrådet (EIC), enligt beskrivningen i bilaga I, tredje pelaren, avsnitt 3.

| (4) | Delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet”, med följande komponenter: |
| --- | --- |

(4)

Delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet”, med följande komponenter:

| (4) | Delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet”, med följande komponenter: |
| --- | --- |

(4)

Delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet”, med följande komponenter:

| | (a) | Sprida spetskompetens, enligt beskrivningen i bilaga I, delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet”, avsnitt 1. |
| --- | --- | --- |

(a)

Sprida spetskompetens, enligt beskrivningen i bilaga I, delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet”, avsnitt 1.

| | (a) | Sprida spetskompetens
  och bredda deltagandet
  , enligt beskrivningen i bilaga I, delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet”, avsnitt 1. |
| --- | --- | --- |

(a)

Sprida spetskompetens
  och bredda deltagandet
  , enligt beskrivningen i bilaga I, delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet”, avsnitt 1.

och bredda deltagandet

| | (b) | Reformera och förstärka det europeiska forsknings- och innovationssystemet, enligt beskrivningen i bilaga I, delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet”, avsnitt 2. |
| --- | --- | --- |

(b)

Reformera och förstärka det europeiska forsknings- och innovationssystemet, enligt beskrivningen i bilaga I, delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet”, avsnitt 2.

| | (b) | Reformera och förstärka det europeiska forsknings- och innovationssystemet, enligt beskrivningen i bilaga I, delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet”, avsnitt 2. |
| --- | --- | --- |

(b)

Reformera och förstärka det europeiska forsknings- och innovationssystemet, enligt beskrivningen i bilaga I, delen ”förstärkning av det europeiska forskningsområdet”, avsnitt 2.

2.   Den verksamhet som ska bedrivas inom ramen för de delar som avses i punkt 1 fastställs i bilaga I.

2.   Den verksamhet som ska bedrivas inom ramen för de delar som avses i punkt 1 fastställs i bilaga I.

Ändring 14

Ändring 14

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 4

Artikel 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 4 | Artikel 4 |
| Budget | Budget |
| 1.   I enlighet med artikel 9.1 i förordning ... [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande] ska finansieringsramen för genomförandet av det särskilda programmet för perioden 2021–2027 vara
  94 100 000 000 euro i löpande
  priser. | 1.   I enlighet med artikel 9.1 i förordning ... [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande] ska finansieringsramen för genomförandet av det särskilda programmet för perioden 2021–2027 vara
  120 000 000 000 EUR i 2018 års
  priser. |
| 2.   Det belopp som avses i punkt 1 i denna artikel ska fördelas mellan de komponenter som anges i artikel 3.1 i detta beslut i enlighet med artikel 9.2 i förordning ... [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande]. Bestämmelserna i artikel 9.3–9.8 i förordning... [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande] ska tillämpas. | 2.   Det belopp som avses i punkt 1 i denna artikel ska fördelas mellan de komponenter som anges i artikel 3.1 i detta beslut i enlighet med artikel 9.2 i förordning ... [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande]. Bestämmelserna i artikel 9.3–9.8 i förordning... [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande] ska tillämpas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 4

Artikel 4

Budget

Budget

1.   I enlighet med artikel 9.1 i förordning ... [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande] ska finansieringsramen för genomförandet av det särskilda programmet för perioden 2021–2027 vara
  94 100 000 000 euro i löpande
  priser.

1.   I enlighet med artikel 9.1 i förordning ... [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande] ska finansieringsramen för genomförandet av det särskilda programmet för perioden 2021–2027 vara
  120 000 000 000 EUR i 2018 års
  priser.

2.   Det belopp som avses i punkt 1 i denna artikel ska fördelas mellan de komponenter som anges i artikel 3.1 i detta beslut i enlighet med artikel 9.2 i förordning ... [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande]. Bestämmelserna i artikel 9.3–9.8 i förordning... [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande] ska tillämpas.

2.   Det belopp som avses i punkt 1 i denna artikel ska fördelas mellan de komponenter som anges i artikel 3.1 i detta beslut i enlighet med artikel 9.2 i förordning ... [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande]. Bestämmelserna i artikel 9.3–9.8 i förordning... [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande] ska tillämpas.

Ändring 15

Ändring 15

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 5

Artikel 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 5 | Artikel 5 |
| Uppdrag | Uppdrag |
| 1.   För varje uppdrag
  får
  en uppdragsstyrelse inrättas. Den ska bestå av
  cirka 15
  personer på hög nivå inklusive företrädare för
  relevanta slutanvändare
  . Uppdragsstyrelsen ska ge råd om följande: | 1.   För varje uppdrag
  ska
  en uppdragsstyrelse inrättas
  för att bidra till att utforma och styra genomförandet
  . Den ska bestå av
  15–20 oberoende
  personer på hög nivå inklusive företrädare för
  FoU från lika sektorer och discipliner, den akademiska världen, forsknings- och teknikorganisationer, industrier av alla storlekar, nationella och regionala myndigheter och organisationer i det civila samhället. Uppdragsstyrelsens medlemmar ska utses av kommissionen efter ett oberoende och öppet förfarande, som omfattar en öppen inbjudan att anmäla intresset
  . Uppdragsstyrelsen ska ge råd om följande: |
| (a) | Arbetsprogrammens innehåll och revideringen av dem om det behövs för att uppdragets mål ska kunna uppfyllas
  , där utformningen ska ske i samarbete med berörda parter och allmänheten, i tillämpliga fall
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 5

Artikel 5

Uppdrag

Uppdrag

1.   För varje uppdrag
  får
  en uppdragsstyrelse inrättas. Den ska bestå av
  cirka 15
  personer på hög nivå inklusive företrädare för
  relevanta slutanvändare
  . Uppdragsstyrelsen ska ge råd om följande:

1.   För varje uppdrag
  ska
  en uppdragsstyrelse inrättas
  för att bidra till att utforma och styra genomförandet
  . Den ska bestå av
  15–20 oberoende
  personer på hög nivå inklusive företrädare för
  FoU från lika sektorer och discipliner, den akademiska världen, forsknings- och teknikorganisationer, industrier av alla storlekar, nationella och regionala myndigheter och organisationer i det civila samhället. Uppdragsstyrelsens medlemmar ska utses av kommissionen efter ett oberoende och öppet förfarande, som omfattar en öppen inbjudan att anmäla intresset
  . Uppdragsstyrelsen ska ge råd om följande:

(a)

Arbetsprogrammens innehåll och revideringen av dem om det behövs för att uppdragets mål ska kunna uppfyllas
  , där utformningen ska ske i samarbete med berörda parter och allmänheten, i tillämpliga fall
  .

, där utformningen ska ske i samarbete med berörda parter och allmänheten, i tillämpliga fall

| (a) | De relevanta
  arbetsprogrammens innehåll och revideringen av dem om det behövs för att uppdragets mål ska kunna uppfylla. |
| --- | --- |

(a)

De relevanta
  arbetsprogrammens innehåll och revideringen av dem om det behövs för att uppdragets mål ska kunna uppfylla.

De relevanta

| (b) | Åtgärder för justering, eller avbrytande i förekommande fall, på grundval av utvärderingar av genomförandet av uppdraget. |
| --- | --- |

(b)

Åtgärder för justering, eller avbrytande i förekommande fall, på grundval av utvärderingar av genomförandet av uppdraget.

| (b) | Åtgärder för justering, eller avbrytande i förekommande fall, på grundval av utvärderingar av genomförandet av uppdraget. |
| --- | --- |

(b)

Åtgärder för justering, eller avbrytande i förekommande fall, på grundval av utvärderingar av genomförandet av uppdraget.

| (c) | Val av expertutvärderare, information till expertutvärderare samt utvärderingskriterier och deras viktning. |
| --- | --- |

(c)

Val av expertutvärderare, information till expertutvärderare samt utvärderingskriterier och deras viktning.

| (c) | Val av expertutvärderare,
  förebyggande av intressekonflikter bland expertutvärderare,
  information till expertutvärderare samt utvärderingskriterier och deras viktning
  utöver standardkriterierna, nämligen ”spetskompetens
  ,
  genomslag och kvalitet och effektivitet i genomförandet”. |
| --- | --- |

(c)

Val av expertutvärderare,
  förebyggande av intressekonflikter bland expertutvärderare,
  information till expertutvärderare samt utvärderingskriterier och deras viktning
  utöver standardkriterierna, nämligen ”spetskompetens
  ,
  genomslag och kvalitet och effektivitet i genomförandet”.

förebyggande av intressekonflikter bland expertutvärderare,

utöver standardkriterierna, nämligen ”spetskompetens

genomslag och kvalitet och effektivitet i genomförandet”.

| (d) | Ramvillkor som bidrar till att uppnå uppdragets mål. |
| --- | --- |

(d)

Ramvillkor som bidrar till att uppnå uppdragets mål.

| (d) | Ramvillkor som bidrar till att uppnå uppdragets mål
  i linje med unionens prioriteringar
  . |
| --- | --- |

(d)

Ramvillkor som bidrar till att uppnå uppdragets mål
  i linje med unionens prioriteringar
  .

i linje med unionens prioriteringar

| (e) | Kommunikation. |
| --- | --- |

(e)

Kommunikation.

| (e) | Kommunikation. |
| --- | --- |

(e)

Kommunikation.

| (ea) | Tydliga och mätbara mål och möjliga resultat. |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

Tydliga och mätbara mål och möjliga resultat.

Tydliga och mätbara mål och möjliga resultat.

| (eb) | Utvärdering av uppdragets sociala konsekvenser och affärspotential. |
| --- | --- |

(eb)

(eb)

Utvärdering av uppdragets sociala konsekvenser och affärspotential.

Utvärdering av uppdragets sociala konsekvenser och affärspotential.

2.   Särskilda bestämmelser för att möjliggöra en effektiv och flexibel portföljstrategi
  får
  fastställas i det arbetsprogram som avses i artikel 11.

2.   Särskilda bestämmelser för att möjliggöra en effektiv och flexibel portföljstrategi
  ska
  fastställas i det arbetsprogram som avses i artikel 11.

2a.
     
  Uppdragens innehåll, uppgifter om genomförandet, inklusive deras omfattning, indikatorer, mätbara mål och milstolpar, uppskattad budget och synergier med annan unionsfinansiering och kopplingar till europeiska partnerskap ska fastställas i strategiska FoI-planer, enligt beskrivningen i bilaga I till detta beslut.

2b.
     
  Uppdragen ska genomföras genom öppna ansökningsomgångar inom relevanta klusters arbetsprogram och ansökningarna ska avse förslag till projekt som bidrar till uppdraget och ligger i ett eller flera av klustrets insatsområden.

Ändring 16

Ändring 16

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 6

Artikel 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 6 | Artikel 6 |
| Europeiska forskningsrådet | Europeiska forskningsrådet |
| 1.   Kommissionen ska inrätta ett europeiskt forskningsråd (EFR) för genomförande av åtgärderna inom den första pelaren, ”öppen
  vetenskap
  ”, som är förknippade med EFR. EFR ska efterträda det europeiska forskningsråd som inrättades genom beslut C(2013)1895 (7). | 1.   Kommissionen ska inrätta ett europeiskt forskningsråd (EFR) för genomförande av åtgärderna inom den första pelaren, ”öppen
  och vetenskaplig spetskompetens
  ”, som är förknippade med EFR. EFR ska efterträda det europeiska forskningsråd som inrättades genom beslut C(2013)1895 (7). |
| 2.   EFR ska bestå av ett oberoende vetenskapligt råd i enlighet med artikel 7 och en särskild genomförandestruktur i enlighet med artikel 8. | 2.   EFR ska bestå av ett oberoende vetenskapligt råd i enlighet med artikel 7 och en särskild genomförandestruktur i enlighet med artikel 8. |
| 3.   EFR:s ordförande ska väljas bland erfarna och internationellt ansedda forskare. | 3.   EFR:s ordförande ska väljas bland erfarna och internationellt ansedda forskare. |
| Ordföranden ska utses av kommissionen genom ett öppet rekryteringsförfarande med en oberoende särskild urvalskommitté och mandatperioden ska vara begränsad till fyra år och kunna förlängas en gång. Rekryteringsförfarandet och den utvalda kandidaten ska godkännas av det vetenskapliga rådet. | Ordföranden ska utses av kommissionen genom ett öppet rekryteringsförfarande med en oberoende särskild urvalskommitté och mandatperioden ska vara begränsad till fyra år och kunna förlängas en gång. Rekryteringsförfarandet och den utvalda kandidaten ska godkännas av det vetenskapliga rådet. |
| Ordföranden ska vara ordförande i det vetenskapliga rådet och stå för dess ledning och dess kontakter med den tillhörande genomförandestrukturen samt representera det i den vetenskapliga världen. | Ordföranden ska vara ordförande i det vetenskapliga rådet och stå för dess ledning och dess kontakter med den tillhörande genomförandestrukturen samt representera det i den vetenskapliga världen. |
| 4.   EFR ska följa principerna om vetenskaplig spetskompetens, självständighet, effektivitet, ändamålsenlighet, insyn och ansvarsskyldighet. Det ska säkerställa kontinuitet med den verksamhet som EFR utför enligt beslut .../EG. | 4.   EFR ska följa principerna om vetenskaplig spetskompetens, självständighet, effektivitet, ändamålsenlighet, insyn och ansvarsskyldighet. Det ska säkerställa kontinuitet med den verksamhet som EFR utför enligt beslut .../EG. |
| 5.   Verksamheten vid EFR ska stödja forskning som utförs inom alla områden av enskilda och transnationella forskarlag som konkurrerar på europeisk nivå. | 5.   Verksamheten vid EFR ska stödja forskning som utförs inom alla områden av enskilda och transnationella forskarlag som konkurrerar på europeisk nivå.
  Stöd till innovation, dvs. via systemet med konceptprovning, bör fortsätta för att uppmuntra en snabbare omsättning av nya upptäckter till kommersiellt eller socialt värdefulla produkter, processer och tjänster. För att bidra till detta ska sökande till EFR med spetskompetens som har överskridit tröskelvärdet men som inte kunde få finansiering på grund av att det saknades resurser vara behöriga för konceptprovning. |
| | 5a.
     
  En spetskompetensstämpel ska tilldelas en mottagare av en EFR-konceptprovning om förslaget är behörigt, har passerat gällande trösklar och inte kunde finansieras. |
| 6.   Kommissionen ska stå som garant för EFR:s självständighet och integritet och se till att dess uppgifter utförs korrekt. | 6.   Kommissionen ska stå som garant för EFR:s självständighet och integritet och se till att dess uppgifter utförs korrekt. |
| Kommissionen ska se till att EFR:s verksamhet genomförs i enlighet med principerna i punkt 4 i denna artikel och EFR:s övergripande strategi enligt artikel 7.2 a, som fastställs av det vetenskapliga rådet. | Kommissionen ska se till att EFR:s verksamhet genomförs i enlighet med principerna i punkt 4 i denna artikel och EFR:s övergripande strategi enligt artikel 7.2 a, som fastställs av det vetenskapliga rådet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 6

Artikel 6

Europeiska forskningsrådet

Europeiska forskningsrådet

1.   Kommissionen ska inrätta ett europeiskt forskningsråd (EFR) för genomförande av åtgärderna inom den första pelaren, ”öppen
  vetenskap
  ”, som är förknippade med EFR. EFR ska efterträda det europeiska forskningsråd som inrättades genom beslut C(2013)1895 (7).

1.   Kommissionen ska inrätta ett europeiskt forskningsråd (EFR) för genomförande av åtgärderna inom den första pelaren, ”öppen
  och vetenskaplig spetskompetens
  ”, som är förknippade med EFR. EFR ska efterträda det europeiska forskningsråd som inrättades genom beslut C(2013)1895 (7).

2.   EFR ska bestå av ett oberoende vetenskapligt råd i enlighet med artikel 7 och en särskild genomförandestruktur i enlighet med artikel 8.

2.   EFR ska bestå av ett oberoende vetenskapligt råd i enlighet med artikel 7 och en särskild genomförandestruktur i enlighet med artikel 8.

3.   EFR:s ordförande ska väljas bland erfarna och internationellt ansedda forskare.

3.   EFR:s ordförande ska väljas bland erfarna och internationellt ansedda forskare.

Ordföranden ska utses av kommissionen genom ett öppet rekryteringsförfarande med en oberoende särskild urvalskommitté och mandatperioden ska vara begränsad till fyra år och kunna förlängas en gång. Rekryteringsförfarandet och den utvalda kandidaten ska godkännas av det vetenskapliga rådet.

Ordföranden ska utses av kommissionen genom ett öppet rekryteringsförfarande med en oberoende särskild urvalskommitté och mandatperioden ska vara begränsad till fyra år och kunna förlängas en gång. Rekryteringsförfarandet och den utvalda kandidaten ska godkännas av det vetenskapliga rådet.

Ordföranden ska vara ordförande i det vetenskapliga rådet och stå för dess ledning och dess kontakter med den tillhörande genomförandestrukturen samt representera det i den vetenskapliga världen.

Ordföranden ska vara ordförande i det vetenskapliga rådet och stå för dess ledning och dess kontakter med den tillhörande genomförandestrukturen samt representera det i den vetenskapliga världen.

4.   EFR ska följa principerna om vetenskaplig spetskompetens, självständighet, effektivitet, ändamålsenlighet, insyn och ansvarsskyldighet. Det ska säkerställa kontinuitet med den verksamhet som EFR utför enligt beslut .../EG.

4.   EFR ska följa principerna om vetenskaplig spetskompetens, självständighet, effektivitet, ändamålsenlighet, insyn och ansvarsskyldighet. Det ska säkerställa kontinuitet med den verksamhet som EFR utför enligt beslut .../EG.

5.   Verksamheten vid EFR ska stödja forskning som utförs inom alla områden av enskilda och transnationella forskarlag som konkurrerar på europeisk nivå.

5.   Verksamheten vid EFR ska stödja forskning som utförs inom alla områden av enskilda och transnationella forskarlag som konkurrerar på europeisk nivå.
  Stöd till innovation, dvs. via systemet med konceptprovning, bör fortsätta för att uppmuntra en snabbare omsättning av nya upptäckter till kommersiellt eller socialt värdefulla produkter, processer och tjänster. För att bidra till detta ska sökande till EFR med spetskompetens som har överskridit tröskelvärdet men som inte kunde få finansiering på grund av att det saknades resurser vara behöriga för konceptprovning.

5a.
     
  En spetskompetensstämpel ska tilldelas en mottagare av en EFR-konceptprovning om förslaget är behörigt, har passerat gällande trösklar och inte kunde finansieras.

6.   Kommissionen ska stå som garant för EFR:s självständighet och integritet och se till att dess uppgifter utförs korrekt.

6.   Kommissionen ska stå som garant för EFR:s självständighet och integritet och se till att dess uppgifter utförs korrekt.

Kommissionen ska se till att EFR:s verksamhet genomförs i enlighet med principerna i punkt 4 i denna artikel och EFR:s övergripande strategi enligt artikel 7.2 a, som fastställs av det vetenskapliga rådet.

Kommissionen ska se till att EFR:s verksamhet genomförs i enlighet med principerna i punkt 4 i denna artikel och EFR:s övergripande strategi enligt artikel 7.2 a, som fastställs av det vetenskapliga rådet.

Ändring 17

Ändring 17

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 7

Artikel 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| EFR:s vetenskapliga råd | EFR:s vetenskapliga råd |
| 1.   Det vetenskapliga rådet ska bestå av vetenskapsmän, ingenjörer och forskare med högsta anseende och lämplig sakkunskap, däribland både kvinnor och män i olika åldersgrupper vilka representerar ett stort antal forskningsområden och agerar i egenskap av individer, oberoende gentemot utomstående intressen. | 1.   Det vetenskapliga rådet ska bestå av vetenskapsmän, ingenjörer och forskare med högsta renommé och lämplig sakkunskap, vilka representerar ett stort antal forskningsområden och agerar i egenskap av individer, oberoende gentemot utomstående intressen. |
| Kommissionen ska utse det vetenskapliga rådets ledamöter, efter ett oberoende och öppet urvalsförfarande som överenskommits med det vetenskapliga rådet och som inbegriper samråd med forskarsamhället och en rapport till Europaparlamentet och rådet. | Kommissionen ska utse det vetenskapliga rådets ledamöter, efter ett oberoende och öppet urvalsförfarande som överenskommits med det vetenskapliga rådet och som inbegriper samråd med forskarsamhället och en rapport till Europaparlamentet och rådet. |
| Mandatet för ledamöterna i det vetenskapliga rådet ska vara begränsat till fyra år och kunna förnyas en gång enligt ett rotationssystem som ska säkerställa kontinuiteten i det vetenskapliga rådets arbete. | Mandatet för ledamöterna i det vetenskapliga rådet ska vara begränsat till fyra år och kunna förnyas en gång enligt ett rotationssystem som ska säkerställa kontinuiteten i det vetenskapliga rådets arbete. |
| 2.   Det vetenskapliga rådet ska upprätta följande: | 2.   Det vetenskapliga rådet ska upprätta följande: |
| a) | EFR:s övergripande strategi. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 7

Artikel 7

EFR:s vetenskapliga råd

EFR:s vetenskapliga råd

1.   Det vetenskapliga rådet ska bestå av vetenskapsmän, ingenjörer och forskare med högsta anseende och lämplig sakkunskap, däribland både kvinnor och män i olika åldersgrupper vilka representerar ett stort antal forskningsområden och agerar i egenskap av individer, oberoende gentemot utomstående intressen.

1.   Det vetenskapliga rådet ska bestå av vetenskapsmän, ingenjörer och forskare med högsta renommé och lämplig sakkunskap, vilka representerar ett stort antal forskningsområden och agerar i egenskap av individer, oberoende gentemot utomstående intressen.

Kommissionen ska utse det vetenskapliga rådets ledamöter, efter ett oberoende och öppet urvalsförfarande som överenskommits med det vetenskapliga rådet och som inbegriper samråd med forskarsamhället och en rapport till Europaparlamentet och rådet.

Kommissionen ska utse det vetenskapliga rådets ledamöter, efter ett oberoende och öppet urvalsförfarande som överenskommits med det vetenskapliga rådet och som inbegriper samråd med forskarsamhället och en rapport till Europaparlamentet och rådet.

Mandatet för ledamöterna i det vetenskapliga rådet ska vara begränsat till fyra år och kunna förnyas en gång enligt ett rotationssystem som ska säkerställa kontinuiteten i det vetenskapliga rådets arbete.

Mandatet för ledamöterna i det vetenskapliga rådet ska vara begränsat till fyra år och kunna förnyas en gång enligt ett rotationssystem som ska säkerställa kontinuiteten i det vetenskapliga rådets arbete.

2.   Det vetenskapliga rådet ska upprätta följande:

2.   Det vetenskapliga rådet ska upprätta följande:

a)

EFR:s övergripande strategi.

| a) | EFR:s övergripande strategi. |
| --- | --- |

a)

EFR:s övergripande strategi.

| b) | Arbetsprogrammet för genomförande av EFR:s verksamhet. |
| --- | --- |

b)

Arbetsprogrammet för genomförande av EFR:s verksamhet.

| b) | Arbetsprogrammet för genomförande av EFR:s verksamhet. |
| --- | --- |

b)

Arbetsprogrammet för genomförande av EFR:s verksamhet.

| c) | De metoder och förfaranden för inbördes utvärdering och utvärdering av förslag vilka ska ligga till grund för urvalet av de förslag som ska finansieras. |
| --- | --- |

c)

De metoder och förfaranden för inbördes utvärdering och utvärdering av förslag vilka ska ligga till grund för urvalet av de förslag som ska finansieras.

| c) | De metoder och förfaranden för inbördes utvärdering och utvärdering av förslag vilka ska ligga till grund för urvalet av de förslag som ska finansieras. |
| --- | --- |

c)

De metoder och förfaranden för inbördes utvärdering och utvärdering av förslag vilka ska ligga till grund för urvalet av de förslag som ska finansieras.

| d) | Ståndpunkter i frågor som ur vetenskaplig synvinkel kan förbättra EFR:s resultat och inverkan och kvaliteten på den forskning som bedrivs. |
| --- | --- |

d)

Ståndpunkter i frågor som ur vetenskaplig synvinkel kan förbättra EFR:s resultat och inverkan och kvaliteten på den forskning som bedrivs.

| d) | Ståndpunkter i frågor som ur vetenskaplig synvinkel kan förbättra EFR:s resultat och inverkan och kvaliteten på den forskning som bedrivs. |
| --- | --- |

d)

Ståndpunkter i frågor som ur vetenskaplig synvinkel kan förbättra EFR:s resultat och inverkan och kvaliteten på den forskning som bedrivs.

| e) | En uppförandekod, som bland annat ska behandla förebyggande av intressekonflikter. |
| --- | --- |

e)

e)

En uppförandekod, som bland annat ska behandla förebyggande av intressekonflikter.

En uppförandekod, som bland annat ska behandla förebyggande av intressekonflikter.

Kommissionen ska endast
  avvika
  från de ståndpunkter som har fastställts av det vetenskapliga rådet i enlighet med första stycket a, c,
  d och e
  , om den anser att bestämmelserna i detta beslut inte har efterlevts. I sådant fall ska kommissionen anta åtgärder för att bibehålla kontinuiteten i genomförandet av det särskilda programmet och säkerställa att dess mål uppnås samt ange på vilka punkter det vetenskapliga rådets ståndpunkter frångås med vederbörliga motiveringar.

avvika

d och e

Kommissionen ska
  inrätta en uppförandekod som bland annat tar upp hur man undviker intressekonflikter och
  endast
  avviker
  från de ståndpunkter som har fastställts av det vetenskapliga rådet i enlighet med första stycket a, c
  och d
  , om den anser att bestämmelserna i detta beslut inte har efterlevts. I sådant fall ska kommissionen anta åtgärder för att bibehålla kontinuiteten i genomförandet av det särskilda programmet och säkerställa att dess mål uppnås samt ange på vilka punkter det vetenskapliga rådets ståndpunkter frångås med vederbörliga motiveringar.

inrätta en uppförandekod som bland annat tar upp hur man undviker intressekonflikter och

avviker

och d

3.   Det vetenskapliga rådet ska agera enligt mandatet i den första pelaren i bilaga I, avsnitt 1.

3.   Det vetenskapliga rådet ska agera enligt mandatet i den första pelaren i bilaga I, avsnitt 1.

4.   Det vetenskapliga rådet ska uteslutande agera
  i
  EFR:s
  intresse
  , i enlighet med de principer som anges i artikel 6. Det ska verka med integritet och redlighet och utföra sitt arbete effektivt och med största möjliga öppenhet.

4.   Det vetenskapliga rådet ska uteslutande agera
  för att uppnå
  EFR:s
  mål
  i enlighet med de principer som anges i artikel 6. Det ska verka med
  fullständigt oberoende,
  integritet och redlighet och utföra sitt arbete effektivt och med största möjliga öppenhet
  och transparens genom att maximera EFR:s bidrag för att uppnå EU:s politiska mål inom forskning och innovation och särskilt Horisont Europas mål
  .

Ändring 18

Ändring 18

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 9

Artikel 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 9 | Artikel 9 |
| Europeiska innovationsrådet | Europeiska innovationsrådet |
| 1.   Kommissionen ska inrätta ett europeiskt innovationsråd (EIC)
  för genomförande av åtgärder inom den tredje pelaren, ”öppen innovation”, som är förknippade med EIC
  .
  EIC ska följa principerna om inriktning på banbrytande och omstörtande innovationer, självständighet, risktagningsförmåga, effektivitet, ändamålsenlighet, insyn och ansvarsskyldighet. | 1.   Kommissionen ska inrätta ett europeiskt innovationsråd (EIC)
  i enlighet med artikel 7a i förordningen
  . |
| | 1a.
     
  EIC ska byggas in i två instrument, Pathfinder och Accelerator, i enlighet med bilaga I till detta beslut. EIC:s instrument ska utvärderas kontinuerligt för att stödja innovation på ett systematiskt sätt. |
| | 1b.
     
  I förekommande fall ska EIC:s mål och åtgärder kopplas till andra delar av programmet samt till andra nationella fonder och unionens fonder, särskilt EIT och InvestEU. |
| 2.   I EIC ska även den styrelse på hög nivå (nedan kallad EIC:s styrelse) ingå som föreskrivs i artikel 10. | 2.   I EIC ska även den styrelse på hög nivå (nedan kallad EIC:s styrelse) ingå som föreskrivs i artikel 10. |
| 3.   Kommissionen ska säkerställa att genomförandet av EIC | 3.   Kommissionen ska säkerställa att genomförandet av EIC |
| (a) | sker i enlighet med de principer som anges i punkt 1 i denna artikel, med beaktande av synpunkter från EIC:s styrelse om den övergripande strategin för EIC som avses i artikel 10.1 a, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 9

Artikel 9

Europeiska innovationsrådet

Europeiska innovationsrådet

1.   Kommissionen ska inrätta ett europeiskt innovationsråd (EIC)
  för genomförande av åtgärder inom den tredje pelaren, ”öppen innovation”, som är förknippade med EIC
  .
  EIC ska följa principerna om inriktning på banbrytande och omstörtande innovationer, självständighet, risktagningsförmåga, effektivitet, ändamålsenlighet, insyn och ansvarsskyldighet.

1.   Kommissionen ska inrätta ett europeiskt innovationsråd (EIC)
  i enlighet med artikel 7a i förordningen
  .

1a.
     
  EIC ska byggas in i två instrument, Pathfinder och Accelerator, i enlighet med bilaga I till detta beslut. EIC:s instrument ska utvärderas kontinuerligt för att stödja innovation på ett systematiskt sätt.

1b.
     
  I förekommande fall ska EIC:s mål och åtgärder kopplas till andra delar av programmet samt till andra nationella fonder och unionens fonder, särskilt EIT och InvestEU.

2.   I EIC ska även den styrelse på hög nivå (nedan kallad EIC:s styrelse) ingå som föreskrivs i artikel 10.

2.   I EIC ska även den styrelse på hög nivå (nedan kallad EIC:s styrelse) ingå som föreskrivs i artikel 10.

3.   Kommissionen ska säkerställa att genomförandet av EIC

3.   Kommissionen ska säkerställa att genomförandet av EIC

(a)

sker i enlighet med de principer som anges i punkt 1 i denna artikel, med beaktande av synpunkter från EIC:s styrelse om den övergripande strategin för EIC som avses i artikel 10.1 a, och

| (a) | sker i enlighet med de principer som anges i punkt 1 i denna artikel, med beaktande av synpunkter från EIC:s styrelse om den övergripande strategin för EIC som avses i artikel 10.1 a, och |
| --- | --- |

(a)

sker i enlighet med de principer som anges i punkt 1 i denna artikel, med beaktande av synpunkter från EIC:s styrelse om den övergripande strategin för EIC som avses i artikel 10.1 a, och

| (b) | inte leder till sådan snedvridning av konkurrensen som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(b)

inte leder till sådan snedvridning av konkurrensen som strider mot det gemensamma intresset.

| (b) | inte leder till sådan snedvridning av konkurrensen som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(b)

inte leder till sådan snedvridning av konkurrensen som strider mot det gemensamma intresset.

4.   I syfte att förvalta EIC:s blandfinansiering ska kommissionen använda indirekt förvaltning, eller om detta inte är möjligt får kommissionen bilda ett företag för särskilt ändamål. Kommissionen ska sträva efter att säkerställa andra offentliga och privata investerares deltagande. Om detta inte är möjligt från början ska företaget för särskilt ändamål struktureras på ett sådant sätt att det kan locka andra offentliga eller privata investerare i syfte att öka hävstångseffekten av unionens bidrag.

4.   I syfte att förvalta EIC:s blandfinansiering ska kommissionen använda indirekt förvaltning, eller om detta inte är möjligt får kommissionen bilda ett företag för särskilt ändamål. Kommissionen ska sträva efter att säkerställa andra offentliga och privata investerares deltagande. Om detta inte är möjligt från början ska företaget för särskilt ändamål struktureras på ett sådant sätt att det kan locka andra offentliga eller privata investerare i syfte att öka hävstångseffekten av unionens bidrag.

4a.
     
  Kommissionen ska säkerställa strukturellt samarbete mellan EIC och EIT, i synnerhet genom dess KI-grupper.

Ändring 19

Ändring 19

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 10

Artikel 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 10 | Artikel 10 |
| EIC:s styrelse | EIC:s styrelse |
| 1.   EIC:s styrelse ska ge kommissionen råd om följande: | 1.   EIC:s styrelse ska ge kommissionen råd om följande: |
| a) | Den övergripande strategin för EIC-komponenten under den tredje pelaren ”
  öppen innovation
  ”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 10

Artikel 10

EIC:s styrelse

EIC:s styrelse

1.   EIC:s styrelse ska ge kommissionen råd om följande:

1.   EIC:s styrelse ska ge kommissionen råd om följande:

a)

Den övergripande strategin för EIC-komponenten under den tredje pelaren ”
  öppen innovation
  ”.

öppen innovation

| a) | Den övergripande strategin för EIC-komponenten under den tredje pelaren ”
  innovativt Europa
  ”. |
| --- | --- |

a)

Den övergripande strategin för EIC-komponenten under den tredje pelaren ”
  innovativt Europa
  ”.

innovativt Europa

| b) | Arbetsprogrammet för genomförande av EIC:s åtgärder. |
| --- | --- |

b)

Arbetsprogrammet för genomförande av EIC:s åtgärder.

| b) | Arbetsprogrammet för genomförande av EIC:s åtgärder. |
| --- | --- |

b)

Arbetsprogrammet för genomförande av EIC:s åtgärder.

| c) | Kriterierna för bedömning av förslagens innovationsförmåga och riskprofiler samt den lämpliga fördelningen av bidrag, eget kapital och andra former av finansiering för EIC-acceleratorn. |
| --- | --- |

c)

Kriterierna för bedömning av förslagens innovationsförmåga och riskprofiler samt den lämpliga fördelningen av bidrag, eget kapital och andra former av finansiering för EIC-acceleratorn.

| c) | Kriterierna för bedömning av förslagens innovationsförmåga och riskprofiler samt den lämpliga fördelningen av bidrag, eget kapital och andra former av finansiering för EIC-acceleratorn. |
| --- | --- |

c)

Kriterierna för bedömning av förslagens innovationsförmåga och riskprofiler samt den lämpliga fördelningen av bidrag, eget kapital och andra former av finansiering för EIC-acceleratorn.

| d) | Identifieringen av strategiska projektportföljer. |
| --- | --- |

d)

Identifieringen av strategiska projektportföljer.

| d) | Identifieringen av strategiska projektportföljer. |
| --- | --- |

d)

Identifieringen av strategiska projektportföljer.

| e) | Profilen för programförvaltarna. |
| --- | --- |

e)

Profilen för programförvaltarna.

| e) | Profilen för programförvaltarna. |
| --- | --- |

e)

Profilen för programförvaltarna.

| ea) | En systematisk och fortlöpande utvärderingsprocess av EIC:s åtgärder. |
| --- | --- |

ea)

ea)

En systematisk och fortlöpande utvärderingsprocess av EIC:s åtgärder.

En systematisk och fortlöpande utvärderingsprocess av EIC:s åtgärder.

2.   EIC:s styrelse kan på begäran lämna rekommendationer till kommissionen om följande:

2.   EIC:s styrelse kan på begäran
  , och när det är lämpligt, i samarbete med EIT:s styrelse,
  lämna rekommendationer till kommissionen om följande:

| a) | Sådant som ur ett innovationsperspektiv kan förbättra och främja innovationsekosystem i Europa, resultaten och effekterna av EIC-komponentens mål och innovativa företags kapacitet att lansera sina lösningar. |
| --- | --- |

a)

Sådant som ur ett innovationsperspektiv kan förbättra och främja innovationsekosystem i Europa, resultaten och effekterna av EIC-komponentens mål och innovativa företags kapacitet att lansera sina lösningar.

| a) | Sådant som ur ett innovationsperspektiv kan förbättra och främja innovationsekosystem i Europa, resultaten och effekterna av EIC-komponentens mål och innovativa företags kapacitet att lansera sina lösningar. |
| --- | --- |

a)

Sådant som ur ett innovationsperspektiv kan förbättra och främja innovationsekosystem i Europa, resultaten och effekterna av EIC-komponentens mål och innovativa företags kapacitet att lansera sina lösningar.

| b) | Kartläggning, i samarbete med kommissionens berörda avdelningar, av eventuella regelverksrelaterade hinder för entreprenörer, särskilt för de som beviljats stöd inom ramen för EIC-komponenten. |
| --- | --- |

b)

Kartläggning, i samarbete med kommissionens berörda avdelningar, av eventuella regelverksrelaterade hinder för entreprenörer, särskilt för de som beviljats stöd inom ramen för EIC-komponenten.

| b) | Kartläggning, i samarbete med kommissionens berörda avdelningar
  och EIT
  , av eventuella regelverksrelaterade hinder för entreprenörer, särskilt för de som beviljats stöd inom ramen för EIC-komponenten. |
| --- | --- |

b)

Kartläggning, i samarbete med kommissionens berörda avdelningar
  och EIT
  , av eventuella regelverksrelaterade hinder för entreprenörer, särskilt för de som beviljats stöd inom ramen för EIC-komponenten.

och EIT

| c) | Nya tekniska trender från EIC:s portfölj, för att ge underlag för programplaneringen i andra delar av det särskilda programmet. |
| --- | --- |

c)

Nya tekniska trender från EIC:s portfölj, för att ge underlag för programplaneringen i andra delar av det särskilda programmet.

| c) | Nya tekniska trender från EIC:s portfölj, för att ge underlag för programplaneringen i andra delar av det särskilda programmet. |
| --- | --- |

c)

Nya tekniska trender från EIC:s portfölj, för att ge underlag för programplaneringen i andra delar av det särskilda programmet.

| d) | Identifiering av specifika frågor där råd från EIC behövs. |
| --- | --- |

d)

Identifiering av specifika frågor där råd från EIC behövs.

| d) | Identifiering av specifika frågor där råd från EIC behövs. |
| --- | --- |

d)

Identifiering av specifika frågor där råd från EIC behövs.

EIC:s styrelse ska agera i syfte att uppnå
  EIC-komponentens
  mål. Den ska verka med integritet och redlighet och utföra sitt arbete effektivt och med öppenhet.

EIC-komponentens

EIC:s styrelse ska agera i syfte att uppnå
  med beaktande av unionens industristrategi, dess konkurrenskraft och de globala utmaningarnas
  . Den ska verka med integritet och redlighet och utföra sitt arbete effektivt och med öppenhet
  och transparens, samtidigt som snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden undviks
  .

med beaktande av unionens industristrategi, dess konkurrenskraft och de globala utmaningarnas

och transparens, samtidigt som snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden undviks

EIC:s styrelse ska agera enligt sitt mandat som anges i den tredje pelaren i bilaga I, avsnitt 1.

EIC:s styrelse ska agera enligt sitt mandat som anges i den tredje pelaren i bilaga I, avsnitt 1.

3.   EIC:s styrelse ska bestå av 15–20 personer på hög nivå från olika delar av Europas
  innovationsekosystem
  , inbegripet entreprenörer
  , företagsledare
  , investerare
  och
  forskare. Den ska bidra till utåtriktade insatser, och EIC:s styrelseledamöter ska sträva efter att höja prestigen för EIC:s image.

3.   EIC:s styrelse ska bestå av 15–20
  oberoende
  personer på hög nivå från olika delar av Europas
  forsknings- och innovationsekosystem
  , inbegripet entreprenörer
  från företag av alla storlekar, ekonomer
  , investerare, forskare
  och akademiska experter på området innovationspolitik
  . Den ska bidra till utåtriktade insatser, och EIC:s styrelseledamöter ska sträva efter att höja prestigen för EIC:s image.

Ledamöterna i EIC:s styrelse ska utses av kommissionen efter en öppen inbjudan att anmäla nomineringar eller intresse eller båda, beroende på vad kommissionen anser lämpligast, och med hänsyn till behovet av balans avseende sakkunskap, kön, ålder och geografisk fördelning.

Ledamöterna i EIC:s styrelse ska utses av kommissionen efter en öppen inbjudan att anmäla nomineringar eller intresse eller båda, beroende på vad kommissionen anser lämpligast, och med hänsyn till behovet av balans avseende sakkunskap, kön, ålder och geografisk fördelning.

Deras mandat ska vara begränsat till
  två
  år och kan förnyas
  två gånger
  ; ett system för roterande utnämningar ska tillämpas (ledamöter
  utses
  vartannat år).

två

två gånger

utses

Deras mandat ska vara begränsat till
  tre
  år och kan förnyas
  en gång
  ; ett system för roterande utnämningar ska tillämpas (
  hälften av alla
  ledamöter
  byts ut
  vartannat år).

tre

en gång

hälften av alla

byts ut

4.   EIC:s styrelse ska ha en ordförande som ska utses av kommissionen genom ett öppet rekryteringsförfarande. Ordföranden ska vara en
  offentlig
  person med hög profil och med
  anknytning till innovationsvärlden
  .

4.   EIC:s styrelse ska ha en ordförande som ska utses av kommissionen genom ett öppet rekryteringsförfarande. Ordföranden ska vara en person med hög profil och med
  styrkt sakkunskap inom forskning och innovation
  .

Ordföranden ska utses för en mandatperiod på högst
  fyra
  år, som kan förnyas en gång.

fyra

Ordföranden ska utses för en mandatperiod på högst
  tre
  år, som kan förnyas en gång.

tre

Ordföranden ska leda arbetet i EIC:s styrelse, förbereda dess möten, fördela uppgifter till ledamöterna och får inrätta särskilda grupper, i synnerhet för att kartlägga framväxande tekniska trender utifrån EIC:s portfölj. Han eller hon ska främja EIC, fungera som samtalspartner med kommissionen och företräda EIC i 
  innovationssammanhang
  . Kommissionen
  får
  ge administrativt stöd till ordföranden så att han eller hon kan utföra sina uppdrag.

innovationssammanhang

får

Ordföranden ska leda arbetet i EIC:s styrelse, förbereda dess möten, fördela uppgifter till ledamöterna och får inrätta särskilda grupper, i synnerhet för att kartlägga framväxande tekniska trender utifrån EIC:s portfölj. Han eller hon ska främja EIC,
  dess roll för att uppnå programmets mål och unionens forsknings- och innovationsmål,
  fungera som samtalspartner med kommissionen och företräda EIC i 
  forsknings- och innovationssammanhang
  . Kommissionen
  ska
  ge administrativt stöd till ordföranden så att han eller hon kan utföra sina uppdrag.

dess roll för att uppnå programmets mål och unionens forsknings- och innovationsmål,

forsknings- och innovationssammanhang

ska

5.   En uppförandekod, som bland annat ska behandla förebyggande av intressekonflikter ska upprättas av kommissionen. Ledamöter i EIC:s styrelse
  förväntas
  godta uppförandekoden vid tjänstetillträdet.

5.   En uppförandekod, som bland annat ska behandla förebyggande av intressekonflikter ska upprättas av kommissionen. Ledamöter i EIC:s styrelse
  ska
  godta uppförandekoden vid tjänstetillträdet.

Ändring 20

Ändring 20

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 11

Artikel 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 11 | Artikel 11 |
| Arbetsprogram | Strategisk planering och
  arbetsprogram |
| | -1.
     
  Genomförandet av det särskilda programmet ska baseras på specifika forsknings- och innovationsplaner som vartannat år fastställs genom delegerade akter i enlighet med artikel 6 i förordningen och efter en öppen, inkluderande och strategisk flerårig planeringsprocess för forsknings- och innovationsåtgärder, särskilt för pelaren ”globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft”. Obligatoriska samråd med flera berörda parter och nationella myndigheter, Europaparlamentet och företrädare för berörda parter inom forskning, utveckling och innovation, inklusive det civila samhället, om prioriteringar och lämpliga åtgärdstyper och genomförandeformer, inklusive för uppdrag och europeiska partnerskap, ska säkerställa nödvändiga tvärvetenskapliga och sektorsövergripande perspektiv och anpassning till andra relevanta aktuella initiativ på unionsnivå och nationell och regional nivå. Detta kommer att bidra till ett optimalt utnyttjande av ytterligare privat och offentlig finansiering, i enlighet med bilaga I till detta beslut. |
| 1.   Programmet
  ska
  genomföras med hjälp av sådana arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen.
  De ska utarbetas enligt en strategisk planeringsprocess enligt beskrivningen i bilaga I till detta beslut. | 1.   
  I enlighet med den strategiska forsknings- och innovationsplaner, ska
  programmet genomföras med hjälp av sådana arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen. |
| I tillämpliga fall ska det totala belopp som reserveras för blandfinansieringsinsatser fastställas i arbetsprogrammet. | I tillämpliga fall ska det totala belopp som reserveras för blandfinansieringsinsatser fastställas i arbetsprogrammet. |
| 2.   Kommissionen ska anta separata arbetsprogram, genom genomförandeakter, för genomförandet av åtgärder inom ramen för följande komponenter, som anges i artikel 3.1 i det här beslutet: | 2.   Kommissionen ska anta separata arbetsprogram, genom genomförandeakter, för genomförandet av åtgärder inom ramen för följande komponenter, som anges i artikel 3.1 i det här beslutet: |
| a) | EFR, där arbetsprogrammet ska fastställas av det vetenskapliga rådet enligt artikel 7.2 b, i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 12.3. Kommissionen ska endast avvika från det arbetsprogram som har fastställts av det vetenskapliga rådet, när den anser att detta inte överensstämmer med bestämmelserna i detta beslut. I sådant fall ska kommissionen anta arbetsprogrammet genom en genomförandeakt i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.4. Kommissionen ska vederbörligen motivera denna åtgärd. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 11

Artikel 11

Arbetsprogram

Strategisk planering och
  arbetsprogram

Strategisk planering och

-1.
     
  Genomförandet av det särskilda programmet ska baseras på specifika forsknings- och innovationsplaner som vartannat år fastställs genom delegerade akter i enlighet med artikel 6 i förordningen och efter en öppen, inkluderande och strategisk flerårig planeringsprocess för forsknings- och innovationsåtgärder, särskilt för pelaren ”globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft”. Obligatoriska samråd med flera berörda parter och nationella myndigheter, Europaparlamentet och företrädare för berörda parter inom forskning, utveckling och innovation, inklusive det civila samhället, om prioriteringar och lämpliga åtgärdstyper och genomförandeformer, inklusive för uppdrag och europeiska partnerskap, ska säkerställa nödvändiga tvärvetenskapliga och sektorsövergripande perspektiv och anpassning till andra relevanta aktuella initiativ på unionsnivå och nationell och regional nivå. Detta kommer att bidra till ett optimalt utnyttjande av ytterligare privat och offentlig finansiering, i enlighet med bilaga I till detta beslut.

1.   Programmet
  ska
  genomföras med hjälp av sådana arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen.
  De ska utarbetas enligt en strategisk planeringsprocess enligt beskrivningen i bilaga I till detta beslut.

1.   
  I enlighet med den strategiska forsknings- och innovationsplaner, ska
  programmet genomföras med hjälp av sådana arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen.

I tillämpliga fall ska det totala belopp som reserveras för blandfinansieringsinsatser fastställas i arbetsprogrammet.

I tillämpliga fall ska det totala belopp som reserveras för blandfinansieringsinsatser fastställas i arbetsprogrammet.

2.   Kommissionen ska anta separata arbetsprogram, genom genomförandeakter, för genomförandet av åtgärder inom ramen för följande komponenter, som anges i artikel 3.1 i det här beslutet:

2.   Kommissionen ska anta separata arbetsprogram, genom genomförandeakter, för genomförandet av åtgärder inom ramen för följande komponenter, som anges i artikel 3.1 i det här beslutet:

a)

EFR, där arbetsprogrammet ska fastställas av det vetenskapliga rådet enligt artikel 7.2 b, i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 12.3. Kommissionen ska endast avvika från det arbetsprogram som har fastställts av det vetenskapliga rådet, när den anser att detta inte överensstämmer med bestämmelserna i detta beslut. I sådant fall ska kommissionen anta arbetsprogrammet genom en genomförandeakt i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.4. Kommissionen ska vederbörligen motivera denna åtgärd.

| a) | EFR, där arbetsprogrammet ska fastställas av det vetenskapliga rådet enligt artikel 7.2 b, i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 12.3. Kommissionen ska endast avvika från det arbetsprogram som har fastställts av det vetenskapliga rådet, när den anser att detta inte överensstämmer med bestämmelserna i detta beslut. I sådant fall ska kommissionen anta arbetsprogrammet genom en genomförandeakt i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.4. Kommissionen ska vederbörligen motivera denna åtgärd. |
| --- | --- |

a)

EFR, där arbetsprogrammet ska fastställas av det vetenskapliga rådet enligt artikel 7.2 b, i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 12.3. Kommissionen ska endast avvika från det arbetsprogram som har fastställts av det vetenskapliga rådet, när den anser att detta inte överensstämmer med bestämmelserna i detta beslut. I sådant fall ska kommissionen anta arbetsprogrammet genom en genomförandeakt i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.4. Kommissionen ska vederbörligen motivera denna åtgärd.

| b) | Alla kluster under pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”, Marie Skłodowska-Curie-åtgärder, forskningsinfrastruktur, stöd till innovationsekosystem, spridning av spetskompetens samt reformering och förstärkning av det europeiska forsknings- och innovationssystemet, i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.4. |
| --- | --- |

b)

Alla kluster under pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”, Marie Skłodowska-Curie-åtgärder, forskningsinfrastruktur, stöd till innovationsekosystem, spridning av spetskompetens samt reformering och förstärkning av det europeiska forsknings- och innovationssystemet, i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.4.

| b) | Alla kluster under pelaren ”globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft”, Marie Skłodowska-Curie-åtgärder, forskningsinfrastruktur, stöd till
  europeiska
  innovationsekosystem, spridning av spetskompetens
  och breddat deltagande
  samt reformering och förstärkning av det europeiska forsknings- och innovationssystemet, i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.4. |
| --- | --- |

b)

Alla kluster under pelaren ”globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft”, Marie Skłodowska-Curie-åtgärder, forskningsinfrastruktur, stöd till
  europeiska
  innovationsekosystem, spridning av spetskompetens
  och breddat deltagande
  samt reformering och förstärkning av det europeiska forsknings- och innovationssystemet, i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.4.

europeisk

europeiska

och breddat deltagande

| c) | EIC, där arbetsprogrammet ska utarbetas i enlighet med råden från EIC:s styrelse enligt artikel 10.1 b, i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.4. |
| --- | --- |

c)

EIC, där arbetsprogrammet ska utarbetas i enlighet med råden från EIC:s styrelse enligt artikel 10.1 b, i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.4.

| c) | EIC, där arbetsprogrammet ska utarbetas i enlighet med råden från EIC:s styrelse enligt artikel 10.1 b, i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.4. |
| --- | --- |

c)

EIC, där arbetsprogrammet ska utarbetas i enlighet med råden från EIC:s styrelse enligt artikel 10.1 b, i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.4.

| d) | JRC, där det fleråriga arbetsprogrammet ska ta hänsyn till det yttrande från JRC:s administrativa råd som avses i beslut 96/282/Euratom. |
| --- | --- |

d)

JRC, där det fleråriga arbetsprogrammet ska ta hänsyn till det yttrande från JRC:s administrativa råd som avses i beslut 96/282/Euratom.

| d) | JRC, där det fleråriga arbetsprogrammet ska ta hänsyn till det yttrande från JRC:s administrativa råd som avses i beslut 96/282/Euratom. |
| --- | --- |

d)

JRC, där det fleråriga arbetsprogrammet ska ta hänsyn till det yttrande från JRC:s administrativa råd som avses i beslut 96/282/Euratom.

3.   Utöver kraven i artikel 110 i budgetförordningen ska de arbetsprogram som avses i punkt 2 i denna artikel innehålla följande, i förekommande fall:

3.   Utöver kraven i artikel 110 i budgetförordningen ska de arbetsprogram som avses i punkt 2 i denna artikel innehålla följande, i förekommande fall:

| a) | En indikation om det belopp som tilldelats varje åtgärd
  och
  uppdrag, och en vägledande tidsplan för genomförandet. |
| --- | --- |

a)

En indikation om det belopp som tilldelats varje åtgärd
  och
  uppdrag, och en vägledande tidsplan för genomförandet.

och

| a) | En indikation om det belopp
  och den andel av budgeten med avseende på programmet
  som tilldelats varje åtgärd, uppdrag
  och europeiskt partnerskap
  , och en vägledande tidsplan för genomförandet. |
| --- | --- |

a)

En indikation om det belopp
  och den andel av budgeten med avseende på programmet
  som tilldelats varje åtgärd, uppdrag
  och europeiskt partnerskap
  , och en vägledande tidsplan för genomförandet.

och den andel av budgeten med avseende på programmet

och europeiskt partnerskap

| b) | För bidrag ska de innehålla prioriteringar, urvals- och tilldelningskriterier och de olika tilldelningskriteriernas relativa tyngd samt maximal finansieringssats för de totala bidragsberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

b)

För bidrag ska de innehålla prioriteringar, urvals- och tilldelningskriterier och de olika tilldelningskriteriernas relativa tyngd samt maximal finansieringssats för de totala bidragsberättigande kostnaderna.

| b) | För bidrag ska de innehålla prioriteringar, urvals- och tilldelningskriterier och de olika tilldelningskriteriernas relativa tyngd samt maximal finansieringssats för de totala bidragsberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

b)

För bidrag ska de innehålla prioriteringar, urvals- och tilldelningskriterier och de olika tilldelningskriteriernas relativa tyngd samt maximal finansieringssats för de totala bidragsberättigande kostnaderna.

| c) | Det belopp som tilldelats för blandfinansiering i enlighet med artiklarna 41–43 i förordning...[förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande]. |
| --- | --- |

c)

Det belopp som tilldelats för blandfinansiering i enlighet med artiklarna 41–43 i förordning...[förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande].

| c) | Det belopp som tilldelats för blandfinansiering i enlighet med artiklarna 41–43 i förordning...[förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande]. |
| --- | --- |

c)

Det belopp som tilldelats för blandfinansiering i enlighet med artiklarna 41–43 i förordning...[förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande].

| d) | Eventuella ytterligare krav för bidragsmottagare, i enlighet med artiklarna 35 och 37 i [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande]. |
| --- | --- |

d)

Eventuella ytterligare krav för bidragsmottagare, i enlighet med artiklarna 35 och 37 i [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande].

| d) | Eventuella ytterligare krav för bidragsmottagare, i enlighet med artiklarna 35 och 37 i [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande]. |
| --- | --- |

d)

Eventuella ytterligare krav för bidragsmottagare, i enlighet med artiklarna 35 och 37 i [förordningen om ramprogrammet/reglerna för deltagande].

Ändring 21

Ändring 21

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 12a (ny)

Artikel 12a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 12a |
| | Styrelse för hälsa |
| | 1.
     
  Kommissionen ska tillsätta en styrelse för hälsa för genomförande av de åtgärder inom den andra pelaren, ”globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft”, som är förknippade med ”hälsa”. |
| | 2.
     
  Styrelsen för hälsa ska bestå av 15–20 personer på hög nivå, från olika discipliner och verksamheter inom forskning, innovation, folkhälsa och friskvård. |
| | 3.
     
  Styrelsen för hälsa ska fokusera på följande principer: Samordning och synergier mellan hälsoprogram på EU-nivå och på nationell nivå, liksom mellan klustret ”hälsa” och andra delar av Horisont Europa, inklusive uppdrag och partnerskap. Styrelsen ska främja engagemang från patienters och samhällets sida, samt tillhandahålla vetenskapliga råd och rekommendationer. Åtgärderna bör främja värdeorienterad hälsorelaterad forskning, bättre hälsolösningar och minska ojämlika hälsovillkor. |
| | 4.
     
  Styrelsen för hälsa ska bidra till följande: |
| | a) | Strategin för klustret ”hälsa”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 12a

Artikel 12a

Styrelse för hälsa

Styrelse för hälsa

1.
     
  Kommissionen ska tillsätta en styrelse för hälsa för genomförande av de åtgärder inom den andra pelaren, ”globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft”, som är förknippade med ”hälsa”.

2.
     
  Styrelsen för hälsa ska bestå av 15–20 personer på hög nivå, från olika discipliner och verksamheter inom forskning, innovation, folkhälsa och friskvård.

3.
     
  Styrelsen för hälsa ska fokusera på följande principer: Samordning och synergier mellan hälsoprogram på EU-nivå och på nationell nivå, liksom mellan klustret ”hälsa” och andra delar av Horisont Europa, inklusive uppdrag och partnerskap. Styrelsen ska främja engagemang från patienters och samhällets sida, samt tillhandahålla vetenskapliga råd och rekommendationer. Åtgärderna bör främja värdeorienterad hälsorelaterad forskning, bättre hälsolösningar och minska ojämlika hälsovillkor.

4.
     
  Styrelsen för hälsa ska bidra till följande:

a)

a)

Strategin för klustret ”hälsa”.

Strategin för klustret ”hälsa”.

| b) | Planen för att styra samordning och samarbete mellan hälsoprogrammen, relaterade pelare, såsom EIC och EFR, samt inom strategiska partnerskap och EU:s strukturfonder. Planen ska säkerställa att befintliga finansieringsmekanismer som beviljats hälsorelaterad forskning blir mer synliga och samordnade, att samordning och samarbete styrs upp samt att arbetsprogram och uppdrag för hälsa utvecklas. |
| --- | --- |

b)

b)

Planen för att styra samordning och samarbete mellan hälsoprogrammen, relaterade pelare, såsom EIC och EFR, samt inom strategiska partnerskap och EU:s strukturfonder. Planen ska säkerställa att befintliga finansieringsmekanismer som beviljats hälsorelaterad forskning blir mer synliga och samordnade, att samordning och samarbete styrs upp samt att arbetsprogram och uppdrag för hälsa utvecklas.

Planen för att styra samordning och samarbete mellan hälsoprogrammen, relaterade pelare, såsom EIC och EFR, samt inom strategiska partnerskap och EU:s strukturfonder. Planen ska säkerställa att befintliga finansieringsmekanismer som beviljats hälsorelaterad forskning blir mer synliga och samordnade, att samordning och samarbete styrs upp samt att arbetsprogram och uppdrag för hälsa utvecklas.

| c) | Metoder och förfaranden för att utforma, välja ut och genomföra hälsouppdragen. |
| --- | --- |

c)

c)

Metoder och förfaranden för att utforma, välja ut och genomföra hälsouppdragen.

Metoder och förfaranden för att utforma, välja ut och genomföra hälsouppdragen.

| d) | Främja medborgarnas deltagande och engagemang genom en bottom-up-beslutsprocess. |
| --- | --- |

d)

d)

Främja medborgarnas deltagande och engagemang genom en bottom-up-beslutsprocess.

Främja medborgarnas deltagande och engagemang genom en bottom-up-beslutsprocess.

| e) | Främja hållbara finansieringsstrategier och mekanismer som möjliggör långsiktiga projekt och ambitiösa uppdrag. |
| --- | --- |

e)

e)

Främja hållbara finansieringsstrategier och mekanismer som möjliggör långsiktiga projekt och ambitiösa uppdrag.

Främja hållbara finansieringsstrategier och mekanismer som möjliggör långsiktiga projekt och ambitiösa uppdrag.

| f) | Säkerställa givande transnationellt forskningssamarbete som maximerar den europeiska potentialen och överför resultaten till hälsosystem. |
| --- | --- |

f)

f)

Säkerställa givande transnationellt forskningssamarbete som maximerar den europeiska potentialen och överför resultaten till hälsosystem.

Säkerställa givande transnationellt forskningssamarbete som maximerar den europeiska potentialen och överför resultaten till hälsosystem.

| g) | Öka användningen av tvärvetenskaplig forskning mellan sjukdomsområden där det finns gemensamma egenskaper samt därigenom minska dubbelarbete och isolerad forskning. |
| --- | --- |

g)

g)

Öka användningen av tvärvetenskaplig forskning mellan sjukdomsområden där det finns gemensamma egenskaper samt därigenom minska dubbelarbete och isolerad forskning.

Öka användningen av tvärvetenskaplig forskning mellan sjukdomsområden där det finns gemensamma egenskaper samt därigenom minska dubbelarbete och isolerad forskning.

| h) | Göra Horisont Europa och dess fördelar för EU:s medborgare mer synliga, åtgärda splittringen av vetenskaps- och forskningsansvaret inom EU:s styrande organ samt effektivisera befintliga finansieringsmekanismer. |
| --- | --- |

h)

h)

Göra Horisont Europa och dess fördelar för EU:s medborgare mer synliga, åtgärda splittringen av vetenskaps- och forskningsansvaret inom EU:s styrande organ samt effektivisera befintliga finansieringsmekanismer.

Göra Horisont Europa och dess fördelar för EU:s medborgare mer synliga, åtgärda splittringen av vetenskaps- och forskningsansvaret inom EU:s styrande organ samt effektivisera befintliga finansieringsmekanismer.

5.
     
  Styrelsen för hälsa ska tillhandahålla en omfattande forskningsstrategi och styrning för utvecklingen av de hälsorelaterade arbetsprogrammen och uppdragen, som ett komplement till den särskilda uppdragsstyrelsen.

6.
     
  Styrelsen för hälsa ska vara en oberoende vetenskapsstyrd grupp av berörda parter, som består av aktörer från biomedicinsk forskning och innovation, andra relevanta forsknings- och industriområden samt har ett starkt deltagande av företrädare för patienter och medborgare.

7.
     
  Ledamöterna i styrelsen för hälsa ska utses av kommissionen efter en öppen inbjudan att anmäla nomineringar eller intresse eller båda, där så är lämpligt, och med hänsyn till behovet av balans avseende sakkunskap, kön, ålder och geografisk fördelning. Deras mandat ska vara begränsat till två år och kan förnyas två gånger; ett system för roterande utnämningar ska tillämpas (ledamöter utses vartannat år).

8.
     
  Styrelsen för hälsa ska ha en ordförande som ska utses av kommissionen genom ett öppet rekryteringsförfarande. Ordföranden ska vara en offentlig person med hög profil och med anknytning till det hälsorelaterade forskningsområdet.

9.
     
  Styrelsens verksamheter och resultat ska granskas och rapporteras i samband med halvtidsutvärderingen av programmet, där åtgärder om att förlänga, anpassa eller lägga ner gruppen enligt granskningen ska fastställas.

Ändring 22

Ändring 22

Förslag till beslut

Förslag till beslut

BILAGA I – PROGRAMVERKSAMHETER

BILAGA I – PROGRAMVERKSAMHETER

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| PROGRAMVERKSAMHETER | PROGRAMVERKSAMHETER |
| Följande kommer att användas vid genomförandet av programmet. | Följande kommer att användas vid genomförandet av programmet. |
| Strategisk planering | Strategisk planering |
| Genomförandet av Horisont Europas mål
  på programnivå på programnivå på ett integrerat sätt kommer att säkerställas genom flerårig strategisk planering. Denna planering
  kommer att fokusera på effekterna av programmet
  som helhet
  och samstämmigheten mellan dess olika pelare, samt synergier med andra EU-program och stöd
  till och från
  annan EU-politik. | Genomförandet av Horisont Europa ska styras av en inkluderande och transparent process för strategisk planering av den forsknings- och innovationsverksamhet som finansieras genom programmet. Den strategiska planeringsprocessen ska leda till
  genomförandet av Horisont Europas
  programmål genom att definiera finansieringsprioriteringar. Det
  kommer att fokusera på effekterna av programmet och samstämmigheten mellan dess olika pelare, samt synergier med andra EU-program och stöd
  till
  annan EU-politik. |
| | Den strategiska planeringsprocessen och antagandet av den strategiska forsknings- och innovationsplanen genom en delegerad akt kommer att öka den bredare allmänhetens ägande och förståelse av syftet med programmet och kommer att göra det möjligt för medlagstiftarna, de berörda parterna och medlemsstaterna att få fullständig information om de planerade initiativen. Den strategiska planeringsprocessen kommer att bidra till att utveckla och genomföra politiken på relevanta områden, på unionsnivå liksom komplettera de politiska åtgärderna i medlemsstaterna samtidigt som det säkerställs att de främsta politiska målen på EU-nivå återspeglas i och får stöd genom Horisont Europa med tillräckliga resurser. Den kommer att möjliggöra en förenkling av finansieringssystemet, undvika dubbelarbete och överlappningar mellan finansieringsmöjligheter samtidigt som ytterligare privata och offentliga medel utnyttjas samt främja en snabbare spridning och upptag av forsknings- och innovationsresultat. |
| | Ett systemiskt, tvärvetenskapligt, sektorsövergripande och politikområdesöverskridande förhållningssätt till forskning och innovation kommer att säkerställa att samhällsutmaningar och ekonomiska utmaningar kan hanteras och att kunskap genereras, och där så är möjligt ge upphov till ny konkurrenskraft och hållbara företag och industrier, samhällsinnovation och teknisk innovation, genom att främja konkurrens, stimulera privata investeringar och upprätthålla lika villkor för alla på den inre marknaden. |
| Den strategiska
  planeringen
  kommer att främja medborgarnas och det civila samhällets organisationers starka engagemang i 
  alla stadier av
  forskning och innovation, gemensamt kunskapsbygge, effektivt främjande av jämställdhet, inbegripet integrering av jämställdhetsdimensionen i 
  forskningens
  och
  innovationens innehåll
  , och ska
  säkerställa och
  främja efterlevnad av de högsta normerna för etik och integritet. | Den strategiska
  planeringsprocessen
  kommer att främja medborgarnas och det civila samhällets organisationers starka engagemang i forskning och innovation, gemensamt kunskapsbygge, effektivt främjande av jämställdhet, inbegripet integrering av jämställdhetsdimensionen i 
  forskning
  och
  innovation
  , och ska främja efterlevnad av de högsta normerna för etik och integritet. |
| Den kommer att inbegripa omfattande samråd och diskussioner
  med medlemsstaterna, Europaparlamentet
  där lämpligt,
  och
  med olika
  berörda parter, inklusive uppdrag, under pelaren ”Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”, och lämpliga typer av
  åtgärder
  , särskilt europeisk
  partnerskap
  . | För att uppfylla dessa mål kommer kommissionen att inleda en fas med öppet samråd
  med medlemsstaterna, Europaparlamentet och
  en mängd
  berörda parter
  , inklusive forskarsamfundet, forsknings- och teknikorganisationer, industrin, organisationer i det civila samhället m.fl. Samrådet kommer att berörda programmets strategiska
  prioriteringar, inklusive uppdrag, under pelaren ”Globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft”, och lämpliga typer av
  instrument
  , särskilt
  de
  europeiska
  partnerskapen
  .
  Resultaten av samråden kommer att offentliggöras på en särskild webbplats, som också bör tillhandahålla uppgifter om innehållet i och den process som definierar den strategiska planeringen. |
| | När det gäller europeiska partnerskap kommer man i den strategiska forsknings- och innovationsplanen att redogöra och ge den logiska grunden för att skapa, slå samman och fasa ut de europeiska partnerskapen. Man bör överväga att fortsätta positivt utvärderade gemensamma teknikinitiativ och upphandlade offentlig-privata partnerskap efter 2020 på grund av deras mervärde när det gäller social och ekonomisk påverkan, liksom dra maximal nytta av privata investeringar och deras bidrag till att skapa synergier för medel. |
| | Pågående och nya KI-grupper kommer att fastställas i lagstiftningsförslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om EIT:s strategiska innovationsprogram, i linje med den strategiska forsknings- och innovationsplanen. Men skapandet av eventuella nya KI-grupper bör ges tillräcklig finansiering, så att de befintliga KI-grupperna kan utveckla ekosystemen, bygga partnerskap samt effektivt sträva efter och genomföra sina ambitiösa mål. |
| | De flaggskeppsinitiativ inom området framtida och ny teknik (FET) som fått stöd inom Horisont 2020 ska fortsatt stödjas inom ramen för detta program. Eftersom de har betydande likheter med uppdrag kan andra flaggskeppsinitiativ på området stödjas inom detta ramprogram som uppdrag som är inriktade på framtida och ny teknik. Uppdragen bör stärka programmets samarbetsaspekter och komplettera befintliga europeiska partnerskap, som skulle kunna fungera som uppdragens stödpelare för genomförande. Uppdragen kommer att ha tekniska och samhälleliga delar och kommer också att definieras i nära samarbete med alla berörda generaldirektorat. Uppdragen kommer att definieras i den strategiska planeringsprocessen enligt artikel 7 i förordningen och artikel 5 i detta beslut. |
| På grundval av dessa omfattande samråd ska den strategiska planeringen fastställa gemensamma mål och områden för gemensamma verksamheter såsom partnerskap (den föreslagna rättsliga grunden anger endast de instrument och kriterier som ska styra deras användning) och uppdragsområden. | |
| Den strategiska planeringen kommer att bidra till att utveckla och genomföra politiken på relevanta områden, på EU-nivå samt komplettera politik och politiska strategier i medlemsstaterna. EU:s politiska prioriteringar kommer att beaktas i den strategiska planeringsprocessen för att öka forskningens och innovationens bidrag till genomförandet av politiken. Den ska också beakta framåtriktad verksamhet, studier och andra vetenskapliga uppgifter och ta hänsyn till relevanta befintliga initiativ på EU-nivå och nationell nivå. | |
| Den strategiska
  planeringen
  kommer att
  främja synergier
  mellan Horisont Europa och andra unionsprogram,
  inbegripet Euratomprogrammet, och därigenom
  bli en referenspunkt för forskning och innovation i alla relaterade program inom EU:s budget
  och andra instrument som inte berör finansieringen
  .
  Detta
  kommer också att
  främja snabbare spridning och användning av forsknings- och innovationsresultat och motverka dubbelarbete och överlappningar mellan finansieringsmöjligheter.
  Det kommer att utgöra en ram för att sammanlänka Gemensamma forskningscentrets forskningsåtgärder och andra åtgärder som får stöd genom programmet, inklusive användning av resultaten
  till
  stöd
  för
  politiken. | Den strategiska
  planeringsprocessen
  kommer att
  identifiera befintliga kopplingar
  mellan Horisont Europa och andra unionsprogram,
  och erbjuda möjligheter till synergier mellan EU-medel, regionala medel och nationella medel. Horisont Europa kommer att
  bli en referenspunkt för forskning och innovation inom alla relaterade program inom EU:s budget
  för att bidra till att genomföra EU:s politiska prioriteringar och mål.
  Det kommer att utgöra en ram för att sammanlänka Gemensamma forskningscentrets forskningsåtgärder och andra åtgärder som får stöd genom programmet, inklusive användning av resultaten
  för att stödja
  politiken. |
| En strategisk plan kommer att fastställa en flerårig strategi för att förverkliga innehållet i arbetsprogrammet (som anges i artikel 11), samtidigt som man bibehåller tillräcklig flexibilitet för att kunna reagera snabbt på oväntade möjligheter och kriser. Eftersom Horisont 2020 är ett sjuårigt program kan programmets ekonomiska, sociala och politiska sammanhang förändras betydligt under dess livstid. Horisont Europa måste ha möjlighet att snabbt anpassa sig till dessa förändringar. Det kommer därför att finnas en möjlighet att inkludera stöd för verksamhet som inte omfattas av de beskrivningar som anges nedan, där detta är motiverat för att hantera stora förändringar, oförutsedda händelser, politiska behov eller krissituationer, till exempel allvarliga hälsohot som orsakas av epidemier. | |
| Vid genomförandet av Horisont Europa kommer särskild uppmärksamhet att ägnas åt att garantera en välavvägd och bred strategi för forskning och innovation, som inte är begränsad till utveckling av nya produkter och tjänster på grundval av vetenskapliga och tekniska genombrott, utan också omfattar användningen av befintlig teknik i nyskapande tillämpningar, kontinuerlig förbättring samt icke-teknisk och social innovation. En systematisk, tvärvetenskaplig, sektorsövergripande och politikområdesöverskridande strategi för forskning och innovation ska se till att utmaningar kan hanteras och samtidigt ge upphov till nya konkurrenskraftiga företag och industrier, främja konkurrens, stimulera privata investeringar och upprätthålla lika villkor på den inre marknaden. | |
| Under pelarna ”Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft” och ”Öppen innovation” kommer forskning och innovation att kompletteras av verksamhet som äger rum nära slutanvändarna och marknaden, såsom demonstrationer, pilotprojekt eller koncepttest, dock inte kommersiell verksamhet utöver forsknings- och innovationsfaserna. Detta ska också omfatta stöd till efterfrågeinriktade insatser som bidrar till att påskynda utvecklingen och spridningen av ett brett urval av innovationer. Tonvikten kommer att ligga på icke-bindande ansökningsomgångar. | |
| Enligt pelaren ”Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft” som bygger på erfarenheterna från Horisont 2020, kommer samhällsvetenskap och humanvetenskap att vara helt integrerade i alla kluster, inklusive särskild verksamhet. Även verksamhet som inbegriper forskning och innovation inom havs- och sjöfartsområdet kommer att genomföras på ett strategiskt och integrerat sätt i linje med EU:s integrerade havspolitik, den gemensamma fiskeripolitiken och internationella åtaganden. | |
| Flaggskeppsinitiativ inom området framtida och ny teknik (FET) inom Horisont 2020 ska fortsatt stödjas inom ramen för detta program. Eftersom de har betydande likheter med uppdrag, ska andra flaggskeppsinitiativ på området stödjas inom detta ramprogram som uppdrag inriktade på framtida och ny teknik. | |
| Dialoger om samarbetet på det vetenskapliga och tekniska området med EU:s internationella partner och politiska dialoger med de viktigaste världsregionerna kommer att ge viktiga bidrag för att systematiskt identifiera samarbetsmöjligheter som, i kombination med differentiering per land/region, kan bidra till fastställandet av prioriteringar. | |
| Medan Europeiska institutets för innovation och teknik (EIT) inriktning på ekosystem för innovation gör att det naturligt passar in i pelaren för öppen innovation inom Horisont Europa, kommer planeringen av EIT:s kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper) att samordnas genom den strategiska planeringsprocessen med pelaren Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft. | |
| | Snabbspår till forskning och innovation |
| | I Horisont Europa kommer det att finnas möjlighet för stödmottagarna att ansöka om finansiering snabbare, när detta anges i arbetsprogrammet för samtliga kluster, EIC och ”spridning av spetskompetens” som omfattar forsknings- och innovationsverksamheter. Samtidigt som det bygger på framgången med det befintliga instrumentet ”Snabbspår till innovation” i Horisont 2020, kommer dess logik att följa bottom-up-principen på grundval av ständigt öppna ansökningsomgångar och en handläggningstid för beviljande på högst sex månader. I ”spridning av spetskompetens”-delen kommer detta tillvägagångssätt också att stödja mindre utvecklade EU-medlemsstater i att få tillgång till medel på ett snabbare och bottom-up-baserat sätt. Detta villkor kommer att gälla för minst 15 % av programmet budget. |
| Spridning och kommunikation | Spridning och kommunikation |
| Horisont Europa kommer att ge särskilt stöd till öppen tillgång till vetenskapliga publikationer, kunskapsbanker och andra datakällor. Åtgärder för spridning och kunskapsspridning kommer att stödjas, även i samarbete med andra EU-program, däribland klusterbildning och förpackningsresultat och språk och format för målgrupperna och nätverk för medborgarna, näringslivet, offentliga myndigheter,
  den akademiska världen
  , det civila samhällets organisationer och beslutsfattare. För detta ändamål får Horisont Europa använda sig av avancerad teknik och informationsverktyg. | Horisont Europa kommer att ge särskilt stöd till öppen tillgång till vetenskapliga publikationer, kunskapsbanker och andra datakällor. Åtgärder för spridning och kunskapsspridning kommer att stödjas, även i samarbete med andra EU-program, däribland klusterbildning och förpackningsresultat och språk och format för målgrupperna och nätverk för medborgarna, näringslivet, offentliga myndigheter,
  det vetenskapliga samfundet
  , det civila samhällets organisationer och beslutsfattare. För detta ändamål får Horisont Europa använda sig av avancerad teknik och informationsverktyg. |
| Det kommer att finnas lämpligt stöd för mekanismer för att kommunicera programmet till potentiella sökande (t.ex. nationella kontaktpunkter). | Det kommer att finnas lämpligt stöd för mekanismer för att kommunicera programmet till potentiella sökande (t.ex. nationella kontaktpunkter). |
| Kommissionen kommer också att genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende Horisont Europa, för att upplysa om att resultaten uppnåddes med stöd av EU-medel. Dessa åtgärder ska också syfta till att öka allmänhetens medvetenhet om vikten av forskning och innovation samt bredare inverkan och relevans för EU-finansierad forskning och innovation, med hjälp av t.ex. publikationer, kontakter med media, evenemang, kunskapsbanker, flerkanalsplattformar, webbplatser eller riktad användning av sociala medier. Horisont Europa kommer också att ge stöd till stödmottagarna för att informera om sitt arbete och dess inverkan på samhället i stort. | Kommissionen kommer också att genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende Horisont Europa, för att upplysa om att resultaten uppnåddes med stöd av EU-medel. Dessa åtgärder ska också syfta till att öka allmänhetens medvetenhet om vikten av forskning och innovation samt bredare inverkan och relevans för EU-finansierad forskning och innovation, med hjälp av t.ex. publikationer, kontakter med media, evenemang, kunskapsbanker, flerkanalsplattformar, webbplatser eller riktad användning av sociala medier. Horisont Europa kommer också att ge stöd till stödmottagarna för att informera om sitt arbete och dess inverkan på samhället i stort. |
| Utnyttjande och spridning på marknaden | Utnyttjande och spridning på marknaden |
| Kommissionen kommer att fastställa övergripande åtgärder för utnyttjande av Horisont Europas resultat och kunskap som genererats. Detta kommer att påskynda marknadsspridningen och stimulera utnyttjandet av programmets effekter. | Kommissionen kommer att fastställa övergripande åtgärder för utnyttjande av Horisont Europas resultat och kunskap som genererats
  , som också kommer att inkludera främjande av standardisering
  . Detta kommer att påskynda marknadsspridningen och stimulera utnyttjandet av programmets effekter. |
| Kommissionen kommer att systematiskt identifiera och registrera resultaten från forsknings- och innovationsverksamheten inom ramen för programmet, och överföring eller spridning av dessa resultat och kunskap som produceras på ett icke-diskriminerande sätt till industri och företag av alla storlekar, offentliga förvaltningar,
  den akademiska världen
  , det civila samhällets organisationer och beslutsfattare för att maximera det europeiska mervärdet av programmet. | Kommissionen kommer att systematiskt identifiera och registrera resultaten från forsknings- och innovationsverksamheten inom ramen för programmet, och överföring eller spridning av dessa resultat och kunskap som produceras på ett icke-diskriminerande sätt till industri och företag av alla storlekar, offentliga förvaltningar,
  det vetenskapliga samfundet
  , det civila samhällets organisationer och beslutsfattare för att maximera det europeiska mervärdet av programmet.
  Ett särskilt övervakningsförfarande kommer att genomföras för det nya europeiska innovationsrådet. |
| Internationellt samarbete | Internationellt samarbete |
| Större effekt kommer att uppnås genom att anpassa åtgärder med andra länder och regioner i världen inom ramen för ett internationellt samarbete av aldrig tidigare skådad omfattning. På grundval av ömsesidig nytta kommer partner från hela världen att inbjudas att ansluta sig till EU:s insatser som en del av initiativen till stöd för EU:s åtgärder för hållbarhet, ökad forskning och spetskompetens inom innovation och konkurrenskraft. | Större effekt kommer att uppnås genom att anpassa åtgärder med andra länder och regioner i världen inom ramen för ett internationellt samarbete av aldrig tidigare skådad omfattning. På grundval av ömsesidig nytta kommer partner från hela världen
  , inbegripet det vetenskapliga samfundet, industrin, det civila samhällets organisationer, regeringar och icke-statliga organisationer
  att inbjudas att ansluta sig till EU:s insatser som en del av initiativen till stöd för EU:s åtgärder för hållbarhet, ökad forskning och spetskompetens inom innovation och konkurrenskraft.
  Överföring av kunskap, kapacitet och infrastruktur mellan partnerna på internationell nivå kommer att medföra gemensamma strategier och gemensam reglering som kommer att leda till handel med synergieffekter för alla parter. |
| Internationella gemensamma åtgärder kommer att säkerställa en effektiv hantering av globala
  samhällsutmaningar
  och för hållbar utveckling, tillgång till världens bästa talanger, sakkunskap och resurser, och ökat utbud och efterfrågan på innovativa lösningar. | Internationella gemensamma åtgärder kommer att säkerställa en effektiv hantering av globala
  utmaningar
  och för hållbar utveckling, tillgång till världens bästa talanger, sakkunskap och resurser, och ökat utbud och efterfrågan på innovativa lösningar.
  Det internationella samarbetet kommer att utformas kring gemensamma mål. Detta kommer att göra det lättare för europeiska forskare att samarbeta med de bästa forskarna inom sitt område. |
| Arbetsmetoder för utvärdering | Arbetsmetoder för utvärdering |
| Användningen av oberoende sakkunskap av hög kvalitet i utvärderingsprocessen ligger till grund för programmets samtliga berörda parter, samhällen och intressen, och är en förutsättning för att upprätthålla de finansierade verksamheternas kvalitet och relevans. | Användningen av oberoende sakkunskap av hög kvalitet i utvärderingsprocessen ligger till grund för programmets samtliga berörda parter, samhällen och intressen, och är en förutsättning för att upprätthålla de finansierade verksamheternas kvalitet och relevans. |
| Kommissionen eller finansieringsorganet ska garantera processens opartiskhet och undvika intressekonflikter i enlighet med artikel 61 i budgetförordningen. | Kommissionen eller finansieringsorganet ska garantera processens opartiskhet och undvika intressekonflikter i enlighet med artikel 61 i budgetförordningen. |
| I undantagsfall,
  om det kan motiveras av kravet att utse de bästa tillgängliga experterna och/eller den begränsade gruppen av kvalificerade experter, får oberoende sakkunniga som bistår eller ingår i utvärderingskommittén utvärdera specifika förslag för vilka de anmäler ett potentiellt intresse. I detta fall ska kommissionen eller finansieringsorganet vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa utvärderingsprocessens integritet. Utvärderingsprocessen kommer att förvaltas i enlighet därmed, inbegripet ett moment där de olika experterna samverkar. Utvärderingskommittén kommer att ta hänsyn till de speciella omständigheterna vid val av projekt som finansieras. | Om det kan motiveras av kravet att utse de bästa tillgängliga experterna och/eller den begränsade gruppen av kvalificerade experter, får oberoende sakkunniga som bistår eller ingår i utvärderingskommittén utvärdera specifika förslag för vilka de anmäler ett potentiellt intresse. I detta fall ska kommissionen eller finansieringsorganet vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa utvärderingsprocessens integritet
  , även när det gäller intressekonflikter
  . Utvärderingsprocessen kommer att förvaltas i enlighet därmed, inbegripet ett moment där de olika experterna samverkar.
  Användningen av denna process ska rapporteras i den årliga övervakningsrapporten om programmet.
  Utvärderingskommittén kommer att ta hänsyn till de speciella omständigheterna vid val av projekt som finansieras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

PROGRAMVERKSAMHETER

PROGRAMVERKSAMHETER

Följande kommer att användas vid genomförandet av programmet.

Följande kommer att användas vid genomförandet av programmet.

Strategisk planering

Strategisk planering

Genomförandet av Horisont Europas mål
  på programnivå på programnivå på ett integrerat sätt kommer att säkerställas genom flerårig strategisk planering. Denna planering
  kommer att fokusera på effekterna av programmet
  som helhet
  och samstämmigheten mellan dess olika pelare, samt synergier med andra EU-program och stöd
  till och från
  annan EU-politik.

på programnivå på programnivå på ett integrerat sätt kommer att säkerställas genom flerårig strategisk planering. Denna planering

som helhet

till och från

Genomförandet av Horisont Europa ska styras av en inkluderande och transparent process för strategisk planering av den forsknings- och innovationsverksamhet som finansieras genom programmet. Den strategiska planeringsprocessen ska leda till
  genomförandet av Horisont Europas
  programmål genom att definiera finansieringsprioriteringar. Det
  kommer att fokusera på effekterna av programmet och samstämmigheten mellan dess olika pelare, samt synergier med andra EU-program och stöd
  till
  annan EU-politik.

Genomförandet av Horisont Europa ska styras av en inkluderande och transparent process för strategisk planering av den forsknings- och innovationsverksamhet som finansieras genom programmet. Den strategiska planeringsprocessen ska leda till

programmål genom att definiera finansieringsprioriteringar. Det

till

Den strategiska planeringsprocessen och antagandet av den strategiska forsknings- och innovationsplanen genom en delegerad akt kommer att öka den bredare allmänhetens ägande och förståelse av syftet med programmet och kommer att göra det möjligt för medlagstiftarna, de berörda parterna och medlemsstaterna att få fullständig information om de planerade initiativen. Den strategiska planeringsprocessen kommer att bidra till att utveckla och genomföra politiken på relevanta områden, på unionsnivå liksom komplettera de politiska åtgärderna i medlemsstaterna samtidigt som det säkerställs att de främsta politiska målen på EU-nivå återspeglas i och får stöd genom Horisont Europa med tillräckliga resurser. Den kommer att möjliggöra en förenkling av finansieringssystemet, undvika dubbelarbete och överlappningar mellan finansieringsmöjligheter samtidigt som ytterligare privata och offentliga medel utnyttjas samt främja en snabbare spridning och upptag av forsknings- och innovationsresultat.

Den strategiska planeringsprocessen och antagandet av den strategiska forsknings- och innovationsplanen genom en delegerad akt kommer att öka den bredare allmänhetens ägande och förståelse av syftet med programmet och kommer att göra det möjligt för medlagstiftarna, de berörda parterna och medlemsstaterna att få fullständig information om de planerade initiativen. Den strategiska planeringsprocessen kommer att bidra till att utveckla och genomföra politiken på relevanta områden, på unionsnivå liksom komplettera de politiska åtgärderna i medlemsstaterna samtidigt som det säkerställs att de främsta politiska målen på EU-nivå återspeglas i och får stöd genom Horisont Europa med tillräckliga resurser. Den kommer att möjliggöra en förenkling av finansieringssystemet, undvika dubbelarbete och överlappningar mellan finansieringsmöjligheter samtidigt som ytterligare privata och offentliga medel utnyttjas samt främja en snabbare spridning och upptag av forsknings- och innovationsresultat.

Ett systemiskt, tvärvetenskapligt, sektorsövergripande och politikområdesöverskridande förhållningssätt till forskning och innovation kommer att säkerställa att samhällsutmaningar och ekonomiska utmaningar kan hanteras och att kunskap genereras, och där så är möjligt ge upphov till ny konkurrenskraft och hållbara företag och industrier, samhällsinnovation och teknisk innovation, genom att främja konkurrens, stimulera privata investeringar och upprätthålla lika villkor för alla på den inre marknaden.

Ett systemiskt, tvärvetenskapligt, sektorsövergripande och politikområdesöverskridande förhållningssätt till forskning och innovation kommer att säkerställa att samhällsutmaningar och ekonomiska utmaningar kan hanteras och att kunskap genereras, och där så är möjligt ge upphov till ny konkurrenskraft och hållbara företag och industrier, samhällsinnovation och teknisk innovation, genom att främja konkurrens, stimulera privata investeringar och upprätthålla lika villkor för alla på den inre marknaden.

Den strategiska
  planeringen
  kommer att främja medborgarnas och det civila samhällets organisationers starka engagemang i 
  alla stadier av
  forskning och innovation, gemensamt kunskapsbygge, effektivt främjande av jämställdhet, inbegripet integrering av jämställdhetsdimensionen i 
  forskningens
  och
  innovationens innehåll
  , och ska
  säkerställa och
  främja efterlevnad av de högsta normerna för etik och integritet.

planeringen

alla stadier av

forskningens

innovationens innehåll

säkerställa och

Den strategiska
  planeringsprocessen
  kommer att främja medborgarnas och det civila samhällets organisationers starka engagemang i forskning och innovation, gemensamt kunskapsbygge, effektivt främjande av jämställdhet, inbegripet integrering av jämställdhetsdimensionen i 
  forskning
  och
  innovation
  , och ska främja efterlevnad av de högsta normerna för etik och integritet.

planeringsprocessen

forskning

innovation

Den kommer att inbegripa omfattande samråd och diskussioner
  med medlemsstaterna, Europaparlamentet
  där lämpligt,
  och
  med olika
  berörda parter, inklusive uppdrag, under pelaren ”Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”, och lämpliga typer av
  åtgärder
  , särskilt europeisk
  partnerskap
  .

Den kommer att inbegripa omfattande samråd och diskussioner

där lämpligt,

med olika

åtgärder

partnerskap

För att uppfylla dessa mål kommer kommissionen att inleda en fas med öppet samråd
  med medlemsstaterna, Europaparlamentet och
  en mängd
  berörda parter
  , inklusive forskarsamfundet, forsknings- och teknikorganisationer, industrin, organisationer i det civila samhället m.fl. Samrådet kommer att berörda programmets strategiska
  prioriteringar, inklusive uppdrag, under pelaren ”Globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft”, och lämpliga typer av
  instrument
  , särskilt
  de
  europeiska
  partnerskapen
  .
  Resultaten av samråden kommer att offentliggöras på en särskild webbplats, som också bör tillhandahålla uppgifter om innehållet i och den process som definierar den strategiska planeringen.

För att uppfylla dessa mål kommer kommissionen att inleda en fas med öppet samråd

en mängd

, inklusive forskarsamfundet, forsknings- och teknikorganisationer, industrin, organisationer i det civila samhället m.fl. Samrådet kommer att berörda programmets strategiska

europeisk

instrument

de

partnerskapen

Resultaten av samråden kommer att offentliggöras på en särskild webbplats, som också bör tillhandahålla uppgifter om innehållet i och den process som definierar den strategiska planeringen.

När det gäller europeiska partnerskap kommer man i den strategiska forsknings- och innovationsplanen att redogöra och ge den logiska grunden för att skapa, slå samman och fasa ut de europeiska partnerskapen. Man bör överväga att fortsätta positivt utvärderade gemensamma teknikinitiativ och upphandlade offentlig-privata partnerskap efter 2020 på grund av deras mervärde när det gäller social och ekonomisk påverkan, liksom dra maximal nytta av privata investeringar och deras bidrag till att skapa synergier för medel.

När det gäller europeiska partnerskap kommer man i den strategiska forsknings- och innovationsplanen att redogöra och ge den logiska grunden för att skapa, slå samman och fasa ut de europeiska partnerskapen. Man bör överväga att fortsätta positivt utvärderade gemensamma teknikinitiativ och upphandlade offentlig-privata partnerskap efter 2020 på grund av deras mervärde när det gäller social och ekonomisk påverkan, liksom dra maximal nytta av privata investeringar och deras bidrag till att skapa synergier för medel.

Pågående och nya KI-grupper kommer att fastställas i lagstiftningsförslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om EIT:s strategiska innovationsprogram, i linje med den strategiska forsknings- och innovationsplanen. Men skapandet av eventuella nya KI-grupper bör ges tillräcklig finansiering, så att de befintliga KI-grupperna kan utveckla ekosystemen, bygga partnerskap samt effektivt sträva efter och genomföra sina ambitiösa mål.

Pågående och nya KI-grupper kommer att fastställas i lagstiftningsförslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om EIT:s strategiska innovationsprogram, i linje med den strategiska forsknings- och innovationsplanen. Men skapandet av eventuella nya KI-grupper bör ges tillräcklig finansiering, så att de befintliga KI-grupperna kan utveckla ekosystemen, bygga partnerskap samt effektivt sträva efter och genomföra sina ambitiösa mål.

De flaggskeppsinitiativ inom området framtida och ny teknik (FET) som fått stöd inom Horisont 2020 ska fortsatt stödjas inom ramen för detta program. Eftersom de har betydande likheter med uppdrag kan andra flaggskeppsinitiativ på området stödjas inom detta ramprogram som uppdrag som är inriktade på framtida och ny teknik. Uppdragen bör stärka programmets samarbetsaspekter och komplettera befintliga europeiska partnerskap, som skulle kunna fungera som uppdragens stödpelare för genomförande. Uppdragen kommer att ha tekniska och samhälleliga delar och kommer också att definieras i nära samarbete med alla berörda generaldirektorat. Uppdragen kommer att definieras i den strategiska planeringsprocessen enligt artikel 7 i förordningen och artikel 5 i detta beslut.

De flaggskeppsinitiativ inom området framtida och ny teknik (FET) som fått stöd inom Horisont 2020 ska fortsatt stödjas inom ramen för detta program. Eftersom de har betydande likheter med uppdrag kan andra flaggskeppsinitiativ på området stödjas inom detta ramprogram som uppdrag som är inriktade på framtida och ny teknik. Uppdragen bör stärka programmets samarbetsaspekter och komplettera befintliga europeiska partnerskap, som skulle kunna fungera som uppdragens stödpelare för genomförande. Uppdragen kommer att ha tekniska och samhälleliga delar och kommer också att definieras i nära samarbete med alla berörda generaldirektorat. Uppdragen kommer att definieras i den strategiska planeringsprocessen enligt artikel 7 i förordningen och artikel 5 i detta beslut.

På grundval av dessa omfattande samråd ska den strategiska planeringen fastställa gemensamma mål och områden för gemensamma verksamheter såsom partnerskap (den föreslagna rättsliga grunden anger endast de instrument och kriterier som ska styra deras användning) och uppdragsområden.

På grundval av dessa omfattande samråd ska den strategiska planeringen fastställa gemensamma mål och områden för gemensamma verksamheter såsom partnerskap (den föreslagna rättsliga grunden anger endast de instrument och kriterier som ska styra deras användning) och uppdragsområden.

Den strategiska planeringen kommer att bidra till att utveckla och genomföra politiken på relevanta områden, på EU-nivå samt komplettera politik och politiska strategier i medlemsstaterna. EU:s politiska prioriteringar kommer att beaktas i den strategiska planeringsprocessen för att öka forskningens och innovationens bidrag till genomförandet av politiken. Den ska också beakta framåtriktad verksamhet, studier och andra vetenskapliga uppgifter och ta hänsyn till relevanta befintliga initiativ på EU-nivå och nationell nivå.

Den strategiska planeringen kommer att bidra till att utveckla och genomföra politiken på relevanta områden, på EU-nivå samt komplettera politik och politiska strategier i medlemsstaterna. EU:s politiska prioriteringar kommer att beaktas i den strategiska planeringsprocessen för att öka forskningens och innovationens bidrag till genomförandet av politiken. Den ska också beakta framåtriktad verksamhet, studier och andra vetenskapliga uppgifter och ta hänsyn till relevanta befintliga initiativ på EU-nivå och nationell nivå.

Den strategiska
  planeringen
  kommer att
  främja synergier
  mellan Horisont Europa och andra unionsprogram,
  inbegripet Euratomprogrammet, och därigenom
  bli en referenspunkt för forskning och innovation i alla relaterade program inom EU:s budget
  och andra instrument som inte berör finansieringen
  .
  Detta
  kommer också att
  främja snabbare spridning och användning av forsknings- och innovationsresultat och motverka dubbelarbete och överlappningar mellan finansieringsmöjligheter.
  Det kommer att utgöra en ram för att sammanlänka Gemensamma forskningscentrets forskningsåtgärder och andra åtgärder som får stöd genom programmet, inklusive användning av resultaten
  till
  stöd
  för
  politiken.

planeringen

främja synergier

inbegripet Euratomprogrammet, och därigenom

och andra instrument som inte berör finansieringen

Detta

främja snabbare spridning och användning av forsknings- och innovationsresultat och motverka dubbelarbete och överlappningar mellan finansieringsmöjligheter.

till

för

Den strategiska
  planeringsprocessen
  kommer att
  identifiera befintliga kopplingar
  mellan Horisont Europa och andra unionsprogram,
  och erbjuda möjligheter till synergier mellan EU-medel, regionala medel och nationella medel. Horisont Europa kommer att
  bli en referenspunkt för forskning och innovation inom alla relaterade program inom EU:s budget
  för att bidra till att genomföra EU:s politiska prioriteringar och mål.
  Det kommer att utgöra en ram för att sammanlänka Gemensamma forskningscentrets forskningsåtgärder och andra åtgärder som får stöd genom programmet, inklusive användning av resultaten
  för att stödja
  politiken.

planeringsprocessen

identifiera befintliga kopplingar

och erbjuda möjligheter till synergier mellan EU-medel, regionala medel och nationella medel. Horisont Europa kommer att

för att bidra till att genomföra EU:s politiska prioriteringar och mål.

för att stödja

En strategisk plan kommer att fastställa en flerårig strategi för att förverkliga innehållet i arbetsprogrammet (som anges i artikel 11), samtidigt som man bibehåller tillräcklig flexibilitet för att kunna reagera snabbt på oväntade möjligheter och kriser. Eftersom Horisont 2020 är ett sjuårigt program kan programmets ekonomiska, sociala och politiska sammanhang förändras betydligt under dess livstid. Horisont Europa måste ha möjlighet att snabbt anpassa sig till dessa förändringar. Det kommer därför att finnas en möjlighet att inkludera stöd för verksamhet som inte omfattas av de beskrivningar som anges nedan, där detta är motiverat för att hantera stora förändringar, oförutsedda händelser, politiska behov eller krissituationer, till exempel allvarliga hälsohot som orsakas av epidemier.

En strategisk plan kommer att fastställa en flerårig strategi för att förverkliga innehållet i arbetsprogrammet (som anges i artikel 11), samtidigt som man bibehåller tillräcklig flexibilitet för att kunna reagera snabbt på oväntade möjligheter och kriser. Eftersom Horisont 2020 är ett sjuårigt program kan programmets ekonomiska, sociala och politiska sammanhang förändras betydligt under dess livstid. Horisont Europa måste ha möjlighet att snabbt anpassa sig till dessa förändringar. Det kommer därför att finnas en möjlighet att inkludera stöd för verksamhet som inte omfattas av de beskrivningar som anges nedan, där detta är motiverat för att hantera stora förändringar, oförutsedda händelser, politiska behov eller krissituationer, till exempel allvarliga hälsohot som orsakas av epidemier.

Vid genomförandet av Horisont Europa kommer särskild uppmärksamhet att ägnas åt att garantera en välavvägd och bred strategi för forskning och innovation, som inte är begränsad till utveckling av nya produkter och tjänster på grundval av vetenskapliga och tekniska genombrott, utan också omfattar användningen av befintlig teknik i nyskapande tillämpningar, kontinuerlig förbättring samt icke-teknisk och social innovation. En systematisk, tvärvetenskaplig, sektorsövergripande och politikområdesöverskridande strategi för forskning och innovation ska se till att utmaningar kan hanteras och samtidigt ge upphov till nya konkurrenskraftiga företag och industrier, främja konkurrens, stimulera privata investeringar och upprätthålla lika villkor på den inre marknaden.

Vid genomförandet av Horisont Europa kommer särskild uppmärksamhet att ägnas åt att garantera en välavvägd och bred strategi för forskning och innovation, som inte är begränsad till utveckling av nya produkter och tjänster på grundval av vetenskapliga och tekniska genombrott, utan också omfattar användningen av befintlig teknik i nyskapande tillämpningar, kontinuerlig förbättring samt icke-teknisk och social innovation. En systematisk, tvärvetenskaplig, sektorsövergripande och politikområdesöverskridande strategi för forskning och innovation ska se till att utmaningar kan hanteras och samtidigt ge upphov till nya konkurrenskraftiga företag och industrier, främja konkurrens, stimulera privata investeringar och upprätthålla lika villkor på den inre marknaden.

Under pelarna ”Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft” och ”Öppen innovation” kommer forskning och innovation att kompletteras av verksamhet som äger rum nära slutanvändarna och marknaden, såsom demonstrationer, pilotprojekt eller koncepttest, dock inte kommersiell verksamhet utöver forsknings- och innovationsfaserna. Detta ska också omfatta stöd till efterfrågeinriktade insatser som bidrar till att påskynda utvecklingen och spridningen av ett brett urval av innovationer. Tonvikten kommer att ligga på icke-bindande ansökningsomgångar.

Under pelarna ”Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft” och ”Öppen innovation” kommer forskning och innovation att kompletteras av verksamhet som äger rum nära slutanvändarna och marknaden, såsom demonstrationer, pilotprojekt eller koncepttest, dock inte kommersiell verksamhet utöver forsknings- och innovationsfaserna. Detta ska också omfatta stöd till efterfrågeinriktade insatser som bidrar till att påskynda utvecklingen och spridningen av ett brett urval av innovationer. Tonvikten kommer att ligga på icke-bindande ansökningsomgångar.

Enligt pelaren ”Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft” som bygger på erfarenheterna från Horisont 2020, kommer samhällsvetenskap och humanvetenskap att vara helt integrerade i alla kluster, inklusive särskild verksamhet. Även verksamhet som inbegriper forskning och innovation inom havs- och sjöfartsområdet kommer att genomföras på ett strategiskt och integrerat sätt i linje med EU:s integrerade havspolitik, den gemensamma fiskeripolitiken och internationella åtaganden.

Enligt pelaren ”Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft” som bygger på erfarenheterna från Horisont 2020, kommer samhällsvetenskap och humanvetenskap att vara helt integrerade i alla kluster, inklusive särskild verksamhet. Även verksamhet som inbegriper forskning och innovation inom havs- och sjöfartsområdet kommer att genomföras på ett strategiskt och integrerat sätt i linje med EU:s integrerade havspolitik, den gemensamma fiskeripolitiken och internationella åtaganden.

Flaggskeppsinitiativ inom området framtida och ny teknik (FET) inom Horisont 2020 ska fortsatt stödjas inom ramen för detta program. Eftersom de har betydande likheter med uppdrag, ska andra flaggskeppsinitiativ på området stödjas inom detta ramprogram som uppdrag inriktade på framtida och ny teknik.

Flaggskeppsinitiativ inom området framtida och ny teknik (FET) inom Horisont 2020 ska fortsatt stödjas inom ramen för detta program. Eftersom de har betydande likheter med uppdrag, ska andra flaggskeppsinitiativ på området stödjas inom detta ramprogram som uppdrag inriktade på framtida och ny teknik.

Dialoger om samarbetet på det vetenskapliga och tekniska området med EU:s internationella partner och politiska dialoger med de viktigaste världsregionerna kommer att ge viktiga bidrag för att systematiskt identifiera samarbetsmöjligheter som, i kombination med differentiering per land/region, kan bidra till fastställandet av prioriteringar.

Dialoger om samarbetet på det vetenskapliga och tekniska området med EU:s internationella partner och politiska dialoger med de viktigaste världsregionerna kommer att ge viktiga bidrag för att systematiskt identifiera samarbetsmöjligheter som, i kombination med differentiering per land/region, kan bidra till fastställandet av prioriteringar.

Medan Europeiska institutets för innovation och teknik (EIT) inriktning på ekosystem för innovation gör att det naturligt passar in i pelaren för öppen innovation inom Horisont Europa, kommer planeringen av EIT:s kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper) att samordnas genom den strategiska planeringsprocessen med pelaren Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft.

Medan Europeiska institutets för innovation och teknik (EIT) inriktning på ekosystem för innovation gör att det naturligt passar in i pelaren för öppen innovation inom Horisont Europa, kommer planeringen av EIT:s kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper) att samordnas genom den strategiska planeringsprocessen med pelaren Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft.

Snabbspår till forskning och innovation

Snabbspår till forskning och innovation

I Horisont Europa kommer det att finnas möjlighet för stödmottagarna att ansöka om finansiering snabbare, när detta anges i arbetsprogrammet för samtliga kluster, EIC och ”spridning av spetskompetens” som omfattar forsknings- och innovationsverksamheter. Samtidigt som det bygger på framgången med det befintliga instrumentet ”Snabbspår till innovation” i Horisont 2020, kommer dess logik att följa bottom-up-principen på grundval av ständigt öppna ansökningsomgångar och en handläggningstid för beviljande på högst sex månader. I ”spridning av spetskompetens”-delen kommer detta tillvägagångssätt också att stödja mindre utvecklade EU-medlemsstater i att få tillgång till medel på ett snabbare och bottom-up-baserat sätt. Detta villkor kommer att gälla för minst 15 % av programmet budget.

I Horisont Europa kommer det att finnas möjlighet för stödmottagarna att ansöka om finansiering snabbare, när detta anges i arbetsprogrammet för samtliga kluster, EIC och ”spridning av spetskompetens” som omfattar forsknings- och innovationsverksamheter. Samtidigt som det bygger på framgången med det befintliga instrumentet ”Snabbspår till innovation” i Horisont 2020, kommer dess logik att följa bottom-up-principen på grundval av ständigt öppna ansökningsomgångar och en handläggningstid för beviljande på högst sex månader. I ”spridning av spetskompetens”-delen kommer detta tillvägagångssätt också att stödja mindre utvecklade EU-medlemsstater i att få tillgång till medel på ett snabbare och bottom-up-baserat sätt. Detta villkor kommer att gälla för minst 15 % av programmet budget.

Spridning och kommunikation

Spridning och kommunikation

Horisont Europa kommer att ge särskilt stöd till öppen tillgång till vetenskapliga publikationer, kunskapsbanker och andra datakällor. Åtgärder för spridning och kunskapsspridning kommer att stödjas, även i samarbete med andra EU-program, däribland klusterbildning och förpackningsresultat och språk och format för målgrupperna och nätverk för medborgarna, näringslivet, offentliga myndigheter,
  den akademiska världen
  , det civila samhällets organisationer och beslutsfattare. För detta ändamål får Horisont Europa använda sig av avancerad teknik och informationsverktyg.

den akademiska världen

Horisont Europa kommer att ge särskilt stöd till öppen tillgång till vetenskapliga publikationer, kunskapsbanker och andra datakällor. Åtgärder för spridning och kunskapsspridning kommer att stödjas, även i samarbete med andra EU-program, däribland klusterbildning och förpackningsresultat och språk och format för målgrupperna och nätverk för medborgarna, näringslivet, offentliga myndigheter,
  det vetenskapliga samfundet
  , det civila samhällets organisationer och beslutsfattare. För detta ändamål får Horisont Europa använda sig av avancerad teknik och informationsverktyg.

det vetenskapliga samfundet

Det kommer att finnas lämpligt stöd för mekanismer för att kommunicera programmet till potentiella sökande (t.ex. nationella kontaktpunkter).

Det kommer att finnas lämpligt stöd för mekanismer för att kommunicera programmet till potentiella sökande (t.ex. nationella kontaktpunkter).

Kommissionen kommer också att genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende Horisont Europa, för att upplysa om att resultaten uppnåddes med stöd av EU-medel. Dessa åtgärder ska också syfta till att öka allmänhetens medvetenhet om vikten av forskning och innovation samt bredare inverkan och relevans för EU-finansierad forskning och innovation, med hjälp av t.ex. publikationer, kontakter med media, evenemang, kunskapsbanker, flerkanalsplattformar, webbplatser eller riktad användning av sociala medier. Horisont Europa kommer också att ge stöd till stödmottagarna för att informera om sitt arbete och dess inverkan på samhället i stort.

Kommissionen kommer också att genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende Horisont Europa, för att upplysa om att resultaten uppnåddes med stöd av EU-medel. Dessa åtgärder ska också syfta till att öka allmänhetens medvetenhet om vikten av forskning och innovation samt bredare inverkan och relevans för EU-finansierad forskning och innovation, med hjälp av t.ex. publikationer, kontakter med media, evenemang, kunskapsbanker, flerkanalsplattformar, webbplatser eller riktad användning av sociala medier. Horisont Europa kommer också att ge stöd till stödmottagarna för att informera om sitt arbete och dess inverkan på samhället i stort.

Utnyttjande och spridning på marknaden

Utnyttjande och spridning på marknaden

Kommissionen kommer att fastställa övergripande åtgärder för utnyttjande av Horisont Europas resultat och kunskap som genererats. Detta kommer att påskynda marknadsspridningen och stimulera utnyttjandet av programmets effekter.

Kommissionen kommer att fastställa övergripande åtgärder för utnyttjande av Horisont Europas resultat och kunskap som genererats
  , som också kommer att inkludera främjande av standardisering
  . Detta kommer att påskynda marknadsspridningen och stimulera utnyttjandet av programmets effekter.

, som också kommer att inkludera främjande av standardisering

Kommissionen kommer att systematiskt identifiera och registrera resultaten från forsknings- och innovationsverksamheten inom ramen för programmet, och överföring eller spridning av dessa resultat och kunskap som produceras på ett icke-diskriminerande sätt till industri och företag av alla storlekar, offentliga förvaltningar,
  den akademiska världen
  , det civila samhällets organisationer och beslutsfattare för att maximera det europeiska mervärdet av programmet.

den akademiska världen

Kommissionen kommer att systematiskt identifiera och registrera resultaten från forsknings- och innovationsverksamheten inom ramen för programmet, och överföring eller spridning av dessa resultat och kunskap som produceras på ett icke-diskriminerande sätt till industri och företag av alla storlekar, offentliga förvaltningar,
  det vetenskapliga samfundet
  , det civila samhällets organisationer och beslutsfattare för att maximera det europeiska mervärdet av programmet.
  Ett särskilt övervakningsförfarande kommer att genomföras för det nya europeiska innovationsrådet.

det vetenskapliga samfundet

Ett särskilt övervakningsförfarande kommer att genomföras för det nya europeiska innovationsrådet.

Internationellt samarbete

Internationellt samarbete

Större effekt kommer att uppnås genom att anpassa åtgärder med andra länder och regioner i världen inom ramen för ett internationellt samarbete av aldrig tidigare skådad omfattning. På grundval av ömsesidig nytta kommer partner från hela världen att inbjudas att ansluta sig till EU:s insatser som en del av initiativen till stöd för EU:s åtgärder för hållbarhet, ökad forskning och spetskompetens inom innovation och konkurrenskraft.

Större effekt kommer att uppnås genom att anpassa åtgärder med andra länder och regioner i världen inom ramen för ett internationellt samarbete av aldrig tidigare skådad omfattning. På grundval av ömsesidig nytta kommer partner från hela världen
  , inbegripet det vetenskapliga samfundet, industrin, det civila samhällets organisationer, regeringar och icke-statliga organisationer
  att inbjudas att ansluta sig till EU:s insatser som en del av initiativen till stöd för EU:s åtgärder för hållbarhet, ökad forskning och spetskompetens inom innovation och konkurrenskraft.
  Överföring av kunskap, kapacitet och infrastruktur mellan partnerna på internationell nivå kommer att medföra gemensamma strategier och gemensam reglering som kommer att leda till handel med synergieffekter för alla parter.

, inbegripet det vetenskapliga samfundet, industrin, det civila samhällets organisationer, regeringar och icke-statliga organisationer

Överföring av kunskap, kapacitet och infrastruktur mellan partnerna på internationell nivå kommer att medföra gemensamma strategier och gemensam reglering som kommer att leda till handel med synergieffekter för alla parter.

Internationella gemensamma åtgärder kommer att säkerställa en effektiv hantering av globala
  samhällsutmaningar
  och för hållbar utveckling, tillgång till världens bästa talanger, sakkunskap och resurser, och ökat utbud och efterfrågan på innovativa lösningar.

samhällsutmaningar

Internationella gemensamma åtgärder kommer att säkerställa en effektiv hantering av globala
  utmaningar
  och för hållbar utveckling, tillgång till världens bästa talanger, sakkunskap och resurser, och ökat utbud och efterfrågan på innovativa lösningar.
  Det internationella samarbetet kommer att utformas kring gemensamma mål. Detta kommer att göra det lättare för europeiska forskare att samarbeta med de bästa forskarna inom sitt område.

utmaningar

Det internationella samarbetet kommer att utformas kring gemensamma mål. Detta kommer att göra det lättare för europeiska forskare att samarbeta med de bästa forskarna inom sitt område.

Arbetsmetoder för utvärdering

Arbetsmetoder för utvärdering

Användningen av oberoende sakkunskap av hög kvalitet i utvärderingsprocessen ligger till grund för programmets samtliga berörda parter, samhällen och intressen, och är en förutsättning för att upprätthålla de finansierade verksamheternas kvalitet och relevans.

Användningen av oberoende sakkunskap av hög kvalitet i utvärderingsprocessen ligger till grund för programmets samtliga berörda parter, samhällen och intressen, och är en förutsättning för att upprätthålla de finansierade verksamheternas kvalitet och relevans.

Kommissionen eller finansieringsorganet ska garantera processens opartiskhet och undvika intressekonflikter i enlighet med artikel 61 i budgetförordningen.

Kommissionen eller finansieringsorganet ska garantera processens opartiskhet och undvika intressekonflikter i enlighet med artikel 61 i budgetförordningen.

I undantagsfall,
  om det kan motiveras av kravet att utse de bästa tillgängliga experterna och/eller den begränsade gruppen av kvalificerade experter, får oberoende sakkunniga som bistår eller ingår i utvärderingskommittén utvärdera specifika förslag för vilka de anmäler ett potentiellt intresse. I detta fall ska kommissionen eller finansieringsorganet vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa utvärderingsprocessens integritet. Utvärderingsprocessen kommer att förvaltas i enlighet därmed, inbegripet ett moment där de olika experterna samverkar. Utvärderingskommittén kommer att ta hänsyn till de speciella omständigheterna vid val av projekt som finansieras.

I undantagsfall,

Om det kan motiveras av kravet att utse de bästa tillgängliga experterna och/eller den begränsade gruppen av kvalificerade experter, får oberoende sakkunniga som bistår eller ingår i utvärderingskommittén utvärdera specifika förslag för vilka de anmäler ett potentiellt intresse. I detta fall ska kommissionen eller finansieringsorganet vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa utvärderingsprocessens integritet
  , även när det gäller intressekonflikter
  . Utvärderingsprocessen kommer att förvaltas i enlighet därmed, inbegripet ett moment där de olika experterna samverkar.
  Användningen av denna process ska rapporteras i den årliga övervakningsrapporten om programmet.
  Utvärderingskommittén kommer att ta hänsyn till de speciella omständigheterna vid val av projekt som finansieras.

, även när det gäller intressekonflikter

Användningen av denna process ska rapporteras i den årliga övervakningsrapporten om programmet.

Ändring 23

Ändring 23

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare I

Bilaga I – pelare I

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I | ÖPPEN
  FORSKNING |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

I

ÖPPEN
  FORSKNING

FORSKNING

| I | ÖPPEN
  VETENSKAPLIG SPETSKOMPETENS |
| --- | --- |

I

ÖPPEN
  VETENSKAPLIG SPETSKOMPETENS

VETENSKAPLIG SPETSKOMPETENS

Sökandet efter genombrott i förståelse och förvärv av kunskaper; de verktyg i världsklass som krävs för att uppnå detta, inbegripet fysiska
  infrastrukturer och kunskapsinfrastrukturer
  för forskning och innovation, liksom möjligheten att öppet sprida och dela kunskap, samt ett tillräckligt utbud av utmärkta forskare, står i centrum för ekonomiska, sociala och kulturella framsteg i alla dess former.

infrastrukturer och kunskapsinfrastrukturer

Sökandet efter genombrott i förståelse och förvärv av kunskaper; de verktyg i världsklass som krävs för att uppnå detta, inbegripet fysiska
  infrastrukturer och e-infrastrukturer
  för forskning och innovation, liksom möjligheten att öppet sprida och dela kunskap, samt ett tillräckligt utbud av utmärkta forskare
  och innovatörer
  står i centrum för ekonomiska, sociala och kulturella framsteg i alla dess former.

infrastrukturer och e-infrastrukturer

och innovatörer

Öppen vetenskaplig spetskompetens är oupplösligt knuten till världsledande innovation. Vetenskapliga och tekniska paradigmskiften har identifierats som en av de viktigaste drivkrafterna för
  produktivitetsökning
  , konkurrenskraft, välstånd,
  hållbar utveckling
  och sociala framsteg. Sådana paradigmskiften har historiskt sett tenderat att komma från den vetenskapliga basen inom den offentliga sektorn innan de gått vidare till att lägga grunden för helt nya industrier och sektorer.

produktivitetsökning

hållbar utveckling

Öppen vetenskaplig spetskompetens är oupplösligt knuten till världsledande innovation. Vetenskapliga och tekniska paradigmskiften har identifierats som en av de viktigaste drivkrafterna för
  produktivitet, hållbar tillväxt för alla och utveckling
  konkurrenskraft, välstånd och sociala framsteg. Sådana paradigmskiften har historiskt sett tenderat att komma från den vetenskapliga basen inom den offentliga sektorn innan de gått vidare till att lägga grunden för helt nya industrier och sektorer.

produktivitet, hållbar tillväxt för alla och utveckling

Offentliga investeringar i forskning, framför allt via universitet och offentliga forskningsinstitutioner och forskningsanläggningar, åtar sig ofta den långsiktiga, högre forskningen och kompletterar den verksamhet som bedrivs av den privata sektorn. Förutom detta skapar den
  färdigheter
  , kunskaper och erfarenheter, nya vetenskapliga instrument och metoder samt skapar nätverk som överför de senaste rönen.

färdigheter

Offentliga investeringar i forskning, framför allt via universitet och offentliga forskningsinstitutioner och forskningsanläggningar, åtar sig ofta den långsiktiga, högre forskningen och kompletterar den verksamhet som bedrivs av den privata sektorn. Förutom detta skapar den
  mycket kompetenta mänskliga resurser
  , kunskaper och erfarenheter, nya vetenskapliga instrument och metoder samt skapar nätverk som överför de senaste rönen.

mycket kompetenta mänskliga resurser

Europeiska vetenskapsmän och forskare har varit och fortsätter att vara ledande på många områden. Men detta är inte en situation som vi kan ta för given. Det finns omfattande belägg för att visa att medan forskningstakten fortsätter att öka, ökar även antalet länder som konkurrerar om förstaplatsen. Till den traditionella utmaningen från länder såsom Förenta staterna kommer nu ekonomiska jättar, t.ex. Kina och Indien, och från nyligen industrialiserade delar av världen och från alla länder där staten inser att investeringar i forskning kan ge många och stora vinster.

Europeiska vetenskapsmän och forskare har varit och fortsätter att vara ledande på många områden. Men detta är inte en situation som vi kan ta för given. Det finns omfattande belägg för att visa att medan forskningstakten fortsätter att öka, ökar även antalet länder som konkurrerar om förstaplatsen. Till den traditionella utmaningen från länder såsom Förenta staterna kommer nu ekonomiska jättar, t.ex. Kina och Indien, och från nyligen industrialiserade delar av världen och från alla länder där staten inser att investeringar i forskning kan ge många och stora vinster.

Ändring 24

Ändring 24

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare I – led 1 – led 1.1

Bilaga I – pelare I – led 1 – led 1.1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.1. | Bakgrund |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.1.

Bakgrund

| 1.1. | Bakgrund |
| --- | --- |

1.1.

Bakgrund

Även om
  EU fortfarande
  är
  världens största producent av vetenskapliga publikationer i världen
  , är unionen huvudsakligen en ”masstillverkare” av kunskaper med, i förhållande till sin storlek, ett relativt fåtal spetskompetenscentrum som är framträdande på global nivå och stora områden med genomsnittliga eller dåliga resultat
  . Jämfört med USA och numera Kina i viss utsträckning,
  tenderar
  EU
  fortfarande att följa
  en decentraliserad modell för spetskunskap där resurserna sprids över ett större antal forskare och forskningsinstitutioner. En annan utmaning är att den offentliga
  sektorn
  i många EU-länder
  fortfarande
  inte erbjuder tillräckligt attraktiva villkor för de mest framstående forskarna. Tillsammans bidrar dessa faktorer till att göra Europa relativt oattraktivt i den globala konkurrensen om vetenskaplig talang.

Även om

är

, är unionen huvudsakligen en ”masstillverkare” av kunskaper med, i förhållande till sin storlek, ett relativt fåtal spetskompetenscentrum som är framträdande på global nivå och stora områden med genomsnittliga eller dåliga resultat

tenderar

fortfarande att följa

sektorn

fortfarande

EU är fortfarande världens största producent av vetenskapliga publikationer i världen. Jämfört med USA och numera Kina i viss utsträckning,
  följer
  EU en decentraliserad modell för spetskunskap där resurserna sprids över ett större antal forskare och forskningsinstitutioner. En annan utmaning är att den offentliga
  sektorns investeringar
  i forskning i många EU-länder
  underskrider de godtagbara gränserna och således
  inte erbjuder tillräckligt attraktiva villkor för de mest framstående forskarna. Tillsammans bidrar dessa faktorer till att göra Europa relativt oattraktivt i den globala konkurrensen om vetenskaplig talang.

följer

sektorns investeringar

underskrider de godtagbara gränserna och således

Det globala forskningslandskapet har utvecklats dramatiskt och blir allt mer multipolärt till följd av ett växande antal tillväxtländer, särskilt Kina, som utvidgar sin vetenskapliga produktion. Medan EU och USA stod för nästan två tredjedelar av världens utgifter för forskning och utveckling under 2000, hade denna andel minskat till mindre än hälften år 2013.

Det globala forskningslandskapet har utvecklats dramatiskt och blir allt mer multipolärt till följd av ett växande antal tillväxtländer, särskilt Kina, som utvidgar sin vetenskapliga produktion. Medan EU och USA stod för nästan två tredjedelar av världens utgifter för forskning och utveckling under 2000, hade denna andel minskat till mindre än hälften år 2013.
  I den europeiska resultattavlan för innovation 2018 bekräftades dessutom att offentliga och privata FoU-utgifter i EU fortfarande ligger under 2010 års nivåer och att de inte uppfyller det långsiktiga målet att avsätta 3 % av BNP till FoU-verksamhet.

I den europeiska resultattavlan för innovation 2018 bekräftades dessutom att offentliga och privata FoU-utgifter i EU fortfarande ligger under 2010 års nivåer och att de inte uppfyller det långsiktiga målet att avsätta 3 % av BNP till FoU-verksamhet.

Europeiska forskningsrådet stöder de bästa forskarna med flexibel, långsiktig finansiering för att främja banbrytande högriskforskning med hög vinstpotential. Det fungerar självständigt och leds av ett oberoende vetenskapligt råd som består av vetenskapsmän, ingenjörer och forskare med högsta renommé och lämplig sakkunskap och mångfald. Europeiska forskningsrådet (EFR) har tillgång till ett större urval av talanger och idéer än vad som skulle vara möjligt för något annat nationellt program, vilket
  ger ökad spetskompetens
  genom att de bästa forskarna och de bästa idéerna konkurrerar med varandra.

ger ökad spetskompetens

Europeiska forskningsrådet stöder de bästa forskarna
  , inbegripet unga forskare,
  med flexibel, långsiktig finansiering för att främja banbrytande högriskforskning med hög vinstpotential. Det fungerar självständigt och leds av ett oberoende vetenskapligt råd
  med jämn köns- och ämnesfördelning
  som består av vetenskapsmän, ingenjörer och forskare med högsta renommé och lämplig sakkunskap och mångfald. Europeiska forskningsrådet (EFR) har tillgång till ett större urval av talanger och idéer än vad som skulle vara möjligt för något annat nationellt program, vilket
  stärker den utmärkta forskningen inom alla vetenskapliga områden
  genom att de bästa forskarna och de bästa idéerna konkurrerar med varandra.

, inbegripet unga forskare,

med jämn köns- och ämnesfördelning

stärker den utmärkta forskningen inom alla vetenskapliga områden

Spetsforskning som finansieras genom EFR har en betydande direkt inverkan i form av framsteg vid gränserna för vår kunskap, vilket banar väg för nya och ofta oväntade vetenskapliga
  och
  tekniska resultat och nya områden för forskning. Detta i sin tur leder till radikalt nya idéer som driver på innovation och uppfinningsförmåga och tar sig an samhällsutmaningar. EFR har också haft en betydande strukturell inverkan, som ökar kvaliteten i det europeiska forskningssystemet, utöver de forskare och åtgärder som det finansierar direkt. EFR-finansierade åtgärder och forskare utgör ett inspirerande mål för spetsforskning i Europa, stärker dess profil och gör den mer attraktiv för de bästa forskarna i världen som en plats att arbeta på och samarbeta med. Den prestige det innebär att stå värd för EFR:s stipendiater skapar konkurrens mellan Europas universitet och forskningsorganisationer om att erbjuda de mest attraktiva villkoren för de bästa forskarna och kan indirekt hjälpa dem att bedöma sina relativa styrkor och svagheter och få till stånd reformer.

och

Spetsforskning som finansieras genom EFR har en betydande direkt inverkan i form av framsteg vid gränserna för vår kunskap, vilket banar väg för nya och ofta oväntade vetenskapliga, tekniska
  och samhälleliga
  resultat och nya områden för forskning. Detta i sin tur leder till radikalt nya idéer som driver på innovation och uppfinningsförmåga och tar sig an samhällsutmaningar. EFR har också haft en betydande strukturell inverkan, som ökar kvaliteten i det europeiska forskningssystemet, utöver de forskare och åtgärder som det finansierar direkt. EFR-finansierade åtgärder och forskare utgör ett inspirerande mål för spetsforskning i Europa, stärker dess profil och gör den mer attraktiv för de bästa forskarna i världen som en plats att arbeta på och samarbeta med. Den prestige det innebär att stå värd för EFR:s stipendiater skapar konkurrens mellan Europas universitet och forskningsorganisationer om att erbjuda de mest attraktiva villkoren för de bästa forskarna och kan indirekt hjälpa dem att bedöma sina relativa styrkor och svagheter och få till stånd reformer.

och samhälleliga

Klyftan mellan forskningsresultat i Förenta staterna och EU-länderna har minskat under de 10 år som gått sedan Europeiska forskningsrådet inrättades. EFR finansierar en relativt liten andel av alla europeiska forskningsinstitut, men har ändå mycket stor vetenskaplig betydelse. Den genomsnittliga citatverkan av den forskning som stöds av EFR är jämförbar med den hos världens främsta forskningsuniversitet. EFR:s forskningsresultat är extremt starka jämfört med världens största forskningsfinansiärer. EFR finansierar en stor del av spetsforskning i många av de forskningsområden som har tagit emot det största antalet citat, inbegripet de områden som snabbt håller på att växa fram. Även om finansieringen från EFR är inriktad på spetsforskning har den resulterat i ett stort antal patent.

Klyftan mellan forskningsresultat i Förenta staterna och EU-länderna har minskat under de 10 år som gått sedan Europeiska forskningsrådet inrättades. EFR finansierar en relativt liten andel av alla europeiska forskningsinstitut, men har ändå mycket stor vetenskaplig betydelse. Den genomsnittliga citatverkan av den forskning som stöds av EFR är jämförbar med den hos världens främsta forskningsuniversitet. EFR:s forskningsresultat är extremt starka jämfört med världens största forskningsfinansiärer. EFR finansierar en stor del av spetsforskning i många av de forskningsområden som har tagit emot det största antalet citat, inbegripet de områden som snabbt håller på att växa fram. Även om finansieringen från EFR är inriktad på spetsforskning har den resulterat i ett stort antal patent.

Det finns tydliga belägg för att EFR drar till sig och finansierar de bästa forskarna genom sina ansökningsomgångar, och EFR-åtgärder producerar ett stort antal av de mest betydande forskningsresultaten med stor genomslagskraft över hela världen inom framväxande områden, vilket leder till genombrott och stora framsteg. Det arbete som utförs av EFR-stipendiater
  är även starkt
  ämnesövergripande och EFR-stipendiater samarbetar internationellt och offentliggör sina resultat på ett öppet sätt inom alla forskningsområden, inklusive samhällsvetenskap och humaniora.

är även starkt

Det finns tydliga belägg för att EFR drar till sig och finansierar de bästa forskarna genom sina ansökningsomgångar, och EFR-åtgärder producerar ett stort antal av de mest betydande forskningsresultaten med stor genomslagskraft över hela världen inom framväxande områden, vilket leder till genombrott och stora framsteg. Det arbete som utförs av EFR-stipendiater
  förväntas även bli allt mer
  ämnesövergripande och EFR-stipendiater samarbetar internationellt och offentliggör sina resultat på ett öppet sätt inom alla forskningsområden, inklusive samhällsvetenskap och humaniora.

förväntas även bli allt mer

Det finns också redan belägg för de mer långsiktiga effekterna av EFR:s bidrag på karriärer, inom utbildning av högkvalificerade
  doktorander och doktorsexamina
  , för att öka den europeiska forskningens globala synlighet och prestige och på de nationella forskningssystemen genom dess starka riktmärkningseffekt. Detta är särskilt värdefullt för EU:s distribuerade modell för spetskunskap, eftersom forskningsrådets finansieringsstatus kan ersätta och fungera som en
  mer korrekt
  indikator på forskningskvalitet än erkännande på grundval av institutioners status. Detta gör att ambitiösa individer, institutioner, regioner och länder kan ta initiativ och förstärka de forskningsprofiler där de är särskilt starka.

doktorander och doktorsexamina

mer korrekt

Det finns också redan belägg för de mer långsiktiga effekterna av EFR:s bidrag på karriärer, inom utbildning av högkvalificerade
  forskare samt innehavare av doktorand- och doktorstitlar
  , för att öka den europeiska forskningens globala synlighet och prestige och på de nationella forskningssystemen genom dess starka riktmärkningseffekt. Detta är särskilt värdefullt för EU:s distribuerade modell för spetskunskap, eftersom forskningsrådets finansieringsstatus kan ersätta och fungera som en
  pålitlig
  indikator på forskningskvalitet än erkännande på grundval av institutioners status. Detta gör att ambitiösa individer, institutioner, regioner och länder kan ta initiativ och förstärka de forskningsprofiler där de är särskilt starka.

forskare samt innehavare av doktorand- och doktorstitlar

pålitlig

Ändring 25

Ändring 25

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare I – led 1 – led 1.2 – 1.2.1

Bilaga I – pelare I – led 1 – led 1.2 – 1.2.1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.2. | Insatsområden |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.2.

Insatsområden

| 1.2. | Insatsområden |
| --- | --- |

1.2.

Insatsområden

| 1.2.1. | Spetsforskning |
| --- | --- |

1.2.1.

Spetsforskning

| 1.2.1. | Spetsforskning |
| --- | --- |

1.2.1.

Spetsforskning

Forskning som finansieras genom EFR förväntas leda till framsteg vid kunskapens gränser, med vetenskapliga publikationer av högsta kvalitet och till forskningsresultat med potentiellt stora samhälleliga
  och
  ekonomiska effekter, där EFR fastställer ett tydligt och inspirerande mål för spetsforskning i hela EU, Europa och internationellt. I syfte att göra EU till en mer attraktiv miljö för världens bästa forskare, kommer EFR att inrikta sig på en mätbar förbättring av EU:s andel av världens allra mest citerade publikationer, och sträva efter en betydande ökning av antalet spetsforskare från länder utanför Europa som finansieras av EFR. Finansiering från EFR ska beviljas i enlighet med följande väletablerade principer. Vetenskaplig spetskompetens ska vara det enda kriteriet för beviljandet av EFR-stipendier. EFR ska agera enligt bottom-up-principen utan i förhand fastställda prioriteringar.

och

Forskning som finansieras genom EFR förväntas leda till framsteg vid kunskapens gränser, med vetenskapliga publikationer av högsta kvalitet och till forskningsresultat med potentiellt stora samhälleliga, ekonomiska
  och miljömässiga
  effekter, där EFR fastställer ett tydligt och inspirerande mål för spetsforskning i hela EU, Europa och internationellt. I syfte att göra EU till en mer attraktiv miljö för världens bästa forskare, kommer EFR att inrikta sig på en mätbar förbättring av EU:s andel av världens allra mest citerade publikationer, och sträva efter en betydande ökning av antalet spetsforskare från länder utanför Europa som finansieras av EFR. Finansiering från EFR ska beviljas i enlighet med följande väletablerade principer. Vetenskaplig spetskompetens ska vara det enda kriteriet för beviljandet av EFR-stipendier. EFR ska agera enligt bottom-up-principen utan i förhand fastställda prioriteringar.

och miljömässiga

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Långsiktig finansiering för att stödja utmärkta forskare och deras forskarlag i genomförandet av banbrytande högriskforskning med hög vinstpotential. |
| --- | --- |

—

Långsiktig finansiering för att stödja utmärkta forskare och deras forskarlag i genomförandet av banbrytande högriskforskning med hög vinstpotential.

| — | Långsiktig finansiering för att stödja utmärkta forskare och deras forskarlag i genomförandet av banbrytande högriskforskning med hög vinstpotential. |
| --- | --- |

—

Långsiktig finansiering för att stödja utmärkta forskare och deras forskarlag i genomförandet av banbrytande högriskforskning med hög vinstpotential.

| — | Lansera forskare med de bästa idéerna för att göra dem självständiga, samtidigt som man konsoliderar ett eget forskarlag eller forskningsprogram. |
| --- | --- |

—

Lansera forskare med de bästa idéerna för att göra dem självständiga, samtidigt som man konsoliderar ett eget forskarlag eller forskningsprogram.

| — | Lansera forskare med de bästa idéerna för att göra dem självständiga, samtidigt som man konsoliderar ett eget forskarlag eller forskningsprogram. |
| --- | --- |

—

Lansera forskare med de bästa idéerna för att göra dem självständiga, samtidigt som man konsoliderar ett eget forskarlag eller forskningsprogram.

| — | Nya arbetsmetoder i den vetenskapliga världen med potential att skapa genombrottsresultat och underlätta möjligheterna till kommersiell och social innovation hos den EU-finansierade forskningen. |
| --- | --- |

—

Nya arbetsmetoder i den vetenskapliga världen med potential att skapa genombrottsresultat och underlätta möjligheterna till kommersiell och social innovation hos den EU-finansierade forskningen.

| — | Nya arbetsmetoder i den vetenskapliga världen med potential att skapa genombrottsresultat och underlätta möjligheterna till kommersiell och social innovation hos den EU-finansierade forskningen. |
| --- | --- |

—

Nya arbetsmetoder i den vetenskapliga världen med potential att skapa genombrottsresultat och underlätta möjligheterna till kommersiell och social innovation hos den EU-finansierade forskningen.

| — | Utbyta erfarenheter och bästa praxis med regionala och nationella forskningsfinansieringsorgan för att främja stöd till framstående forskare. |
| --- | --- |

—

Utbyta erfarenheter och bästa praxis med regionala och nationella forskningsfinansieringsorgan för att främja stöd till framstående forskare.

| — | Utbyta erfarenheter och bästa praxis med regionala och nationella forskningsfinansieringsorgan
  liksom med andra unionsorgan
  för att främja stöd till framstående forskare. |
| --- | --- |

—

Utbyta erfarenheter och bästa praxis med regionala och nationella forskningsfinansieringsorgan
  liksom med andra unionsorgan
  för att främja stöd till framstående forskare.

liksom med andra unionsorgan

| — | Öka synligheten för Europeiska forskningsrådets program. |
| --- | --- |

—

Öka synligheten för Europeiska forskningsrådets program.

| — | Öka synligheten för Europeiska forskningsrådets program. |
| --- | --- |

—

Öka synligheten för Europeiska forskningsrådets program.

Ändring 26

Ändring 26

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare I – led 1 – led 1.3 – led 1.3.1 – stycke 2 – led 2 – strecksats 4

Bilaga I – pelare I – led 1 – led 1.3 – led 1.3.1 – stycke 2 – led 2 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Se över
  och
  bedöma
  forskningsrådets resultat och inverkan och kvaliteten på den forskning som finansieras av EFR och
  utfärda
  rekommendationer om korrigerande eller framtida åtgärder, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Se över
  och
  bedöma
  forskningsrådets resultat och inverkan och kvaliteten på den forskning som finansieras av EFR och
  utfärda
  rekommendationer om korrigerande eller framtida åtgärder,

Se över

bedöma

utfärda

| — | Regelbundet lämna in för extern översyn
  och
  bedöma
  forskningsrådets resultat och inverkan och kvaliteten på den forskning som finansieras av EFR och
  i enlighet därmed anta
  rekommendationer
  och utarbeta riktlinjer
  om korrigerande eller framtida åtgärder. |
| --- | --- |

—

Regelbundet lämna in för extern översyn
  och
  bedöma
  forskningsrådets resultat och inverkan och kvaliteten på den forskning som finansieras av EFR och
  i enlighet därmed anta
  rekommendationer
  och utarbeta riktlinjer
  om korrigerande eller framtida åtgärder.

Regelbundet lämna in för extern översyn

bedöma

i enlighet därmed anta

och utarbeta riktlinjer

Ändring 27

Ändring 27

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare I – led 2 – led 2.1

Bilaga I – pelare I – led 2 – led 2.1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.1. | Bakgrund |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.1.

Bakgrund

| 2.1. | Bakgrund |
| --- | --- |

2.1.

Bakgrund

Europa behöver
  en högutbildad
  och
  motståndskraftig humankapitalbas
  inom forskning och innovation som lätt kan anpassas till och hitta hållbara lösningar för framtida utmaningar, såsom stora demografiska förändringar i Europa. För att säkerställa hög kvalitet måste framstående forskare vara rörliga, samarbeta och sprida kunskap mellan länder, sektorer och discipliner, med rätt kombination av kunskaper och färdigheter för att ta itu med samhällsutmaningar och främja innovation.

en högutbildad

motståndskraftig humankapitalbas

Europa behöver
  högutbildade och motståndskraftiga mänskliga resurser
  inom forskning och innovation som lätt kan anpassas till och hitta hållbara lösningar för
  aktuella och
  framtida utmaningar, såsom stora demografiska förändringar i Europa. För att säkerställa hög kvalitet måste framstående forskare vara rörliga
  , ha tillgång till högkvalitativ infrastruktur inom många olika områden,
  samarbeta och sprida kunskap mellan länder, sektorer och discipliner, med rätt kombination av kunskaper och färdigheter för att ta itu med samhällsutmaningar och främja innovation.

högutbildade och motståndskraftiga mänskliga resurser

aktuella och

, ha tillgång till högkvalitativ infrastruktur inom många olika områden,

Europa utgör en vetenskaplig motor med omkring 1,8  miljoner forskare verksamma i tusentals universitet, forskningscentrum och världsledande företag. Det uppskattas dock att EU kommer att behöva utbilda och anställa minst en miljon nya forskare fram till 2027 för att nå målen för ökade investeringar i forskning och innovation. Detta behov är särskilt akut i den icke-akademiska sektorn. EU måste öka sina ansträngningar för att intressera fler unga män och kvinnor för en karriär inom forskning, locka till sig forskare från tredje länder, behålla sina egna forskare och attrahera europeiska forskare som är verksamma på annat håll tillbaka till Europa. För att mer allmänt sprida spetskompetens
  måste
  de villkor som gäller för forskarna ytterligare förbättras i hela det europeiska forskningsområdet. I detta sammanhang krävs en starkare koppling särskilt med europeiska området för utbildning, Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska socialfonden (ESF+).

måste

Europa utgör en vetenskaplig motor med omkring 1,8  miljoner forskare verksamma i tusentals universitet, forskningscentrum och världsledande företag. Det uppskattas dock att EU kommer att behöva utbilda och anställa minst en miljon nya forskare fram till 2027 för att nå målen för ökade investeringar i forskning och innovation. Detta behov är särskilt akut i den icke-akademiska sektorn.

EU måste öka sina ansträngningar för att intressera fler unga män och kvinnor för en karriär inom forskning, locka till sig forskare från tredje länder, behålla sina egna forskare och attrahera europeiska forskare som är verksamma på annat håll tillbaka till Europa.

För att uppnå dessa mål bör man också uppmärksamma system som tillför mer flexibilitet för forskare av båda könen för att säkerställa balans mellan arbetsliv och privatliv.

För att uppnå dessa mål bör man också uppmärksamma system som tillför mer flexibilitet för forskare av båda könen för att säkerställa balans mellan arbetsliv och privatliv.

Rörlighetsprogram bör också garantera faktiska lika möjligheter och omfatta särskilda åtgärder för att undanröja hindren för forskares rörlighet, framför allt kvinnliga forskare.

Rörlighetsprogram bör också garantera faktiska lika möjligheter och omfatta särskilda åtgärder för att undanröja hindren för forskares rörlighet, framför allt kvinnliga forskare.

För att
  säkerställa synergier och
  mer allmänt sprida spetskompetens
  spetskompetensstämpeln att fortsätta tillämpas på ansökningsomgångar enligt Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna och
  de villkor som gäller för forskarna
  måste
  ytterligare förbättras i hela det europeiska forskningsområdet. I detta sammanhang krävs en starkare koppling särskilt med europeiska området för utbildning, Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska socialfonden (ESF+).

säkerställa synergier och

spetskompetensstämpeln att fortsätta tillämpas på ansökningsomgångar enligt Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna och

måste

Dessa utmaningar hanteras bäst på EU-nivå då de är systemiska och kräver gränsöverskridande insatser.

Dessa utmaningar hanteras bäst på EU-nivå då de är systemiska och kräver gränsöverskridande insatser.

Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna inriktas på spetsforskning som är helt bottom-up, öppna för alla forsknings- och innovationsområden, från grundforskning till marknadsetablering och innovationstjänster. Detta omfattar forskningsområden som täcks av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom). Om särskilda behov skulle uppstå och ytterligare finansieringskällor blir tillgängliga, får Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna rikta sig till vissa verksamheter för särskilda utmaningar (inbegripet identifierade uppdrag), typer av forsknings- och innovationsinstitutioner eller geografiska platser, för att möta utvecklingen av Europas krav i fråga om kompetenser, forskarutbildning, karriärutveckling och kunskapsutbyte.

Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna inriktas på spetsforskning som är helt bottom-up, öppna för alla forsknings- och innovationsområden, från grundforskning till marknadsetablering och innovationstjänster. Detta omfattar forskningsområden som täcks av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom). Om särskilda behov skulle uppstå och ytterligare finansieringskällor blir tillgängliga, får Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna rikta sig till vissa
  typer av
  verksamheter för särskilda utmaningar (inbegripet identifierade uppdrag),
  och vissa
  typer av forsknings- och innovationsinstitutioner eller geografiska platser, för att möta utvecklingen av Europas krav i fråga om kompetenser, forskarutbildning, karriärutveckling och kunskapsutbyte.

typer av

och vissa

Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna utgör
  det
  främsta
  instrumentet
  på EU-nivå för att locka forskare från tredjeländer till Europa, som därmed utgör ett viktigt bidrag till det globala samarbetet inom forskning och innovation. Det finns belägg för att dessa åtgärder inte bara har en positiv inverkan på enskilda personer, organisationer och på systemnivå, men också stor genomslagskraft och banbrytande forskningsresultat, och samtidigt bidrar väsentligt till samhället samt de strategiska utmaningarna. Långsiktiga investeringar i människor lönar sig, vilket framgår av antalet Nobelpristagare som antingen är tidigare Marie Skłodowska Curie-stipendiater eller tillsynsmän.

det

instrumentet

Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna utgör
  , tillsammans med ERC, de
  främsta
  instrumenten
  på EU-nivå för att locka forskare från tredjeländer till Europa, som därmed utgör ett viktigt bidrag till det globala samarbetet inom forskning och innovation. Det finns belägg för att dessa åtgärder inte bara har en positiv inverkan på enskilda personer, organisationer och på systemnivå, men också stor genomslagskraft och banbrytande forskningsresultat, och samtidigt bidrar väsentligt till samhället samt de strategiska utmaningarna. Långsiktiga investeringar i människor lönar sig, vilket framgår av antalet Nobelpristagare som antingen är tidigare Marie Skłodowska Curie-stipendiater eller tillsynsmän.

, tillsammans med ERC, de

instrumenten

Genom den globala konkurrensen mellan forskare och mellan värdorganisationer, både från universitet och världen utanför, och genom skapande och utbyte av kunskap mellan länder, sektorer och discipliner, bidrar Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna till målen för sysselsättning, tillväxt och investeringar, EU:s globala strategi och FN:s mål för hållbar utveckling.

Genom den globala konkurrensen mellan forskare och mellan värdorganisationer, både från universitet och världen utanför, och genom skapande och utbyte av kunskap mellan länder, sektorer och discipliner, bidrar Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna till målen för sysselsättning, tillväxt och investeringar, EU:s globala strategi och FN:s mål för hållbar utveckling.

Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna bidrar till att göra det europeiska forskningsområdet mer effektivt, konkurrenskraftigt och attraktivt på global nivå. Detta uppnås genom att fokusera på en ny generation av högkvalificerade forskare och stöd till nya talanger från hela EU och utanför, genom att främja spridning och tillämpning av ny kunskap och nya idéer inom europeisk politik, ekonomi och samhälle, bland annat genom förbättrad kommunikation om vetenskap och utåtriktad verksamhet, genom att underlätta samarbete mellan forskningsorganisationer, och genom en uttalat strukturerad inverkan på det europeiska forskningsområdet, med stöd för en öppen arbetsmarknad och fastställande av standarder för utbildning av hög kvalitet, attraktiva arbetsvillkor och öppen rekrytering för samtliga forskare.

Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna bidrar till att göra det europeiska forskningsområdet mer effektivt, konkurrenskraftigt och attraktivt på global nivå. Detta uppnås genom att fokusera på en ny generation av högkvalificerade forskare och stöd till nya talanger från hela EU och utanför, genom att främja spridning och tillämpning av ny kunskap och nya idéer inom europeisk politik, ekonomi och samhälle, bland annat genom förbättrad kommunikation om vetenskap och utåtriktad verksamhet, genom att underlätta samarbete mellan forskningsorganisationer, och genom en uttalat strukturerad inverkan på det europeiska forskningsområdet, med stöd för en öppen arbetsmarknad och fastställande av standarder för utbildning av hög kvalitet, attraktiva arbetsvillkor och öppen
  och transparent
  rekrytering för samtliga forskare.

och transparent

Ändring 28

Ändring 28

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare I – led 2 – led 2.2 – led 2.2.2 – stycke 1

Bilaga I – pelare I – led 2 – led 2.2 – led 2.2.2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| EU behöver en stark, motståndskraftig och kreativ bas för humankapital, med den rätta kombinationen av kompetenser för att matcha framtida behov på arbetsmarknaden, för att förnya och omvandla kunskap och idéer till produkter och tjänster för ekonomiska och sociala fördelar. Detta kan uppnås genom utbildning av forskare för att ytterligare utveckla deras centrala forskningskompetens och stärka deras överförbara färdigheter, såsom kreativitet och entreprenörsanda. Detta kommer att göra det möjligt för dem att möta aktuella och framtida utmaningar och förbättra sina karriärmöjligheter och innovationspotential. | EU behöver en stark, motståndskraftig och kreativ bas för humankapital, med den rätta kombinationen av kompetenser för att matcha framtida behov på arbetsmarknaden, för att förnya och omvandla kunskap och idéer till produkter och tjänster för
  vetenskapliga,
  ekonomiska och sociala fördelar. Detta kan uppnås genom utbildning av forskare för att ytterligare utveckla deras centrala forskningskompetens och stärka deras överförbara färdigheter, såsom kreativitet och entreprenörsanda
  inbegripet kunskap om de fördelar som standarderna medför när det gäller att marknadsföra nya produkter och tjänster
  . Detta kommer att göra det möjligt för dem att möta aktuella och framtida utmaningar och förbättra sina karriärmöjligheter och innovationspotential.
  Detta kan när så är lämpligt uppnås tillsammans med EIT:s utbildningsverksamheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

EU behöver en stark, motståndskraftig och kreativ bas för humankapital, med den rätta kombinationen av kompetenser för att matcha framtida behov på arbetsmarknaden, för att förnya och omvandla kunskap och idéer till produkter och tjänster för ekonomiska och sociala fördelar. Detta kan uppnås genom utbildning av forskare för att ytterligare utveckla deras centrala forskningskompetens och stärka deras överförbara färdigheter, såsom kreativitet och entreprenörsanda. Detta kommer att göra det möjligt för dem att möta aktuella och framtida utmaningar och förbättra sina karriärmöjligheter och innovationspotential.

EU behöver en stark, motståndskraftig och kreativ bas för humankapital, med den rätta kombinationen av kompetenser för att matcha framtida behov på arbetsmarknaden, för att förnya och omvandla kunskap och idéer till produkter och tjänster för
  vetenskapliga,
  ekonomiska och sociala fördelar. Detta kan uppnås genom utbildning av forskare för att ytterligare utveckla deras centrala forskningskompetens och stärka deras överförbara färdigheter, såsom kreativitet och entreprenörsanda
  inbegripet kunskap om de fördelar som standarderna medför när det gäller att marknadsföra nya produkter och tjänster
  . Detta kommer att göra det möjligt för dem att möta aktuella och framtida utmaningar och förbättra sina karriärmöjligheter och innovationspotential.
  Detta kan när så är lämpligt uppnås tillsammans med EIT:s utbildningsverksamheter.

vetenskapliga,

inbegripet kunskap om de fördelar som standarderna medför när det gäller att marknadsföra nya produkter och tjänster

Detta kan när så är lämpligt uppnås tillsammans med EIT:s utbildningsverksamheter.

Ändring 29

Ändring 29

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare I – led 2 – led 2.2 – led 2.2.3

Bilaga I – pelare I – led 2 – led 2.2 – led 2.2.3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Förstärkning av
  humankapitalet
  och kompetensutveckling inom hela det europeiska forskningsområdet |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.2.3.

Förstärkning av
  humankapitalet
  och kompetensutveckling inom hela det europeiska forskningsområdet

humankapitalet

| 2.2.3. | Förstärkning av
  mänskliga resurser
  och kompetensutveckling inom hela det europeiska forskningsområdet |
| --- | --- |

2.2.3.

Förstärkning av
  mänskliga resurser
  och kompetensutveckling inom hela det europeiska forskningsområdet

mänskliga resurser

I syfte att främja spetskompetens, främja samarbete mellan forskningsverksamma organisationer och skapa en positiv strukturerande effekt, måste utbildning av hög kvalitet, goda arbetsvillkor och effektiv karriärutveckling för forskare bli mer allmänt spritt över hela det europeiska forskningsområdet. Detta kommer att bidra till att modernisera och stärka forskning- och utbildningsprogram och system samt öka institutionernas globala attraktionskraft.

I syfte att främja spetskompetens, främja samarbete mellan forskningsverksamma organisationer och skapa en positiv strukturerande effekt, måste utbildning av hög kvalitet, goda arbetsvillkor och effektiv karriärutveckling för forskare bli mer allmänt spritt över hela det europeiska forskningsområdet. Detta kommer att bidra till att modernisera och stärka forskning- och utbildningsprogram och system samt öka institutionernas globala attraktionskraft
  , i samarbete med andra delar av Horisont Europa
  .

, i samarbete med andra delar av Horisont Europa

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Utbildningsprogram för att främja kompetens och sprida bästa praxis mellan institutioner och system för forskning och innovation. |
| --- | --- |

—

Utbildningsprogram för att främja kompetens och sprida bästa praxis mellan institutioner och system för forskning och innovation.

| — | Utbildningsprogram för att främja kompetens och sprida bästa praxis mellan institutioner och system för forskning och innovation. |
| --- | --- |

—

Utbildningsprogram för att främja kompetens och sprida bästa praxis mellan institutioner och system för forskning och innovation.

| — | Samarbete, produktion och spridning av kunskap inom EU och med tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Samarbete, produktion och spridning av kunskap inom EU och med tredjeländer.

| — | Samarbete, produktion och spridning av kunskap inom EU och med tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Samarbete, produktion och spridning av kunskap inom EU och med tredjeländer.

Ändring 30

Ändring 30

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare I – led 2 – led 2.2 – led 2.2.5

Bilaga I – pelare I – led 2 – led 2.2 – led 2.2.5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.2.5. | Främja offentlig uppsökande verksamhet |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.2.5.

Främja offentlig uppsökande verksamhet

| 2.2.5. | Främja offentlig uppsökande verksamhet |
| --- | --- |

2.2.5.

Främja offentlig uppsökande verksamhet

Medvetenheten om programmets verksamhet och allmänhetens erkännande av forskare behöver förbättras både i och utanför EU, för att öka den globala profilen för Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna och för att utveckla en bättre förståelse för forskningsarbetets inverkan på medborgarnas dagliga liv, och uppmuntra ungdomar att slå in på forskarbanan. Detta kan uppnås genom bättre spridning, utnyttjande och spridning av kunskap och praxis.

Medvetenheten om programmets verksamhet och allmänhetens erkännande av forskare behöver förbättras både i och utanför EU, för att öka den globala profilen för Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna och för att utveckla en bättre förståelse för forskningsarbetets inverkan på medborgarnas dagliga liv, och uppmuntra ungdomar
  , i synnerhet kvinnor,
  att slå in på forskarbanan. Detta kan uppnås genom bättre spridning, utnyttjande och spridning av kunskap och praxis.

, i synnerhet kvinnor,

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Offentliga utåtriktade initiativ för att främja intresset för forskarkarriärer, särskilt bland unga människor. |
| --- | --- |

—

Offentliga utåtriktade initiativ för att främja intresset för forskarkarriärer, särskilt bland unga människor.

| — | Offentliga utåtriktade initiativ för att främja intresset för forskarkarriärer, särskilt bland unga människor. |
| --- | --- |

—

Offentliga utåtriktade initiativ för att främja intresset för forskarkarriärer, särskilt bland unga människor.

| — | Åtgärder för att höja den globala profilen, synligheten och medvetenheten om Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att höja den globala profilen, synligheten och medvetenheten om Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna.

| — | Åtgärder för att höja den globala profilen, synligheten och medvetenheten om Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att höja den globala profilen, synligheten och medvetenheten om Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna.

| — | Spridning och sammanförande av kunskap genom projektöverskridande samarbete och andra nätverk, t.ex. alumniprogram. |
| --- | --- |

—

Spridning och sammanförande av kunskap genom projektöverskridande samarbete och andra nätverk, t.ex. alumniprogram.

| — | Spridning och sammanförande av kunskap genom projektöverskridande samarbete och andra nätverk, t.ex. alumniprogram
  och nationella kontaktpunkter
  . |
| --- | --- |

—

Spridning och sammanförande av kunskap genom projektöverskridande samarbete och andra nätverk, t.ex. alumniprogram
  och nationella kontaktpunkter
  .

och nationella kontaktpunkter

Ändring 31

Ändring 31

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare I – led 3 – led 3.1

Bilaga I – pelare I – led 3 – led 3.1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.1. | Bakgrund |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.1.

Bakgrund

| 3.1. | Bakgrund |
| --- | --- |

3.1.

Bakgrund

De senaste forskningsinfrastrukturerna tillhandahåller viktiga tjänster till forsknings- och innovationsgrupper, vilket spelar en viktig roll för att vidga kunskapsgränserna. Stöd till forskningsinfrastrukturer på EU-nivå bidrar till att mildra vad som i många fall är splittrade nationella forskningsinfrastrukturer
  och
  fickor av spetskompetens, liksom att
  ta itu med den låga
  spridningen av kunskap mellan olika inriktningar.

och

ta itu med den låga

De senaste forskningsinfrastrukturerna tillhandahåller viktiga tjänster till forsknings- och innovationsgrupper, vilket spelar en viktig roll för att vidga kunskapsgränserna. Stöd till
  alla typer av
  forskningsinfrastrukturer
  , inklusive små och medelstora sådana och sådana som finansieras genom Eruf,
  på EU-nivå bidrar till att mildra vad som i många fall är splittrade nationella
  och regionala
  forskningsinfrastrukturer
  , genom att komplettera och uppgradera
  fickor av spetskompetens, liksom att
  öka
  spridningen av kunskap mellan olika inriktningar.

alla typer av

, inklusive små och medelstora sådana och sådana som finansieras genom Eruf,

och regionala

, genom att komplettera och uppgradera

öka

Det övergripande målet är att förse Europa med hållbara forskningsinfrastrukturer av världsklass som är öppna och åtkomliga för alla forskare i och utanför Europa, och fullt ut utnyttja deras potential för vetenskaplig utveckling och innovation. De viktigaste målen är att minska fragmenteringen av ekosystem för forskning och innovation, undvika dubbelarbete samt bättre samordna utvecklingen
  och
  användningen av infrastrukturer för forskning. Det är mycket viktigt att stödja öppen tillgång till infrastrukturer för alla europeiska forskare samt genom det europeiska öppna forskningsmolnet, ökad tillgång till digitala forskningsresurser, särskilt för att ta itu med den nuvarande icke-optimala användningen av öppna data i vetenskap och praxis. Samtidigt måste EU måste ta itu med den snabbt växande globala konkurrensen om talanger, genom att locka till sig forskare från tredje land för att arbeta med europeiska forskningsinfrastrukturer i världsklass. Att öka den europeiska industrins konkurrenskraft är också ett viktigt mål, för att stödja viktig teknik och viktiga tjänster som är relevanta för forskningsinfrastruktur och dess användare, och därmed förbättra villkoren för tillhandahållandet av innovativa lösningar.

och

Det övergripande målet är att förse Europa med hållbara forskningsinfrastrukturer av världsklass som är öppna och åtkomliga för alla forskare
  och innovatörer
  i och utanför Europa, och fullt ut utnyttja deras potential för vetenskaplig utveckling och innovation. De viktigaste målen är att minska fragmenteringen av ekosystem för forskning och innovation,
  säkerställa kontinuerlig modernisering,
  undvika dubbelarbete samt bättre samordna utvecklingen, användningen
  och tillgängligheten med avseende på
  infrastrukturer för forskning.

och innovatörer

säkerställa kontinuerlig modernisering,

och tillgängligheten med avseende på

Det är
  även
  mycket viktigt att stödja öppen tillgång till infrastrukturer för alla europeiska forskare samt genom det europeiska öppna forskningsmolnet, ökad tillgång till digitala forskningsresurser, särskilt för att ta itu med den nuvarande icke-optimala användningen av öppna data i vetenskap och praxis. Samtidigt måste EU måste ta itu med den snabbt växande globala konkurrensen om talanger, genom att locka till sig forskare från tredje land för att arbeta med europeiska forskningsinfrastrukturer i världsklass. Att öka den europeiska industrins konkurrenskraft är också ett viktigt mål, för att stödja viktig teknik och viktiga tjänster som är relevanta för forskningsinfrastruktur och dess användare, och därmed förbättra villkoren för tillhandahållandet
  och användningen
  av innovativa lösningar.

även

och användningen

Tidigare ramprogram har i hög grad bidragit till en mer effektiv och ändamålsenlig användning av nationella infrastrukturer och har tillsammans med Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (Esfri) utvecklat en konsekvent och strategiskt anpassad metod för politiskt beslutsfattande om alleuropeisk forskningsinfrastruktur. Detta strategiska tillvägagångssätt har medfört tydliga fördelar, bland annat genom minskat dubbelarbete och mer effektiv resursanvändning, samt standardisering av processer och förfaranden.

Tidigare ramprogram har i hög grad bidragit till en mer effektiv och ändamålsenlig användning av nationella infrastrukturer
  och till att avlägsna hinder för transnationellt tillträde,
  och har tillsammans med Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (Esfri) utvecklat en konsekvent och strategiskt anpassad metod för politiskt beslutsfattande om alleuropeisk forskningsinfrastruktur. Detta strategiska tillvägagångssätt har medfört tydliga fördelar, bland annat genom minskat dubbelarbete och mer effektiv resursanvändning, samt standardisering
  och harmonisering
  av processer och förfaranden.
  En förstärkning och öppning av befintliga forsknings- och utvecklingsnätverk med spetskompetens liksom skapande av nya sådana i förekommande fall, kommer också att prioriteras enligt denna rubrik.

och till att avlägsna hinder för transnationellt tillträde,

och harmonisering

En förstärkning och öppning av befintliga forsknings- och utvecklingsnätverk med spetskompetens liksom skapande av nya sådana i förekommande fall, kommer också att prioriteras enligt denna rubrik.

EU-stödd verksamhet kommer att tillhandahålla mervärde genom: konsolidering och optimering av befintliga forskningsinfrastrukturer vid sidan av ansträngningar för att ta fram nya infrastrukturer, inrättande av europeiska öppna forskningsmolnet som anpassningsbar och hållbar miljö för datadriven forskning, sammanlänkning av nationella och regionala forsknings- och utbildningsnätverk, stärka och säkerställa nätinfrastruktur av hög kapacitet för massiva datavolymer och tillgång till digitala resurser över gränserna och domängränser, övervinna hinder mellan de bästa forskarlagen och de bästa infrastrukturtjänsterna i EU, främja innovationspotentialen hos forskningsinfrastrukturer som fokuserar på teknikutveckling och gemensam innovation, liksom industrins ökade användning av forskningsinfrastrukturer.

EU-stödd verksamhet kommer att tillhandahålla mervärde genom: konsolidering och optimering av befintliga forskningsinfrastrukturer
  , inklusive e-infrastrukturer,
  vid sidan av ansträngningar för att ta fram nya infrastrukturer, inrättande av europeiska öppna forskningsmolnet som anpassningsbar och hållbar miljö för datadriven forskning, sammanlänkning av nationella och regionala forsknings- och utbildningsnätverk, stärka och säkerställa nätinfrastruktur av hög kapacitet för massiva datavolymer och tillgång till digitala resurser över gränserna och domängränser, övervinna hinder mellan de bästa forskarlagen och de bästa infrastrukturtjänsterna i EU, främja innovationspotentialen hos forskningsinfrastrukturer som fokuserar på teknikutveckling och gemensam innovation, liksom industrins ökade användning av forskningsinfrastrukturer.

, inklusive e-infrastrukturer,

Den internationella dimensionen av EU:s forskningsinfrastrukturer måste förstärkas, för att främja starkare samarbete med internationella motparter och internationella deltagare i europeisk forskningsinfrastruktur för ömsesidig nytta.

Den internationella dimensionen av EU:s forskningsinfrastrukturer måste förstärkas, för att främja starkare samarbete
  , tillgång till och konnektivitet
  med internationella motparter och internationella deltagare i europeisk forskningsinfrastruktur för ömsesidig nytta.

, tillgång till och konnektivitet

Verksamheten kommer att bidra till olika mål för hållbar utveckling såsom: Hållbarhetsmål 3 – God hälsa och välbefinnande, hållbarhetsmål 7 – Överkomlig och ren energi, hållbarhetsmål 9 – Industriell innovation och infrastruktur, hållbarhetsmål 13 – Klimatåtgärder.

Verksamheten kommer att bidra till olika mål för hållbar utveckling såsom: Hållbarhetsmål 3 – God hälsa och välbefinnande, hållbarhetsmål 7 – Överkomlig och ren energi, hållbarhetsmål 9 – Industriell innovation och infrastruktur, hållbarhetsmål 13 – Klimatåtgärder.

Ändring 32

Ändring 32

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare I – led 3 – led 3.2 – led 3.2.1

Bilaga I – pelare I – led 3 – led 3.2 – led 3.2.1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Konsolidera miljön för europeiska forskningsinfrastrukturer |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.2.1.

Konsolidera miljön för europeiska forskningsinfrastrukturer

| 3.2.1. | Konsolidera miljön för europeiska forskningsinfrastrukturer |
| --- | --- |

3.2.1.

Konsolidera miljön för europeiska forskningsinfrastrukturer

Inrättandet, driften och den långsiktiga hållbarheten av forskningsinfrastruktur som identifierats av Esfri är viktiga för att EU ska kunna säkerställa en ledande ställning inom spetsforskning, skapande och användning av kunskap och industriell konkurrenskraft.

Inrättandet, driften och den långsiktiga hållbarheten av forskningsinfrastruktur
  inklusive sådan
  som identifierats av Esfri
  , liksom för att maximera deras deltagande i Horisont Europas spetskompetensprojekt,
  är viktiga för att EU ska kunna säkerställa en ledande ställning inom spetsforskning, skapande och användning av kunskap och industriell konkurrenskraft.

inklusive sådan

, liksom för att maximera deras deltagande i Horisont Europas spetskompetensprojekt,

Det europeiska öppna forskningsmolnet bör bli en effektiv och heltäckande distributionskanal för forskningsinfrastrukturtjänster, och bör
  förse
  Europas forskarsamfund
  med
  nästa generation av datatjänster för lagring, bearbetning (t.ex. analys, simulering, visualiseringstjänster) och delning av vetenskapliga stordata. Det europeiska öppna forskningsmolnet bör också ge forskarna i Europa och högpresterande datorsystem i exaskala och exaskala-resurser inom ramen för den europeiska datainfrastrukturen (13)

  tillgång till
  merparten av de data som genereras och samlas in av forskningsinfrastrukturer.

förse

med

13

tillgång till

Det europeiska öppna forskningsmolnet bör bli en effektiv och heltäckande distributionskanal för forskningsinfrastrukturtjänster, och bör
  låta
  Europas forskarsamfund
  utveckla
  nästa generation av datatjänster för lagring, bearbetning (t.ex. analys, simulering, visualiseringstjänster) och delning av vetenskapliga stordata. Det europeiska öppna forskningsmolnet bör också ge forskarna i Europa
  tjänster som uppmuntrar lagring och behandling av
  merparten av de data som genereras och samlas in av
  forskare i och utanför
  forskningsinfrastrukturer
  och bör ge tillgång till
  högpresterande datorsystem i exaskala och exaskala-resurser inom ramen för den europeiska datainfrastrukturen (13).

låta

utveckla

tjänster som uppmuntrar lagring och behandling av

forskare i och utanför

och bör ge tillgång till

13

Det alleuropeiska forsknings- och utbildningsnätverket kommer att sammanföra och möjliggöra fjärråtkomst till forskningsinfrastruktur och forskningsresurser, genom att skapa förbindelser mellan universitet, forskningsinstitut och forsknings- och innovationsgrupper på EU-nivå samt internationella förbindelser till andra partnernätverk i hela världen.

Det alleuropeiska forsknings- och utbildningsnätverket kommer att sammanföra och möjliggöra fjärråtkomst till forskningsinfrastruktur och forskningsresurser, genom att skapa förbindelser mellan universitet, forskningsinstitut och forsknings- och innovationsgrupper på EU-nivå samt internationella förbindelser till andra partnernätverk i hela världen.

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Bidra till de alleuropeiska forskningsinfrastrukturernas livscykel genom utformning av nya forskningsinfrastrukturer, deras förberedande och genomförandefaser, deras inledande drift i komplementaritet med övriga finansieringskällor, liksom konsolidering och optimering av ekosystemet för forskningsinfrastruktur genom övervakning av Esfris riktmärken och underlättande av serviceavtal, utveckling, sammanslagning eller avveckling av alleuropeiska forskningsinfrastrukturer. |
| --- | --- |

—

Bidra till de alleuropeiska forskningsinfrastrukturernas livscykel genom utformning av nya forskningsinfrastrukturer, deras förberedande och genomförandefaser, deras inledande drift i komplementaritet med övriga finansieringskällor, liksom konsolidering och optimering av ekosystemet för forskningsinfrastruktur genom övervakning av Esfris riktmärken och underlättande av serviceavtal, utveckling, sammanslagning eller avveckling av alleuropeiska forskningsinfrastrukturer.

| — | Bidra till de alleuropeiska forskningsinfrastrukturernas livscykel genom utformning av nya forskningsinfrastrukturer, deras förberedande och genomförandefaser, deras inledande drift i komplementaritet med övriga finansieringskällor, liksom konsolidering och optimering av ekosystemet för forskningsinfrastruktur genom övervakning av Esfris riktmärken och underlättande av serviceavtal, utveckling, sammanslagning eller avveckling av alleuropeiska forskningsinfrastrukturer. |
| --- | --- |

—

Bidra till de alleuropeiska forskningsinfrastrukturernas livscykel genom utformning av nya forskningsinfrastrukturer, deras förberedande och genomförandefaser, deras inledande drift i komplementaritet med övriga finansieringskällor, liksom konsolidering och optimering av ekosystemet för forskningsinfrastruktur genom övervakning av Esfris riktmärken och underlättande av serviceavtal, utveckling, sammanslagning eller avveckling av alleuropeiska forskningsinfrastrukturer.

| — | Bidra till det europeiska öppna forskningsmolnet, inbegripet: åtkomstkanalens anpasslighet och hållbarhet, effektiv samling av europeiska, nationella, regionala och institutionella resurser, dess tekniska och politiska utveckling för att hantera nya forskningsbehov och krav (t.ex. användning av känsliga dataserier, inbyggt integritetsskydd), kompatibla data och efterlevnad av FAIR-principerna, samt en bredare användarbas. |
| --- | --- |

—

Bidra till det europeiska öppna forskningsmolnet, inbegripet: åtkomstkanalens anpasslighet och hållbarhet, effektiv samling av europeiska, nationella, regionala och institutionella resurser, dess tekniska och politiska utveckling för att hantera nya forskningsbehov och krav (t.ex. användning av känsliga dataserier, inbyggt integritetsskydd), kompatibla data och efterlevnad av FAIR-principerna, samt en bredare användarbas.

| — | Bidra till det europeiska öppna forskningsmolnet, inbegripet: åtkomstkanalens anpasslighet och hållbarhet, effektiv samling av europeiska, nationella, regionala och institutionella resurser, dess tekniska och politiska utveckling för att hantera nya forskningsbehov och krav (t.ex. användning av känsliga dataserier, inbyggt integritetsskydd), kompatibla data och efterlevnad av FAIR-principerna, samt en bredare användarbas. |
| --- | --- |

—

Bidra till det europeiska öppna forskningsmolnet, inbegripet: åtkomstkanalens anpasslighet och hållbarhet, effektiv samling av europeiska, nationella, regionala och institutionella resurser, dess tekniska och politiska utveckling för att hantera nya forskningsbehov och krav (t.ex. användning av känsliga dataserier, inbyggt integritetsskydd), kompatibla data och efterlevnad av FAIR-principerna, samt en bredare användarbas.

| — | Bidra till det alleuropeiska forsknings- och utbildningsnätverk som ligger till grund för det europeiska öppna forskningsmolnet och elektroniskt datautbyte, samt för HPC/molnbaserade datatjänster i en miljö som kan hantera mycket stora datamängder och processer. |
| --- | --- |

—

Bidra till det alleuropeiska forsknings- och utbildningsnätverk som ligger till grund för det europeiska öppna forskningsmolnet och elektroniskt datautbyte, samt för HPC/molnbaserade datatjänster i en miljö som kan hantera mycket stora datamängder och processer.

| — | Bidra till det alleuropeiska forsknings- och utbildningsnätverk som ligger till grund för det europeiska öppna forskningsmolnet och elektroniskt datautbyte, samt för HPC/molnbaserade datatjänster i en miljö som kan hantera mycket stora datamängder och processer. |
| --- | --- |

—

Bidra till det alleuropeiska forsknings- och utbildningsnätverk som ligger till grund för det europeiska öppna forskningsmolnet och elektroniskt datautbyte, samt för HPC/molnbaserade datatjänster i en miljö som kan hantera mycket stora datamängder och processer.

Ändring 33

Ändring 33

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare I – led 3 – led 3.2 – led 3.2.2

Bilaga I – pelare I – led 3 – led 3.2 – led 3.2.2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.2.2. | Integrering, öppnande och sammanlänkning av forskningsinfrastrukturer |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.2.2.

Integrering, öppnande och sammanlänkning av forskningsinfrastrukturer

| 3.2.2. | Integrering, öppnande och sammanlänkning av forskningsinfrastrukturer |
| --- | --- |

3.2.2.

Integrering, öppnande och sammanlänkning av forskningsinfrastrukturer

Forskningsmiljön kommer att förstärkas avsevärt genom att öppenhet säkerställs för viktiga internationella, nationella och regionala infrastrukturer för alla europeiska forskare och genom att tjänsterna integreras när så är nödvändigt för att harmonisera villkoren för tillgång, förbättra och utvidga tillhandahållandet av tjänster och uppmuntra gemensam utveckling av högteknologiska komponenter och avancerade tjänster genom innovation.

Forskningsmiljön kommer att förstärkas avsevärt genom att öppenhet säkerställs för viktiga internationella, nationella och regionala infrastrukturer för alla europeiska forskare
  och innovatörer
  och genom att tjänsterna integreras när så är nödvändigt för att harmonisera villkoren för tillgång, förbättra och utvidga tillhandahållandet av tjänster och uppmuntra gemensam utveckling av högteknologiska komponenter och avancerade tjänster genom innovation.

och innovatörer

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Nätverk som sammanför nationella och regionala finansiärer av forskningsinfrastruktur för samfinansiering av gränsöverskridande tillgång för forskare. |
| --- | --- |

—

Nätverk som sammanför nationella och regionala finansiärer av forskningsinfrastruktur för samfinansiering av gränsöverskridande tillgång för forskare.

| — | Nätverk som sammanför nationella och regionala finansiärer av forskningsinfrastruktur för samfinansiering av gränsöverskridande tillgång för forskare. |
| --- | --- |

—

Nätverk som sammanför nationella och regionala finansiärer av forskningsinfrastruktur för samfinansiering av gränsöverskridande tillgång för forskare.

| — | Nätverk av
  EU-omfattande
  , nationella och regionala forskningsinfrastrukturer
  som antar globala utmaningar
  för tillhandahållande av tillgång för forskare, liksom harmonisering och förbättring av infrastrukturens tjänster. |
| --- | --- |

—

Nätverk av
  EU-omfattande
  , nationella och regionala forskningsinfrastrukturer
  som antar globala utmaningar
  för tillhandahållande av tillgång för forskare, liksom harmonisering och förbättring av infrastrukturens tjänster.

EU-omfattande

som antar globala utmaningar

| — | Nätverk av
  Europaomfattande
  , nationella och regionala forskningsinfrastrukturer
  , inbegripet små och medelstora sådana,
  för tillhandahållande av tillgång för forskare, liksom harmonisering och förbättring av infrastrukturens tjänster. |
| --- | --- |

—

Nätverk av
  Europaomfattande
  , nationella och regionala forskningsinfrastrukturer
  , inbegripet små och medelstora sådana,
  för tillhandahållande av tillgång för forskare, liksom harmonisering och förbättring av infrastrukturens tjänster.

Europaomfattande

, inbegripet små och medelstora sådana,

| — | Integrerade nätverk av forskningsinfrastrukturer för utveckling och genomförande av en gemensam strategi/färdplan för teknisk utveckling som krävs för att förbättra deras tjänster genom partnerskap med näringslivet; liksom högteknologiska komponenter på områden som vetenskapliga instrument, samt för att främja industriell användning av forskningsinfrastrukturer, t.ex. som experimentella testanläggningar. |
| --- | --- |

—

Integrerade nätverk av forskningsinfrastrukturer för utveckling och genomförande av en gemensam strategi/färdplan för teknisk utveckling som krävs för att förbättra deras tjänster genom partnerskap med näringslivet; liksom högteknologiska komponenter på områden som vetenskapliga instrument, samt för att främja industriell användning av forskningsinfrastrukturer, t.ex. som experimentella testanläggningar.

| — | Integrerade nätverk av forskningsinfrastrukturer för utveckling och genomförande av en gemensam strategi/färdplan för teknisk utveckling som krävs för att förbättra deras tjänster genom partnerskap med näringslivet; liksom högteknologiska komponenter på områden som vetenskapliga instrument, samt för att främja industriell användning av forskningsinfrastrukturer, t.ex. som experimentella testanläggningar. |
| --- | --- |

—

Integrerade nätverk av forskningsinfrastrukturer för utveckling och genomförande av en gemensam strategi/färdplan för teknisk utveckling som krävs för att förbättra deras tjänster genom partnerskap med näringslivet; liksom högteknologiska komponenter på områden som vetenskapliga instrument, samt för att främja industriell användning av forskningsinfrastrukturer, t.ex. som experimentella testanläggningar.

Ändring 34

Ändring 34

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II

Bilaga I – pelare II

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ANDRA PELAREN GLOBALA UTMANINGAR OCH INDUSTRIELL KONKURRENSKRAFT | ANDRA PELAREN GLOBALA UTMANINGAR OCH
  EUROPEISK
  INDUSTRIELL KONKURRENSKRAFT |
| Många av de utmaningar som EU står inför
  är
  även globala
  utmaningar
  . Problemens storlek och komplexitet är omfattande och måste åtföljas av lämpliga
  medel,
  resurser och ansträngningar för att hitta lösningar. Det är just på dessa områden som EU måste agera samfällt, genom smarta, flexibla och gemensamma lösningar för våra medborgares välfärd. | I en sammanlänkad värld är
  många av de utmaningar som EU står inför även globala. Problemens storlek och komplexitet är omfattande och måste åtföljas av lämpliga
  finansiella och mänskliga
  resurser och ansträngningar för att hitta lösningar. Det är just på dessa områden som EU måste agera samfällt, genom smarta, flexibla och gemensamma lösningar för våra medborgares välfärd. |
| Större effekter kan uppnås genom att åtgärder anpassas till andra länder och regioner i världen inom ett unikt internationellt samarbete
  i linje med
  målen för hållbar utveckling och klimatavtalet från Paris. På grundval av ömsesidig nytta kommer partner från hela världen att inbjudas att ansluta sig till EU:s insatser som en del av initiativen för forskning och innovation för hållbarhet. | Större effekter kan uppnås genom att åtgärder anpassas till andra länder och regioner i världen inom ett unikt internationellt samarbete
  enligt
  målen för hållbar utveckling och klimatavtalet från Paris. På grundval av ömsesidig nytta kommer partner från hela världen att inbjudas att ansluta sig till EU:s insatser som en del av initiativen för forskning och innovation för hållbarhet. |
| Forskning och innovation är viktiga drivkrafter för hållbar
  ekonomisk
  tillväxt och en konkurrenskraftig industri, och de kommer att bidra till att man finner lösningar på dagens problem i syfte att så snart som möjligt vända den negativa och farliga trend som för närvarande kopplar samman ekonomisk utveckling, utnyttjande av naturresurser och sociala frågor och omvandla den till nya affärsmöjligheter. | Forskning och innovation är viktiga drivkrafter för hållbar
  utveckling, inbegripet
  tillväxt och en konkurrenskraftig industri, och de kommer att bidra till att man finner lösningar på dagens problem i syfte att så snart som möjligt vända den negativa och farliga trend som för närvarande kopplar samman ekonomisk utveckling, utnyttjande av naturresurser och sociala frågor och omvandla den till
  jobb och
  nya affärsmöjligheter
  samt ekonomisk, social och miljömässig utveckling
  . |
| EU kommer att gynnas som användare och producent av teknik och industrier
  som visar
  hur moderna industrialiserade, hållbara, inkluderande, öppna och demokratiska samhällen och ekonomier kan fungera och utvecklas. Det växande antalet exempel som samtidigt är ekonomiska, miljömässiga och sociala i en framtida hållbar industriell ekonomi ska främjas och stärkas, vare sig det gäller: hälsa och välbefinnande,
  motståndskraftiga,
  inkluderande och säkra samhällen; eller tillgänglig ren energi och mobilitet; eller en digital ekonomi och ett digitalt samhälle; eller en tvärvetenskaplig och
  kreativ
  industri; eller rymd-, havs- eller landbaserade lösningar; eller livsmedels- eller näringslösningar, hållbar användning av naturresurser, klimatskydd och
  anpassning
  , vilka alla skapar välstånd i Europa och erbjuder högkvalificerade jobb. Den industriella omvandlingen kommer att vara av avgörande betydelse. | EU kommer att gynnas som användare och producent av
  kunskap,
  teknik och industrier.
  EU kan visa
  hur moderna industrialiserade, hållbara, inkluderande, öppna och demokratiska samhällen och ekonomier kan fungera och utvecklas. Det växande antalet exempel som samtidigt är ekonomiska, miljömässiga och sociala i en framtida hållbar industriell ekonomi ska främjas och stärkas, vare sig det gäller: hälsa och välbefinnande, inkluderande och
  kreativa samhällen; eller
  säkra samhällen; eller tillgänglig ren energi och mobilitet; eller en digital ekonomi och ett digitalt samhälle; eller en tvärvetenskaplig och
  effektiv
  industri; eller rymd-, havs- eller landbaserade lösningar; eller livsmedels- eller näringslösningar, hållbar användning av naturresurser, klimatskydd och
  begränsning
  , vilka alla skapar välstånd i Europa och erbjuder högkvalificerade jobb. Den industriella omvandlingen kommer att vara av avgörande betydelse. |
| Forskning och innovation inom denna pelare i Horisont Europa grupperas i integrerade verksamhetskluster. I stället för att rikta sig till sektorer syftar investeringarna till systemförändringar för samhället och ekonomin längs en
  hållbarhetsvektor
  . Dessa kommer endast att uppnås om alla aktörer, privata och offentliga, tillsammans utformar och skapar forskning och innovation genom att sammanföra användare, forskare, tekniker,
  tillverkare,
  innovatörer, företag, utbildare, medborgare och organisationer från det civila samhället. Inget av de tematiska klustren är avsett för endast en uppsättning aktörer. | Forskning och innovation inom denna pelare i Horisont Europa grupperas i integrerade verksamhetskluster. I stället för att rikta sig till sektorer syftar investeringarna till systemförändringar för samhället och ekonomin längs en
  delaktighets- och hållbarhetsvektor
  . Dessa kommer endast att uppnås om alla aktörer, privata och offentliga, tillsammans utformar och skapar forskning och innovation genom att sammanföra användare,
  vetenskapsmän,
  forskare, tekniker,
  formgivare, tillverkare,
  innovatörer, företag, utbildare, medborgare och organisationer från det civila samhället. Inget av de tematiska klustren är avsett för endast en uppsättning aktörer. |
| | Klustren kommer att stödja kunskapsuppbyggnad i alla dess utvecklingsstadier, inklusive forskningsverksamhet i ett tidigt skede, som kompletteras genom övergripande stöd till ambitiösa, långsiktiga och storskaliga forskningsinitiativ som är riktade mot framtida och nya tekniker (flaggskeppsåtgärder inom FET) som inleddes inom ramen för det föregående ramprogrammet: projekten om den mänskliga hjärnan och grafen, kvantprojektet och projektet om framtida batteritekniker. |
| Klustren kommer att utveckla och tillämpa digital och viktig möjliggörande och ny teknik inom ramen för en gemensam strategi för att främja EU:s industriella ledarskap. Där så är lämpligt kommer EU:s rymdbaserade data och tjänster att användas. | Klustren kommer
  också
  att utveckla och tillämpa digital och viktig möjliggörande och
  framtida
  ny teknik inom ramen för en gemensam strategi för att främja EU:s industriella ledarskap. Där så är lämpligt kommer EU:s rymdbaserade data och tjänster att användas. |
| Det kommer att finnas stöd för att överföra teknik från laboratorier till marknaden och att utveckla tillämpningar, inbegripet pilotlinjer och demonstratorer, åtgärder för att stimulera marknadsspridning och för att öka den privata sektorns engagemang. Synergieffekterna med andra program kommer att maximeras. | Det kommer att finnas stöd för att överföra teknik från laboratorier till marknaden och att utveckla tillämpningar, inbegripet pilotlinjer och demonstratorer, åtgärder för att stimulera marknadsspridning och för att öka den privata sektorns engagemang. Synergieffekterna med andra
  delar av Horisont Europa, särskilt Europeiska institutet för innovation och teknik, liksom med andra
  program kommer att maximeras. |
| Klustren kommer att främja ett snabbt införande av pionjärinnovation i EU genom ett brett spektrum av verksamheter, inklusive kommunikation, spridning och utnyttjande av resultaten, standardisering samt stöd till icke-teknisk innovation och innovativa mekanismer för tillhandahållande, hjälp att skapa innovationsvänliga samhällsförhållanden, regleringsförhållanden och marknadsförhållanden såsom innovationsavtal. Leveranskedjor av nyskapande lösningar från forskning och innovationsåtgärder kommer att fastställas och riktas
  till
  offentliga och privata investerare samt andra relevanta EU-program och nationella program. | Klustren kommer att främja ett snabbt införande av pionjärinnovation i EU
  , samtidigt som man studerar dess inverkan på samhället,
  genom ett brett spektrum av verksamheter, inklusive kommunikation, spridning och utnyttjande av resultaten, standardisering samt stöd till icke-teknisk innovation och innovativa mekanismer för tillhandahållande, hjälp att skapa innovationsvänliga samhällsförhållanden, regleringsförhållanden och marknadsförhållanden såsom innovationsavtal. Leveranskedjor av nyskapande lösningar från forskning och innovationsåtgärder kommer att fastställas och riktas
  mot att stimulera
  offentliga och privata investerare samt andra relevanta EU-program och nationella program. |
| | Särskild uppmärksamhet ska ges till att stödja små och medelstora företag genom den andra pelaren i gemensamma delar via ett särskilt bidragsbaserat instrument för små och medelstora företag med en enda stödmottagare. Alla kluster ska anslå ett lämpligt belopp till instrumentet för små och medelstora företag, som kommer att vara helt bottom-up-baserat, med fortlöpande öppna inbjudningar och ett antal slutdatum, som särskilt ska vara avsett för inkrementell innovation. Det kommer bara att vara möjligt för små och medelstora företag att ansöka om finansiering, inklusive via samarbeten eller underleverantörskontrakt. Projektet måste ha en tydlig europeisk dimension och bidra till det europeiska mervärdet. |
| | Stöd via instrumentet för små och medelstora företag kommer att ges i tre faser, baserat på modellen för Horisont Europa: |
| | — | Fas 1: Koncept och genomförbarhetsbedömning:




  Små och medelstora företag kommer att få stöd till att undersöka om en ny idé är vetenskapligt och tekniskt genomförbar och om den har kommersiell potential (konceptprovning) i syfte att utveckla ett innovationsprojekt. Ett positivt resultat av denna bedömning, vid vilken stor vikt kommer att läggas på kopplingen mellan projektets ämne och potentiella användares/köpares behov, kommer att ge möjlighet till finansiering under en eller flera av de följande faserna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ANDRA PELAREN GLOBALA UTMANINGAR OCH INDUSTRIELL KONKURRENSKRAFT

ANDRA PELAREN GLOBALA UTMANINGAR OCH
  EUROPEISK
  INDUSTRIELL KONKURRENSKRAFT

EUROPEISK

Många av de utmaningar som EU står inför
  är
  även globala
  utmaningar
  . Problemens storlek och komplexitet är omfattande och måste åtföljas av lämpliga
  medel,
  resurser och ansträngningar för att hitta lösningar. Det är just på dessa områden som EU måste agera samfällt, genom smarta, flexibla och gemensamma lösningar för våra medborgares välfärd.

är

utmaningar

medel,

I en sammanlänkad värld är
  många av de utmaningar som EU står inför även globala. Problemens storlek och komplexitet är omfattande och måste åtföljas av lämpliga
  finansiella och mänskliga
  resurser och ansträngningar för att hitta lösningar. Det är just på dessa områden som EU måste agera samfällt, genom smarta, flexibla och gemensamma lösningar för våra medborgares välfärd.

I en sammanlänkad värld är

finansiella och mänskliga

Större effekter kan uppnås genom att åtgärder anpassas till andra länder och regioner i världen inom ett unikt internationellt samarbete
  i linje med
  målen för hållbar utveckling och klimatavtalet från Paris. På grundval av ömsesidig nytta kommer partner från hela världen att inbjudas att ansluta sig till EU:s insatser som en del av initiativen för forskning och innovation för hållbarhet.

i linje med

Större effekter kan uppnås genom att åtgärder anpassas till andra länder och regioner i världen inom ett unikt internationellt samarbete
  enligt
  målen för hållbar utveckling och klimatavtalet från Paris. På grundval av ömsesidig nytta kommer partner från hela världen att inbjudas att ansluta sig till EU:s insatser som en del av initiativen för forskning och innovation för hållbarhet.

enligt

Forskning och innovation är viktiga drivkrafter för hållbar
  ekonomisk
  tillväxt och en konkurrenskraftig industri, och de kommer att bidra till att man finner lösningar på dagens problem i syfte att så snart som möjligt vända den negativa och farliga trend som för närvarande kopplar samman ekonomisk utveckling, utnyttjande av naturresurser och sociala frågor och omvandla den till nya affärsmöjligheter.

ekonomisk

Forskning och innovation är viktiga drivkrafter för hållbar
  utveckling, inbegripet
  tillväxt och en konkurrenskraftig industri, och de kommer att bidra till att man finner lösningar på dagens problem i syfte att så snart som möjligt vända den negativa och farliga trend som för närvarande kopplar samman ekonomisk utveckling, utnyttjande av naturresurser och sociala frågor och omvandla den till
  jobb och
  nya affärsmöjligheter
  samt ekonomisk, social och miljömässig utveckling
  .

utveckling, inbegripet

jobb och

samt ekonomisk, social och miljömässig utveckling

EU kommer att gynnas som användare och producent av teknik och industrier
  som visar
  hur moderna industrialiserade, hållbara, inkluderande, öppna och demokratiska samhällen och ekonomier kan fungera och utvecklas. Det växande antalet exempel som samtidigt är ekonomiska, miljömässiga och sociala i en framtida hållbar industriell ekonomi ska främjas och stärkas, vare sig det gäller: hälsa och välbefinnande,
  motståndskraftiga,
  inkluderande och säkra samhällen; eller tillgänglig ren energi och mobilitet; eller en digital ekonomi och ett digitalt samhälle; eller en tvärvetenskaplig och
  kreativ
  industri; eller rymd-, havs- eller landbaserade lösningar; eller livsmedels- eller näringslösningar, hållbar användning av naturresurser, klimatskydd och
  anpassning
  , vilka alla skapar välstånd i Europa och erbjuder högkvalificerade jobb. Den industriella omvandlingen kommer att vara av avgörande betydelse.

som visar

motståndskraftiga,

kreativ

anpassning

EU kommer att gynnas som användare och producent av
  kunskap,
  teknik och industrier.
  EU kan visa
  hur moderna industrialiserade, hållbara, inkluderande, öppna och demokratiska samhällen och ekonomier kan fungera och utvecklas. Det växande antalet exempel som samtidigt är ekonomiska, miljömässiga och sociala i en framtida hållbar industriell ekonomi ska främjas och stärkas, vare sig det gäller: hälsa och välbefinnande, inkluderande och
  kreativa samhällen; eller
  säkra samhällen; eller tillgänglig ren energi och mobilitet; eller en digital ekonomi och ett digitalt samhälle; eller en tvärvetenskaplig och
  effektiv
  industri; eller rymd-, havs- eller landbaserade lösningar; eller livsmedels- eller näringslösningar, hållbar användning av naturresurser, klimatskydd och
  begränsning
  , vilka alla skapar välstånd i Europa och erbjuder högkvalificerade jobb. Den industriella omvandlingen kommer att vara av avgörande betydelse.

kunskap,

EU kan visa

kreativa samhällen; eller

effektiv

begränsning

Forskning och innovation inom denna pelare i Horisont Europa grupperas i integrerade verksamhetskluster. I stället för att rikta sig till sektorer syftar investeringarna till systemförändringar för samhället och ekonomin längs en
  hållbarhetsvektor
  . Dessa kommer endast att uppnås om alla aktörer, privata och offentliga, tillsammans utformar och skapar forskning och innovation genom att sammanföra användare, forskare, tekniker,
  tillverkare,
  innovatörer, företag, utbildare, medborgare och organisationer från det civila samhället. Inget av de tematiska klustren är avsett för endast en uppsättning aktörer.

hållbarhetsvektor

tillverkare,

Forskning och innovation inom denna pelare i Horisont Europa grupperas i integrerade verksamhetskluster. I stället för att rikta sig till sektorer syftar investeringarna till systemförändringar för samhället och ekonomin längs en
  delaktighets- och hållbarhetsvektor
  . Dessa kommer endast att uppnås om alla aktörer, privata och offentliga, tillsammans utformar och skapar forskning och innovation genom att sammanföra användare,
  vetenskapsmän,
  forskare, tekniker,
  formgivare, tillverkare,
  innovatörer, företag, utbildare, medborgare och organisationer från det civila samhället. Inget av de tematiska klustren är avsett för endast en uppsättning aktörer.

delaktighets- och hållbarhetsvektor

vetenskapsmän,

formgivare, tillverkare,

Klustren kommer att stödja kunskapsuppbyggnad i alla dess utvecklingsstadier, inklusive forskningsverksamhet i ett tidigt skede, som kompletteras genom övergripande stöd till ambitiösa, långsiktiga och storskaliga forskningsinitiativ som är riktade mot framtida och nya tekniker (flaggskeppsåtgärder inom FET) som inleddes inom ramen för det föregående ramprogrammet: projekten om den mänskliga hjärnan och grafen, kvantprojektet och projektet om framtida batteritekniker.

Klustren kommer att stödja kunskapsuppbyggnad i alla dess utvecklingsstadier, inklusive forskningsverksamhet i ett tidigt skede, som kompletteras genom övergripande stöd till ambitiösa, långsiktiga och storskaliga forskningsinitiativ som är riktade mot framtida och nya tekniker (flaggskeppsåtgärder inom FET) som inleddes inom ramen för det föregående ramprogrammet: projekten om den mänskliga hjärnan och grafen, kvantprojektet och projektet om framtida batteritekniker.

Klustren kommer att utveckla och tillämpa digital och viktig möjliggörande och ny teknik inom ramen för en gemensam strategi för att främja EU:s industriella ledarskap. Där så är lämpligt kommer EU:s rymdbaserade data och tjänster att användas.

Klustren kommer
  också
  att utveckla och tillämpa digital och viktig möjliggörande och
  framtida
  ny teknik inom ramen för en gemensam strategi för att främja EU:s industriella ledarskap. Där så är lämpligt kommer EU:s rymdbaserade data och tjänster att användas.

också

framtida

Det kommer att finnas stöd för att överföra teknik från laboratorier till marknaden och att utveckla tillämpningar, inbegripet pilotlinjer och demonstratorer, åtgärder för att stimulera marknadsspridning och för att öka den privata sektorns engagemang. Synergieffekterna med andra program kommer att maximeras.

Det kommer att finnas stöd för att överföra teknik från laboratorier till marknaden och att utveckla tillämpningar, inbegripet pilotlinjer och demonstratorer, åtgärder för att stimulera marknadsspridning och för att öka den privata sektorns engagemang. Synergieffekterna med andra
  delar av Horisont Europa, särskilt Europeiska institutet för innovation och teknik, liksom med andra
  program kommer att maximeras.

delar av Horisont Europa, särskilt Europeiska institutet för innovation och teknik, liksom med andra

Klustren kommer att främja ett snabbt införande av pionjärinnovation i EU genom ett brett spektrum av verksamheter, inklusive kommunikation, spridning och utnyttjande av resultaten, standardisering samt stöd till icke-teknisk innovation och innovativa mekanismer för tillhandahållande, hjälp att skapa innovationsvänliga samhällsförhållanden, regleringsförhållanden och marknadsförhållanden såsom innovationsavtal. Leveranskedjor av nyskapande lösningar från forskning och innovationsåtgärder kommer att fastställas och riktas
  till
  offentliga och privata investerare samt andra relevanta EU-program och nationella program.

till

Klustren kommer att främja ett snabbt införande av pionjärinnovation i EU
  , samtidigt som man studerar dess inverkan på samhället,
  genom ett brett spektrum av verksamheter, inklusive kommunikation, spridning och utnyttjande av resultaten, standardisering samt stöd till icke-teknisk innovation och innovativa mekanismer för tillhandahållande, hjälp att skapa innovationsvänliga samhällsförhållanden, regleringsförhållanden och marknadsförhållanden såsom innovationsavtal. Leveranskedjor av nyskapande lösningar från forskning och innovationsåtgärder kommer att fastställas och riktas
  mot att stimulera
  offentliga och privata investerare samt andra relevanta EU-program och nationella program.

, samtidigt som man studerar dess inverkan på samhället,

mot att stimulera

Särskild uppmärksamhet ska ges till att stödja små och medelstora företag genom den andra pelaren i gemensamma delar via ett särskilt bidragsbaserat instrument för små och medelstora företag med en enda stödmottagare. Alla kluster ska anslå ett lämpligt belopp till instrumentet för små och medelstora företag, som kommer att vara helt bottom-up-baserat, med fortlöpande öppna inbjudningar och ett antal slutdatum, som särskilt ska vara avsett för inkrementell innovation. Det kommer bara att vara möjligt för små och medelstora företag att ansöka om finansiering, inklusive via samarbeten eller underleverantörskontrakt. Projektet måste ha en tydlig europeisk dimension och bidra till det europeiska mervärdet.

Särskild uppmärksamhet ska ges till att stödja små och medelstora företag genom den andra pelaren i gemensamma delar via ett särskilt bidragsbaserat instrument för små och medelstora företag med en enda stödmottagare. Alla kluster ska anslå ett lämpligt belopp till instrumentet för små och medelstora företag, som kommer att vara helt bottom-up-baserat, med fortlöpande öppna inbjudningar och ett antal slutdatum, som särskilt ska vara avsett för inkrementell innovation. Det kommer bara att vara möjligt för små och medelstora företag att ansöka om finansiering, inklusive via samarbeten eller underleverantörskontrakt. Projektet måste ha en tydlig europeisk dimension och bidra till det europeiska mervärdet.

Stöd via instrumentet för små och medelstora företag kommer att ges i tre faser, baserat på modellen för Horisont Europa:

Stöd via instrumentet för små och medelstora företag kommer att ges i tre faser, baserat på modellen för Horisont Europa:

—

Fas 1: Koncept och genomförbarhetsbedömning:

Fas 1: Koncept och genomförbarhetsbedömning:

Små och medelstora företag kommer att få stöd till att undersöka om en ny idé är vetenskapligt och tekniskt genomförbar och om den har kommersiell potential (konceptprovning) i syfte att utveckla ett innovationsprojekt. Ett positivt resultat av denna bedömning, vid vilken stor vikt kommer att läggas på kopplingen mellan projektets ämne och potentiella användares/köpares behov, kommer att ge möjlighet till finansiering under en eller flera av de följande faserna.

Små och medelstora företag kommer att få stöd till att undersöka om en ny idé är vetenskapligt och tekniskt genomförbar och om den har kommersiell potential (konceptprovning) i syfte att utveckla ett innovationsprojekt. Ett positivt resultat av denna bedömning, vid vilken stor vikt kommer att läggas på kopplingen mellan projektets ämne och potentiella användares/köpares behov, kommer att ge möjlighet till finansiering under en eller flera av de följande faserna.

| — | Fas 2: Forskning och utveckling, demonstration och marknadsintroduktion:




  Med vederbörlig hänsyn till begreppet innovationskuponger kommer forskning och utveckling att stödjas med särskild inriktning på demonstrationsverksamhet (provning, prototyp, utvidgningsstudier, konstruktion, nyskapande försöksverksamhet, produkter och tjänster, validering, resultatkontroll osv.) samt marknadsintroduktion som främjar slutanvändares eller potentiella kunders deltagande. Innovationskuponger kommer att främja unga entreprenörers deltagande. |
| --- | --- |

—

Fas 2: Forskning och utveckling, demonstration och marknadsintroduktion:

Fas 2: Forskning och utveckling, demonstration och marknadsintroduktion:

Med vederbörlig hänsyn till begreppet innovationskuponger kommer forskning och utveckling att stödjas med särskild inriktning på demonstrationsverksamhet (provning, prototyp, utvidgningsstudier, konstruktion, nyskapande försöksverksamhet, produkter och tjänster, validering, resultatkontroll osv.) samt marknadsintroduktion som främjar slutanvändares eller potentiella kunders deltagande. Innovationskuponger kommer att främja unga entreprenörers deltagande.

Med vederbörlig hänsyn till begreppet innovationskuponger kommer forskning och utveckling att stödjas med särskild inriktning på demonstrationsverksamhet (provning, prototyp, utvidgningsstudier, konstruktion, nyskapande försöksverksamhet, produkter och tjänster, validering, resultatkontroll osv.) samt marknadsintroduktion som främjar slutanvändares eller potentiella kunders deltagande. Innovationskuponger kommer att främja unga entreprenörers deltagande.

| — | Fas 3: Kommersialisering




  Denna fas kommer inte att erbjuda någon annan direktfinansiering än stödverksamhet, men har som målsättning att underlätta tillgången till privat kapital och nyskapande miljöer. Kopplingar till EIC och InvestEU kommer att planeras. Små och medelstora företag kommer också att dra nytta av nätverksbildning, utbildning, coachning och rådgivning. Dessutom kommer denna fas att ansluta till åtgärder som främjar förkommersiell upphandling och upphandling av innovativa lösningar. |
| --- | --- |

—

Fas 3: Kommersialisering

Fas 3: Kommersialisering

Denna fas kommer inte att erbjuda någon annan direktfinansiering än stödverksamhet, men har som målsättning att underlätta tillgången till privat kapital och nyskapande miljöer. Kopplingar till EIC och InvestEU kommer att planeras. Små och medelstora företag kommer också att dra nytta av nätverksbildning, utbildning, coachning och rådgivning. Dessutom kommer denna fas att ansluta till åtgärder som främjar förkommersiell upphandling och upphandling av innovativa lösningar.

Denna fas kommer inte att erbjuda någon annan direktfinansiering än stödverksamhet, men har som målsättning att underlätta tillgången till privat kapital och nyskapande miljöer. Kopplingar till EIC och InvestEU kommer att planeras. Små och medelstora företag kommer också att dra nytta av nätverksbildning, utbildning, coachning och rådgivning. Dessutom kommer denna fas att ansluta till åtgärder som främjar förkommersiell upphandling och upphandling av innovativa lösningar.

Ändring 35

Ändring 35

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 1 – led 1.1

Bilaga I – pelare II – led 1 – led 1.1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.1. | Bakgrund |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.1.

Bakgrund

| 1.1. | Bakgrund |
| --- | --- |

1.1.

Bakgrund

EU:s pelare för sociala rättigheter slår fast att var och en har rätt att i rätt tid få överkomlig, förebyggande vård och medicinsk behandling av god kvalitet. Detta understryker EU:s engagemang för FN:s mål för hållbar utveckling som efterlyser allmän hälso- och sjukvård för alla i alla åldrar senast 2030, vilket inte ska lämna någon på efterkälken, samt undanröja dödsfall som kan förhindras.

EU:s pelare för sociala rättigheter slår fast att var och en har rätt att i rätt tid få överkomlig, förebyggande vård och medicinsk behandling av god kvalitet. Detta understryker EU:s engagemang för FN:s mål för hållbar utveckling som efterlyser allmän hälso- och sjukvård för alla i alla åldrar senast 2030, vilket inte ska lämna någon på efterkälken, samt undanröja dödsfall som kan förhindras.

En frisk befolkning är av avgörande betydelse för ett stabilt, hållbart och inkluderande samhälle och förbättrad hälsa är avgörande för att minska fattigdomen, främja sociala framsteg och välstånd och öka den ekonomiska tillväxten. Enligt OECD är en tioprocentig ökning av medellivslängden också kopplad till en ökning av den ekonomiska tillväxten med 0,3 –0,4  % per år. Den förväntade livslängden i EU har ökat med tolv år sedan måttet inrättades, som ett resultat av enorma förbättringar av befolkningens livskvalitet, utbildning och
  hälso- och sjukvård
  . Under 2015 var den totala förväntade livslängden vid födseln 80,6 år i EU, jämfört med 71,4 år i världen totalt. Under de senaste åren har den ökat inom EU, med i genomsnitt tre månader per år.

hälso- och sjukvård

En frisk befolkning är av avgörande betydelse för ett stabilt, hållbart och inkluderande samhälle och förbättrad hälsa är avgörande för att minska fattigdomen, främja sociala framsteg och välstånd och öka den ekonomiska tillväxten. Enligt OECD är en tioprocentig ökning av medellivslängden också kopplad till en ökning av den ekonomiska tillväxten med 0,3 –0,4  % per år. Den förväntade livslängden i EU har ökat med tolv år sedan måttet inrättades, som ett resultat av enorma förbättringar av befolkningens livskvalitet,
  inklusive
  utbildning
  och hälsa
  . Under 2015 var den totala förväntade livslängden vid födseln 80,6 år i EU, jämfört med 71,4 år i världen totalt. Under de senaste åren har den ökat inom EU, med i genomsnitt tre månader per år.

inklusive

och hälsa

Hälsorelaterad forskning och
  innovationsrelaterad
  innovation har spelat en viktig roll för att uppnå detta mål, men också för att förbättra produktiviteten och kvaliteten i hälso- och sjukvårdsindustrin. EU står dock fortfarande inför nya, framväxande eller ihållande utmaningar som hotar dess medborgare och folkhälsan, hållbarheten hos hälso- och sjukvården och de sociala trygghetssystemen, samt konkurrenskraften inom vård och omsorg. De största hälsoutmaningarna i EU omfattar avsaknad av effektivt främjande av hälsa och förebyggande av sjukdomar, ökning av icke-överförbara sjukdomar, ökning av antimikrobiella resistensmekanismer och infektionsepidemier, ökade miljöföroreningar, ihållande ojämlikheter i hälsa mellan och inom länder vilket särskilt drabbar människor som är missgynnade eller sårbara, upptäckt, förståelse, kontroll, förebyggande och utjämning av hälsorisker i en social, urban och naturlig miljö i snabb förändring, ökade kostnader för europeiska sjukvårdssystem och det stegvisa införandet av
  personligt anpassad sjukvård
  samt digitalisering av hälso- och sjukvård, och ett ökat tryck på den europeiska hälso- och sjukvårdsindustrins konkurrenskraft och innovationsförmåga jämfört med nya globala aktörer.

innovationsrelaterad

personligt anpassad sjukvård

Hälsorelaterad forskning och innovation har spelat en viktig roll för att uppnå detta mål, men också för att förbättra produktiviteten och kvaliteten i hälso- och sjukvårdsindustrin
  liksom för att skapa en kunskapsbas för hälsosammare människor och för bättre patientvård. Hälsorelaterad forskning har unika kännetecken, eftersom den skapar kopplingar till och samverkar på nära håll med innovation, patientvård och folkhälsa, och verkar i en tvärvetenskaplig miljö med komplexa bestämmelser.

liksom för att skapa en kunskapsbas för hälsosammare människor och för bättre patientvård. Hälsorelaterad forskning har unika kännetecken, eftersom den skapar kopplingar till och samverkar på nära håll med innovation, patientvård och folkhälsa, och verkar i en tvärvetenskaplig miljö med komplexa bestämmelser.

EU står dock fortfarande inför nya, framväxande eller ihållande utmaningar som hotar dess medborgare och folkhälsan, hållbarheten hos hälso- och sjukvården och de sociala trygghetssystemen, samt konkurrenskraften inom vård och omsorg. De största hälsoutmaningarna i EU omfattar
  de ökade cancerfallen,
  avsaknad av effektivt främjande av hälsa och förebyggande av sjukdomar, ökning av icke-överförbara sjukdomar, ökning av antimikrobiella resistensmekanismer och infektionsepidemier, ökade miljöföroreningar, ihållande ojämlikheter i hälsa mellan och inom länder vilket särskilt drabbar människor som är missgynnade eller sårbara,
  tidig
  upptäckt, förståelse, kontroll, förebyggande och utjämning av hälsorisker i en social, urban och naturlig miljö i snabb förändring,
  en ökning av antalet friska levnadsår, höga priser för en del innovativa hälsoverktyg och hälsotekniker för slutanvändare,
  ökade kostnader för europeiska sjukvårdssystem och det stegvisa införandet av
  precisionssjukvård, inklusive relevant forskning
  samt digitalisering av hälso- och sjukvård, och ett ökat tryck på den europeiska hälso- och sjukvårdsindustrins konkurrenskraft och innovationsförmåga jämfört med nya globala aktörer.

de ökade cancerfallen,

tidig

en ökning av antalet friska levnadsår, höga priser för en del innovativa hälsoverktyg och hälsotekniker för slutanvändare,

precisionssjukvård, inklusive relevant forskning

Digitala hälsolösningar har skapat många möjligheter att lösa problemen med omsorgstjänster och att åtgärda andra framväxande problem med ett åldrande samhälle. Utmaningarna inbegriper även att fullt ut dra fördel av det gradvisa införandet av de möjligheter som digitaliseringen i hälso- och sjukvården medför utan att äventyra rätten till integritet och uppgiftsskydd. Digitala tjänster och programvara har utvecklats för att diagnostisera, behandla och underlätta patienternas egen sjukdomshantering, inklusive kroniska sjukdomar. Digital teknik används alltmer i medicinsk utbildning och vidareutbildning och för patienter och andra hälso- och sjukvårdskonsumenter för att få åtkomst till, dela och skapa hälsorelaterad information.

Digitala hälsolösningar har skapat många möjligheter att lösa problemen med omsorgstjänster och att åtgärda andra framväxande problem med ett åldrande samhälle. Utmaningarna inbegriper även att fullt ut dra fördel av det gradvisa införandet av de möjligheter som digitaliseringen i hälso- och sjukvården medför utan att äventyra rätten till integritet och uppgiftsskydd. Digitala tjänster och programvara har utvecklats för att diagnostisera, behandla och underlätta patienternas egen sjukdomshantering, inklusive kroniska sjukdomar. Digital teknik används alltmer i medicinsk utbildning och vidareutbildning och för patienter och andra hälso- och sjukvårdskonsumenter för att få åtkomst till, dela och skapa hälsorelaterad information.

Dessa
  utmaningar är komplexa, sammankopplade och globala till sin natur och kräver tvärvetenskapliga, sektorsövergripande och gränsöverskridande samarbeten.
  Forsknings- och innovationsverksamheten
  kommer att bygga upp nära kopplingar mellan
  upptäckt,
  klinisk, epidemiologisk, miljömässig och socioekonomisk forskning och regulatorisk vetenskap. Forsknings- och innovationsverksamheten kommer att utnyttja den samlade kunskapen inom den akademiska världen och näringslivet och främja samarbete med hälso- och sjukvården, patienter, beslutsfattare och medborgare i syfte att utnyttja offentliga medel och säkerställa spridningen av resultat i klinisk praxis samt i hälso- och sjukvårdssystemen. Forsknings- och innovationsverksamheten kommer att främja det strategiska samarbetet på EU-nivå och internationell nivå för att sammanföra expertis, kapacitet och resurser som behövs för att skapa stordriftsfördelar, bredd och snabbhet samt dela med sig av den förväntade nyttan och de ekonomiska riskerna.

Dessa

Forsknings- och innovationsverksamheten

upptäckt,

Dagens
  utmaningar är komplexa, sammankopplade och globala till sin natur och kräver tvärvetenskapliga, sektorsövergripande
  , omvandlande
  och gränsöverskridande samarbeten
  , inklusive med låg- och medelinkomstländer
  .
  Forskning och innovation
  kommer att bygga upp nära kopplingar mellan klinisk, epidemiologisk
  , etisk
  , miljömässig och socioekonomisk forskning och regulatorisk vetenskap. Forsknings- och innovationsverksamheten kommer att utnyttja den samlade kunskapen inom den akademiska världen och näringslivet och främja samarbete med hälso- och sjukvården, patienter, beslutsfattare
  , organisationer från det civila samhället
  och medborgare i syfte att utnyttja offentliga medel och säkerställa spridningen av resultat i klinisk praxis samt i hälso- och sjukvårdssystemen. Forsknings- och innovationsverksamheten kommer att främja det strategiska samarbetet på EU-nivå och internationell nivå för att sammanföra expertis, kapacitet och resurser som behövs för att skapa stordriftsfördelar, bredd och snabbhet samt dela med sig av den förväntade nyttan och de ekonomiska riskerna.
  Studier och forskning inom ramen för detta kluster ska ta hänsyn till genusperspektivet och könsskillnader.

Dagens

, omvandlande

, inklusive med låg- och medelinkomstländer

Forskning och innovation

, etisk

, organisationer från det civila samhället

Studier och forskning inom ramen för detta kluster ska ta hänsyn till genusperspektivet och könsskillnader.

Forsknings- och innovationsverksamheten för att möta denna globala utmaning kommer att utveckla den kunskapsbas, bygga upp den forsknings- och innovationskapacitet och utveckla de lösningar som behövs för ett mer effektivt främjande av hälsa och förebyggande, behandling och botande av sjukdomar. Förbättrade hälsoresultat kommer i sin tur att leda till ökad förväntad livslängd, ett hälsosamt och aktivt liv i arbetsför ålder, och hållbarhet i hälso- och sjukvårdssystemen.

Forsknings- och innovationsverksamheten för att möta denna globala utmaning kommer att utveckla
  de mänskliga resurser och
  den kunskapsbas, bygga upp den forsknings- och innovationskapacitet och utveckla de lösningar som behövs för ett mer effektivt främjande av hälsa och förebyggande, behandling och botande av sjukdomar. Förbättrade hälsoresultat kommer i sin tur att leda till ökad förväntad livslängd, ett
  allmänt
  hälsosamt och aktivt liv i arbetsför ålder, och hållbarhet i hälso- och sjukvårdssystemen.
  Innovation på området snabba diagnostekniker och ny antibiotika kan förhindra utvecklingen av antimikrobiell resistens och kommer därför att främjas.

de mänskliga resurser och

allmänt

Innovation på området snabba diagnostekniker och ny antibiotika kan förhindra utvecklingen av antimikrobiell resistens och kommer därför att främjas.

Att ta itu med viktiga utmaningar på hälsoområdet kommer att bidra till EU:s politiska mål och strategier, i synnerhet till EU:s pelare för sociala rättigheter, den digitala inre marknaden och EU:s direktiv om gränsöverskridande hälso- och sjukvård, och EU:s One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens, och genomförandet av relevanta delar av EU:s regelverk. Systemet kommer också att stödja EU:s engagemang för FN:s 2030-agenda för hållbar utveckling och inom ramen för andra FN-organ och internationella initiativ, inbegripet Världshälsoorganisationens globala strategier och handlingsplaner.

Att ta itu med viktiga utmaningar på hälsoområdet kommer att bidra till EU:s politiska mål och strategier, i synnerhet till EU:s pelare för sociala rättigheter, den digitala inre marknaden och EU:s direktiv om gränsöverskridande hälso- och sjukvård, och EU:s One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens, och genomförandet av relevanta delar av EU:s regelverk. Systemet kommer också att stödja EU:s engagemang för FN:s 2030-agenda för hållbar utveckling och inom ramen för andra FN-organ och internationella initiativ, inbegripet Världshälsoorganisationens globala strategier och handlingsplaner.

En högnivågrupp kommer att stödja uppnåendet av dessa mål, nämligen styrgruppen för hälsofrågor. Den ska säkerställa samordning med andra forskningsprogram på EU-nivå och nationell nivå, liksom synergier mellan klustret ”hälsa” och andra delar av Horisont Europa, inklusive uppdrag och partnerskap. Den kommer att vara vetenskapligt ledd och omfatta alla berörda parter, med ett aktivt deltagande från samhällets, medborgarnas och patienternas sida. Dess uppgift kommer att vara att tillhandahålla styrning och råd om utveckling av arbetsprogrammet och uppdragen avseende hälsa.

En högnivågrupp kommer att stödja uppnåendet av dessa mål, nämligen styrgruppen för hälsofrågor. Den ska säkerställa samordning med andra forskningsprogram på EU-nivå och nationell nivå, liksom synergier mellan klustret ”hälsa” och andra delar av Horisont Europa, inklusive uppdrag och partnerskap. Den kommer att vara vetenskapligt ledd och omfatta alla berörda parter, med ett aktivt deltagande från samhällets, medborgarnas och patienternas sida. Dess uppgift kommer att vara att tillhandahålla styrning och råd om utveckling av arbetsprogrammet och uppdragen avseende hälsa.

Verksamheten kommer att direkt bidra till olika mål för hållbar utveckling såsom: Hållbarhetsmål 3 – God hälsa och välbefinnande
  och
  Hållbarhetsmål 13 – Klimatåtgärder.

och

Verksamheten kommer att direkt bidra till olika mål för hållbar utveckling såsom: Hållbarhetsmål 3 – God hälsa och välbefinnande
  och
  Hållbarhetsmål 13 – Klimatåtgärder
  och indirekt till Hållbarhetsmål 1 – Utrotning av fattigdom, Hållbarhetsmål 5 – Jämställdhet mellan könen, Hållbarhetsmål 6 – rent vatten och sanitet och Hållbarhetsmål 10 – Minskad ojämlikhet
  .

och

och indirekt till Hållbarhetsmål 1 – Utrotning av fattigdom, Hållbarhetsmål 5 – Jämställdhet mellan könen, Hållbarhetsmål 6 – rent vatten och sanitet och Hållbarhetsmål 10 – Minskad ojämlikhet

Ändring 36

Ändring 36

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 1 – led 1.2 – led 1.2.1

Bilaga I – pelare II – led 1 – led 1.2 – led 1.2.1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.2.1. | Livslång hälsa |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.2.1.

Livslång hälsa

| 1.2.1. | Livslång hälsa |
| --- | --- |

1.2.1.

Livslång hälsa

Människor i sårbara livsskeden (födelse, späd ålder, barndom, ungdom, graviditet, mogen och sen vuxen ålder), inklusive personer med funktionshinder eller skador, har särskilda behov som kräver bättre förståelse och skräddarsydda lösningar. Detta kommer att göra det möjligt att minska ojämlikhet i hälsa och förbättra hälsoresultaten till förmån för aktivt och hälsosamt åldrande under hela livet, särskilt genom en hälsosam start i livet som minskar risken för psykiska och fysiska sjukdomar senare i livet.

Människor i sårbara livsskeden (födelse, späd ålder, barndom, ungdom, graviditet, mogen och sen vuxen ålder), inklusive personer med funktionshinder
  , särskilda behov
  eller skador, har särskilda behov som kräver bättre förståelse och skräddarsydda lösningar. Detta kommer att göra det möjligt att minska ojämlikhet i hälsa och förbättra hälsoresultaten till förmån för aktivt och hälsosamt åldrande under hela livet, särskilt genom en hälsosam start i livet som minskar risken för psykiska och fysiska sjukdomar senare i livet.

, särskilda behov

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Tidig utveckling
  och åldrandeprocessen under hela livet. |
| --- | --- |

—

Tidig utveckling
  och åldrandeprocessen under hela livet.

Tidig utveckling

| — | Åldersrelaterade sjukdomar
  och åldrandeprocessen under hela livet. |
| --- | --- |

—

Åldersrelaterade sjukdomar
  och åldrandeprocessen under hela livet.

Åldersrelaterade sjukdomar

| — | Mödrars, fäders, spädbarns och barns hälsa, samt föräldrarnas roll. |
| --- | --- |

—

Mödrars, fäders, spädbarns och barns hälsa, samt föräldrarnas roll.

| — | Mödrars, fäders, spädbarns och barns hälsa,
  inklusive barns och mödrars överlevnad,
  samt föräldrarnas roll. |
| --- | --- |

—

Mödrars, fäders, spädbarns och barns hälsa,
  inklusive barns och mödrars överlevnad,
  samt föräldrarnas roll.

inklusive barns och mödrars överlevnad,

| — | Hälsobehov och långsiktiga effekter relaterade till hög dödlighet och långvarig sjuklighet, särskilt när det gäller barn. |
| --- | --- |

—

Hälsobehov och långsiktiga effekter relaterade till hög dödlighet och långvarig sjuklighet, särskilt när det gäller barn.

Hälsobehov och långsiktiga effekter relaterade till hög dödlighet och långvarig sjuklighet, särskilt när det gäller barn.

| — | Ungdomars hälsobehov. |
| --- | --- |

—

Ungdomars hälsobehov.

| — | Ungdomars hälsobehov
  , inklusive psykiskt välmående
  . |
| --- | --- |

—

Ungdomars hälsobehov
  , inklusive psykiskt välmående
  .

, inklusive psykiskt välmående

| — | Hälsoeffekter av funktionshinder och skador. |
| --- | --- |

—

Hälsoeffekter av funktionshinder och skador.

| — | Funktionshindrens etiologi samt
  hälsoeffekter av funktionshinder och skador. |
| --- | --- |

—

Funktionshindrens etiologi samt
  hälsoeffekter av funktionshinder och skador.

Funktionshindrens etiologi samt

| — | Självständigt och aktivt liv för äldre och/eller personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

—

Självständigt och aktivt liv för äldre och/eller personer med funktionsnedsättning.

| — | Självständigt och aktivt liv för äldre och/eller personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

—

Självständigt och aktivt liv för äldre och/eller personer med funktionsnedsättning.

| — | Hälsoundervisning och digital kompetens på hälsoområdet. |
| --- | --- |

—

Hälsoundervisning och digital kompetens på hälsoområdet.

| — | Hälsoundervisning och digital kompetens på hälsoområdet. |
| --- | --- |

—

Hälsoundervisning och digital kompetens på hälsoområdet.

| — | Regenerering av åldrade eller skadade organ och vävnader. |
| --- | --- |

—

Regenerering av åldrade eller skadade organ och vävnader.

Regenerering av åldrade eller skadade organ och vävnader.

| — | Angiogenes, arteriell patologi, myokardisk ischemi och hjärtats strukturella patologi samt biomarkörer och genetik i fråga om hjärt- och kärlsjukdomar. |
| --- | --- |

—

Angiogenes, arteriell patologi, myokardisk ischemi och hjärtats strukturella patologi samt biomarkörer och genetik i fråga om hjärt- och kärlsjukdomar.

Angiogenes, arteriell patologi, myokardisk ischemi och hjärtats strukturella patologi samt biomarkörer och genetik i fråga om hjärt- och kärlsjukdomar.

| — | Behandling av kroniska sjukdomar. |
| --- | --- |

—

Behandling av kroniska sjukdomar.

Behandling av kroniska sjukdomar.

Ändringar 37, 276 och 277

Ändringar 37, 276 och 277

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 1 – led 1.2 – led 1.2.2

Bilaga I – pelare II – led 1 – led 1.2 – led 1.2.2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.2.2. | Miljömässiga och sociala faktorer som påverkar hälsan |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.2.2.

Miljömässiga och sociala faktorer som påverkar hälsan

| 1.2.2. | Miljömässiga och sociala faktorer som påverkar hälsan |
| --- | --- |

1.2.2.

Miljömässiga och sociala faktorer som påverkar hälsan

Förbättrad förståelse av hälsoorsaker och riskfaktorer som bestäms av
  den
  sociala, ekonomiska och fysiska miljön i människornas dagliga liv och hälsa på arbetsplatsen, däribland digitaliseringens effekter, föroreningar, klimatförändringar och andra miljöfrågor, kommer att bidra till att kartlägga och minska risker och hot, att minska dödsfall och sjukdomar till följd av exponering för kemikalier och miljöförorening,
  stödja
  miljövänliga, sunda och motståndskraftiga och hållbara levnads- och arbetsvillkor, främja hälsosamma livsstilar och konsumtionsmönster, och utveckla ett rättvist, inkluderande och trovärdigt samhälle.

den

stödja

Förbättrad förståelse av hälsoorsaker och riskfaktorer som bestäms av
  den
  sociala, ekonomiska och fysiska miljön i människornas dagliga liv och hälsa på arbetsplatsen, däribland digitaliseringens effekter, föroreningar,
  snabb urbanisering,
  klimatförändringar och andra
  nationella och transnationella
  miljöfrågor, kommer att bidra till att kartlägga
  , förhindra
  och minska risker och hot, att
  identifiera och
  minska dödsfall och sjukdomar till följd av exponering för kemikalier och miljöförorening,
  Stödja säkra,
  miljövänliga, sunda och motståndskraftiga och hållbara levnads- och arbetsvillkor, främja hälsosamma livsstilar och konsumtionsmönster, och utveckla ett rättvist, inkluderande och trovärdigt samhälle.

den

snabb urbanisering,

nationella och transnationella

, förhindra

identifiera och

Stödja säkra,

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Teknik för bedömning av risker, exponering och hälsoeffekter av kemikalier, föroreningar och andra stressfaktorer, inklusive klimatrelaterade och miljömässiga stressfaktorer och kombinerade effekter av flera stressfaktorer. |
| --- | --- |

—

Teknik för bedömning av risker, exponering och hälsoeffekter av kemikalier, föroreningar och andra stressfaktorer, inklusive klimatrelaterade och miljömässiga stressfaktorer och kombinerade effekter av flera stressfaktorer.

| — | Säker och effektiv
  teknik
  och säkra och effektiva metoder
  för bedömning av risker, exponering och hälsoeffekter av kemikalier, föroreningar och andra stressfaktorer, inklusive klimatrelaterade och miljömässiga stressfaktorer och kombinerade effekter av flera stressfaktorer. |
| --- | --- |

—

Säker och effektiv
  teknik
  och säkra och effektiva metoder
  för bedömning av risker, exponering och hälsoeffekter av kemikalier, föroreningar och andra stressfaktorer, inklusive klimatrelaterade och miljömässiga stressfaktorer och kombinerade effekter av flera stressfaktorer.

Säker och effektiv

och säkra och effektiva metoder

| — | Miljömässiga, yrkesrelaterade, sociala och beteendemässiga faktorer som påverkar den fysiska och psykiska hälsan och välbefinnandet för människor och deras samspel, med särskild tonvikt på sårbara och missgynnade personer. |
| --- | --- |

—

Miljömässiga, yrkesrelaterade, sociala och beteendemässiga faktorer som påverkar den fysiska och psykiska hälsan och välbefinnandet för människor och deras samspel, med särskild tonvikt på sårbara och missgynnade personer.

| — | Miljömässiga,
  inklusive den byggda miljön (utformning och konstruktion),
  yrkesrelaterade
  , ekonomiska, politiska,
  sociala och beteendemässiga faktorer som påverkar den fysiska och psykiska hälsan och välbefinnandet för människor och deras samspel, med särskild tonvikt på sårbara och missgynnade personer
  liksom människor med tillstånd som innebär funktionshinder eller annan negativ påverkan
  . |
| --- | --- |

—

Miljömässiga,
  inklusive den byggda miljön (utformning och konstruktion),
  yrkesrelaterade
  , ekonomiska, politiska,
  sociala och beteendemässiga faktorer som påverkar den fysiska och psykiska hälsan och välbefinnandet för människor och deras samspel, med särskild tonvikt på sårbara och missgynnade personer
  liksom människor med tillstånd som innebär funktionshinder eller annan negativ påverkan
  .

inklusive den byggda miljön (utformning och konstruktion),

, ekonomiska, politiska,

liksom människor med tillstånd som innebär funktionshinder eller annan negativ påverkan

| — | Riskbedömning, riskhantering och riskkommunikation med stöd av förbättrade verktyg för ett evidensbaserat beslutsfattande, inbegripet alternativ till djurförsök. |
| --- | --- |

—

Riskbedömning, riskhantering och riskkommunikation med stöd av förbättrade verktyg för ett evidensbaserat beslutsfattande, inbegripet alternativ till djurförsök.

| — | Riskbedömning, riskhantering och riskkommunikation
  , inklusive informationsutbyte,
  med stöd av förbättrade verktyg för ett evidensbaserat beslutsfattande, inbegripet alternativ till djurförsök. |
| --- | --- |

—

Riskbedömning, riskhantering och riskkommunikation
  , inklusive informationsutbyte,
  med stöd av förbättrade verktyg för ett evidensbaserat beslutsfattande, inbegripet alternativ till djurförsök.

, inklusive informationsutbyte,

| — | Kapacitet och infrastruktur för att samla in, dela och kombinera uppgifter om alla de faktorer som påverkar hälsan, t.ex. exponering, hälsa och sjukdomar på EU-nivå och på internationell nivå. |
| --- | --- |

—

Kapacitet och infrastruktur för att samla in, dela och kombinera uppgifter om alla de faktorer som påverkar hälsan, t.ex. exponering, hälsa och sjukdomar på EU-nivå och på internationell nivå.

| — | Kapacitet och infrastruktur för att samla in, dela och kombinera uppgifter om alla de faktorer som påverkar hälsan, t.ex. exponering, hälsa och sjukdomar på EU-nivå och på internationell nivå. |
| --- | --- |

—

Kapacitet och infrastruktur för att samla in, dela och kombinera uppgifter om alla de faktorer som påverkar hälsan, t.ex. exponering, hälsa och sjukdomar på EU-nivå och på internationell nivå.

| — | Hälsofrämjande och primära förebyggande insatser. |
| --- | --- |

—

Hälsofrämjande och primära förebyggande insatser.

| — | Hälsofrämjande och primära förebyggande insatser. |
| --- | --- |

—

Hälsofrämjande och primära förebyggande insatser.

| — | Forskning om åtgärder för planering, genomförande och övervakning av rehabilitering livet igenom. |
| --- | --- |

—

Forskning om åtgärder för planering, genomförande och övervakning av rehabilitering livet igenom.

Forskning om åtgärder för planering, genomförande och övervakning av rehabilitering livet igenom.

| — | Forskning om åtgärder för planering och genomförande av enskilda rehabiliteringsprogram på ett tidigt stadium för barn som drabbats av invalidiserande sjukdomar. |
| --- | --- |

—

Forskning om åtgärder för planering och genomförande av enskilda rehabiliteringsprogram på ett tidigt stadium för barn som drabbats av invalidiserande sjukdomar.

Forskning om åtgärder för planering och genomförande av enskilda rehabiliteringsprogram på ett tidigt stadium för barn som drabbats av invalidiserande sjukdomar.

Ändring 38

Ändring 38

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 1 – led 1.2 – led 1.2.3

Bilaga I – pelare II – led 1 – led 1.2 – led 1.2.3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.2.3. | Icke överförbara och sällsynta sjukdomar |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.2.3.

Icke överförbara och sällsynta sjukdomar

| 1.2.3. | Icke överförbara och sällsynta sjukdomar |
| --- | --- |

1.2.3.

Icke överförbara och sällsynta sjukdomar

Icke-överförbara sjukdomar, inbegripet sällsynta sjukdomar är ett stort hälso- och samhällsproblem och kräver mer effektiva strategier för förebyggande, behandling och vård, inbegripet
  personligt anpassad vård
  .

personligt anpassad vård

Icke-överförbara sjukdomar, inbegripet sällsynta sjukdomar är ett stort hälso- och samhällsproblem och kräver mer effektiva strategier för förebyggande,
  diagnos,
  behandling och vård, inbegripet
  precisionssjukvård
  .

diagnos,

precisionssjukvård

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Diagnostik för tidigare och mer korrekta diagnoser och patientanpassade behandlingar. |
| --- | --- |

—

Diagnostik för tidigare och mer korrekta diagnoser och patientanpassade behandlingar.

| — | Diagnostik för tidigare och mer korrekta diagnoser och patientanpassade behandlingar
  i god tid
  . |
| --- | --- |

—

Diagnostik för tidigare och mer korrekta diagnoser och patientanpassade behandlingar
  i god tid
  .

i god tid

| — | Infrastruktur och förmågan att utveckla potentialen hos framsteg inom genomisk medicin till klinisk standardpraxis. |
| --- | --- |

—

Infrastruktur och förmågan att utveckla potentialen hos framsteg inom genomisk medicin till klinisk standardpraxis.

Infrastruktur och förmågan att utveckla potentialen hos framsteg inom genomisk medicin till klinisk standardpraxis.

| — | Förebyggande program och screeningprogram. |
| --- | --- |

—

Förebyggande program och screeningprogram.

| — | Förebyggande program och screeningprogram. |
| --- | --- |

—

Förebyggande program och screeningprogram.

| — | Integrerade lösningar för egenkontroll, främjande av hälsa, förebyggande av sjukdomar och hantering av kroniska sjukdomar och
  multisjuklighet
  . |
| --- | --- |

—

Integrerade lösningar för egenkontroll, främjande av hälsa, förebyggande av sjukdomar och hantering av kroniska sjukdomar och
  multisjuklighet
  .

multisjuklighet

| — | Integrerade lösningar för egenkontroll, främjande av hälsa, förebyggande av sjukdomar och hantering av kroniska sjukdomar och
  multisjuklighet
  . |
| --- | --- |

—

Integrerade lösningar för egenkontroll, främjande av hälsa, förebyggande av sjukdomar och hantering av kroniska sjukdomar och
  multisjuklighet
  .

multisjuklighet

| — | Behandling eller
  botemedel, inbegripet både farmakologiska och icke-farmakologiska behandlingar. |
| --- | --- |

—

Behandling eller
  botemedel, inbegripet både farmakologiska och icke-farmakologiska behandlingar.

Behandling eller

| — | Säkra, effektiva och tillgängliga behandlingar,
  botemedel
  eller andra medicinska strategier
  , inbegripet både farmakologiska och icke-farmakologiska behandlingar. |
| --- | --- |

—

Säkra, effektiva och tillgängliga behandlingar,
  botemedel
  eller andra medicinska strategier
  , inbegripet både farmakologiska och icke-farmakologiska behandlingar.

Säkra, effektiva och tillgängliga behandlingar,

eller andra medicinska strategier

| — | Palliativ vård. |
| --- | --- |

—

Palliativ vård.

| — | Palliativ vård. |
| --- | --- |

—

Palliativ vård.

| — | Gemensam forskning om molekylärbiologi, strukturell biologi och cellbiologi, experimentella behandlingar, genomik och miljömässiga orsaker till cancer hos människor. |
| --- | --- |

—

Gemensam forskning om molekylärbiologi, strukturell biologi och cellbiologi, experimentella behandlingar, genomik och miljömässiga orsaker till cancer hos människor.

Gemensam forskning om molekylärbiologi, strukturell biologi och cellbiologi, experimentella behandlingar, genomik och miljömässiga orsaker till cancer hos människor.

| — | Det genomiska forskningsfältet, bioinformatik, patologi och utmaningarna med anknytning till precisionsmedicin vid sällsynta sjukdomar, neurodegenerativa sjukdomar och onkologi. |
| --- | --- |

—

Det genomiska forskningsfältet, bioinformatik, patologi och utmaningarna med anknytning till precisionsmedicin vid sällsynta sjukdomar, neurodegenerativa sjukdomar och onkologi.

Det genomiska forskningsfältet, bioinformatik, patologi och utmaningarna med anknytning till precisionsmedicin vid sällsynta sjukdomar, neurodegenerativa sjukdomar och onkologi.

| — | Områden med ett stort ej tillgodosett kliniskt behov, såsom sällsynta cancerformer, inklusive barncancer. |
| --- | --- |

—

Områden med ett stort ej tillgodosett kliniskt behov, såsom sällsynta cancerformer, inklusive barncancer.

Områden med ett stort ej tillgodosett kliniskt behov, såsom sällsynta cancerformer, inklusive barncancer.

| — | Bedömning av komparativ effektivitet hos insatser och lösningar. |
| --- | --- |

—

Bedömning av komparativ effektivitet hos insatser och lösningar.

| — | Bedömning av komparativ effektivitet hos insatser och lösningar. |
| --- | --- |

—

Bedömning av komparativ effektivitet hos insatser och lösningar.

| — | Forskning om genomförande för att utöka vårdinsatserna och stödja deras införande i hälso- och sjukvårdssystemen. |
| --- | --- |

—

Forskning om genomförande för att utöka vårdinsatserna och stödja deras införande i hälso- och sjukvårdssystemen.

| — | Forskning om genomförande för att utöka vårdinsatserna och stödja deras införande i hälso- och sjukvårdssystemen. |
| --- | --- |

—

Forskning om genomförande för att utöka vårdinsatserna och stödja deras införande i hälso- och sjukvårdssystemen.

Ändring 39

Ändring 39

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 1 – led 1.2 – led 1.2.4

Bilaga I – pelare II – led 1 – led 1.2 – led 1.2.4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.2.4. | Infektionssjukdomar |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.2.4.

Infektionssjukdomar

| 1.2.4. | Infektionssjukdomar |
| --- | --- |

1.2.4.

Infektionssjukdomar

Att skydda människor mot gränsöverskridande hot mot hälsan är en stor utmaning för folkhälsan, vilket kräver ett effektivt internationellt samarbete på EU-nivå och global nivå. Detta kommer att omfatta förebyggande åtgärder, beredskap, tidig upptäckt, behandling och botande av infektionssjukdomar och hantering av antimikrobiell resistens, enligt en One health-modell.

Att skydda människor mot
  smittsamma sjukdomar och
  gränsöverskridande hot mot hälsan är en stor utmaning för folkhälsan, vilket kräver ett effektivt internationellt samarbete på EU-nivå och global nivå. Detta kommer att omfatta förebyggande åtgärder, beredskap, tidig upptäckt, behandling och botande av infektionssjukdomar och hantering av antimikrobiell resistens, enligt en One health-modell.
  Den fortsatta spridningen av antibiotikaresistenta bakterier, inklusive superbakterier, kommer på samma sätt att ha en väsentligt skadlig inverkan på ekonomin och miljön. Genom att förhindra utvecklingen och spridningen kommer också att vara en av prioriteringarna enligt denna rubrik. Världshälsoorganisationen har dessutom fastställt en förteckning över försummade sjukdomar där den privata sektorn inte investerar i forskning och innovation eftersom de kommersiella incitamenten är begränsade. Större offentliga investeringar behövs för att hantera den börda som fattigdomsrelaterade och försummade sjukdomar innebär.

smittsamma sjukdomar och

Den fortsatta spridningen av antibiotikaresistenta bakterier, inklusive superbakterier, kommer på samma sätt att ha en väsentligt skadlig inverkan på ekonomin och miljön. Genom att förhindra utvecklingen och spridningen kommer också att vara en av prioriteringarna enligt denna rubrik. Världshälsoorganisationen har dessutom fastställt en förteckning över försummade sjukdomar där den privata sektorn inte investerar i forskning och innovation eftersom de kommersiella incitamenten är begränsade. Större offentliga investeringar behövs för att hantera den börda som fattigdomsrelaterade och försummade sjukdomar innebär.

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Orsakerna bakom uppkomsten eller återuppkomsten av infektionssjukdomar och deras spridning, inbegripet överföring från djur till människor (zoonos), eller från andra delar av miljön (vatten, jord, växter, livsmedel) till människor. |
| --- | --- |

—

Orsakerna bakom uppkomsten eller återuppkomsten av infektionssjukdomar och deras spridning, inbegripet överföring från djur till människor (zoonos), eller från andra delar av miljön (vatten, jord, växter, livsmedel) till människor.

| — | Orsakerna bakom uppkomsten eller återuppkomsten av infektionssjukdomar och deras spridning, inbegripet överföring från djur till människor (zoonos), eller från andra delar av miljön (vatten, jord, växter, livsmedel) till människor
  och genomförandet av empiriska förebyggande lösningar som minimerar överföring
  . |
| --- | --- |

—

Orsakerna bakom uppkomsten eller återuppkomsten av infektionssjukdomar och deras spridning, inbegripet överföring från djur till människor (zoonos), eller från andra delar av miljön (vatten, jord, växter, livsmedel) till människor
  och genomförandet av empiriska förebyggande lösningar som minimerar överföring
  .

och genomförandet av empiriska förebyggande lösningar som minimerar överföring

| — | Prognos, tidig upptäckt och övervakning av infektionssjukdomar, inklusive patogener som är resistenta mot antimikrobiella medel, vårdrelaterade infektioner och miljörelaterade faktorer. |
| --- | --- |

—

Prognos, tidig upptäckt och övervakning av infektionssjukdomar, inklusive patogener som är resistenta mot antimikrobiella medel, vårdrelaterade infektioner och miljörelaterade faktorer.

| — | Prognos, tidig upptäckt och övervakning av infektionssjukdomar, inklusive patogener som är resistenta mot antimikrobiella medel, vårdrelaterade infektioner och miljörelaterade faktorer. |
| --- | --- |

—

Prognos, tidig upptäckt och övervakning av infektionssjukdomar, inklusive patogener som är resistenta mot antimikrobiella medel, vårdrelaterade infektioner och miljörelaterade faktorer.

| — | Vacciner, diagnos
  , behandlingar och
  botemedel mot
  infektionssjukdomar, däribland
  samsjuklighet och samtidiga infektioner
  . |
| --- | --- |

—

Vacciner, diagnos
  , behandlingar och
  botemedel mot
  infektionssjukdomar, däribland
  samsjuklighet och samtidiga infektioner
  .

Vacciner, diagnos

botemedel mot

samsjuklighet och samtidiga infektioner

| — | Lämpliga
  ,
  säkra och effektiva diagnoser, medicinska tekniker
  , behandlingar och
  vacciner för förebyggande och profylax av
  infektionssjukdomar, däribland
  forskning och upptäckt av nya vacciner, avancerad immuniseringsteknik och regulatorisk vetenskap
  . |
| --- | --- |

—

Lämpliga
  ,
  säkra och effektiva diagnoser, medicinska tekniker
  , behandlingar och
  vacciner för förebyggande och profylax av
  infektionssjukdomar, däribland
  forskning och upptäckt av nya vacciner, avancerad immuniseringsteknik och regulatorisk vetenskap
  .

Lämpliga

säkra och effektiva diagnoser, medicinska tekniker

vacciner för förebyggande och profylax av

forskning och upptäckt av nya vacciner, avancerad immuniseringsteknik och regulatorisk vetenskap

| — | Effektiv hälso- och katastrofberedskap, katastrofinsatser och återställande åtgärder och strategier, med deltagande av lokalsamhällena. |
| --- | --- |

—

Effektiv hälso- och katastrofberedskap, katastrofinsatser och återställande åtgärder och strategier, med deltagande av lokalsamhällena.

| — | Effektiv hälso- och katastrofberedskap, katastrofinsatser och återställande åtgärder och strategier, med deltagande av lokalsamhällena. |
| --- | --- |

—

Effektiv hälso- och katastrofberedskap, katastrofinsatser och återställande åtgärder och strategier, med deltagande av lokalsamhällena.

| — | Hinder för genomförandet och införandet av medicinska interventioner i klinisk praxis samt inom hälso- och sjukvårdssystemet. |
| --- | --- |

—

Hinder för genomförandet och införandet av medicinska interventioner i klinisk praxis samt inom hälso- och sjukvårdssystemet.

| — | Hinder för genomförandet och införandet av medicinska interventioner i klinisk praxis samt inom hälso- och sjukvårdssystemet. |
| --- | --- |

—

Hinder för genomförandet och införandet av medicinska interventioner i klinisk praxis samt inom hälso- och sjukvårdssystemet.

| — | Gränsöverskridande aspekter av infektionssjukdomar och särskilda utmaningar i låg- och medelinkomstländer, till exempel tropiska sjukdomar. |
| --- | --- |

—

Gränsöverskridande aspekter av infektionssjukdomar och särskilda utmaningar i låg- och medelinkomstländer, till exempel tropiska sjukdomar.

| — | Gränsöverskridande aspekter av infektionssjukdomar och särskilda utmaningar i låg- och medelinkomstländer, till exempel
  försummade
  tropiska sjukdomar
  , aids, tuberkulos och malaria
  .
  Utveckling av nya behandlingsmetoder för smittsamma sjukdomar för att motverka antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

—

Gränsöverskridande aspekter av infektionssjukdomar och särskilda utmaningar i låg- och medelinkomstländer, till exempel
  försummade
  tropiska sjukdomar
  , aids, tuberkulos och malaria
  .
  Utveckling av nya behandlingsmetoder för smittsamma sjukdomar för att motverka antimikrobiell resistens.

försummade

, aids, tuberkulos och malaria

Utveckling av nya behandlingsmetoder för smittsamma sjukdomar för att motverka antimikrobiell resistens.

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 1 – led 1.2 – led 1.2.5

Bilaga I – pelare II – led 1 – led 1.2 – led 1.2.5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.2.5. | Verktyg, teknik och digitala lösningar för hälso- och sjukvård |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.2.5.

Verktyg, teknik och digitala lösningar för hälso- och sjukvård

| 1.2.5. | Verktyg, teknik och digitala lösningar för hälso- och sjukvård |
| --- | --- |

1.2.5.

Verktyg, teknik och digitala lösningar för hälso- och sjukvård

Hälsoteknik och hälsoverktyg är av största vikt för människors hälsa och har i hög grad bidragit till de stora förbättringar som åstadkommits i livskvalitet, hälsa och vård av människor i EU. Det är alltså en viktig strategisk utmaning att utforma, utveckla
  , tillhandahålla
  och genomföra lämpliga, tillförlitliga, säkra och kostnadseffektiva tekniker och verktyg för hälso- och sjukvård, med vederbörlig hänsyn tagen till behoven hos personer med funktionsnedsättning och den åldrande befolkningen. Dessa omfattar artificiell intelligens och annan digital teknik som erbjuder betydande förbättringar av befintlig vård, liksom främjandet av en konkurrenskraftig och hållbar hälsorelaterad industri som skapar högkvalificerade arbetstillfällen. Europeisk hälsorelaterad industri är en av de viktigaste ekonomiska sektorerna inom EU, och står för 3 % av EU:s BNP och 1,5  miljoner anställda.

, tillhandahålla

Hälsoteknik och hälsoverktyg är av största vikt för människors hälsa och har i hög grad bidragit till de stora förbättringar som åstadkommits i livskvalitet, hälsa och vård av människor i EU. Det är alltså en viktig strategisk utmaning att utforma, utveckla
  , tillhandahålla
  och genomföra lämpliga, tillförlitliga, säkra och kostnadseffektiva tekniker och verktyg för hälso- och sjukvård, med vederbörlig hänsyn tagen till behoven hos personer med funktionsnedsättning och den åldrande befolkningen. Dessa omfattar
  viktiga möjliggörande tekniker,
  artificiell intelligens
  , robotteknik, stordata, kvantteknik och andra digitala verktyg
  och annan digital teknik som erbjuder betydande förbättringar av befintlig vård, liksom främjandet av en konkurrenskraftig och hållbar hälsorelaterad industri som skapar högkvalificerade arbetstillfällen. Europeisk hälsorelaterad industri är en av de viktigaste ekonomiska sektorerna inom EU, och står för 3 % av EU:s BNP och 1,5  miljoner anställda.

, tillhandahålla

viktiga möjliggörande tekniker,

, robotteknik, stordata, kvantteknik och andra digitala verktyg

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Verktyg och tillämpad teknik inom hälsosektorn och för alla relevanta medicinska behov, inbegripet funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

—

Verktyg och tillämpad teknik inom hälsosektorn och för alla relevanta medicinska behov, inbegripet funktionsnedsättning.

| — | Verktyg och tillämpad teknik inom hälsosektorn
  , däribland produktion av medicinsk teknik,
  och för alla relevanta medicinska behov, inbegripet funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

—

Verktyg och tillämpad teknik inom hälsosektorn
  , däribland produktion av medicinsk teknik,
  och för alla relevanta medicinska behov, inbegripet funktionsnedsättning.

, däribland produktion av medicinsk teknik,

| — | Artificiell intelligens och robotteknik för hälsorelaterad teknik och hälsorelaterade verktyg. |
| --- | --- |

—

Artificiell intelligens och robotteknik för hälsorelaterad teknik och hälsorelaterade verktyg.

Artificiell intelligens och robotteknik för hälsorelaterad teknik och hälsorelaterade verktyg.

| — | Integrerade verktyg, tekniker och digitala lösningar för människors hälsa, inbegripet mobil hälsa och telemedicin. |
| --- | --- |

—

Integrerade verktyg, tekniker och digitala lösningar för människors hälsa, inbegripet mobil hälsa och telemedicin.

| — | Integrerade verktyg, tekniker och digitala lösningar för människors hälsa, inbegripet mobil hälsa och telemedicin. |
| --- | --- |

—

Integrerade verktyg, tekniker och digitala lösningar för människors hälsa, inbegripet mobil hälsa och telemedicin.

| — | Personanpassade, digitala hälsostrategier baserade på s.k. digitala tvillingar, korrekta datastyrda datormodeller av centrala biologiska processer i människokroppen, som möjliggör identifiering av bästa behandling för varje enskild individ, förebyggande hälsovård och underhållsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Personanpassade, digitala hälsostrategier baserade på s.k. digitala tvillingar, korrekta datastyrda datormodeller av centrala biologiska processer i människokroppen, som möjliggör identifiering av bästa behandling för varje enskild individ, förebyggande hälsovård och underhållsåtgärder.

Personanpassade, digitala hälsostrategier baserade på s.k. digitala tvillingar, korrekta datastyrda datormodeller av centrala biologiska processer i människokroppen, som möjliggör identifiering av bästa behandling för varje enskild individ, förebyggande hälsovård och underhållsåtgärder.

| — | Pilotarbete, storskalig utbyggnad, optimering och innovativ upphandling av hälso- och sjukvård och teknik och verktyg i verkliga miljöer, bland annat kliniska försök och genomförandeforskning. |
| --- | --- |

—

Pilotarbete, storskalig utbyggnad, optimering och innovativ upphandling av hälso- och sjukvård och teknik och verktyg i verkliga miljöer, bland annat kliniska försök och genomförandeforskning.

| — | Pilotarbete, storskalig utbyggnad, optimering och innovativ upphandling av hälso- och sjukvård och teknik och verktyg i verkliga miljöer, bland annat kliniska försök och genomförandeforskning. |
| --- | --- |

—

Pilotarbete, storskalig utbyggnad, optimering och innovativ upphandling av hälso- och sjukvård och teknik och verktyg i verkliga miljöer, bland annat kliniska försök och genomförandeforskning.

| — | Innovativa processer och tjänster för utveckling, tillverkning och snabbt tillhandahållande av
  verktyg och
  teknik
  för hälso- och sjukvården |
| --- | --- |

—

Innovativa processer och tjänster för utveckling, tillverkning och snabbt tillhandahållande av
  verktyg och
  teknik
  för hälso- och sjukvården

verktyg och

för hälso- och sjukvården

| — | Innovativa processer och tjänster för utveckling, tillverkning och snabbt tillhandahållande av
  vårdverktyg,
  teknik
  , läkemedel och vacciner
  . |
| --- | --- |

—

Innovativa processer och tjänster för utveckling, tillverkning och snabbt tillhandahållande av
  vårdverktyg,
  teknik
  , läkemedel och vacciner
  .

vårdverktyg,

, läkemedel och vacciner

| — | Säkerhet, effektivitet och kvalitet på verktyg och teknik för hälso- och sjukvård samt etiska och sociala effekter. |
| --- | --- |

—

Säkerhet, effektivitet och kvalitet på verktyg och teknik för hälso- och sjukvård samt etiska och sociala effekter.

| — | Säkerhet, effektivitet och kvalitet på verktyg och teknik för hälso- och sjukvård samt etiska och sociala effekter. |
| --- | --- |

—

Säkerhet, effektivitet och kvalitet på verktyg och teknik för hälso- och sjukvård samt etiska och sociala effekter.

| — | Regulatorisk vetenskap för hälsoteknik och verktyg. |
| --- | --- |

—

Regulatorisk vetenskap för hälsoteknik och verktyg.

| — | Regulatorisk vetenskap för hälsoteknik och hälsoverktyg. |
| --- | --- |

—

Regulatorisk vetenskap för hälsoteknik och hälsoverktyg.

| — | Verktyg, teknik och digitala lösningar för att öka säkerheten hos medicinska beslut. |
| --- | --- |

—

Verktyg, teknik och digitala lösningar för att öka säkerheten hos medicinska beslut.

Verktyg, teknik och digitala lösningar för att öka säkerheten hos medicinska beslut.

Ändring 41

Ändring 41

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 1 – led 1.2 – led 1.2.6

Bilaga I – pelare II – led 1 – led 1.2 – led 1.2.6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.2.6. | System för hälso- och sjukvård |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.2.6.

System för hälso- och sjukvård

| 1.2.6. | System för hälso- och sjukvård |
| --- | --- |

1.2.6.

System för hälso- och sjukvård

Hälso- och sjukvårdssystemen är en viktig tillgång för EU:s sociala system, med 24 miljoner anställda inom hälso- och sjukvårdssektorn och den sociala sektorn under 2017. Det är en huvudprioritering att göra hälso- och sjukvårdssystemen tillgängliga, kostnadseffektiva, motståndskraftiga, hållbara och tillförlitliga samt att minska ojämlikheter, bland annat genom att frigöra potentialen hos datadriven och digital innovation för bättre hälsa och personcentrerad vård på grundval av en öppen europeisk datainfrastruktur. Detta kommer att främja den digitala omvandlingen av hälso- och sjukvården.

Hälso- och sjukvårdssystemen är en viktig tillgång för EU:s sociala system, med 24 miljoner anställda inom hälso- och sjukvårdssektorn och den sociala sektorn under 2017. Det är en huvudprioritering att göra hälso- och sjukvårdssystemen tillgängliga, kostnadseffektiva, motståndskraftiga, hållbara och tillförlitliga samt att minska ojämlikheter, bland annat genom att frigöra potentialen hos datadriven och digital innovation för bättre hälsa och personcentrerad vård på grundval av en öppen europeisk datainfrastruktur. Detta kommer att främja den digitala omvandlingen av hälso- och sjukvården.
  Den framtida infrastrukturen bör förlita sig på säker lagring, utbyggnad av 5G, förutsättningar för utveckling av sakernas internet samt högpresterande databehandlingscentrum.

Den framtida infrastrukturen bör förlita sig på säker lagring, utbyggnad av 5G, förutsättningar för utveckling av sakernas internet samt högpresterande databehandlingscentrum.

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Reformer av offentliga hälso- och sjukvårdssystem och hälsopolitik i och utanför Europa. |
| --- | --- |

—

Reformer av offentliga hälso- och sjukvårdssystem och hälsopolitik i och utanför Europa.

| — | Reformer av offentliga hälso- och sjukvårdssystem och hälsopolitik i och utanför Europa. |
| --- | --- |

—

Reformer av offentliga hälso- och sjukvårdssystem och hälsopolitik i och utanför Europa.

| — | Nya modeller och metoder för hälso- och sjukvård och deras överförbarhet eller anpassning mellan länder och regioner. |
| --- | --- |

—

Nya modeller och metoder för hälso- och sjukvård och deras överförbarhet eller anpassning mellan länder och regioner.

| — | Nya modeller och metoder för hälso- och sjukvård och deras överförbarhet eller anpassning mellan länder och regioner. |
| --- | --- |

—

Nya modeller och metoder för hälso- och sjukvård och deras överförbarhet eller anpassning mellan länder och regioner.

| — | Förbättrad utvärdering av medicinsk teknik. |
| --- | --- |

—

Förbättrad utvärdering av medicinsk teknik.

| — | Förbättrad utvärdering av medicinsk teknik. |
| --- | --- |

—

Förbättrad utvärdering av medicinsk teknik.

| — | Utvecklingen av ojämlikhet i hälsa och effektiva politiska åtgärder. |
| --- | --- |

—

Utvecklingen av ojämlikhet i hälsa och effektiva politiska åtgärder.

| — | Utvecklingen av ojämlikhet i hälsa och effektiva politiska åtgärder. |
| --- | --- |

—

Utvecklingen av ojämlikhet i hälsa och effektiva politiska åtgärder.

| — | Framtida hälso- och sjukvårdspersonal och dess behov. |
| --- | --- |

—

Framtida hälso- och sjukvårdspersonal och dess behov.

| — | Framtida hälso- och sjukvårdspersonal och dess behov. |
| --- | --- |

—

Framtida hälso- och sjukvårdspersonal och dess behov.

| — | Utveckla system för specialutbildning för hälso- och sjukvårdpersonal, utbildning och utveckling av tekniskt kunnande och nya arbetssätt för att hantera innovation inom e-hälsa. |
| --- | --- |

—

Utveckla system för specialutbildning för hälso- och sjukvårdpersonal, utbildning och utveckling av tekniskt kunnande och nya arbetssätt för att hantera innovation inom e-hälsa.

Utveckla system för specialutbildning för hälso- och sjukvårdpersonal, utbildning och utveckling av tekniskt kunnande och nya arbetssätt för att hantera innovation inom e-hälsa.

| — | Förbättrad
  aktuell
  hälsoinformation och användning av hälsodata, inklusive elektroniska patientjournaler, med vederbörlig hänsyn till säkerhet, integritet, kompatibilitet, standarder, jämförbarhet och tillförlitlighet. |
| --- | --- |

—

Förbättrad
  aktuell
  hälsoinformation och användning av hälsodata, inklusive elektroniska patientjournaler, med vederbörlig hänsyn till säkerhet, integritet, kompatibilitet, standarder, jämförbarhet och tillförlitlighet.

aktuell

| — | Förbättrad
  aktualitet och kvalitet hos
  hälsoinformation
  samt förbättrad infrastruktur för effektiv insamling
  och användning av hälsodata, inklusive elektroniska patientjournaler, med vederbörlig hänsyn till säkerhet, integritet, kompatibilitet, standarder, jämförbarhet och tillförlitlighet.
  Hälsoinformation och användning av hälsodata, inklusive elektroniska patientjournaler, med vederbörlig hänsyn till säkerhet, tillit, integritet kompatibilitet, standarder, jämförbarhet och tillförlitlighet. |
| --- | --- |

—

Förbättrad
  aktualitet och kvalitet hos
  hälsoinformation
  samt förbättrad infrastruktur för effektiv insamling
  och användning av hälsodata, inklusive elektroniska patientjournaler, med vederbörlig hänsyn till säkerhet, integritet, kompatibilitet, standarder, jämförbarhet och tillförlitlighet.
  Hälsoinformation och användning av hälsodata, inklusive elektroniska patientjournaler, med vederbörlig hänsyn till säkerhet, tillit, integritet kompatibilitet, standarder, jämförbarhet och tillförlitlighet.

aktualitet och kvalitet hos

samt förbättrad infrastruktur för effektiv insamling

Hälsoinformation och användning av hälsodata, inklusive elektroniska patientjournaler, med vederbörlig hänsyn till säkerhet, tillit, integritet kompatibilitet, standarder, jämförbarhet och tillförlitlighet.

| — | Hälso- och sjukvårdssystemens förmåga att absorbera effekterna av kriser och anpassa sig till banbrytande innovationer. |
| --- | --- |

—

Hälso- och sjukvårdssystemens förmåga att absorbera effekterna av kriser och anpassa sig till banbrytande innovationer.

| — | Hälso- och sjukvårdssystemens förmåga att absorbera effekterna av kriser och anpassa sig till banbrytande innovationer. |
| --- | --- |

—

Hälso- och sjukvårdssystemens förmåga att absorbera effekterna av kriser och anpassa sig till banbrytande innovationer.

| — | Lösningar för medborgarnas och patienternas egenmakt, egenkontroll, och samverkan med hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom social omsorg, till förmån för mer integrerad vård och en användarorienterad inriktning. |
| --- | --- |

—

Lösningar för medborgarnas och patienternas egenmakt, egenkontroll, och samverkan med hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom social omsorg, till förmån för mer integrerad vård och en användarorienterad inriktning.

| — | Lösningar för medborgarnas och patienternas egenmakt, egenkontroll, och samverkan med hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom social omsorg, till förmån för mer integrerad vård och en användarorienterad inriktning. |
| --- | --- |

—

Lösningar för medborgarnas och patienternas egenmakt, egenkontroll, och samverkan med hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom social omsorg, till förmån för mer integrerad vård och en användarorienterad inriktning.

| — | Data, information, kunskap och bästa praxis från forskning om hälso- och sjukvårdssystemen på EU-nivå och globalt. |
| --- | --- |

—

Data, information, kunskap och bästa praxis från forskning om hälso- och sjukvårdssystemen på EU-nivå och globalt.

| — | Data, information, kunskap och bästa praxis från forskning om hälso- och sjukvårdssystemen på EU-nivå och globalt. |
| --- | --- |

—

Data, information, kunskap och bästa praxis från forskning om hälso- och sjukvårdssystemen på EU-nivå och globalt.

Ändring 42

Ändring 42

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 2 – inledningen

Bilaga I – pelare II – led 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2. | KLUSTRET FÖR INKLUDERANDE OCH
  SÄKRA
  SAMHÄLLEN |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.

KLUSTRET FÖR INKLUDERANDE OCH
  SÄKRA
  SAMHÄLLEN

SÄKRA

| 2. | KLUSTRET FÖR INKLUDERANDE OCH
  KREATIVA
  SAMHÄLLEN |
| --- | --- |

2.

KLUSTRET FÖR INKLUDERANDE OCH
  KREATIVA
  SAMHÄLLEN

KREATIVA

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 2 – led 2.1

Bilaga I – pelare II – led 2 – led 2.1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.1. | Bakgrund |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.1.

Bakgrund

| 2.1. | Bakgrund |
| --- | --- |

2.1.

Bakgrund

EU står för ett unikt sätt att kombinera ekonomisk tillväxt med socialpolitik, höga nivåer av social inkludering, gemensamma värderingar som omfattar demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet och mångfald. Denna modell utvecklas ständigt och måste ta itu med utmaningar i form av bland annat globalisering och
  tekniska förändringar
  .
  EU måste också svara på de utmaningar som uppstår till följd av ihållande hot mot säkerheten. Terroristattacker och radikalisering samt it-angrepp och hybridhot utgör stora säkerhetsproblem och sätter särskild press på samhället.

tekniska förändringar

EU måste också svara på de utmaningar som uppstår till följd av ihållande hot mot säkerheten. Terroristattacker och radikalisering samt it-angrepp och hybridhot utgör stora säkerhetsproblem och sätter särskild press på samhället.

EU står för ett unikt sätt att kombinera
  välstånd,
  ekonomisk tillväxt
  och hållbarhet
  med socialpolitik, höga nivåer av social inkludering, gemensamma värderingar som omfattar demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet och mångfald. Denna modell utvecklas ständigt och måste ta itu med utmaningar i form av bland annat
  digitalisering,
  globalisering och
  teknisk utveckling
  .

välstånd,

och hållbarhet

digitalisering,

teknisk utveckling

EU ska främja en modell för inkluderande och hållbar tillväxt och samtidigt dra nytta av tekniska framsteg, öka förtroendet och främja innovation av det demokratiska styret, bekämpa ojämlikheter, arbetslöshet, marginalisering, diskriminering och radikalisering, garantera mänskliga rättigheter, främja kulturell mångfald och ett europeiskt kulturarv samt ge medborgarna makt genom social innovation. Hanteringen av migration och integration av migranter är också fortsatt prioriterade frågor. Forskning och innovation inom samhällsvetenskap och humaniora är av grundläggande betydelse för att möta dessa utmaningar och uppnå EU:s mål.

EU ska främja en modell för inkluderande och hållbar tillväxt och samtidigt dra nytta av tekniska framsteg, öka förtroendet och främja innovation av det demokratiska styret, bekämpa ojämlikheter, arbetslöshet, marginalisering, diskriminering och radikalisering, garantera mänskliga rättigheter, främja kulturell mångfald och ett europeiskt kulturarv samt ge medborgarna makt genom social innovation. Hanteringen av migration och integration av migranter är också fortsatt prioriterade frågor.

Forskning och innovation inom samhällsvetenskap och humaniora
  samt i den kulturella och kreativa sektorn
  är av grundläggande betydelse för att möta dessa utmaningar och uppnå EU:s mål.
  På grund av deras breda spektrum, storlek och inverkan på dagens digitala omvandling bidrar dessa sektorer i hög grad till vår ekonomi. Det råder ett komplext förhållande mellan social och teknisk innovation. Det är sällan rätlinjigt och det behövs mer forskning, bland annat sektorsövergripande och tvärvetenskaplig forskning, om utvecklingen av alla typer av innovation och verksamhet som finansieras för främja dess faktiska utveckling inför framtiden.

samt i den kulturella och kreativa sektorn

På grund av deras breda spektrum, storlek och inverkan på dagens digitala omvandling bidrar dessa sektorer i hög grad till vår ekonomi. Det råder ett komplext förhållande mellan social och teknisk innovation. Det är sällan rätlinjigt och det behövs mer forskning, bland annat sektorsövergripande och tvärvetenskaplig forskning, om utvecklingen av alla typer av innovation och verksamhet som finansieras för främja dess faktiska utveckling inför framtiden.

Europeiska medborgare, statliga institutioner och ekonomin måste skyddas från det fortsatta hotet från organiserad brottslighet, inklusive olaglig handel med skjutvapen, olaglig narkotikahandel och människohandel. Att stärka skyddet och säkerheten genom bättre gränsförvaltning är också av avgörande betydelse. It-brottsligheten ökar och tillhörande risker diversifieras i takt med ekonomins och samhällets digitalisering. EU måste fortsätta sina ansträngningar för att förbättra it-säkerheten, den digitala integriteten och skyddet av personuppgifter och bekämpa spridning av falsk och skadlig information, för att garantera demokratisk och ekonomisk stabilitet. Slutligen krävs ytterligare ansträngningar för att begränsa de effekter på liv och försörjning som de extrema väderfenomenen får och som förstärks av klimatförändringen, såsom översvämningar, stormar eller torka som orsakar eldsvådor, landerosion och andra naturkatastrofer, som jordbävningar. Både naturkatastrofer och sådana som orsakas av människan kan äventyra viktiga samhällsfunktioner, såsom hälsa- och sjukvård, energiförsörjning och myndigheter.

Europeiska medborgare, statliga institutioner och ekonomin måste skyddas från det fortsatta hotet från organiserad brottslighet, inklusive olaglig handel med skjutvapen, olaglig narkotikahandel och människohandel. Att stärka skyddet och säkerheten genom bättre gränsförvaltning är också av avgörande betydelse. It-brottsligheten ökar och tillhörande risker diversifieras i takt med ekonomins och samhällets digitalisering. EU måste fortsätta sina ansträngningar för att förbättra it-säkerheten, den digitala integriteten och skyddet av personuppgifter och bekämpa spridning av falsk och skadlig information, för att garantera demokratisk och ekonomisk stabilitet. Slutligen krävs ytterligare ansträngningar för att begränsa de effekter på liv och försörjning som de extrema väderfenomenen får och som förstärks av klimatförändringen, såsom översvämningar, stormar eller torka som orsakar eldsvådor, landerosion och andra naturkatastrofer, som jordbävningar. Både naturkatastrofer och sådana som orsakas av människan kan äventyra viktiga samhällsfunktioner, såsom hälsa- och sjukvård, energiförsörjning och myndigheter.

Utmaningarnas bredd, komplexitet och gränsöverskridande natur kräver åtgärder på olika EU-nivåer. Att åtgärda sådana avgörande sociala, politiska, kulturella och ekonomiska frågor och säkerhetsutmaningar enbart på nationell nivå skulle innebära ineffektiv resursanvändning, fragmenterade metoder och olika kunskaps- och kapacitetsnivåer.

Utmaningarnas bredd, komplexitet och gränsöverskridande natur kräver åtgärder på olika EU-nivåer. Att åtgärda sådana avgörande sociala, politiska, kulturella och ekonomiska frågor och säkerhetsutmaningar enbart på nationell nivå skulle innebära ineffektiv resursanvändning, fragmenterade metoder och olika kunskaps- och kapacitetsnivåer.

Säkerhetsforskning ingår i de mer övergripande EU-insatserna mot säkerhetshot. Den bidrar till processen för kapacitetsutveckling genom att möjliggöra framtida tillgänglighet till teknik och applikationer för att kompensera kapacitetsgap som identifierats av beslutsfattare och ansvariga. Finansieringen av forskning genom EU:s ramprogram motsvarar redan omkring 50 % av de samlade offentliga utgifterna för säkerhetsforskning i EU. Tillgängliga instrument kommer att utnyttjas fullt ut, inbegripet det europeiska rymdprogrammet (Galileo och Egnos, Copernicus, europeiska rymdövervakningssystemet och statlig satellitkommunikation). Synergier eftersträvas med verksamhet som understöds av EU-finansierad forskning och dubbelfinansiering undviks. Gränsöverskridande samarbete bidrar till att utveckla en inre marknad för säkerhet och förbättrar industrins resultat, vilket är grundläggande för EU:s självständighet.

Säkerhetsforskning ingår i de mer övergripande EU-insatserna mot säkerhetshot. Den bidrar till processen för kapacitetsutveckling genom att möjliggöra framtida tillgänglighet till teknik och applikationer för att kompensera kapacitetsgap som identifierats av beslutsfattare och ansvariga. Finansieringen av forskning genom EU:s ramprogram motsvarar redan omkring 50 % av de samlade offentliga utgifterna för säkerhetsforskning i EU. Tillgängliga instrument kommer att utnyttjas fullt ut, inbegripet det europeiska rymdprogrammet (Galileo och Egnos, Copernicus, europeiska rymdövervakningssystemet och statlig satellitkommunikation). Synergier eftersträvas med verksamhet som understöds av EU-finansierad forskning och dubbelfinansiering undviks. Gränsöverskridande samarbete bidrar till att utveckla en inre marknad för säkerhet och förbättrar industrins resultat, vilket är grundläggande för EU:s självständighet.

Forskning och innovationsverksamhet under denna globala utmaning ska allmänt överensstämma med kommissionens prioriteringar under Demokratisk förändring, Sysselsättning, tillväxt och investeringar, Rättvisa och grundläggande rättigheter, Migration, En djupare och rättvisare europeisk monetär union, Digitala inre marknaden. Den ska leva upp till Romagendans åtagande om att verka för ”ett socialt Europa” och ”en union som bevarar vårt kulturarv och främjar kulturell mångfald”. Den ska även stödja Europeiska pelaren för sociala rättigheter
  och den globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration
  .
  Säkerhetsforskning svarar på Romagendans åtagande att arbeta för ”ett tryggt och säkert Europa”, vilket bidrar till en äkta och effektiv säkerhetsunion. Synergier kommer att utnyttjas med programmen för rättvisa och för rättigheter och värden, som stödjer verksamhet på områdena rättvisa, offrens rättigheter, jämställdhet, icke-diskriminering, dataskydd och främjande av ett europeiskt medborgarskap.

och den globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration

Säkerhetsforskning svarar på Romagendans åtagande att arbeta för ”ett tryggt och säkert Europa”, vilket bidrar till en äkta och effektiv säkerhetsunion. Synergier kommer att utnyttjas med programmen för rättvisa och för rättigheter och värden, som stödjer verksamhet på områdena rättvisa, offrens rättigheter, jämställdhet, icke-diskriminering, dataskydd och främjande av ett europeiskt medborgarskap.

Forskning och innovationsverksamhet under denna globala utmaning ska allmänt överensstämma med kommissionens prioriteringar under Demokratisk förändring, Sysselsättning, tillväxt och investeringar, Rättvisa och grundläggande rättigheter, Migration, En djupare och rättvisare europeisk monetär union, Digitala inre marknaden. Den ska leva upp till Romagendans åtagande om att verka för ”ett socialt Europa” och ”en union som bevarar vårt kulturarv och främjar kulturell mångfald”. Den ska även stödja Europeiska pelaren för sociala rättigheter.

Verksamheten kommer att direkt bidra till följande mål för hållbar utveckling: Hållbarhetsmål 1 – Utrotning av fattigdom, hållbarhetsmål 4 – Utbildning av god kvalitet, hållbarhetsmål 8 – Anständigt arbete och ekonomisk tillväxt, hållbarhetsmål 9 – Industri, innovation och infrastruktur, hållbarhetsmål 10 – Minskad ojämlikhet, hållbarhetsmål 11 – Hållbara städer och samhällen, hållbarhetsmål 16 – Fred, rättvisa och starka institutioner.

Verksamheten kommer att direkt bidra till följande mål för hållbar utveckling: Hållbarhetsmål 1 – Utrotning av fattigdom, hållbarhetsmål 4 – Utbildning av god kvalitet,
  hållbarhetsmål 5 – Jämställdhet mellan könen,
  hållbarhetsmål 8 – Anständigt arbete och ekonomisk tillväxt, hållbarhetsmål 9 – Industri, innovation och infrastruktur, hållbarhetsmål 10 – Minskad ojämlikhet, hållbarhetsmål 11 – Hållbara städer och samhällen, hållbarhetsmål
  12
   –
  Ansvarsfull konsumtion och produktion, hållbarhetsmål
  16 – Fred, rättvisa och starka institutioner
  , hållbarhetsmål 17
   –
  Partnerskap för målen
  .

hållbarhetsmål 5 – Jämställdhet mellan könen,

12

Ansvarsfull konsumtion och produktion, hållbarhetsmål

, hållbarhetsmål 17

Partnerskap för målen

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 2 – led 2.2 – led 2.2.1 – stycke 2

Bilaga I – pelare II – led 2 – led 2.2 – led 2.2.1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Allmänna riktlinjer | Allmänna riktlinjer |
| — | Demokratins historia, utveckling och effektivitet, på olika nivåer och i olika former, digitaliseringens aspekter och inverkan av kommunikation genom sociala nätverk
  och
  utbildningens och ungdomspolitikens roll som hörnstenar i demokratiskt medborgarskap. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

—

Demokratins historia, utveckling och effektivitet, på olika nivåer och i olika former, digitaliseringens aspekter och inverkan av kommunikation genom sociala nätverk
  och
  utbildningens och ungdomspolitikens roll som hörnstenar i demokratiskt medborgarskap.

och

| — | Demokratins historia, utveckling och effektivitet, på olika nivåer och i olika former
  , såsom rörelser för dialog mellan kulturer, samarbete mellan nationer och fred mellan religioner
  , digitaliseringens aspekter
  , inklusive mediekompetens och digital kompetens,
  och inverkan av kommunikation genom sociala nätverk, ungdomspolitikens
  och det kulturella deltagandets
  roll som hörnstenar i demokratiskt medborgarskap. |
| --- | --- |

—

Demokratins historia, utveckling och effektivitet, på olika nivåer och i olika former
  , såsom rörelser för dialog mellan kulturer, samarbete mellan nationer och fred mellan religioner
  , digitaliseringens aspekter
  , inklusive mediekompetens och digital kompetens,
  och inverkan av kommunikation genom sociala nätverk, ungdomspolitikens
  och det kulturella deltagandets
  roll som hörnstenar i demokratiskt medborgarskap.

, såsom rörelser för dialog mellan kulturer, samarbete mellan nationer och fred mellan religioner

, inklusive mediekompetens och digital kompetens,

och det kulturella deltagandets

| — | Innovativa metoder för att stödja transparens, respons, ansvarighet, effektivitet och legitimitet i demokratiskt styre med full respekt för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

—

Innovativa metoder för att stödja transparens, respons, ansvarighet, effektivitet och legitimitet i demokratiskt styre med full respekt för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen.

| — | Innovativa metoder för att stödja transparens, respons, ansvarighet, effektivitet och legitimitet i demokratiskt styre
  , inklusive kampen mot korruption,
  med full respekt för grundläggande
  och mänskliga
  rättigheter och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

—

Innovativa metoder för att stödja transparens, respons, ansvarighet, effektivitet och legitimitet i demokratiskt styre
  , inklusive kampen mot korruption,
  med full respekt för grundläggande
  och mänskliga
  rättigheter och rättsstatsprincipen.

, inklusive kampen mot korruption,

och mänskliga

| — | Teknikens inverkan på enskilda personers livsstil och beteende. |
| --- | --- |

—

Teknikens inverkan på enskilda personers livsstil och beteende.

Teknikens inverkan på enskilda personers livsstil och beteende.

| — | Strategier för att hantera populism, extremism, radikalisering, terrorism och inkludera och engagera utslagna och marginaliserade medborgare. |
| --- | --- |

—

Strategier för att hantera populism, extremism, radikalisering, terrorism och inkludera och engagera utslagna och marginaliserade medborgare.

| — | Strategier för att hantera populism, extremism, radikalisering,
  diskriminering och hatpropaganda,
  terrorism och
  att aktivt
  inkludera
  , stärka
  och engagera utslagna
  , sårbara
  och marginaliserade medborgare. |
| --- | --- |

—

Strategier för att hantera populism, extremism, radikalisering,
  diskriminering och hatpropaganda,
  terrorism och
  att aktivt
  inkludera
  , stärka
  och engagera utslagna
  , sårbara
  och marginaliserade medborgare.

diskriminering och hatpropaganda,

att aktivt

, stärka

, sårbara

| — | Nya strategier för att hantera kopplingen mellan invandring och främlingsfientlighet, och migrationens orsaker. |
| --- | --- |

—

Nya strategier för att hantera kopplingen mellan invandring och främlingsfientlighet, och migrationens orsaker.

Nya strategier för att hantera kopplingen mellan invandring och främlingsfientlighet, och migrationens orsaker.

| — | Bättre förståelse för betydelsen av publicistiska normer och användargenererat innehåll i ett uppkopplat samhälle, och verktyg för att bekämpa desinformation. |
| --- | --- |

—

Bättre förståelse för betydelsen av publicistiska normer och användargenererat innehåll i ett uppkopplat samhälle, och verktyg för att bekämpa desinformation.

| — | Bättre förståelse för betydelsen av publicistiska normer och användargenererat innehåll i ett uppkopplat samhälle, och verktyg för att bekämpa desinformation. |
| --- | --- |

—

Bättre förståelse för betydelsen av publicistiska normer och användargenererat innehåll i ett uppkopplat samhälle, och verktyg för att bekämpa desinformation.

| — | Betydelsen av multikulturella medborgarskap och identiteter i förhållande till demokratiskt medborgarskap och politiskt engagemang. |
| --- | --- |

—

Betydelsen av multikulturella medborgarskap och identiteter i förhållande till demokratiskt medborgarskap och politiskt engagemang.

| — | Betydelsen av multikulturella medborgarskap och identiteter i förhållande till demokratiskt medborgarskap och politiskt engagemang. |
| --- | --- |

—

Betydelsen av multikulturella medborgarskap och identiteter i förhållande till demokratiskt medborgarskap och politiskt engagemang.

| — | Inverkan på demokratin av tekniska och vetenskapliga framsteg, inklusive stordata, sociala nätverk och artificiell intelligens. |
| --- | --- |

—

Inverkan på demokratin av tekniska och vetenskapliga framsteg, inklusive stordata, sociala nätverk och artificiell intelligens.

| — | Inverkan på demokratin av tekniska och vetenskapliga framsteg, inklusive stordata, sociala nätverk och artificiell intelligens. |
| --- | --- |

—

Inverkan på demokratin av tekniska och vetenskapliga framsteg, inklusive stordata, sociala nätverk och artificiell intelligens.

| — | Beslutande och participativ demokrati och aktivt och inkluderande medborgarskap, inbegripet den digitala dimensionen. |
| --- | --- |

—

Beslutande och participativ demokrati och aktivt och inkluderande medborgarskap, inbegripet den digitala dimensionen.

| — | Beslutande och participativ demokrati och aktivt och inkluderande medborgarskap, inbegripet den digitala dimensionen. |
| --- | --- |

—

Beslutande och participativ demokrati och aktivt och inkluderande medborgarskap, inbegripet den digitala dimensionen.

| — | Ekonomiska och sociala ojämlikheters inverkan på politiskt deltagande och demokratier, som visar hur motverkan av ojämlikhet och bekämpning av alla sorters diskriminering, inklusive könsdiskriminering, kan stödja demokratin. |
| --- | --- |

—

Ekonomiska och sociala ojämlikheters inverkan på politiskt deltagande och demokratier, som visar hur motverkan av ojämlikhet och bekämpning av alla sorters diskriminering, inklusive könsdiskriminering, kan stödja demokratin.

| — | Ekonomiska och sociala ojämlikheters inverkan på politiskt deltagande och demokratier, som visar hur motverkan av ojämlikhet och bekämpning av alla sorters diskriminering, inklusive könsdiskriminering, kan stödja demokratin. |
| --- | --- |

—

Ekonomiska och sociala ojämlikheters inverkan på politiskt deltagande och demokratier, som visar hur motverkan av ojämlikhet och bekämpning av alla sorters diskriminering, inklusive könsdiskriminering, kan stödja demokratin.

| — | Nya strategier för vetenskapsdiplomati. |
| --- | --- |

—

Nya strategier för vetenskapsdiplomati.

Nya strategier för vetenskapsdiplomati.

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 2 – led 2.2 – led 2.2.2 – inledningen

Bilaga I – pelare II – led 2 – led 2.2 – led 2.2.2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.2.2. | Kulturarv |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.2.2.

Kulturarv

| 2.2.2. | Kultur och kreativitet |
| --- | --- |

2.2.2.

Kultur och kreativitet

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 2 – led 2.2 – led 2.2.2

Bilaga I – pelare II – led 2 – led 2.2 – led 2.2.2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.2.2. | Kulturarv |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.2.2.

Kulturarv

| 2.2.2. | Kulturarv |
| --- | --- |

2.2.2.

Kulturarv

Den europeiska kulturella och kreativa sektorn bygger en bro mellan konst, kultur, näringsliv och teknik. Särskilt i fråga om digitalisering har dessutom kulturella och kreativa näringar en nyckelroll i återindustrialiseringen av Europa, de är en drivkraft för tillväxt och har en strategisk ställning för att utlösa nyskapande spridningseffekter i andra sektorer, såsom turism, detaljhandel, media, digital teknik och ingenjörsverksamhet. I Horisont Europa kommer kreativitet och design att bli en övergripande fråga som kommer att integreras i projekt under hela programmets löptid för att stödja ny teknik, affärsmodeller och kompetens samt översätta kreativa och tvärvetenskapliga lösningar till ekonomiskt och socialt värde.

Den europeiska kulturella och kreativa sektorn bygger en bro mellan konst, kultur, näringsliv och teknik. Särskilt i fråga om digitalisering har dessutom kulturella och kreativa näringar en nyckelroll i återindustrialiseringen av Europa, de är en drivkraft för tillväxt och har en strategisk ställning för att utlösa nyskapande spridningseffekter i andra sektorer, såsom turism, detaljhandel, media, digital teknik och ingenjörsverksamhet. I Horisont Europa kommer kreativitet och design att bli en övergripande fråga som kommer att integreras i projekt under hela programmets löptid för att stödja ny teknik, affärsmodeller och kompetens samt översätta kreativa och tvärvetenskapliga lösningar till ekonomiskt och socialt värde.

Kulturarvet är
  väven i våra liv som ger mening åt
  samfund, grupper och samhällen, och en känsla av tillhörighet. Det är det som förbinder våra samhällens förflutna och framtid. Det är en pådrivande kraft i lokala ekonomier och en stark inspirationskälla för kreativa och kulturella
  näringar
  . Att ge tillgång till, bevara, skydda och återupprätta, tolka och utnyttja vårt kulturarvs fulla potential är viktiga uppgifter för dagens samhällen och för kommande generationer. Kulturarvet är ett viktigt bidrag och inspirationskälla för konst, traditionellt hantverk, de kulturella
  sektorer, entreprenörssektorer och kreativa sektorer
  som driver hållbar ekonomisk tillväxt, jobbskapande och utrikes handel.

väven i våra liv som ger mening åt

näringar

sektorer, entreprenörssektorer och kreativa sektorer

Kulturarvet är
  en integrerad del av de kulturella och kreativa näringarna. Kulturarvet utgörs av spår och uttryck från det förgångna som ger tillskriven mening åt och används av
  samfund, grupper och samhällen, och
  ger
  en känsla av tillhörighet. Det är det som förbinder våra samhällens förflutna och framtid. Det är en pådrivande kraft i lokala ekonomier och en stark inspirationskälla för
  den
  kreativa och kulturella
  sektorn
  Att ge tillgång till, bevara, skydda och återupprätta, tolka och utnyttja vårt kulturarvs fulla potential är viktiga uppgifter för dagens samhällen och för kommande generationer. Kulturarvet är ett viktigt bidrag och inspirationskälla för konst, traditionellt hantverk, de kulturella
  och de kreativa sektorer samt de entreprenörssektorer
  som driver hållbar ekonomisk tillväxt, jobbskapande och utrikes handel.

en integrerad del av de kulturella och kreativa näringarna. Kulturarvet utgörs av spår och uttryck från det förgångna som ger tillskriven mening åt och används av

ger

den

sektorn

och de kreativa sektorer samt de entreprenörssektorer

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Studier i kulturarv och kulturvetenskap, med hjälp av spetsteknologi inbegripet digital teknik. |
| --- | --- |

—

Studier i kulturarv och kulturvetenskap, med hjälp av spetsteknologi inbegripet digital teknik.

| — | Studier i kulturarv och kulturvetenskap, med hjälp av spetsteknologi inbegripet digital teknik. |
| --- | --- |

—

Studier i kulturarv och kulturvetenskap, med hjälp av spetsteknologi inbegripet digital teknik.

| — | Tillgång till och möjlighet att ta del av kulturarvet, med innovativa mönster och användningar och integrerande förvaltningstjänster. |
| --- | --- |

—

Tillgång till och möjlighet att ta del av kulturarvet, med innovativa mönster och användningar och integrerande förvaltningstjänster.

| — | Tillgång till och möjlighet att ta del av kulturarvet
  och relaterad information
  , med innovativa mönster och användningar och integrerande förvaltningstjänster. |
| --- | --- |

—

Tillgång till och möjlighet att ta del av kulturarvet
  och relaterad information
  , med innovativa mönster och användningar och integrerande förvaltningstjänster.

och relaterad information

| — | Sammanföra kulturarvet med framväxande kreativa sektorer. |
| --- | --- |

—

Sammanföra kulturarvet med framväxande kreativa sektorer.

| — | Sammanföra kulturarvet med framväxande kreativa sektorer. |
| --- | --- |

—

Sammanföra kulturarvet med framväxande kreativa sektorer.

| — | Kulturarvets bidrag till hållbar utveckling genom bevarande, skydd och återskapande av kulturlandskap, med EU som laboratorium för kulturarvsbaserad innovation och kulturell turism. |
| --- | --- |

—

Kulturarvets bidrag till hållbar utveckling genom bevarande, skydd och återskapande av kulturlandskap, med EU som laboratorium för kulturarvsbaserad innovation och kulturell turism.

| — | Kulturarvets bidrag till hållbar utveckling genom bevarande, skydd
  , utveckling
  och återskapande av kulturlandskap, med EU som laboratorium för kulturarvsbaserad innovation och kulturell turism. |
| --- | --- |

—

Kulturarvets bidrag till hållbar utveckling genom bevarande, skydd
  , utveckling
  och återskapande av kulturlandskap, med EU som laboratorium för kulturarvsbaserad innovation och kulturell turism.

, utveckling

| — | Bevarande, skydd, främjande och återupprättande av kulturarv
  och
  språk med hjälp av spetsteknologi, inklusive digital teknik. |
| --- | --- |

—

Bevarande, skydd, främjande och återupprättande av kulturarv
  och
  språk med hjälp av spetsteknologi, inklusive digital teknik.

och

| — | Bevarande, skydd, främjande och återupprättande av kulturarv, språk
  och traditionella färdigheter och hantverk
  med hjälp av spetsteknologi, inklusive digital teknik. |
| --- | --- |

—

Bevarande, skydd, främjande och återupprättande av kulturarv, språk
  och traditionella färdigheter och hantverk
  med hjälp av spetsteknologi, inklusive digital teknik.

och traditionella färdigheter och hantverk

| — | Traditioners betydelse
  ,
  uppförandemönster
  , intryck och åsikter om värden
  och känslan av tillhörighet
  . |
| --- | --- |

—

Traditioners betydelse
  ,
  uppförandemönster
  , intryck och åsikter om värden
  och känslan av tillhörighet
  .

Traditioners betydelse

uppförandemönster

och känslan av tillhörighet

| — | Vikten av många olika och skiftande traditioner
  ,
  sedvänjor
  , intryck och åsikter om värden
  för utvecklingen av gemenskap
  . |
| --- | --- |

—

Vikten av många olika och skiftande traditioner
  ,
  sedvänjor
  , intryck och åsikter om värden
  för utvecklingen av gemenskap
  .

Vikten av många olika och skiftande traditioner

sedvänjor

för utvecklingen av gemenskap

| — | Inrätta en europeisk molntjänst för kulturarv, en plats för samarbete på forsknings- och innovationsområdet som ger tillgång till kulturarv genom ny teknik liksom uppmuntrande och överföring av kunskap och färdigheter, genom att ge möjlighet att inrätta enskilda arbetsgrupper och projektstrukturer och skapa en europeisk motsvarighet till kommersiella molntjänster. En konsekvensbedömning kommer att föregå detta. |
| --- | --- |

—

Inrätta en europeisk molntjänst för kulturarv, en plats för samarbete på forsknings- och innovationsområdet som ger tillgång till kulturarv genom ny teknik liksom uppmuntrande och överföring av kunskap och färdigheter, genom att ge möjlighet att inrätta enskilda arbetsgrupper och projektstrukturer och skapa en europeisk motsvarighet till kommersiella molntjänster. En konsekvensbedömning kommer att föregå detta.

Inrätta en europeisk molntjänst för kulturarv, en plats för samarbete på forsknings- och innovationsområdet som ger tillgång till kulturarv genom ny teknik liksom uppmuntrande och överföring av kunskap och färdigheter, genom att ge möjlighet att inrätta enskilda arbetsgrupper och projektstrukturer och skapa en europeisk motsvarighet till kommersiella molntjänster. En konsekvensbedömning kommer att föregå detta.

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 2 – led 2.2 – led 2.2.3

Bilaga I – pelare II – led 2 – led 2.2 – led 2.2.3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Sociala och ekonomiska förändringar |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.2.3.

Sociala och ekonomiska förändringar

| 2.2.3. | Sociala
  , kulturella
  och ekonomiska förändringar |
| --- | --- |

2.2.3.

Sociala
  , kulturella
  och ekonomiska förändringar

, kulturella

Europas samhällen genomgår djupgående
  socio-ekonomiska
  förändringar, särskilt till följd av globalisering och tekniska innovationer. Samtidigt har inkomstskillnaderna ökat i flertalet europeiska länder (14). Framåtblickande politik behövs för att främja en tillväxt för alla och reducera ojämlikheter samt öka produktiviteten (bl.a. förbättrade mått) och humankapitalet, hantera migrations- och integrationsfrågor och stödja solidariteten mellan generationerna och social mobilitet. Utbildnings- och fortbildningssystem behövs för en mer rättvis och välmående framtid.

socio-ekonomiska

14

Europas samhällen genomgår djupgående
  sociala, kulturella och ekonomiska
  förändringar, särskilt till följd av globalisering och tekniska innovationer. Samtidigt har inkomstskillnaderna ökat i flertalet europeiska länder (14). Framåtblickande politik behövs för att främja en tillväxt för alla och reducera ojämlikheter samt öka produktiviteten (bl.a. förbättrade mått) och humankapitalet,
  förbättra medborgarnas levnads- och arbetsvillkor,
  hantera migrations- och integrationsfrågor och stödja solidariteten mellan generationerna och social mobilitet
  samt kulturell integrering
  .
  Tillgängliga, inkluderande, innovativa och högkvalitativa
  utbildnings- och fortbildningssystem behövs för en mer rättvis och välmående framtid.

sociala, kulturella och ekonomiska

14

förbättra medborgarnas levnads- och arbetsvillkor,

samt kulturell integrering

Tillgängliga, inkluderande, innovativa och högkvalitativa

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Kunskapsbas för rådgivning om investeringar och åtgärder, särskilt för utbildning och fortbildning, för kompetens med högt mervärde, produktivitet, social mobilitet, tillväxt, social innovation och jobbskapande. Utbildningens och fortbildningens roll för att bekämpa ojämlikhet. |
| --- | --- |

—

Kunskapsbas för rådgivning om investeringar och åtgärder, särskilt för utbildning och fortbildning, för kompetens med högt mervärde, produktivitet, social mobilitet, tillväxt, social innovation och jobbskapande. Utbildningens och fortbildningens roll för att bekämpa ojämlikhet.

| — | Kunskapsbas för rådgivning om investeringar och åtgärder, särskilt för utbildning och fortbildning, för kompetens med högt mervärde, produktivitet, social mobilitet, tillväxt, social innovation och jobbskapande. Utbildningens och fortbildningens roll för att bekämpa ojämlikhet. |
| --- | --- |

—

Kunskapsbas för rådgivning om investeringar och åtgärder, särskilt för utbildning och fortbildning, för kompetens med högt mervärde, produktivitet, social mobilitet, tillväxt, social innovation och jobbskapande. Utbildningens och fortbildningens roll för att bekämpa ojämlikhet.

| — | Tvärvetenskaplig forskning som kombinerar den ekonomiska, kulturella och sociala inverkan av tekniska förändringar. |
| --- | --- |

—

Tvärvetenskaplig forskning som kombinerar den ekonomiska, kulturella och sociala inverkan av tekniska förändringar.

Tvärvetenskaplig forskning som kombinerar den ekonomiska, kulturella och sociala inverkan av tekniska förändringar.

| — | Social hållbarhet bortom BNP-indikatorer, särskilt nya ekonomiska modeller och affärsmodeller och ny finansteknik. |
| --- | --- |

—

Social hållbarhet bortom BNP-indikatorer, särskilt nya ekonomiska modeller och affärsmodeller och ny finansteknik.

| — | Social hållbarhet bortom BNP-indikatorer, särskilt nya ekonomiska modeller och affärsmodeller
  , såsom den sociala ekonomin
  och ny finansteknik. |
| --- | --- |

—

Social hållbarhet bortom BNP-indikatorer, särskilt nya ekonomiska modeller och affärsmodeller
  , såsom den sociala ekonomin
  och ny finansteknik.

, såsom den sociala ekonomin

| — | Statistiska och andra ekonomiska instrument för att bättre förstå tillväxt och innovation mot bakgrund av svaga produktivitetsökningar. |
| --- | --- |

—

Statistiska och andra ekonomiska instrument för att bättre förstå tillväxt och innovation mot bakgrund av svaga produktivitetsökningar.

| — | Statistiska och andra ekonomiska
  och kvantitativa
  instrument för att bättre förstå tillväxt och innovation mot bakgrund av svaga produktivitetsökningar. |
| --- | --- |

—

Statistiska och andra ekonomiska
  och kvantitativa
  instrument för att bättre förstå tillväxt och innovation mot bakgrund av svaga produktivitetsökningar.

och kvantitativa

| — | Nya typer av arbete, arbetets roll, trender och förändringar på arbetsmarknaden och i inkomster i dagens samhälle, och deras inverkan på inkomstfördelningen, icke-diskriminering, jämställdhet och social delaktighet. |
| --- | --- |

—

Nya typer av arbete, arbetets roll, trender och förändringar på arbetsmarknaden och i inkomster i dagens samhälle, och deras inverkan på inkomstfördelningen, icke-diskriminering, jämställdhet och social delaktighet.

| — | Nya typer av arbete, arbetets roll, trender och förändringar på arbetsmarknaden och i inkomster i dagens samhälle, och deras inverkan på inkomstfördelningen, icke-diskriminering, jämställdhet och social delaktighet. |
| --- | --- |

—

Nya typer av arbete, arbetets roll, trender och förändringar på arbetsmarknaden och i inkomster i dagens samhälle, och deras inverkan på inkomstfördelningen, icke-diskriminering, jämställdhet och social delaktighet.

| — | Skatte- och bidragssystem tillsammans med social trygghet och sociala investeringar i syfte att reducera ojämlikhet och ta itu med de negativa effekterna av teknik, demografi och mångfald. |
| --- | --- |

—

Skatte- och bidragssystem tillsammans med social trygghet och sociala investeringar i syfte att reducera ojämlikhet och ta itu med de negativa effekterna av teknik, demografi och mångfald.

| — | Skatte- och bidragssystem tillsammans med social trygghet och sociala investeringar
  , skatteparadis och skatterättvisa
  i syfte att reducera ojämlikhet och ta itu med de negativa effekterna av teknik, demografi och mångfald. |
| --- | --- |

—

Skatte- och bidragssystem tillsammans med social trygghet och sociala investeringar
  , skatteparadis och skatterättvisa
  i syfte att reducera ojämlikhet och ta itu med de negativa effekterna av teknik, demografi och mångfald.

, skatteparadis och skatterättvisa

| — | Strategier för hantering av demografisk förändring, urbanisering kontra utflyttning från landsbygdsområden, åtgärdande av socioekonomiskt utanförskap och förbättring av livskvaliteten i landsbygdsområden, däribland genom användning av spetsteknik och digitala lösningar. |
| --- | --- |

—

Strategier för hantering av demografisk förändring, urbanisering kontra utflyttning från landsbygdsområden, åtgärdande av socioekonomiskt utanförskap och förbättring av livskvaliteten i landsbygdsområden, däribland genom användning av spetsteknik och digitala lösningar.

Strategier för hantering av demografisk förändring, urbanisering kontra utflyttning från landsbygdsområden, åtgärdande av socioekonomiskt utanförskap och förbättring av livskvaliteten i landsbygdsområden, däribland genom användning av spetsteknik och digitala lösningar.

| — | Människors mobilitet på global och lokal nivå för bättre migrationsstyrning, integration av migranter inklusive flyktingar, respekt för internationella åtaganden och mänskliga rättigheter, större och förbättrad tillgång till utbildning av hög kvalitet, fortbildning, stödtjänster, ett aktivt och inkluderande medborgarskap, särskilt för sårbara kategorier. |
| --- | --- |

—

Människors mobilitet på global och lokal nivå för bättre migrationsstyrning, integration av migranter inklusive flyktingar, respekt för internationella åtaganden och mänskliga rättigheter, större och förbättrad tillgång till utbildning av hög kvalitet, fortbildning, stödtjänster, ett aktivt och inkluderande medborgarskap, särskilt för sårbara kategorier.

| — | Människors mobilitet på global och lokal nivå för bättre migrationsstyrning, integration av migranter inklusive flyktingar, respekt för internationella åtaganden och mänskliga rättigheter, större och förbättrad tillgång till utbildning av hög kvalitet, fortbildning, stödtjänster, ett aktivt och inkluderande medborgarskap, särskilt för sårbara kategorier. |
| --- | --- |

—

Människors mobilitet på global och lokal nivå för bättre migrationsstyrning, integration av migranter inklusive flyktingar, respekt för internationella åtaganden och mänskliga rättigheter, större och förbättrad tillgång till utbildning av hög kvalitet, fortbildning, stödtjänster, ett aktivt och inkluderande medborgarskap, särskilt för sårbara kategorier.

| — | Utbildningssystem för att främja och på bästa sätt utnyttja EU:s digitala omvandling, även för att hantera riskerna i samband med globala beroendeförhållanden och tekniska innovationer, särskilt nya risker på nätet, etiska frågor, socioekonomisk ojämlikhet och radikala förändringar på marknaderna. |
| --- | --- |

—

Utbildningssystem för att främja och på bästa sätt utnyttja EU:s digitala omvandling, även för att hantera riskerna i samband med globala beroendeförhållanden och tekniska innovationer, särskilt nya risker på nätet, etiska frågor, socioekonomisk ojämlikhet och radikala förändringar på marknaderna.

| — | Utbildningssystem för att främja och på bästa sätt utnyttja EU:s digitala omvandling, även för att hantera riskerna i samband med globala beroendeförhållanden och tekniska innovationer, särskilt nya risker på nätet, etiska frågor, socioekonomisk ojämlikhet och radikala förändringar på marknaderna. |
| --- | --- |

—

Utbildningssystem för att främja och på bästa sätt utnyttja EU:s digitala omvandling, även för att hantera riskerna i samband med globala beroendeförhållanden och tekniska innovationer, särskilt nya risker på nätet, etiska frågor, socioekonomisk ojämlikhet och radikala förändringar på marknaderna.

| — | Modernisering av offentliga myndigheter för att tillgodose medborgarnas förväntningar när det gäller tillhandahållande av tjänster, transparens, tillgänglighet, öppenhet, ansvarighet och fokus på användaren. |
| --- | --- |

—

Modernisering av offentliga myndigheter för att tillgodose medborgarnas förväntningar när det gäller tillhandahållande av tjänster, transparens, tillgänglighet, öppenhet, ansvarighet och fokus på användaren.

| — | Modernisering av offentliga myndigheter och tjänster för att tillgodose medborgarnas förväntningar
  och behov
  när det gäller tillhandahållande av tjänster, transparens, tillgänglighet, öppenhet, ansvarighet och fokus på användaren. |
| --- | --- |

—

Modernisering av offentliga myndigheter och tjänster för att tillgodose medborgarnas förväntningar
  och behov
  när det gäller tillhandahållande av tjänster, transparens, tillgänglighet, öppenhet, ansvarighet och fokus på användaren.

och behov

| — | Rättssystemens effektivitet och förbättrad tillgång till rättvisa baserat på rättsväsendets oberoende och rättsstatsprincipen, rättvisa, effektiva och transparenta metoder både i civilrättsliga och straffrättsliga frågor. |
| --- | --- |

—

Rättssystemens effektivitet och förbättrad tillgång till rättvisa baserat på rättsväsendets oberoende och rättsstatsprincipen, rättvisa, effektiva och transparenta metoder både i civilrättsliga och straffrättsliga frågor.

| — | Rättssystemens effektivitet och förbättrad tillgång till rättvisa baserat på rättsväsendets oberoende och rättsstatsprincipen, rättvisa, effektiva
  , tillgängliga
  och transparenta metoder både i civilrättsliga och straffrättsliga frågor. |
| --- | --- |

—

Rättssystemens effektivitet och förbättrad tillgång till rättvisa baserat på rättsväsendets oberoende och rättsstatsprincipen, rättvisa, effektiva
  , tillgängliga
  och transparenta metoder både i civilrättsliga och straffrättsliga frågor.

, tillgängliga

| — | Identifiering av befintliga och nya könsskillnader och behov som avser förändringar på global nivå, samt utveckling av innovativa metoder för att ta itu med könsstereotyper och könsdiskriminering. |
| --- | --- |

—

Identifiering av befintliga och nya könsskillnader och behov som avser förändringar på global nivå, samt utveckling av innovativa metoder för att ta itu med könsstereotyper och könsdiskriminering.

Identifiering av befintliga och nya könsskillnader och behov som avser förändringar på global nivå, samt utveckling av innovativa metoder för att ta itu med könsstereotyper och könsdiskriminering.

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 2 – led 2.2 – led 2.2.4

Bilaga I – pelare II – led 2 – led 2.2 – led 2.2.4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.2.4. | Katastroftåliga samhällen |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.2.4.

Katastroftåliga samhällen

| 2.2.4. | Samhällsvetenskap och humaniora |
| --- | --- |

2.2.4.

Samhällsvetenskap och humaniora

Naturkatastrofer kan ha många olika orsaker, antingen naturliga eller förorsakade av människor, inklusive terroristattacker, klimatrelaterade och andra extrema händelser (bland annat stigande havsnivåer) värmeböljor, skogsbränder, översvämningar, jordbävningar, flodvågor, vulkanutbrott, vattenkriser, rymdväderhändelser, industri- och transportkatastrofer, kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära händelser, samt samverkande risker. Syftet är att förhindra och minska förlusten av människoliv, skador på hälsa och miljö, ekonomiska och materiella skador från naturkatastrofer, säkra en tryggad livsmedelsförsörjning samt förbättra förståelsen och minska riskerna för katastrofer och dra lärdom av katastrofer.

Naturkatastrofer kan ha många olika orsaker, antingen naturliga eller förorsakade av människor, inklusive terroristattacker, klimatrelaterade och andra extrema händelser (bland annat stigande havsnivåer) värmeböljor, skogsbränder, översvämningar, jordbävningar, flodvågor, vulkanutbrott, vattenkriser, rymdväderhändelser, industri- och transportkatastrofer, kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära händelser, samt samverkande risker. Syftet är att förhindra och minska förlusten av människoliv, skador på hälsa och miljö, ekonomiska och materiella skador från naturkatastrofer, säkra en tryggad livsmedelsförsörjning samt förbättra förståelsen och minska riskerna för katastrofer och dra lärdom av katastrofer.

Forskning inom samhällsvetenskap och humaniora ska integreras i varje enskild prioritering av Horisont Europa, och ska i synnerhet bidra till evidensbasen för beslutsfattandet på internationell, nationell, regional och lokal nivå samt på unionsnivå. Utöver denna integration ska särskilt stöd ges enligt följande riktlinjer, och stöd ska också ges till beslutsfattande.

Forskning inom samhällsvetenskap och humaniora ska integreras i varje enskild prioritering av Horisont Europa, och ska i synnerhet bidra till evidensbasen för beslutsfattandet på internationell, nationell, regional och lokal nivå samt på unionsnivå. Utöver denna integration ska särskilt stöd ges enligt följande riktlinjer, och stöd ska också ges till beslutsfattande.

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Tekniker och funktioner för insatspersonal vid katastrofinsatser i kris- och katastrofsituationer. |
| --- | --- |

—

Tekniker och funktioner för insatspersonal vid katastrofinsatser i kris- och katastrofsituationer.

Tekniker och funktioner för insatspersonal vid katastrofinsatser i kris- och katastrofsituationer.

| — | Samhällets förmåga att bättre hantera och minska riskerna för katastrofer, till exempel genom naturbaserade lösningar, genom att förbättra förebyggande åtgärder, beredskap och insatser mot befintliga och nya risker. |
| --- | --- |

—

Samhällets förmåga att bättre hantera och minska riskerna för katastrofer, till exempel genom naturbaserade lösningar, genom att förbättra förebyggande åtgärder, beredskap och insatser mot befintliga och nya risker.

Samhällets förmåga att bättre hantera och minska riskerna för katastrofer, till exempel genom naturbaserade lösningar, genom att förbättra förebyggande åtgärder, beredskap och insatser mot befintliga och nya risker.

| — | Driftskompatibilitet mellan olika typer av utrustning och förfaranden för att underlätta operativt samarbete över gränserna och en integrerad EU-marknad. |
| --- | --- |

—

Driftskompatibilitet mellan olika typer av utrustning och förfaranden för att underlätta operativt samarbete över gränserna och en integrerad EU-marknad.

Driftskompatibilitet mellan olika typer av utrustning och förfaranden för att underlätta operativt samarbete över gränserna och en integrerad EU-marknad.

| — | Analys och utveckling av social, ekonomisk och politisk inkludering och interkulturell dynamik i Europa och med internationella partner. |
| --- | --- |

—

Analys och utveckling av social, ekonomisk och politisk inkludering och interkulturell dynamik i Europa och med internationella partner.

Analys och utveckling av social, ekonomisk och politisk inkludering och interkulturell dynamik i Europa och med internationella partner.

| — | Ökad förståelse av de samhälleliga förändringarna i Europa och deras inverkan. |
| --- | --- |

—

Ökad förståelse av de samhälleliga förändringarna i Europa och deras inverkan.

Ökad förståelse av de samhälleliga förändringarna i Europa och deras inverkan.

| — | Ta itu med de huvudsakliga utmaningarna rörande Europeiska modeller för social sammanhållning, invandring, integration, demografiska förändringar, åldrande, funktionsnedsättning, utbildning, fattigdom och socialt utanförskap. |
| --- | --- |

—

Ta itu med de huvudsakliga utmaningarna rörande Europeiska modeller för social sammanhållning, invandring, integration, demografiska förändringar, åldrande, funktionsnedsättning, utbildning, fattigdom och socialt utanförskap.

Ta itu med de huvudsakliga utmaningarna rörande Europeiska modeller för social sammanhållning, invandring, integration, demografiska förändringar, åldrande, funktionsnedsättning, utbildning, fattigdom och socialt utanförskap.

| — | Stödja forskning för att förstå identitet och tillhörighet som går utöver gemenskaper, regioner och nationer. |
| --- | --- |

—

Stödja forskning för att förstå identitet och tillhörighet som går utöver gemenskaper, regioner och nationer.

Stödja forskning för att förstå identitet och tillhörighet som går utöver gemenskaper, regioner och nationer.

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 2 – led 2.2 – led 2.2.5

Bilaga I – pelare II – led 2 – led 2.2 – led 2.2.5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.2.5. | Skydd och säkerhet |

Kommissionens förslag

Ändring

2.2.5.

2.2.5.

Skydd och säkerhet

utgår

utgår

Det finns ett behov att skydda medborgarna mot och reagera på säkerhetshot från brottslig och terroristverksamhet och hybridhot, att skydda människor, offentliga platser och kritisk infrastruktur från både fysiska attacker (inklusive CBRN-E-incidenter) och cyberattacker, att bekämpa terrorism och radikalisering, inbegripet förståelse och hantering av terrorideologier, att förhindra och bekämpa allvarliga brott, inklusive it-brottslighet och organiserad brottslighet, att stödja brottsoffer, att spåra kriminella finansiella flöden, att stödja användningen av data för brottsbekämpning och säkra uppgiftsskydd vid brottsbekämpning, att stödja gränsförvaltningen vid EU:s luft-, land- och sjögränser för flödet av personer och varor. Det är viktigt att bibehålla flexibiliteten för att snabbt hantera nya säkerhetsutmaningar som kan uppstå.

Det finns ett behov att skydda medborgarna mot och reagera på säkerhetshot från brottslig och terroristverksamhet och hybridhot, att skydda människor, offentliga platser och kritisk infrastruktur från både fysiska attacker (inklusive CBRN-E-incidenter) och cyberattacker, att bekämpa terrorism och radikalisering, inbegripet förståelse och hantering av terrorideologier, att förhindra och bekämpa allvarliga brott, inklusive it-brottslighet och organiserad brottslighet, att stödja brottsoffer, att spåra kriminella finansiella flöden, att stödja användningen av data för brottsbekämpning och säkra uppgiftsskydd vid brottsbekämpning, att stödja gränsförvaltningen vid EU:s luft-, land- och sjögränser för flödet av personer och varor. Det är viktigt att bibehålla flexibiliteten för att snabbt hantera nya säkerhetsutmaningar som kan uppstå.

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Innovativa metoder och tekniker för säkerhet (såsom polis, gränsbevakning och kustbevakning, tullkontor), offentlig hälso- och sjukvårdspersonal, operatörer av infrastruktur och personal som förvaltar grönområden. |
| --- | --- |

—

Innovativa metoder och tekniker för säkerhet (såsom polis, gränsbevakning och kustbevakning, tullkontor), offentlig hälso- och sjukvårdspersonal, operatörer av infrastruktur och personal som förvaltar grönområden.

Innovativa metoder och tekniker för säkerhet (såsom polis, gränsbevakning och kustbevakning, tullkontor), offentlig hälso- och sjukvårdspersonal, operatörer av infrastruktur och personal som förvaltar grönområden.

| — | Mänskliga och sociala dimensioner av brottslighet och radikalisering, i förhållande till dem som ägnar sig eller riskerar att ägna sig åt sådant beteende samt till dem som berörs eller kan beröras. |
| --- | --- |

—

Mänskliga och sociala dimensioner av brottslighet och radikalisering, i förhållande till dem som ägnar sig eller riskerar att ägna sig åt sådant beteende samt till dem som berörs eller kan beröras.

Mänskliga och sociala dimensioner av brottslighet och radikalisering, i förhållande till dem som ägnar sig eller riskerar att ägna sig åt sådant beteende samt till dem som berörs eller kan beröras.

| — | Attityder hos medborgare, offentliga myndigheter och näringslivet i syfte att förhindra uppkomsten av nya säkerhetsrisker och för att minska befintliga risker, inbegripet risker från ny teknik såsom artificiell intelligens. |
| --- | --- |

—

Attityder hos medborgare, offentliga myndigheter och näringslivet i syfte att förhindra uppkomsten av nya säkerhetsrisker och för att minska befintliga risker, inbegripet risker från ny teknik såsom artificiell intelligens.

Attityder hos medborgare, offentliga myndigheter och näringslivet i syfte att förhindra uppkomsten av nya säkerhetsrisker och för att minska befintliga risker, inbegripet risker från ny teknik såsom artificiell intelligens.

| — | Bekämpning av desinformation och falska nyheter med inverkan på säkerheten. |
| --- | --- |

—

Bekämpning av desinformation och falska nyheter med inverkan på säkerheten.

Bekämpning av desinformation och falska nyheter med inverkan på säkerheten.

| — | Driftskompatibilitet mellan olika typer av utrustning och förfaranden för att underlätta operativt samarbete över gränserna och mellan organ och utveckla en integrerad EU-marknad. |
| --- | --- |

—

Driftskompatibilitet mellan olika typer av utrustning och förfaranden för att underlätta operativt samarbete över gränserna och mellan organ och utveckla en integrerad EU-marknad.

Driftskompatibilitet mellan olika typer av utrustning och förfaranden för att underlätta operativt samarbete över gränserna och mellan organ och utveckla en integrerad EU-marknad.

| — | Säkerställa skyddet av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet, särskilt mot bakgrund av den snabba tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

—

Säkerställa skyddet av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet, särskilt mot bakgrund av den snabba tekniska utvecklingen.

Säkerställa skyddet av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet, särskilt mot bakgrund av den snabba tekniska utvecklingen.

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 2 – led 2.2 – led 2.2.6

Bilaga I – pelare II – led 2 – led 2.2 – led 2.2.6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.2.6. | It-säkerhet |

Kommissionens förslag

Ändring

2.2.6.

2.2.6.

It-säkerhet

utgår

utgår

Fientlig internetverksamhet inte bara hotar våra ekonomier utan även våra demokratiers funktion, våra friheter och våra värderingar. It-hot är ofta brottsliga och vinstmotiverade, men de kan också vara politiska och strategiska. Vår säkerhet och vårt välstånd är beroende av att vi förbättrar vår förmåga att skydda EU mot it-hot. Den digitala omvandlingen kräver i hög grad att it-säkerheten förbättras för att skydda det stora antalet enheter i sakernas internet som förväntas vara anslutna till internet, bl.a. kontroll av kraftnät, bilar och transportnät, sjukhus, finanser, offentliga institutioner, fabriker, hushåll. Europa måste bygga upp sin motståndskraft mot it-angrepp och skapa effektiva avskräckningsmedel på it-området.

Fientlig internetverksamhet inte bara hotar våra ekonomier utan även våra demokratiers funktion, våra friheter och våra värderingar. It-hot är ofta brottsliga och vinstmotiverade, men de kan också vara politiska och strategiska. Vår säkerhet och vårt välstånd är beroende av att vi förbättrar vår förmåga att skydda EU mot it-hot. Den digitala omvandlingen kräver i hög grad att it-säkerheten förbättras för att skydda det stora antalet enheter i sakernas internet som förväntas vara anslutna till internet, bl.a. kontroll av kraftnät, bilar och transportnät, sjukhus, finanser, offentliga institutioner, fabriker, hushåll. Europa måste bygga upp sin motståndskraft mot it-angrepp och skapa effektiva avskräckningsmedel på it-området.

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Teknik i hela den digitala värdekedjan (från säkra komponenter till kryptering och självreparerande programvaror och nätverk). |
| --- | --- |

—

Teknik i hela den digitala värdekedjan (från säkra komponenter till kryptering och självreparerande programvaror och nätverk).

Teknik i hela den digitala värdekedjan (från säkra komponenter till kryptering och självreparerande programvaror och nätverk).

| — | Teknik för att ta itu med de nuvarande hoten mot cybersäkerheten, förutse de framtida behoven och upprätthålla en konkurrenskraftig industri. |
| --- | --- |

—

Teknik för att ta itu med de nuvarande hoten mot cybersäkerheten, förutse de framtida behoven och upprätthålla en konkurrenskraftig industri.

Teknik för att ta itu med de nuvarande hoten mot cybersäkerheten, förutse de framtida behoven och upprätthålla en konkurrenskraftig industri.

| — | Ett europeiskt kompetensnätverk och kompetenscentrum. |
| --- | --- |

—

Ett europeiskt kompetensnätverk och kompetenscentrum.

Ett europeiskt kompetensnätverk och kompetenscentrum.

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 2a (nytt)

Bilaga I – pelare II – led 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a. | KLUSTRET FÖR SÄKRA SAMHÄLLEN |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.

2a.

KLUSTRET FÖR SÄKRA SAMHÄLLEN

| 2a.1. | Bakgrund |
| --- | --- |

2a.1.

2a.1.

Bakgrund

I ett läge med omvälvningar och växande globala beroenden och hot är forskning och innovation av största vikt för att säkerställa Europas säkerhet.

I ett läge med omvälvningar och växande globala beroenden och hot är forskning och innovation av största vikt för att säkerställa Europas säkerhet.

Trots att Europa inte är föremål från storskaliga militära aggressioner behöver man nu bemöta de utmaningar som uppstår i och med de nya säkerhetshoten. Terroristattacker av olika slag, våldsam radikalisering samt it-angrepp och hybridhot utgör stora säkerhetsproblem och sätter särskild press på samhället. EU måste ta itu med dessa utmaningar och säkerställa allmänhetens säkerhet samtidigt som man bevarar enskilda friheter och grundläggande rättigheter.

Trots att Europa inte är föremål från storskaliga militära aggressioner behöver man nu bemöta de utmaningar som uppstår i och med de nya säkerhetshoten. Terroristattacker av olika slag, våldsam radikalisering samt it-angrepp och hybridhot utgör stora säkerhetsproblem och sätter särskild press på samhället. EU måste ta itu med dessa utmaningar och säkerställa allmänhetens säkerhet samtidigt som man bevarar enskilda friheter och grundläggande rättigheter.

Säkerhetsforskning utgör en del av EU:s vidare insatser för att bemöta denna utmaning och andra utmaningar. Säkerhetsforskning bidrar till processen för kapacitetsutveckling genom att möjliggöra framtida tillgänglighet till teknik, lösningar och tillämpningar för att kompensera brister som identifierats av beslutsfattare, experter och slutanvändare, särskilt offentliga myndigheter.

Säkerhetsforskning utgör en del av EU:s vidare insatser för att bemöta denna utmaning och andra utmaningar. Säkerhetsforskning bidrar till processen för kapacitetsutveckling genom att möjliggöra framtida tillgänglighet till teknik, lösningar och tillämpningar för att kompensera brister som identifierats av beslutsfattare, experter och slutanvändare, särskilt offentliga myndigheter.

Sådan forskning och innovation svarar till Romagendans åtagande att arbeta för ”ett tryggt och säkert Europa”, vilket bidrar till säkerhetsunionen. Synergier kommer att utnyttjas med programmen för rättvisa och för rättigheter och värden, som stödjer verksamhet på områdena rättvisa, offrens rättigheter, jämställdhet, icke-diskriminering, dataskydd och främjande av ett europeiskt medborgarskap.

Sådan forskning och innovation svarar till Romagendans åtagande att arbeta för ”ett tryggt och säkert Europa”, vilket bidrar till säkerhetsunionen. Synergier kommer att utnyttjas med programmen för rättvisa och för rättigheter och värden, som stödjer verksamhet på områdena rättvisa, offrens rättigheter, jämställdhet, icke-diskriminering, dataskydd och främjande av ett europeiskt medborgarskap.

Tillgängliga instrument kommer att utnyttjas fullt ut, inbegripet det europeiska rymdprogrammet (Galileo och Egnos, Copernicus, europeiska rymdövervakningssystemet och statlig satellitkommunikation).

Tillgängliga instrument kommer att utnyttjas fullt ut, inbegripet det europeiska rymdprogrammet (Galileo och Egnos, Copernicus, europeiska rymdövervakningssystemet och statlig satellitkommunikation).

EU måste fortsätta sina forsknings- och innovationsansträngningar för att förbättra it-säkerheten, den digitala integriteten och skyddet av personuppgifter och bekämpa spridning av falsk och skadlig information, för att garantera välstånd samt demokratisk och ekonomisk stabilitet. Terrorism, våldsam radikalisering, ideologiskt motiverat våld, olaglig handel med kulturföremål, it-attacker, organiserad brottslighet, skatteflykt och miljöbrott och miljökatastrofer är några exempel på områden som ska hanteras genom detta kluster.

EU måste fortsätta sina forsknings- och innovationsansträngningar för att förbättra it-säkerheten, den digitala integriteten och skyddet av personuppgifter och bekämpa spridning av falsk och skadlig information, för att garantera välstånd samt demokratisk och ekonomisk stabilitet. Terrorism, våldsam radikalisering, ideologiskt motiverat våld, olaglig handel med kulturföremål, it-attacker, organiserad brottslighet, skatteflykt och miljöbrott och miljökatastrofer är några exempel på områden som ska hanteras genom detta kluster.

För att föregripa, förhindra och hantera risker och hot är det inte bara nödvändigt att satsa på forskning utan även att utveckla och tillämpa teknik, lösningar, prognosverktyg och kunskap av innovativt slag, stimulera till samarbete mellan leverantörer och offentliga användare, finna lösningar, förhindra och bekämpa integritetsbrott och överträdelser av mänskliga rättigheter, samtidigt som EU-medborgarnas individuella rättigheter och frihet säkerställs.

För att föregripa, förhindra och hantera risker och hot är det inte bara nödvändigt att satsa på forskning utan även att utveckla och tillämpa teknik, lösningar, prognosverktyg och kunskap av innovativt slag, stimulera till samarbete mellan leverantörer och offentliga användare, finna lösningar, förhindra och bekämpa integritetsbrott och överträdelser av mänskliga rättigheter, samtidigt som EU-medborgarnas individuella rättigheter och frihet säkerställs.

För att förbättra komplementaritetseffekterna inom forskning och innovation ska offentliga säkerhetsmyndigheters forskning genomföras i insatser bestående av multilateralt och internationellt utbyte och samarbete. Offentliga säkerhetsmyndigheter ska uppmuntras till att delta i EU:s forsknings- och innovationsinsatser för att främja sina samarbets- och kommunikationsförmågor på alla lämpliga nivåer, utbyta data, dra nytta av gemensamma standarder inom teknik, förfaranden, utrustning och senast tillgängliga resultat inom brottsrelaterad forskning och utbildning samt genom att stödja fördelarna med expertkunskap.

För att förbättra komplementaritetseffekterna inom forskning och innovation ska offentliga säkerhetsmyndigheters forskning genomföras i insatser bestående av multilateralt och internationellt utbyte och samarbete. Offentliga säkerhetsmyndigheter ska uppmuntras till att delta i EU:s forsknings- och innovationsinsatser för att främja sina samarbets- och kommunikationsförmågor på alla lämpliga nivåer, utbyta data, dra nytta av gemensamma standarder inom teknik, förfaranden, utrustning och senast tillgängliga resultat inom brottsrelaterad forskning och utbildning samt genom att stödja fördelarna med expertkunskap.

Dessutom ska upphandling uppmuntras för att stödja prototyper och för att underlätta offentliga enheters provning och förvärv av innovativa lösningar som ska släppas ut på marknaden.

Dessutom ska upphandling uppmuntras för att stödja prototyper och för att underlätta offentliga enheters provning och förvärv av innovativa lösningar som ska släppas ut på marknaden.

Verksamheten kommer att direkt bidra till följande mål för hållbar utveckling: Hållbarhetsmål 1 – Utrotning av fattigdom. Hållbarhetsmål 4 – Utbildning av god kvalitet. Hållbarhetsmål 8 – Anständigt arbete och ekonomisk tillväxt. Hållbarhetsmål 9 – Industri, innovation och infrastruktur. Hållbarhetsmål 10 – Minskad ojämlikhet. Hållbarhetsmål 11 – Hållbara städer och samhällen. Hållbarhetsmål 16 – Fred, rättvisa och starka institutioner.

Verksamheten kommer att direkt bidra till följande mål för hållbar utveckling: Hållbarhetsmål 1 – Utrotning av fattigdom. Hållbarhetsmål 4 – Utbildning av god kvalitet. Hållbarhetsmål 8 – Anständigt arbete och ekonomisk tillväxt. Hållbarhetsmål 9 – Industri, innovation och infrastruktur. Hållbarhetsmål 10 – Minskad ojämlikhet. Hållbarhetsmål 11 – Hållbara städer och samhällen. Hållbarhetsmål 16 – Fred, rättvisa och starka institutioner.

| 2a.2. | Insatsområden |
| --- | --- |

2a.2.

2a.2.

Insatsområden

| 2a.2.1. | Organiserad brottslighet Terrorism, extremism, radikalisering och ideologiskt motiverat våld |
| --- | --- |

2a.2.1.

2a.2.1.

Organiserad brottslighet Terrorism, extremism, radikalisering och ideologiskt motiverat våld

Organiserad brottslighet, terrorism, extremism, våldsam radikalisering och ideologisk motiverat våld ger upphov till stora risker för varje medborgare liksom för EU:s samhälle, ekonomi och demokratiska stabilitet. Gärningsmännen varierar från enstaka personer till välorganiserade brottsstrukturer, som även är verksamma på internationell nivå. Det krävs humanistisk och teknisk forskning och innovation för att upptäcka, förhindra och bekämpa deras verksamhet och bakgrunder.

Organiserad brottslighet, terrorism, extremism, våldsam radikalisering och ideologisk motiverat våld ger upphov till stora risker för varje medborgare liksom för EU:s samhälle, ekonomi och demokratiska stabilitet. Gärningsmännen varierar från enstaka personer till välorganiserade brottsstrukturer, som även är verksamma på internationell nivå. Det krävs humanistisk och teknisk forskning och innovation för att upptäcka, förhindra och bekämpa deras verksamhet och bakgrunder.

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Mänskliga och sociala dimensioner av brottslighet och radikalisering, i förhållande till dem som ägnar sig åt eller riskerar att ägna sig åt sådant beteende samt till dem som berörs eller kan beröras. |
| --- | --- |

—

Mänskliga och sociala dimensioner av brottslighet och radikalisering, i förhållande till dem som ägnar sig åt eller riskerar att ägna sig åt sådant beteende samt till dem som berörs eller kan beröras.

Mänskliga och sociala dimensioner av brottslighet och radikalisering, i förhållande till dem som ägnar sig åt eller riskerar att ägna sig åt sådant beteende samt till dem som berörs eller kan beröras.

| — | Innovativa strategier och innovativ teknik för slutanvändare på säkerhetsområdet, framför allt offentliga säkerhetsmyndigheter. |
| --- | --- |

—

Innovativa strategier och innovativ teknik för slutanvändare på säkerhetsområdet, framför allt offentliga säkerhetsmyndigheter.

Innovativa strategier och innovativ teknik för slutanvändare på säkerhetsområdet, framför allt offentliga säkerhetsmyndigheter.

| — | Drifttekniker och driftstandarder för att skydda infrastruktur, öppna områden och områden för allmänheten. |
| --- | --- |

—

Drifttekniker och driftstandarder för att skydda infrastruktur, öppna områden och områden för allmänheten.

Drifttekniker och driftstandarder för att skydda infrastruktur, öppna områden och områden för allmänheten.

| — | Prognos, upptäckt och förebyggande av samt skydd mot försök till och förövare av allvarlig och organiserad brottslighet, ideologiskt motiverad radikalisering, våld och terrorism, inklusive stöd till offer för sådant. |
| --- | --- |

—

Prognos, upptäckt och förebyggande av samt skydd mot försök till och förövare av allvarlig och organiserad brottslighet, ideologiskt motiverad radikalisering, våld och terrorism, inklusive stöd till offer för sådant.

Prognos, upptäckt och förebyggande av samt skydd mot försök till och förövare av allvarlig och organiserad brottslighet, ideologiskt motiverad radikalisering, våld och terrorism, inklusive stöd till offer för sådant.

| 2a.2.2. | Gränsskyddsförvaltning |
| --- | --- |

2a.2.2.

2a.2.2.

Gränsskyddsförvaltning

För att öka säkerheten och tryggheten inom EU krävs forskning och innovation för att stärka skyddet och förvaltningen av gränser. Däri ingår rekognoscering och övervakning av områden (luft, mark, hav), stabilt samarbete och datautbyte med utländska myndigheter, inbegripet kompatibilitet med lokala, regionala, nationella och internationella lednings-, kontroll- och kommunikationscentrum, samt genomförande av lösningar för gränsskydd, incidenthantering, upptäckt av risker och förebyggande av brott. Vidare ska forskning ingå om förebyggande polisarbete och algoritmbaserade tillämpningar för tidig varning samt teknik för automatisk övervakning med hjälp av olika slags sensorer, samtidigt som man beaktar de mänskliga rättigheterna. Utvärderingen av deras inverkan på och potential att förbättra säkerhetsinsatser och säkerhetslösningar, säkerhetstekniker och säkerhetsutrustning bör bidra till integriteten för dem som närmar sig de yttre gränserna, framför allt landvägen eller till havs.

För att öka säkerheten och tryggheten inom EU krävs forskning och innovation för att stärka skyddet och förvaltningen av gränser. Däri ingår rekognoscering och övervakning av områden (luft, mark, hav), stabilt samarbete och datautbyte med utländska myndigheter, inbegripet kompatibilitet med lokala, regionala, nationella och internationella lednings-, kontroll- och kommunikationscentrum, samt genomförande av lösningar för gränsskydd, incidenthantering, upptäckt av risker och förebyggande av brott. Vidare ska forskning ingå om förebyggande polisarbete och algoritmbaserade tillämpningar för tidig varning samt teknik för automatisk övervakning med hjälp av olika slags sensorer, samtidigt som man beaktar de mänskliga rättigheterna. Utvärderingen av deras inverkan på och potential att förbättra säkerhetsinsatser och säkerhetslösningar, säkerhetstekniker och säkerhetsutrustning bör bidra till integriteten för dem som närmar sig de yttre gränserna, framför allt landvägen eller till havs.

Forskningen bör stödja förbättringar av den integrerade gränsförvaltningen i Europa, bland annat genom ökat samarbete med kandidatländer, potentiella kandidatländer och länder som innefattas av EU:s grannskapspolitik. Den kommer därutöver att bidra till EU:s insatser för att hantera migration.

Forskningen bör stödja förbättringar av den integrerade gränsförvaltningen i Europa, bland annat genom ökat samarbete med kandidatländer, potentiella kandidatländer och länder som innefattas av EU:s grannskapspolitik. Den kommer därutöver att bidra till EU:s insatser för att hantera migration.

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Identifiering av förfalskade eller på annat sätt manipulerade handlingar. |
| --- | --- |

—

Identifiering av förfalskade eller på annat sätt manipulerade handlingar.

Identifiering av förfalskade eller på annat sätt manipulerade handlingar.

| — | Upptäckt av olaglig transport av/olaga handel med människor och varor. |
| --- | --- |

—

Upptäckt av olaglig transport av/olaga handel med människor och varor.

Upptäckt av olaglig transport av/olaga handel med människor och varor.

| — | Främjande av insatskapaciteten gentemot gränsincidenter. |
| --- | --- |

—

Främjande av insatskapaciteten gentemot gränsincidenter.

Främjande av insatskapaciteten gentemot gränsincidenter.

| — | Modernisering av utrustningen för rekognoscering och övervakning av områden. |
| --- | --- |

—

Modernisering av utrustningen för rekognoscering och övervakning av områden.

Modernisering av utrustningen för rekognoscering och övervakning av områden.

| — | Förbättring av det direkta samarbetet mellan säkerhetsmyndigheter på båda sidor av gränsen i respektive gränsområde för gränsöverskridande åtgärder för att säkerställa fortlöpande lagföring av förövare och misstänkta. |
| --- | --- |

—

Förbättring av det direkta samarbetet mellan säkerhetsmyndigheter på båda sidor av gränsen i respektive gränsområde för gränsöverskridande åtgärder för att säkerställa fortlöpande lagföring av förövare och misstänkta.

Förbättring av det direkta samarbetet mellan säkerhetsmyndigheter på båda sidor av gränsen i respektive gränsområde för gränsöverskridande åtgärder för att säkerställa fortlöpande lagföring av förövare och misstänkta.

| 2a.2.3. | IKT och it-säkerhet, integritet och dataskydd |
| --- | --- |

2a.2.3.

2a.2.3.

IKT och it-säkerhet, integritet och dataskydd

Illvillig och fientlig internetverksamhet hotar våra samhällen och deras medborgare, ett stabilt och säkert funktionssätt hos offentliga myndigheter och institutioner, ekonomier och även våra demokratiers funktion, våra friheter och våra värderingar. Incidenter där offentliga institutioner är inblandade har redan ägt rum och antalet sådana incidenter kommer sannolikt att bli fler efter hand som digitala applikationer och it-applikationer integreras ytterligare i administrativa och ekonomiska förfaranden liksom i privat och individuellt användande.

Illvillig och fientlig internetverksamhet hotar våra samhällen och deras medborgare, ett stabilt och säkert funktionssätt hos offentliga myndigheter och institutioner, ekonomier och även våra demokratiers funktion, våra friheter och våra värderingar. Incidenter där offentliga institutioner är inblandade har redan ägt rum och antalet sådana incidenter kommer sannolikt att bli fler efter hand som digitala applikationer och it-applikationer integreras ytterligare i administrativa och ekonomiska förfaranden liksom i privat och individuellt användande.

It-brotten blir fler och de tillhörande riskerna ökar i mångfald efter hand som ekonomin och samhället digitaliseras ytterligare. EU måste fortsätta sina insatser för att förbättra it-säkerheten, den digitala integriteten samt personuppgiftsskyddet och bekämpa spridningen av falsk och skadlig information för att skydda demokratins och ekonomins stabilitet.

It-brotten blir fler och de tillhörande riskerna ökar i mångfald efter hand som ekonomin och samhället digitaliseras ytterligare. EU måste fortsätta sina insatser för att förbättra it-säkerheten, den digitala integriteten samt personuppgiftsskyddet och bekämpa spridningen av falsk och skadlig information för att skydda demokratins och ekonomins stabilitet.

Framtidens säkerhet och välstånd är beroende av att förmågan förbättras när det gäller att skydda EU mot sådana hot, och att förhindra, upptäcka och motverka illvillig it-verksamhet, vilket ofta kräver ett nära och snabbt gränsöverskridande samarbete. Den digitala omvandlingen kräver i synnerhet att it-säkerheten förbättras avsevärt för att skydda det stora antalet enheter i sakernas internet som förväntas vara anslutna till internet. Europa måste fortsätta allt arbete som syftar till att öka motståndskraften mot it-attacker och främja den preventiva effekten.

Framtidens säkerhet och välstånd är beroende av att förmågan förbättras när det gäller att skydda EU mot sådana hot, och att förhindra, upptäcka och motverka illvillig it-verksamhet, vilket ofta kräver ett nära och snabbt gränsöverskridande samarbete. Den digitala omvandlingen kräver i synnerhet att it-säkerheten förbättras avsevärt för att skydda det stora antalet enheter i sakernas internet som förväntas vara anslutna till internet. Europa måste fortsätta allt arbete som syftar till att öka motståndskraften mot it-attacker och främja den preventiva effekten.

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Bekämpning av desinformation och falska nyheter med inverkan på säkerheten, inklusive skydd av registrering i röstlängder och utvärderings-/räknesystem och kommunikation (valsäkerhet); utveckling av kapaciteterna att upptäcka källorna till manipulering samtidigt som man bevarar yttrandefriheten och tillgången till information. |
| --- | --- |

—

Bekämpning av desinformation och falska nyheter med inverkan på säkerheten, inklusive skydd av registrering i röstlängder och utvärderings-/räknesystem och kommunikation (valsäkerhet); utveckling av kapaciteterna att upptäcka källorna till manipulering samtidigt som man bevarar yttrandefriheten och tillgången till information.

Bekämpning av desinformation och falska nyheter med inverkan på säkerheten, inklusive skydd av registrering i röstlängder och utvärderings-/räknesystem och kommunikation (valsäkerhet); utveckling av kapaciteterna att upptäcka källorna till manipulering samtidigt som man bevarar yttrandefriheten och tillgången till information.

| — | Utvidgning av teknik för upptäckt, förebyggande, försvar och bekämpning. |
| --- | --- |

—

Utvidgning av teknik för upptäckt, förebyggande, försvar och bekämpning.

Utvidgning av teknik för upptäckt, förebyggande, försvar och bekämpning.

| — | Förstärkning av offentliga myndigheters förmåga att dechiffrera och dekryptera it-attacker. |
| --- | --- |

—

Förstärkning av offentliga myndigheters förmåga att dechiffrera och dekryptera it-attacker.

Förstärkning av offentliga myndigheters förmåga att dechiffrera och dekryptera it-attacker.

| — | Teknik för att upptäcka och övervaka olagliga elektroniska betalsätt och olagliga finansiella flöden. |
| --- | --- |

—

Teknik för att upptäcka och övervaka olagliga elektroniska betalsätt och olagliga finansiella flöden.

Teknik för att upptäcka och övervaka olagliga elektroniska betalsätt och olagliga finansiella flöden.

| — | Öka de ansvariga myndigheternas vetenskapliga och tekniska förmågor, i synnerhet Europol, Europeiska it-brottscentrumet och Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet. |
| --- | --- |

—

Öka de ansvariga myndigheternas vetenskapliga och tekniska förmågor, i synnerhet Europol, Europeiska it-brottscentrumet och Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet.

Öka de ansvariga myndigheternas vetenskapliga och tekniska förmågor, i synnerhet Europol, Europeiska it-brottscentrumet och Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet.

| — | Säkerställande av skyddet av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet, särskilt mot bakgrund av den snabba tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

—

Säkerställande av skyddet av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet, särskilt mot bakgrund av den snabba tekniska utvecklingen.

Säkerställande av skyddet av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet, särskilt mot bakgrund av den snabba tekniska utvecklingen.

| — | Teknik i hela den digitala värdekedjan (från säkra komponenter till kryptering, distribuerad databasteknik, beteendebaserad säkerhet och motståndskraftiga och självreparerande programvaror och nätverk). |
| --- | --- |

—

Teknik i hela den digitala värdekedjan (från säkra komponenter till kryptering, distribuerad databasteknik, beteendebaserad säkerhet och motståndskraftiga och självreparerande programvaror och nätverk).

Teknik i hela den digitala värdekedjan (från säkra komponenter till kryptering, distribuerad databasteknik, beteendebaserad säkerhet och motståndskraftiga och självreparerande programvaror och nätverk).

| — | Teknik, metoder och bästa praxis för att ta itu med, förebygga, lindra och hämta sig från hot mot it-säkerheten, förutse framtida behov och upprätthålla en konkurrenskraftig industri med hög tillgänglighet, inklusive genom att förbättra kunskapen och medvetenheten om it-säkerhetsrisker och följderna av dessa. |
| --- | --- |

—

Teknik, metoder och bästa praxis för att ta itu med, förebygga, lindra och hämta sig från hot mot it-säkerheten, förutse framtida behov och upprätthålla en konkurrenskraftig industri med hög tillgänglighet, inklusive genom att förbättra kunskapen och medvetenheten om it-säkerhetsrisker och följderna av dessa.

Teknik, metoder och bästa praxis för att ta itu med, förebygga, lindra och hämta sig från hot mot it-säkerheten, förutse framtida behov och upprätthålla en konkurrenskraftig industri med hög tillgänglighet, inklusive genom att förbättra kunskapen och medvetenheten om it-säkerhetsrisker och följderna av dessa.

| — | Förbättring av skyddet för personuppgifter genom att främja lättanvända lösningar för enheter som används av medborgare och konsumenter. |
| --- | --- |

—

Förbättring av skyddet för personuppgifter genom att främja lättanvända lösningar för enheter som används av medborgare och konsumenter.

Förbättring av skyddet för personuppgifter genom att främja lättanvända lösningar för enheter som används av medborgare och konsumenter.

| — | Utveckling av säker programvara och hårdvara och testinrättningar för tester av programvara och hårdvara. |
| --- | --- |

—

Utveckling av säker programvara och hårdvara och testinrättningar för tester av programvara och hårdvara.

Utveckling av säker programvara och hårdvara och testinrättningar för tester av programvara och hårdvara.

| 2a.2.4. | Skydda kritiska infrastrukturer och förbättra katastrofinsatser |
| --- | --- |

2a.2.4.

2a.2.4.

Skydda kritiska infrastrukturer och förbättra katastrofinsatser

Nya tekniker, processer, metoder och särskilda kapaciteter kommer att hjälpa till att skydda kritiska infrastrukturer, inklusive e-infrastrukturer, e-system och e-tjänster som är av avgörande betydelse för väl fungerande samhällen och ekonomier, vilket inbegripet kommunikation, transport, finanser, hälsa, livsmedel, vatten, energi, logistik, leveranskedjan samt miljön.

Nya tekniker, processer, metoder och särskilda kapaciteter kommer att hjälpa till att skydda kritiska infrastrukturer, inklusive e-infrastrukturer, e-system och e-tjänster som är av avgörande betydelse för väl fungerande samhällen och ekonomier, vilket inbegripet kommunikation, transport, finanser, hälsa, livsmedel, vatten, energi, logistik, leveranskedjan samt miljön.

Katastrofer har sitt ursprung i många olika källor, naturliga såväl som människoorsakade och sådana som uppkommer till följd av samverkande risker. Det krävs insatser för att begränsa effekterna på liv och försörjning. Syftet är att förhindra och minska skadorna på hälsa och miljö samt de ekonomiska och materiella skadorna och för att säkerställa leveranser av livsmedel och läkemedel, säkerhet och grundläggande kommunikationsmedel.

Katastrofer har sitt ursprung i många olika källor, naturliga såväl som människoorsakade och sådana som uppkommer till följd av samverkande risker. Det krävs insatser för att begränsa effekterna på liv och försörjning. Syftet är att förhindra och minska skadorna på hälsa och miljö samt de ekonomiska och materiella skadorna och för att säkerställa leveranser av livsmedel och läkemedel, säkerhet och grundläggande kommunikationsmedel.

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Tekniker och kapaciteter för insatspersonal vid katastrofinsatser i kris- och katastrofsituationer, inklusive katastrofinsatser för offer och system för tidig varning. |
| --- | --- |

—

Tekniker och kapaciteter för insatspersonal vid katastrofinsatser i kris- och katastrofsituationer, inklusive katastrofinsatser för offer och system för tidig varning.

Tekniker och kapaciteter för insatspersonal vid katastrofinsatser i kris- och katastrofsituationer, inklusive katastrofinsatser för offer och system för tidig varning.

| — | Samhällets förmåga att hantera och minska riskerna för katastrofer på ett bättre sätt, till exempel genom naturbaserade lösningar och lösningar baserade på lokalsamhällenas kunnighet, genom att förbättra förebyggande åtgärder, beredskap och insatser mot befintliga och nya risker, förbättra motståndskraften hos olika infrastrukturer, inklusive genom katastroftåliga institutionella och politiska strukturer samt styrningsstrukturer. |
| --- | --- |

—

Samhällets förmåga att hantera och minska riskerna för katastrofer på ett bättre sätt, till exempel genom naturbaserade lösningar och lösningar baserade på lokalsamhällenas kunnighet, genom att förbättra förebyggande åtgärder, beredskap och insatser mot befintliga och nya risker, förbättra motståndskraften hos olika infrastrukturer, inklusive genom katastroftåliga institutionella och politiska strukturer samt styrningsstrukturer.

Samhällets förmåga att hantera och minska riskerna för katastrofer på ett bättre sätt, till exempel genom naturbaserade lösningar och lösningar baserade på lokalsamhällenas kunnighet, genom att förbättra förebyggande åtgärder, beredskap och insatser mot befintliga och nya risker, förbättra motståndskraften hos olika infrastrukturer, inklusive genom katastroftåliga institutionella och politiska strukturer samt styrningsstrukturer.

| — | Förbättring av rörelsekapaciteten vad gäller eftersöknings- och räddningsutrustning, fordon, leveranser och styrkor. |
| --- | --- |

—

Förbättring av rörelsekapaciteten vad gäller eftersöknings- och räddningsutrustning, fordon, leveranser och styrkor.

Förbättring av rörelsekapaciteten vad gäller eftersöknings- och räddningsutrustning, fordon, leveranser och styrkor.

| — | Teknik, utrustning och förfaranden för att förebygga utbrott av eller begränsa pandemier. |
| --- | --- |

—

Teknik, utrustning och förfaranden för att förebygga utbrott av eller begränsa pandemier.

Teknik, utrustning och förfaranden för att förebygga utbrott av eller begränsa pandemier.

| — | Förbättring av varningssystem för allmänheten med flera nivåer, i synnerhet med tanke på sårbara personer. |
| --- | --- |

—

Förbättring av varningssystem för allmänheten med flera nivåer, i synnerhet med tanke på sårbara personer.

Förbättring av varningssystem för allmänheten med flera nivåer, i synnerhet med tanke på sårbara personer.

| — | Förbättring av kapaciteten hos specialiserade luft- och markburna fordon att bekämpa storskaliga skogsbränder och förbättra deras snabba utplacering. |
| --- | --- |

—

Förbättring av kapaciteten hos specialiserade luft- och markburna fordon att bekämpa storskaliga skogsbränder och förbättra deras snabba utplacering.

Förbättring av kapaciteten hos specialiserade luft- och markburna fordon att bekämpa storskaliga skogsbränder och förbättra deras snabba utplacering.

| 2a.2.5. | Piratkopiering och förfalskning av produkter |
| --- | --- |

2a.2.5.

2a.2.5.

Piratkopiering och förfalskning av produkter

Att bekämpa piratkopiering och förfalskning av produkter är alltjämt en viktig angelägenhet för EU:s ekonomi, kulturella och kreativa näringar samt medborgare. Dessa olagliga verksamheter orsakar allvarliga bortfall av skatter, intäkter och personliga inkomster och hotar samtidigt sysselsättningen inom EU.

Att bekämpa piratkopiering och förfalskning av produkter är alltjämt en viktig angelägenhet för EU:s ekonomi, kulturella och kreativa näringar samt medborgare. Dessa olagliga verksamheter orsakar allvarliga bortfall av skatter, intäkter och personliga inkomster och hotar samtidigt sysselsättningen inom EU.

Bristfälliga produkter innebär en risk för skador på personer och egendom. Sådana konsekvenser måste åtgärdas och det är nödvändigt att finna lösningar för att hantera piratkopiering och förfalskning av produkter liksom att tvinga lämpliga offentliga myndigheter att förebygga, upptäcka, utreda och bekämpa alla dessa brott och tillhörande olagliga verksamheter genom samarbete.

Bristfälliga produkter innebär en risk för skador på personer och egendom. Sådana konsekvenser måste åtgärdas och det är nödvändigt att finna lösningar för att hantera piratkopiering och förfalskning av produkter liksom att tvinga lämpliga offentliga myndigheter att förebygga, upptäcka, utreda och bekämpa alla dessa brott och tillhörande olagliga verksamheter genom samarbete.

Insatser för att främja skydd av immateriella rättigheter bör inbegripas.

Insatser för att främja skydd av immateriella rättigheter bör inbegripas.

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Främjande av teknik för att identifiera produkter. |
| --- | --- |

—

Främjande av teknik för att identifiera produkter.

Främjande av teknik för att identifiera produkter.

| — | Bättre skydd av originaldelar och originalvaror. |
| --- | --- |

—

Bättre skydd av originaldelar och originalvaror.

Bättre skydd av originaldelar och originalvaror.

| — | Teknik för att kontrollera transporterade produkter (i realtid) och datautbyte mellan producenter, transportörer, tullmyndigheter och mottagare. |
| --- | --- |

—

Teknik för att kontrollera transporterade produkter (i realtid) och datautbyte mellan producenter, transportörer, tullmyndigheter och mottagare.

Teknik för att kontrollera transporterade produkter (i realtid) och datautbyte mellan producenter, transportörer, tullmyndigheter och mottagare.

| 2a.2.6. | Stöd till unionens politik för yttre säkerhet, inbegripet konfliktförebyggande och fredsbyggande arbete |
| --- | --- |

2a.2.6.

2a.2.6.

Stöd till unionens politik för yttre säkerhet, inbegripet konfliktförebyggande och fredsbyggande arbete

Det krävs forskning, ny teknik, kompetens och nya lösningar för att stödja unionens politik för yttre säkerhet – från skydd av civila till humanitära insatser, gränsförvaltning eller fredsbevarande insatser och efterkrisstabilisering, inbegripet konfliktförebyggande, fredsbyggande arbete och medling.

Det krävs forskning, ny teknik, kompetens och nya lösningar för att stödja unionens politik för yttre säkerhet – från skydd av civila till humanitära insatser, gränsförvaltning eller fredsbevarande insatser och efterkrisstabilisering, inbegripet konfliktförebyggande, fredsbyggande arbete och medling.

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Forskning om konfliktlösning och återupprättande av fred och rättvisa, om tidig identifiering av faktorer som leder till konflikter och om effekterna av förfaranden för reparativ rättvisa. |
| --- | --- |

—

Forskning om konfliktlösning och återupprättande av fred och rättvisa, om tidig identifiering av faktorer som leder till konflikter och om effekterna av förfaranden för reparativ rättvisa.

Forskning om konfliktlösning och återupprättande av fred och rättvisa, om tidig identifiering av faktorer som leder till konflikter och om effekterna av förfaranden för reparativ rättvisa.

| — | Främjande av samverkansförmåga mellan civil och militär kapacitet i civila uppgifter, vid allt från skydd av civila till humanitära insatser, gränsförvaltning eller fredsbevarande insatser. |
| --- | --- |

—

Främjande av samverkansförmåga mellan civil och militär kapacitet i civila uppgifter, vid allt från skydd av civila till humanitära insatser, gränsförvaltning eller fredsbevarande insatser.

Främjande av samverkansförmåga mellan civil och militär kapacitet i civila uppgifter, vid allt från skydd av civila till humanitära insatser, gränsförvaltning eller fredsbevarande insatser.

| — | Teknisk utveckling inom området teknik med dubbla användningsområden för bättre kompatibilitet mellan civilskydd och militära styrkor och bland civilskyddsstyrkor över hela världen samt tillförlitlighet, organisationsrelaterade, juridiska och etiska aspekter, handelsfrågor, skydd av konfidentialitet och integritet för information samt spårbarhet för alla transaktioner och processer. |
| --- | --- |

—

Teknisk utveckling inom området teknik med dubbla användningsområden för bättre kompatibilitet mellan civilskydd och militära styrkor och bland civilskyddsstyrkor över hela världen samt tillförlitlighet, organisationsrelaterade, juridiska och etiska aspekter, handelsfrågor, skydd av konfidentialitet och integritet för information samt spårbarhet för alla transaktioner och processer.

Teknisk utveckling inom området teknik med dubbla användningsområden för bättre kompatibilitet mellan civilskydd och militära styrkor och bland civilskyddsstyrkor över hela världen samt tillförlitlighet, organisationsrelaterade, juridiska och etiska aspekter, handelsfrågor, skydd av konfidentialitet och integritet för information samt spårbarhet för alla transaktioner och processer.

| — | Utveckling av lednings- och kontrollkapaciteten för civila uppdrag. |
| --- | --- |

—

Utveckling av lednings- och kontrollkapaciteten för civila uppdrag.

Utveckling av lednings- och kontrollkapaciteten för civila uppdrag.

| 2a.2.7. | Främjande av samordning, samarbete och synergier |
| --- | --- |

2a.2.7.

2a.2.7.

Främjande av samordning, samarbete och synergier

För att säkerställa förmågan att sätta in, förvalta, kontrollera och leda förfaranden myndigheter emellan krävs det teknik och standarder av senast tillgängliga slag. Målet bör vara att kunna utrusta offentliga myndigheter och andra styrkor som ska sättas in med utbytbar utrustning, att integrera EU-övergripande standardförfaranden för tillvägagångssätt, gensvar, rapportering och datautbyte.

För att säkerställa förmågan att sätta in, förvalta, kontrollera och leda förfaranden myndigheter emellan krävs det teknik och standarder av senast tillgängliga slag. Målet bör vara att kunna utrusta offentliga myndigheter och andra styrkor som ska sättas in med utbytbar utrustning, att integrera EU-övergripande standardförfaranden för tillvägagångssätt, gensvar, rapportering och datautbyte.

En tillräcklig budget bör anslås till organ för att ytterligare främja deras förmåga att delta i liksom från forskning och innovation inom EU och i syfte att leda relevanta projekt, utbyta förfrågningar, resultat och ambitioner samt samarbeta och samordna sina insatser med andra organ och vissa myndigheter som inte tillhör EU såsom gruppen för kamp mot terrorism och Interpol. När det gäller säkerhetsrelaterad forskning och innovation avses i synnerhet Europeiska polishögskolan, Europeiska byrån för luftfartssäkerhet, Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar, Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk, Europeiska sjösäkerhetsbyrån, Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet, Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa, Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet, Europeiska polismyndigheten, Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och Europeiska unionens satellitcentrum.

En tillräcklig budget bör anslås till organ för att ytterligare främja deras förmåga att delta i liksom från forskning och innovation inom EU och i syfte att leda relevanta projekt, utbyta förfrågningar, resultat och ambitioner samt samarbeta och samordna sina insatser med andra organ och vissa myndigheter som inte tillhör EU såsom gruppen för kamp mot terrorism och Interpol. När det gäller säkerhetsrelaterad forskning och innovation avses i synnerhet Europeiska polishögskolan, Europeiska byrån för luftfartssäkerhet, Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar, Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk, Europeiska sjösäkerhetsbyrån, Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet, Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa, Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet, Europeiska polismyndigheten, Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och Europeiska unionens satellitcentrum.

För att förbättra synergierna med EU-finansierad försvarsforskning bör man inrätta mekanismer för utbyte och samråd med relaterade myndigheter som bedriver försvarsforskning för civila ändamål.

För att förbättra synergierna med EU-finansierad försvarsforskning bör man inrätta mekanismer för utbyte och samråd med relaterade myndigheter som bedriver försvarsforskning för civila ändamål.

Standarder kommer att spela en viktig roll eftersom de säkerställer gemensam utveckling och produktion samt gemensamt genomförande liksom förmåga till utbyte, interoperabilitet och kompatibilitet vad gäller tjänster, förfaranden, teknik och utrustning.

Standarder kommer att spela en viktig roll eftersom de säkerställer gemensam utveckling och produktion samt gemensamt genomförande liksom förmåga till utbyte, interoperabilitet och kompatibilitet vad gäller tjänster, förfaranden, teknik och utrustning.

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Teknik och utrustning med grundläggande driftskrav som ska tillämpas på samma sätt av styrkor och myndigheter inom samma område i alla medlemsstater (polis, räddningstjänst, katastrofhantering, kommunikation etc.). |
| --- | --- |

—

Teknik och utrustning med grundläggande driftskrav som ska tillämpas på samma sätt av styrkor och myndigheter inom samma område i alla medlemsstater (polis, räddningstjänst, katastrofhantering, kommunikation etc.).

Teknik och utrustning med grundläggande driftskrav som ska tillämpas på samma sätt av styrkor och myndigheter inom samma område i alla medlemsstater (polis, räddningstjänst, katastrofhantering, kommunikation etc.).

| — | Driftskompatibilitet mellan olika typer av utrustning och förfaranden för att främja förmågan till operativt samarbete över gränserna och mellan organ. |
| --- | --- |

—

Driftskompatibilitet mellan olika typer av utrustning och förfaranden för att främja förmågan till operativt samarbete över gränserna och mellan organ.

Driftskompatibilitet mellan olika typer av utrustning och förfaranden för att främja förmågan till operativt samarbete över gränserna och mellan organ.

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 3 – inledningen

Bilaga I – pelare II – led 3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3. | KLUSTRET FÖR DIGITALA FRÅGOR
  OCH
  INDUSTRI |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.

KLUSTRET FÖR DIGITALA FRÅGOR
  OCH
  INDUSTRI

OCH

| 3. | KLUSTRET FÖR DIGITALA FRÅGOR, INDUSTRI
  OCH RYMDEN |
| --- | --- |

3.

KLUSTRET FÖR DIGITALA FRÅGOR, INDUSTRI
  OCH RYMDEN

OCH RYMDEN

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.1

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.1. | Bakgrund |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.1.

Bakgrund

| 3.1. | Bakgrund |
| --- | --- |

3.1.

Bakgrund

För att säkerställa industrins konkurrenskraft och kapacitet att ta itu med framtida globala utmaningar måste EU stärka och bibehålla sin tekniska och industriella kapacitet inom nyckelområden som ligger till grund för omvandlingen av vår ekonomi och vårt samhälle.

För att säkerställa industrins konkurrenskraft och kapacitet att ta itu med framtida globala utmaningar måste EU stärka och bibehålla sin tekniska och industriella kapacitet inom nyckelområden som ligger till grund för omvandlingen av vår ekonomi och vårt samhälle.

EU-industrin står för ett av fem arbetstillfällen och två tredjedelar av den privata sektorns FoU-investeringar och 80 % av EU:s export. En ny våg av innovation som innebär en sammanslagning av fysisk och digital teknik kommer att ge stora möjligheter för EU:s näringsliv och förbättra livskvaliteten för EU-medborgarna.

EU-industrin står för ett av fem arbetstillfällen och två tredjedelar av den privata sektorns FoU-investeringar och 80 % av EU:s export. En ny våg av innovation som innebär en sammanslagning av fysisk och digital teknik kommer att ge stora möjligheter för EU:s näringsliv och förbättra livskvaliteten för EU-medborgarna.

Digitaliseringen är en viktig drivkraft. Eftersom den fortsätter i snabb takt inom alla sektorer, blir investeringar i prioriterade områden som sträcker sig från artificiell intelligens till nästa generations internet, högpresterande datorsystem, nanoelektronik och fotonik avgörande för styrkan i vår ekonomi
  och hållbarheten i vårt samhälle
  . Att investera, producera och använda IKT ger ett uppsving för EU:s ekonomiska tillväxt, motsvarande en ökning på 30 % mellan 2001 och 2011.

och hållbarheten i vårt samhälle

Digitaliseringen är en viktig drivkraft. Eftersom den fortsätter i snabb takt inom alla sektorer, blir investeringar i prioriterade områden som sträcker sig från artificiell intelligens till nästa generations internet, högpresterande datorsystem
  , kvantteknik,
  nanoelektronik och fotonik,
  smarta data etc.
  avgörande för styrkan i vår ekonomi. Att investera, producera och använda IKT ger ett uppsving för EU:s ekonomiska tillväxt, motsvarande en ökning på 30 % mellan 2001 och 2011.

, kvantteknik,

smarta data etc.

Viktig möjliggörande teknik (15) för att kombinera den digitala och den fysiska världen, är central för denna nya våg av innovation. Investeringar i utveckling, demonstration
  och
  spridning av viktig möjliggörande teknik och åtgärder för att garantera en trygg, hållbar och överkomlig
  tillgång till
  råvaror och avancerade material, kommer att säkra EU:s strategiska självständighet och hjälpa EU-industrin att påtagligt minska sina koldioxidutsläpp och sin miljöpåverkan.

15

och

tillgång till

Viktig möjliggörande teknik (15) för att kombinera den digitala och den fysiska världen, är central för denna nya våg av innovation. Investeringar i utveckling, demonstration, spridning
  och standardisering
  av viktig möjliggörande teknik och åtgärder för att garantera en trygg, hållbar och överkomlig
  utvinning, användning och förvaltning av
  råvaror och avancerade material, kommer att säkra EU:s strategiska självständighet och hjälpa EU-industrin att påtagligt minska sina koldioxidutsläpp och sin miljöpåverkan
  och därmed kostnaderna för samhället när det gäller externaliteter
  .

15

och standardisering

utvinning, användning och förvaltning av

och därmed kostnaderna för samhället när det gäller externaliteter

Specifik framtida och ny teknik
  kan
  också
  vara lämpliga
  .

kan

vara lämpliga

Specifik framtida och ny teknik
  bör
  också
  eftersträvas eftersom de är den grundval på vilken kommande genombrottsinnovationer baseras på
  .

bör

eftersträvas eftersom de är den grundval på vilken kommande genombrottsinnovationer baseras på

Rymden är strategiskt viktig: omkring 10 % av EU:s BNP beror på användningen av rymdtjänster. EU har en rymdsektor i världsklass: här finns en stark satellittillverkningsindustri och en dynamisk sektor för följdtjänster. Rymdsektorn ger viktiga verktyg för kommunikation, navigering och övervakning, och öppnar många
  affärsmöjligheter
  , särskilt i kombination med digital teknik och andra datakällor. EU måste dra nytta av dessa möjligheter genom att till fullo utnyttja potentialen hos sina rymdprogram Copernicus, Egnos och Galileo, och genom att skydda rymdbaserad och markbaserad infrastruktur mot hot
  från rymden
  .

affärsmöjligheter

från rymden

Rymden är strategiskt viktig: omkring 10 % av EU:s BNP beror på användningen av rymdtjänster. EU har en rymdsektor i världsklass: här finns en stark satellittillverkningsindustri och en dynamisk sektor för följdtjänster. Rymdsektorn ger viktiga verktyg för kommunikation, navigering och övervakning, och öppnar många
  forsknings-, innovations- och affärsmöjligheter,
  särskilt i kombination med digital teknik och andra datakällor. EU måste dra nytta av dessa möjligheter genom att till fullo utnyttja potentialen hos sina rymdprogram Copernicus, Egnos och Galileo,
  och även uppmuntra bland annat utvecklingen av nedströmssektorn och tillämpningarna för slutanvändare,
  och genom att skydda rymdbaserad och markbaserad infrastruktur mot hot.

forsknings-, innovations- och affärsmöjligheter,

och även uppmuntra bland annat utvecklingen av nedströmssektorn och tillämpningarna för slutanvändare,

EU har en unik möjlighet att bli världsledande och öka sin andel av världsmarknaderna genom att demonstrera hur digital omvandling, ledarskap inom viktig möjliggörande teknik och rymdteknik, övergången
  till en koldioxidsnål
  , cirkulär ekonomi
  och
  konkurrenskraft
  kan förstärka varandra genom vetenskaplig och teknisk spetskompetens
  .

till en koldioxidsnål

och

kan förstärka varandra genom vetenskaplig och teknisk spetskompetens

EU har en unik möjlighet att bli världsledande och öka sin andel av världsmarknaderna genom att demonstrera hur digital omvandling, ledarskap inom viktig möjliggörande teknik och rymdteknik
  kan visa vägen för
  övergången till en
  ekonomi med nollnettoutsläpp av växthusgaser, inklusive
  koldioxidsnåla
  tekniker och strategier för minskning av koldioxidutsläpp
  ,
  en biobaserad och
  cirkulär ekonomi,
  genom att säkerställa
  konkurrenskraft
  och en samhällsförståelse för dessa tekniker och denna utveckling
  ..

kan visa vägen för

ekonomi med nollnettoutsläpp av växthusgaser, inklusive

tekniker och strategier för minskning av koldioxidutsläpp

en biobaserad och

genom att säkerställa

och en samhällsförståelse för dessa tekniker och denna utveckling

För att en digitaliserad, cirkulär, koldioxidsnål och utsläppssnål ekonomi ska bli verklighet krävs åtgärder på EU-nivå på grund av komplexiteten i värdekedjorna, teknikens systemomfattande och tvärvetenskapliga karaktär och dess höga utvecklingskostnader, samt den sektorsövergripande karaktären hos de problem som ska lösas. EU måste se till att alla aktörer i näringslivet och samhället i stort, kan dra nytta av avancerad och miljövänlig teknik och digitalisering. Teknikutveckling kommer inte att räcka. Industriinriktad infrastruktur, inbegripet pilotprojekt, kommer att bidra till nystart av företag i EU och särskilt små och medelstora företag kan införa dessa tekniker och nå bättre innovationsresultat.

För att en digitaliserad, cirkulär, koldioxidsnål och utsläppssnål ekonomi ska bli verklighet krävs åtgärder på EU-nivå på grund av komplexiteten i värdekedjorna, teknikens systemomfattande och tvärvetenskapliga karaktär och dess höga utvecklingskostnader, samt den sektorsövergripande karaktären hos de problem som ska lösas. EU måste se till att alla aktörer i näringslivet och samhället i stort, kan dra nytta av avancerad och miljövänlig teknik och digitalisering. Teknikutveckling kommer inte att räcka.
  Nya hållbara affärsmodeller och
  industriinriktad infrastruktur, inbegripet pilotprojekt, kommer att bidra till nystart av företag i EU och särskilt små och medelstora företag kan införa dessa tekniker och nå bättre innovationsresultat.
  I detta sammanhang spelar den kulturella och kreativa sektorn en viktig roll som drivkrafter för digitaliseringen och den IKT-relaterade innovationen i Europa.

Nya hållbara affärsmodeller och

I detta sammanhang spelar den kulturella och kreativa sektorn en viktig roll som drivkrafter för digitaliseringen och den IKT-relaterade innovationen i Europa.

Ett starkt engagemang från näringslivet är avgörande för att fastställa prioriteringar och utveckla forskning och innovation, öka hävstångseffekten hos offentlig finansiering, och se till att resultaten sprids. Samhällets förståelse och acceptans är viktiga förutsättningar för framgång, liksom en ny dagordning för industrikompetens och standardisering.

Ett starkt engagemang från näringslivet är
  därför,
  avgörande för att fastställa prioriteringar och utveckla forskning och innovation, öka hävstångseffekten hos
  ytterligare
  offentlig
  och privat
  finansiering, och se till att resultaten sprids. Samhällets förståelse och acceptans är viktiga förutsättningar för framgång, liksom en ny dagordning för industrikompetens och standardisering.

därför,

ytterligare

och privat

Att sammanföra digitala verksamheter, viktig möjliggörande teknik och rymdteknik, samt en hållbar råvaruförsörjning, kommer att möjliggöra ett mer systematiskt tillvägagångssätt och en snabbare och mer djupgående digital och industriell omvandling. Detta kommer att se till att forskning och innovation på dessa områden bidrar till genomförandet av EU:s politik för industri, digitalisering, miljö, energi och klimat, en cirkulär ekonomi, råvaror och avancerade material och rymden.

Att sammanföra digitala verksamheter, viktig möjliggörande teknik och rymdteknik, samt en hållbar råvaruförsörjning, kommer att möjliggöra ett mer systematiskt tillvägagångssätt och en snabbare och mer djupgående digital och industriell omvandling. Detta kommer att se till att forskning och innovation på dessa områden bidrar till genomförandet av EU:s politik för industri, digitalisering, miljö, energi och klimat,
  rörlighet,
  en cirkulär ekonomi, råvaror och avancerade material och rymden.

rörlighet,

Komplementariteten kommer att säkerställas med verksamhet inom programmet för ett digitalt Europa, för att respektera avgränsningen mellan de båda programmen och undvika överlappningar.

Komplementariteten kommer att säkerställas med verksamhet inom programmet för ett digitalt Europa, för att respektera avgränsningen mellan de båda programmen och undvika överlappningar.

Verksamheten kommer att direkt bidra till följande mål för hållbar utveckling: Hållbarhetsmål 8 – Anständigt arbete och ekonomisk tillväxt, hållbarhetsmål 9 – Industri, innovation och infrastruktur, hållbarhetsmål 12 – Ansvarsfull konsumtion och produktion, hållbarhetsmål 13 – Klimatåtgärder.

Verksamheten kommer att direkt bidra till följande mål för hållbar utveckling: Hållbarhetsmål 8 – Anständigt arbete och ekonomisk tillväxt, hållbarhetsmål 9 – Industri, innovation och infrastruktur, hållbarhetsmål 12 – Ansvarsfull konsumtion och produktion, hållbarhetsmål 13 – Klimatåtgärder.

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.1

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Tillverkningsteknik |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.2.1.

Tillverkningsteknik

| 3.2.1. | Tillverkningsteknik |
| --- | --- |

3.2.1.

Tillverkningsteknik

Tillverkning är en viktig drivkraft för sysselsättningen och välståndet i EU och står för över tre fjärdedelar av EU:s totala export och över 100 miljoner direkta och indirekta arbetstillfällen. Den viktigaste utmaningen för EU:s tillverkningsindustri är att förbli konkurrenskraftig på global nivå med smartare
  och
  mer skräddarsydda produkter med ett högt mervärde
  , som tillverkas till mycket lägre energikostnader
  . Kreativa och kulturella inslag kommer att vara avgörande för att
  skapa mervärde
  .

och

, som tillverkas till mycket lägre energikostnader

skapa mervärde

Tillverkning är en viktig drivkraft för sysselsättningen och välståndet i EU och står för över tre fjärdedelar av EU:s totala export och över 100 miljoner direkta och indirekta arbetstillfällen. Den viktigaste utmaningen för EU:s tillverkningsindustri är att förbli konkurrenskraftig på global nivå med smartare, mer skräddarsydda
  och mer energi- och resurseffektiva
  produkter med ett högt mervärde
  och minskat koldioxidavtryck, inklusive mindre avfall och föroreningar
  . Kreativa och kulturella inslag
  , liksom perspektiv från samhällsvetenskap och humaniora om förhållandet mellan teknik och människor,
  kommer
  också
  att vara avgörande för att
  uppnå dessa mål
  .

och mer energi- och resurseffektiva

och minskat koldioxidavtryck, inklusive mindre avfall och föroreningar

, liksom perspektiv från samhällsvetenskap och humaniora om förhållandet mellan teknik och människor,

också

uppnå dessa mål

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Banbrytande tillverkningsteknik som tillsatstillverkning, industriell robotteknik, mänskliga integrerade produktionssystem, främjas också genom EU:s nätverk av industriinriktad infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Banbrytande tillverkningsteknik som tillsatstillverkning, industriell robotteknik, mänskliga integrerade produktionssystem, främjas också genom EU:s nätverk av industriinriktad infrastruktur.

| — | Banbrytande tillverkningsteknik som tillsatstillverkning,
  modellering, simulering,
  industriell
  automatisering och
  robotteknik, mänskliga integrerade produktionssystem, främjas också genom EU:s nätverk av industriinriktad infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Banbrytande tillverkningsteknik som tillsatstillverkning,
  modellering, simulering,
  industriell
  automatisering och
  robotteknik, mänskliga integrerade produktionssystem, främjas också genom EU:s nätverk av industriinriktad infrastruktur.

modellering, simulering,

automatisering och

| — | Banbrytande innovationer med hjälp av möjliggörande teknik (t.ex. konvergerande teknik, artificiell intelligens, dataanalys, industriell robotteknik, ekologisk tillverkning, avancerad batteriteknik) genom hela värdekedjan. |
| --- | --- |

—

Banbrytande innovationer med hjälp av möjliggörande teknik (t.ex. konvergerande teknik, artificiell intelligens, dataanalys, industriell robotteknik, ekologisk tillverkning, avancerad batteriteknik) genom hela värdekedjan.

| — | Banbrytande innovationer med hjälp av möjliggörande teknik (t.ex. konvergerande teknik, artificiell intelligens, dataanalys, industriell robotteknik,
  hållbar
  ekologisk tillverkning, avancerad batteriteknik) genom hela värdekedjan. |
| --- | --- |

—

Banbrytande innovationer med hjälp av möjliggörande teknik (t.ex. konvergerande teknik, artificiell intelligens, dataanalys, industriell robotteknik,
  hållbar
  ekologisk tillverkning, avancerad batteriteknik) genom hela värdekedjan.

hållbar

| — | Färdigheter och arbetsplatser som är helt anpassade till ny teknik, i linje med EU:s sociala värden. |
| --- | --- |

—

Färdigheter och arbetsplatser som är helt anpassade till ny teknik, i linje med EU:s sociala värden.

| — | Färdigheter och arbetsplatser som är helt anpassade till ny teknik,
  inklusive ergonomi och som är
  i linje med EU:s sociala värden
  och behov
  . |
| --- | --- |

—

Färdigheter och arbetsplatser som är helt anpassade till ny teknik,
  inklusive ergonomi och som är
  i linje med EU:s sociala värden
  och behov
  .

inklusive ergonomi och som är

och behov

| — | Flexibla, precisa, felfria, avfallsfria och intelligenta tillverkningssystem som uppfyller kundernas behov. |
| --- | --- |

—

Flexibla, precisa, felfria, avfallsfria och intelligenta tillverkningssystem som uppfyller kundernas behov.

| — | Flexibla, precisa, felfria, avfallsfria och intelligenta
  och energieffektiva
  tillverkningssystem som uppfyller kundernas behov. |
| --- | --- |

—

Flexibla, precisa, felfria, avfallsfria och intelligenta
  och energieffektiva
  tillverkningssystem som uppfyller kundernas behov.

och energieffektiva

| — | Banbrytande innovationer inom teknik för utforskning av byggarbetsplatser, för en fullständig automatisering för montering på platsen och prefabricerade komponenter. |
| --- | --- |

—

Banbrytande innovationer inom teknik för utforskning av byggarbetsplatser, för en fullständig automatisering för montering på platsen och prefabricerade komponenter.

| — | Banbrytande innovationer inom teknik för utforskning av byggarbetsplatser, för en fullständig automatisering för montering på platsen och prefabricerade komponenter. |
| --- | --- |

—

Banbrytande innovationer inom teknik för utforskning av byggarbetsplatser, för en fullständig automatisering för montering på platsen och prefabricerade komponenter.

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.2 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Upprätthålla och självständigt utveckla stark utformnings- och produktionskapacitet i viktig digital teknik som mikro- och nanoelektronik, fotonik, programvara och system samt deras integration liksom avancerade material för dessa tillämpningar kommer att vara avgörande för ett konkurrenskraftigt EU. | Upprätthålla och självständigt utveckla stark utformnings- och produktionskapacitet i viktig digital teknik som mikro- och nanoelektronik, fotonik, programvara och system samt deras integration
  och standardisering,
  liksom avancerade material för dessa tillämpningar kommer att vara avgörande för ett konkurrenskraftigt EU.
  Viktig möjliggörande digital teknik är avgörande för att överbrygga klyftan mellan spetsforskning och marknadsskapande innovationer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Upprätthålla och självständigt utveckla stark utformnings- och produktionskapacitet i viktig digital teknik som mikro- och nanoelektronik, fotonik, programvara och system samt deras integration liksom avancerade material för dessa tillämpningar kommer att vara avgörande för ett konkurrenskraftigt EU.

Upprätthålla och självständigt utveckla stark utformnings- och produktionskapacitet i viktig digital teknik som mikro- och nanoelektronik, fotonik, programvara och system samt deras integration
  och standardisering,
  liksom avancerade material för dessa tillämpningar kommer att vara avgörande för ett konkurrenskraftigt EU.
  Viktig möjliggörande digital teknik är avgörande för att överbrygga klyftan mellan spetsforskning och marknadsskapande innovationer.

och standardisering,

Viktig möjliggörande digital teknik är avgörande för att överbrygga klyftan mellan spetsforskning och marknadsskapande innovationer.

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.2 – stycke 2

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Utformning av nanoelektronik och tillverkningskoncept som svarar mot de särskilda kraven i den digitala omvandlingen och globala utmaningar i fråga om funktionalitet,
  energiförbrukning
  och integration. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Utformning av nanoelektronik och tillverkningskoncept som svarar mot de särskilda kraven i den digitala omvandlingen och globala utmaningar i fråga om funktionalitet,
  energiförbrukning
  och integration.

energiförbrukning

| — | Utformning av nanoelektronik och tillverkningskoncept som svarar mot de särskilda kraven i den digitala omvandlingen och globala utmaningar i fråga om
  prestanda,
  funktionalitet,
  delning och förbrukning av energi
  och integration. |
| --- | --- |

—

Utformning av nanoelektronik och tillverkningskoncept som svarar mot de särskilda kraven i den digitala omvandlingen och globala utmaningar i fråga om
  prestanda,
  funktionalitet,
  delning och förbrukning av energi
  och integration.

prestanda,

delning och förbrukning av energi

| — | Fjärranalysteknik och deras samintegration med datorstödda enheter som möjliggör sakernas internet, inbegripet innovativa lösningar för flexibla och anpassliga material för
  människovänliga
  samverkande föremål. |
| --- | --- |

—

Fjärranalysteknik och deras samintegration med datorstödda enheter som möjliggör sakernas internet, inbegripet innovativa lösningar för flexibla och anpassliga material för
  människovänliga
  samverkande föremål.

människovänliga

| — | Fjärranalysteknik och deras samintegration med datorstödda enheter som möjliggör sakernas internet, inbegripet innovativa lösningar för flexibla och anpassliga material för
  säkra, trygga människo- och miljövänliga
  samverkande föremål. |
| --- | --- |

—

Fjärranalysteknik och deras samintegration med datorstödda enheter som möjliggör sakernas internet, inbegripet innovativa lösningar för flexibla och anpassliga material för
  säkra, trygga människo- och miljövänliga
  samverkande föremål.

säkra, trygga människo- och miljövänliga

| — | Teknik som komplement eller alternativ till nanoelektronik, t.ex. neuromorfiska datorsystem för drift av applikationer med artificiell intelligens eller integrerad kvantdatorteknik. |
| --- | --- |

—

Teknik som komplement eller alternativ till nanoelektronik, t.ex. neuromorfiska datorsystem för drift av applikationer med artificiell intelligens eller integrerad kvantdatorteknik.

| — | Teknik som komplement eller alternativ till nanoelektronik, t.ex. neuromorfiska datorsystem för drift av applikationer med artificiell intelligens eller integrerad kvantdatorteknik. |
| --- | --- |

—

Teknik som komplement eller alternativ till nanoelektronik, t.ex. neuromorfiska datorsystem för drift av applikationer med artificiell intelligens eller integrerad kvantdatorteknik.

| — | Dataarkitektur och processorer med lågeffekt för en bred skala tillämpningar, inklusive avancerad databehandling, digitalisering av industrin, stordata och moln, smart energi och uppkopplad och automatiserad körning. |
| --- | --- |

—

Dataarkitektur och processorer med lågeffekt för en bred skala tillämpningar, inklusive avancerad databehandling, digitalisering av industrin, stordata och moln, smart energi och uppkopplad och automatiserad körning.

| — | Dataarkitektur och processorer med lågeffekt för en bred skala tillämpningar, inklusive avancerad databehandling, digitalisering av industrin,
  automatisering och robotteknik,
  stordata och moln, smart energi och uppkopplad och automatiserad körning. |
| --- | --- |

—

Dataarkitektur och processorer med lågeffekt för en bred skala tillämpningar, inklusive avancerad databehandling, digitalisering av industrin,
  automatisering och robotteknik,
  stordata och moln, smart energi och uppkopplad och automatiserad körning.

automatisering och robotteknik,

| — | Formgivning för datorhårdvara med starka garantier för pålitligt utförande, med inbyggda integritets- och säkerhetsskydd för input/output samt bearbetningsinstruktion. |
| --- | --- |

—

Formgivning för datorhårdvara med starka garantier för pålitligt utförande, med inbyggda integritets- och säkerhetsskydd för input/output samt bearbetningsinstruktion.

| — | Formgivning för datorhårdvara med starka garantier för pålitligt utförande, med inbyggda integritets- och säkerhetsskydd för input/output samt bearbetningsinstruktion. |
| --- | --- |

—

Formgivning för datorhårdvara med starka garantier för pålitligt utförande, med inbyggda integritets- och säkerhetsskydd för input/output samt bearbetningsinstruktion.

| — | Fotonik som möjliggör tillämpningar med banbrytande framsteg i fråga om funktionalitet och prestanda. |
| --- | --- |

—

Fotonik som möjliggör tillämpningar med banbrytande framsteg i fråga om funktionalitet och prestanda.

| — | Fotonik som möjliggör tillämpningar med banbrytande framsteg i fråga om funktionalitet
  , integration
  och prestanda. |
| --- | --- |

—

Fotonik som möjliggör tillämpningar med banbrytande framsteg i fråga om funktionalitet
  , integration
  och prestanda.

, integration

| — | Systemteknik för att stödja helt autonoma system för tillförlitliga applikationer som samverkar med den fysiska världen, inbegripet i industriella och säkerhetskritiska områden. |
| --- | --- |

—

Systemteknik för att stödja helt autonoma system för tillförlitliga applikationer som samverkar med den fysiska världen, inbegripet i industriella och säkerhetskritiska områden.

| — | Systemteknik för att stödja helt autonoma system för tillförlitliga applikationer som samverkar med den fysiska världen, inbegripet i industriella och säkerhetskritiska områden. |
| --- | --- |

—

Systemteknik för att stödja helt autonoma system för tillförlitliga applikationer som samverkar med den fysiska världen, inbegripet i industriella och säkerhetskritiska områden.

| — | Programvaruteknik
  som förbättrar programvarans kvalitet, säkerhet och tillförlitlighet med ökad livslängd, ökad produktivitet och utveckling av inbyggd artificiell intelligens och programvarans motståndskraft. |
| --- | --- |

—

Programvaruteknik
  som förbättrar programvarans kvalitet, säkerhet och tillförlitlighet med ökad livslängd, ökad produktivitet och utveckling av inbyggd artificiell intelligens och programvarans motståndskraft.

Programvaruteknik

| — | Program- och maskinvaruteknik
  som förbättrar programvarans kvalitet, säkerhet och tillförlitlighet med ökad livslängd, ökad produktivitet
  och driftskompatibilitet
  och utveckling av inbyggd artificiell intelligens och programvarans motståndskraft. |
| --- | --- |

—

Program- och maskinvaruteknik
  som förbättrar programvarans kvalitet, säkerhet och tillförlitlighet med ökad livslängd, ökad produktivitet
  och driftskompatibilitet
  och utveckling av inbyggd artificiell intelligens och programvarans motståndskraft.

Program- och maskinvaruteknik

och driftskompatibilitet

| — | Ny teknik som expanderar den digitala tekniken och överbryggar klyftan mellan koncepttest i forskning och industriell genomförbarhet för relevanta marknader. |
| --- | --- |

—

Ny teknik som expanderar den digitala tekniken och överbryggar klyftan mellan koncepttest i forskning och industriell genomförbarhet för relevanta marknader.

| — | Ny teknik som expanderar den digitala tekniken och överbryggar klyftan mellan koncepttest i forskning och industriell genomförbarhet för relevanta marknader. |
| --- | --- |

—

Ny teknik som expanderar den digitala tekniken och överbryggar klyftan mellan koncepttest i forskning och industriell genomförbarhet för relevanta marknader.

| — | Digitala tekniker för kulturella och kreativ industrier, inklusive audiovisuella sådana, arkiv och bibliotek samt förlagsverksamhet, för att utveckla nya verktyg för att skapa tillgång till samt utnyttja och bevara digitalt innehåll. |
| --- | --- |

—

Digitala tekniker för kulturella och kreativ industrier, inklusive audiovisuella sådana, arkiv och bibliotek samt förlagsverksamhet, för att utveckla nya verktyg för att skapa tillgång till samt utnyttja och bevara digitalt innehåll.

Digitala tekniker för kulturella och kreativ industrier, inklusive audiovisuella sådana, arkiv och bibliotek samt förlagsverksamhet, för att utveckla nya verktyg för att skapa tillgång till samt utnyttja och bevara digitalt innehåll.

| — | Utveckling av nya miljöinnovativa affärsmodeller och alternativa resurs- och energieffektiva produktionsstrategier. |
| --- | --- |

—

Utveckling av nya miljöinnovativa affärsmodeller och alternativa resurs- och energieffektiva produktionsstrategier.

Utveckling av nya miljöinnovativa affärsmodeller och alternativa resurs- och energieffektiva produktionsstrategier.

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.3 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| EU är världsledande inom avancerade material och tillhörande processer, som stå för 20 % av dess industri och utgör grunden för nästan alla värdekedjor genom omvandling av råvaror. För att förbli konkurrenskraftig och uppfylla medborgarnas behov av hållbara, säkra och avancerade material, måste EU förbättra möjligheterna till återvinning av material, minska koldioxidutsläppen och miljöpåverkan samt stimulera sektorsöverskridande industriell innovation genom att stödja nya tillämpningar i alla industrisektorer. | EU är världsledande inom avancerade material och tillhörande processer, som stå för 20 % av dess industri och utgör grunden för nästan alla värdekedjor genom omvandling av råvaror. För att förbli konkurrenskraftig och uppfylla medborgarnas behov av hållbara, säkra och avancerade material,
  även miljövänliga sådana,
  måste EU förbättra
  hållbarheten hos och
  möjligheterna
  till återanvändning och
  återvinning av material, minska koldioxidutsläppen och miljöpåverkan samt stimulera sektorsöverskridande industriell innovation genom att stödja nya tillämpningar
  och standardisering
  i alla industrisektorer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

EU är världsledande inom avancerade material och tillhörande processer, som stå för 20 % av dess industri och utgör grunden för nästan alla värdekedjor genom omvandling av råvaror. För att förbli konkurrenskraftig och uppfylla medborgarnas behov av hållbara, säkra och avancerade material, måste EU förbättra möjligheterna till återvinning av material, minska koldioxidutsläppen och miljöpåverkan samt stimulera sektorsöverskridande industriell innovation genom att stödja nya tillämpningar i alla industrisektorer.

EU är världsledande inom avancerade material och tillhörande processer, som stå för 20 % av dess industri och utgör grunden för nästan alla värdekedjor genom omvandling av råvaror. För att förbli konkurrenskraftig och uppfylla medborgarnas behov av hållbara, säkra och avancerade material,
  även miljövänliga sådana,
  måste EU förbättra
  hållbarheten hos och
  möjligheterna
  till återanvändning och
  återvinning av material, minska koldioxidutsläppen och miljöpåverkan samt stimulera sektorsöverskridande industriell innovation genom att stödja nya tillämpningar
  och standardisering
  i alla industrisektorer.

även miljövänliga sådana,

hållbarheten hos och

till återanvändning och

och standardisering

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.3 – stycke 2

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Allmänna riktlinjer | Allmänna riktlinjer |
| — | Material (t.ex. plast, bio-, nano-, tvådimensionell, smart material och multimaterial) med nya egenskaper och funktionalisering som uppfyller lagstadgade krav (samtidigt som detta inte får leda till ökat tryck på miljön under produktion, användning och avfallshantering). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

—

Material (t.ex. plast, bio-, nano-, tvådimensionell, smart material och multimaterial) med nya egenskaper och funktionalisering som uppfyller lagstadgade krav (samtidigt som detta inte får leda till ökat tryck på miljön under produktion, användning och avfallshantering).

| — | Material (t.ex. plast
  , bioplast
  , bio-, nano-, tvådimensionell, smart material och multimaterial) med nya egenskaper och funktionalisering som uppfyller lagstadgade krav (samtidigt som detta inte får leda till ökat tryck på miljön
  och negativa externaliteter
  under produktion, användning och avfallshantering). |
| --- | --- |

—

Material (t.ex. plast
  , bioplast
  , bio-, nano-, tvådimensionell, smart material och multimaterial) med nya egenskaper och funktionalisering som uppfyller lagstadgade krav (samtidigt som detta inte får leda till ökat tryck på miljön
  och negativa externaliteter
  under produktion, användning och avfallshantering).

, bioplast

och negativa externaliteter

| — | Integrerade materialprocesser och produktion enligt ett kundorienterat och etiskt förhållningssätt, inbegripet standardförberedande verksamhet och livscykelanalyser, utvinning och förvaltning av råvaror, hållbarhet, återanvändbarhet och återvinningsbarhet, säkerhet, riskbedömning och riskhantering. |
| --- | --- |

—

Integrerade materialprocesser och produktion enligt ett kundorienterat och etiskt förhållningssätt, inbegripet standardförberedande verksamhet och livscykelanalyser, utvinning och förvaltning av råvaror, hållbarhet, återanvändbarhet och återvinningsbarhet, säkerhet, riskbedömning och riskhantering.

| — | Integrerade materialprocesser och produktion enligt ett kundorienterat och etiskt förhållningssätt, inbegripet standardförberedande verksamhet och livscykelanalyser,
  hållbar
  utvinning och förvaltning av råvaror, hållbarhet, återanvändbarhet och återvinningsbarhet, säkerhet, riskbedömning och riskhantering. |
| --- | --- |

—

Integrerade materialprocesser och produktion enligt ett kundorienterat och etiskt förhållningssätt, inbegripet standardförberedande verksamhet och livscykelanalyser,
  hållbar
  utvinning och förvaltning av råvaror, hållbarhet, återanvändbarhet och återvinningsbarhet, säkerhet, riskbedömning och riskhantering.

hållbar

| — | Materialnyckelfaktorer såsom karakterisering (t.ex. för kvalitetssäkring), modellering, utprovning och uppgradering. |
| --- | --- |

—

Materialnyckelfaktorer såsom karakterisering (t.ex. för kvalitetssäkring), modellering, utprovning och uppgradering.

| — | Materialnyckelfaktorer såsom karakterisering (t.ex. för kvalitetssäkring), modellering, utprovning och uppgradering. |
| --- | --- |

—

Materialnyckelfaktorer såsom karakterisering (t.ex. för kvalitetssäkring), modellering, utprovning och uppgradering.

| — | Ett
  EU-ekosystem
  för
  innovation av teknikinfrastruktur

   (16), som identifieras och prioriteras i samförstånd med medlemsstaterna, som tillhandahåller tjänster för att påskynda den tekniska omvandlingen och utnyttjandet av EU:s industri, i synnerhet små och medelstora företag. Detta ska omfatta samtliga viktiga tekniker som krävs för att underlätta innovation på materialområdet. |
| --- | --- |

—

Ett
  EU-ekosystem
  för
  innovation av teknikinfrastruktur

   (16), som identifieras och prioriteras i samförstånd med medlemsstaterna, som tillhandahåller tjänster för att påskynda den tekniska omvandlingen och utnyttjandet av EU:s industri, i synnerhet små och medelstora företag. Detta ska omfatta samtliga viktiga tekniker som krävs för att underlätta innovation på materialområdet.

EU-ekosystem

innovation av teknikinfrastruktur

16

| — | Ett
  EU-nätverk
  för
  forsknings- och teknikinfrastrukturer

   (16), som identifieras och prioriteras i samförstånd med medlemsstaterna
  och med beaktande av färdplanen för Esfri
  , som tillhandahåller tjänster för att påskynda den tekniska omvandlingen och utnyttjandet av EU:s industri, i synnerhet små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

Ett
  EU-nätverk
  för
  forsknings- och teknikinfrastrukturer

   (16), som identifieras och prioriteras i samförstånd med medlemsstaterna
  och med beaktande av färdplanen för Esfri
  , som tillhandahåller tjänster för att påskynda den tekniska omvandlingen och utnyttjandet av EU:s industri, i synnerhet små och medelstora företag.

EU-nätverk

forsknings- och teknikinfrastrukturer

16

och med beaktande av färdplanen för Esfri

| — | Analys av framtida och framväxande tendenser i fråga om avancerade material och annan viktig möjliggörande teknik. |
| --- | --- |

—

Analys av framtida och framväxande tendenser i fråga om avancerade material och annan viktig möjliggörande teknik.

| — | Analys av framtida och framväxande tendenser i fråga om avancerade material och annan viktig möjliggörande teknik. |
| --- | --- |

—

Analys av framtida och framväxande tendenser i fråga om avancerade material och annan viktig möjliggörande teknik.

| — | Lösningar som bygger på design, arkitektur och kreativitet, med ett starkt fokus på användaren för att tillföra mervärde till industrisektorer och de kreativa näringarna. |
| --- | --- |

—

Lösningar som bygger på design, arkitektur och kreativitet, med ett starkt fokus på användaren för att tillföra mervärde till industrisektorer och de kreativa näringarna.

| — | Lösningar som bygger på design, arkitektur och kreativitet, med ett starkt fokus på användaren för att tillföra mervärde till industrisektorer och de kreativa näringarna
  , inbegripet modeindustrin
  . |
| --- | --- |

—

Lösningar som bygger på design, arkitektur och kreativitet, med ett starkt fokus på användaren för att tillföra mervärde till industrisektorer och de kreativa näringarna
  , inbegripet modeindustrin
  .

, inbegripet modeindustrin

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.4 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Att göra föremål och apparater intelligenta är en av de stora trenderna. Forskare och innovatörer som utvecklar artificiell intelligens (AI) och tillämpningar inom robotteknik och andra områden kommer att vara viktiga drivkrafter för framtida ekonomisk tillväxt och produktivitetstillväxt. Många sektorer, inbegripet hälsa, tillverkningsindustri, byggnadsindustri och jordbruk kommer att använda och vidareutveckla denna viktiga möjliggörande teknik i andra delar av ramprogrammet. Utvecklingen måste trygga säkerheten för AI-baserade applikationer, riskerna måste bedömas och minska
  dess
  potential för missbruk och oavsiktliga diskrimineringsgrunder, såsom kön eller rasmotiverade fördomar, måste minskas. Det måste också säkerställas att AI kan utvecklas inom en ram som respekterar EU:s värderingar och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. | Att göra föremål och apparater intelligenta är en av de stora trenderna. Forskare och innovatörer som utvecklar artificiell intelligens (AI) och tillämpningar inom robotteknik och andra områden kommer att vara viktiga drivkrafter för framtida ekonomisk tillväxt och produktivitetstillväxt. Många sektorer, inbegripet hälsa,
  transport,
  tillverkningsindustri, byggnadsindustri och jordbruk kommer att använda och vidareutveckla denna viktiga möjliggörande teknik i andra delar av ramprogrammet. Utvecklingen måste trygga säkerheten för AI-baserade applikationer, riskerna
  med dessa måste bedömas
  och
  deras
  potential för missbruk och oavsiktliga diskrimineringsgrunder, såsom kön eller rasmotiverade fördomar, måste minskas. Det måste också säkerställas att AI kan utvecklas inom en
  etisk
  ram som respekterar EU:s värderingar och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Att göra föremål och apparater intelligenta är en av de stora trenderna. Forskare och innovatörer som utvecklar artificiell intelligens (AI) och tillämpningar inom robotteknik och andra områden kommer att vara viktiga drivkrafter för framtida ekonomisk tillväxt och produktivitetstillväxt. Många sektorer, inbegripet hälsa, tillverkningsindustri, byggnadsindustri och jordbruk kommer att använda och vidareutveckla denna viktiga möjliggörande teknik i andra delar av ramprogrammet. Utvecklingen måste trygga säkerheten för AI-baserade applikationer, riskerna måste bedömas och minska
  dess
  potential för missbruk och oavsiktliga diskrimineringsgrunder, såsom kön eller rasmotiverade fördomar, måste minskas. Det måste också säkerställas att AI kan utvecklas inom en ram som respekterar EU:s värderingar och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

dess

Att göra föremål och apparater intelligenta är en av de stora trenderna. Forskare och innovatörer som utvecklar artificiell intelligens (AI) och tillämpningar inom robotteknik och andra områden kommer att vara viktiga drivkrafter för framtida ekonomisk tillväxt och produktivitetstillväxt. Många sektorer, inbegripet hälsa,
  transport,
  tillverkningsindustri, byggnadsindustri och jordbruk kommer att använda och vidareutveckla denna viktiga möjliggörande teknik i andra delar av ramprogrammet. Utvecklingen måste trygga säkerheten för AI-baserade applikationer, riskerna
  med dessa måste bedömas
  och
  deras
  potential för missbruk och oavsiktliga diskrimineringsgrunder, såsom kön eller rasmotiverade fördomar, måste minskas. Det måste också säkerställas att AI kan utvecklas inom en
  etisk
  ram som respekterar EU:s värderingar och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

transport,

med dessa måste bedömas

deras

etisk

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.4 – stycke 2 – strecksats 4

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.4 – stycke 2 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Utveckling och konstruktion av nätverk för
  forskningskompetens
  i kompetenscentrum för AI i hela Europa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Utveckling och konstruktion av nätverk för
  forskningskompetens
  i kompetenscentrum för AI i hela Europa.

forskningskompetens

| — | Utveckling och konstruktion av nätverk för
  forsknings- och innovationskompetens
  i kompetenscentrum för AI i hela Europa. |
| --- | --- |

—

Utveckling och konstruktion av nätverk för
  forsknings- och innovationskompetens
  i kompetenscentrum för AI i hela Europa.

forsknings- och innovationskompetens

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.5 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.5 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Internet har blivit en viktig faktor för den digitala omvandlingen i alla sektorer av ekonomin och samhället. EU bör ta ledningen när det gäller att driva på nästa generations internet mot ett människoinriktat ekosystem i linje med våra sociala och etiska värderingar. Investeringar i teknik och programvara för nästa generations internet kommer att förbättra EU:s
  industriella
  konkurrenskraft i den globala ekonomin. Att optimera spridning inom hela EU kommer att kräva omfattande samarbete mellan berörda parter. | Internet har blivit en viktig faktor för den digitala omvandlingen i alla sektorer av ekonomin och samhället. EU bör ta ledningen när det gäller att driva på nästa generations internet mot ett människoinriktat ekosystem
  och teknisk utveckling mot tillgängliga, säkra och pålitliga nätverkstjänster,
  i linje med våra sociala och etiska värderingar. Investeringar i teknik och programvara för nästa generations internet kommer att förbättra EU:s konkurrenskraft i den globala ekonomin. Att optimera spridning inom hela EU kommer att kräva omfattande samarbete mellan berörda parter
  och utveckling av europeisk och internationell standardisering
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Internet har blivit en viktig faktor för den digitala omvandlingen i alla sektorer av ekonomin och samhället. EU bör ta ledningen när det gäller att driva på nästa generations internet mot ett människoinriktat ekosystem i linje med våra sociala och etiska värderingar. Investeringar i teknik och programvara för nästa generations internet kommer att förbättra EU:s
  industriella
  konkurrenskraft i den globala ekonomin. Att optimera spridning inom hela EU kommer att kräva omfattande samarbete mellan berörda parter.

industriella

Internet har blivit en viktig faktor för den digitala omvandlingen i alla sektorer av ekonomin och samhället. EU bör ta ledningen när det gäller att driva på nästa generations internet mot ett människoinriktat ekosystem
  och teknisk utveckling mot tillgängliga, säkra och pålitliga nätverkstjänster,
  i linje med våra sociala och etiska värderingar. Investeringar i teknik och programvara för nästa generations internet kommer att förbättra EU:s konkurrenskraft i den globala ekonomin. Att optimera spridning inom hela EU kommer att kräva omfattande samarbete mellan berörda parter
  och utveckling av europeisk och internationell standardisering
  .

och teknisk utveckling mot tillgängliga, säkra och pålitliga nätverkstjänster,

och utveckling av europeisk och internationell standardisering

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.5 – stycke 2

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.5 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Allmänna riktlinjer | Allmänna riktlinjer |
| — | Teknik och system för tillförlitliga och energieffektiva intelligenta nät och infrastrukturer för tjänster (konnektivitet efter 5G, programvarustyrda infrastrukturer, sakernas internet,
  molninfrastrukturer,
  kognitiva moln),
  som möjliggör realtidsfunktioner
  , virtualisering och decentraliserad förvaltning (ultrasnabb och flexibel radio, ”edge computing”,
  blockkedjor
  , delade sammanhang och kunskaper). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

—

Teknik och system för tillförlitliga och energieffektiva intelligenta nät och infrastrukturer för tjänster (konnektivitet efter 5G, programvarustyrda infrastrukturer, sakernas internet,
  molninfrastrukturer,
  kognitiva moln),
  som möjliggör realtidsfunktioner
  , virtualisering och decentraliserad förvaltning (ultrasnabb och flexibel radio, ”edge computing”,
  blockkedjor
  , delade sammanhang och kunskaper).

molninfrastrukturer,

som möjliggör realtidsfunktioner

blockkedjor

| — | Teknik och system för tillförlitliga och energieffektiva intelligenta nät och infrastrukturer för tjänster (konnektivitet efter 5G, programvarustyrda infrastrukturer, sakernas internet,
  molninfrastrukturer
  , kognitiva moln),
  som möjliggör realtidsfunktioner,
  virtualisering och decentraliserad förvaltning (ultrasnabb och flexibel radio, ”edge computing”,
  krypteringsbaserad teknik, distribuerade databaser
  , delade sammanhang och kunskaper). |
| --- | --- |

—

Teknik och system för tillförlitliga och energieffektiva intelligenta nät och infrastrukturer för tjänster (konnektivitet efter 5G, programvarustyrda infrastrukturer, sakernas internet,
  molninfrastrukturer
  , kognitiva moln),
  som möjliggör realtidsfunktioner,
  virtualisering och decentraliserad förvaltning (ultrasnabb och flexibel radio, ”edge computing”,
  krypteringsbaserad teknik, distribuerade databaser
  , delade sammanhang och kunskaper).

molninfrastrukturer

som möjliggör realtidsfunktioner,

krypteringsbaserad teknik, distribuerade databaser

| — | Nästa generations internets applikationer och tjänster för konsumenter, industri och samhälle som bygger på förtroende, driftskompatibilitet, bättre användarkontroll av data, öppen tillgång till språk, nya multimodala samverkanskoncept, inkluderande och starkt individanpassad tillgång till föremål, information och innehåll, bland annat omslutande och trovärdiga medier, sociala medier och sociala nätverk. |
| --- | --- |

—

Nästa generations internets applikationer och tjänster för konsumenter, industri och samhälle som bygger på förtroende, driftskompatibilitet, bättre användarkontroll av data, öppen tillgång till språk, nya multimodala samverkanskoncept, inkluderande och starkt individanpassad tillgång till föremål, information och innehåll, bland annat omslutande och trovärdiga medier, sociala medier och sociala nätverk.

| — | Nästa generations internets applikationer och tjänster för konsumenter, industri och samhälle som bygger på förtroende, driftskompatibilitet
  , interkonnektivitet
  , bättre användarkontroll av data, öppen tillgång till språk, nya multimodala samverkanskoncept, inkluderande och starkt individanpassad tillgång till föremål, information och innehåll, bland annat omslutande och trovärdiga medier, sociala medier och sociala nätverk
  , liksom affärsmodeller för transaktioner och tjänster över delade infrastrukturer
  . |
| --- | --- |

—

Nästa generations internets applikationer och tjänster för konsumenter, industri och samhälle som bygger på förtroende, driftskompatibilitet
  , interkonnektivitet
  , bättre användarkontroll av data, öppen tillgång till språk, nya multimodala samverkanskoncept, inkluderande och starkt individanpassad tillgång till föremål, information och innehåll, bland annat omslutande och trovärdiga medier, sociala medier och sociala nätverk
  , liksom affärsmodeller för transaktioner och tjänster över delade infrastrukturer
  .

, interkonnektivitet

, liksom affärsmodeller för transaktioner och tjänster över delade infrastrukturer

| — | Mjukvarubaserad mellanvara, inbegripet distribuerad databasteknik, som fungerar i mycket distribuerade miljöer för att underlätta kartläggning och dataöverföring mellan hybrida infrastrukturer med inbyggt uppgiftsskydd, artificiell intelligens, dataanalys, säkerhet och kontroll på internetapplikationer och tjänster som bygger på det fria flödet av information och kunskap. |
| --- | --- |

—

Mjukvarubaserad mellanvara, inbegripet distribuerad databasteknik, som fungerar i mycket distribuerade miljöer för att underlätta kartläggning och dataöverföring mellan hybrida infrastrukturer med inbyggt uppgiftsskydd, artificiell intelligens, dataanalys, säkerhet och kontroll på internetapplikationer och tjänster som bygger på det fria flödet av information och kunskap.

| — | Mjukvarubaserad mellanvara, inbegripet distribuerad databasteknik, som fungerar i mycket distribuerade miljöer för att underlätta kartläggning och dataöverföring mellan hybrida infrastrukturer med inbyggt uppgiftsskydd, artificiell intelligens, dataanalys, säkerhet och kontroll på internetapplikationer och tjänster som bygger på det fria flödet av information och kunskap. |
| --- | --- |

—

Mjukvarubaserad mellanvara, inbegripet distribuerad databasteknik, som fungerar i mycket distribuerade miljöer för att underlätta kartläggning och dataöverföring mellan hybrida infrastrukturer med inbyggt uppgiftsskydd, artificiell intelligens, dataanalys, säkerhet och kontroll på internetapplikationer och tjänster som bygger på det fria flödet av information och kunskap.

| — | Teknik och verktyg för integrering av system av system för samhälleliga och industriella tillämpningar för att säkerställa skalbara, effektiva och pålitlig nätprestanda som lämpar sig för massiv utveckling av tjänster. |
| --- | --- |

—

Teknik och verktyg för integrering av system av system för samhälleliga och industriella tillämpningar för att säkerställa skalbara, effektiva och pålitlig nätprestanda som lämpar sig för massiv utveckling av tjänster.

Teknik och verktyg för integrering av system av system för samhälleliga och industriella tillämpningar för att säkerställa skalbara, effektiva och pålitlig nätprestanda som lämpar sig för massiv utveckling av tjänster.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.6 – stycke 2

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.6 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Allmänna riktlinjer | Allmänna riktlinjer |
| — | Högpresterande datorsystem: nästa generation av viktiga exaskala och post-exaskala tekniker och system (t.ex. mikroprocessorer med lågeffekt, mjukvara, systemintegration), algoritmer, koder och applikationer, analysverktyg och testanläggningar, industriella pilotanläggningar och tjänster, stöd till forskning och innovation för en infrastruktur med högpresterande datorsystem av världsklass, inbegripet den första hybridinfrastrukturen för högpresterande kvantdatorteknik i EU. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

—

Högpresterande datorsystem: nästa generation av viktiga exaskala och post-exaskala tekniker och system (t.ex. mikroprocessorer med lågeffekt, mjukvara, systemintegration), algoritmer, koder och applikationer, analysverktyg och testanläggningar, industriella pilotanläggningar och tjänster, stöd till forskning och innovation för en infrastruktur med högpresterande datorsystem av världsklass, inbegripet den första hybridinfrastrukturen för högpresterande kvantdatorteknik i EU.

| — | Högpresterande datorsystem:
  utveckling av
  nästa generation av viktiga exaskala och post-exaskala tekniker och system (t.ex. mikroprocessorer med lågeffekt, mjukvara, systemintegration),
  särskild maskinvara,
  algoritmer, koder och applikationer, analysverktyg och testanläggningar, industriella pilotanläggningar och tjänster, stöd till forskning och innovation för en infrastruktur med högpresterande datorsystem av världsklass, inbegripet den första hybridinfrastrukturen för högpresterande kvantdatorteknik i EU. |
| --- | --- |

—

Högpresterande datorsystem:
  utveckling av
  nästa generation av viktiga exaskala och post-exaskala tekniker och system (t.ex. mikroprocessorer med lågeffekt, mjukvara, systemintegration),
  särskild maskinvara,
  algoritmer, koder och applikationer, analysverktyg och testanläggningar, industriella pilotanläggningar och tjänster, stöd till forskning och innovation för en infrastruktur med högpresterande datorsystem av världsklass, inbegripet den första hybridinfrastrukturen för högpresterande kvantdatorteknik i EU.

utveckling av

särskild maskinvara,

| — | Stordata: dataanalys av extrema resultat, inbyggt integritetsskydd i analysen av personuppgifter och konfidentiella stordata, tekniker för fullskaliga
  dataplattformar
  för återanvändning av industriella, personliga och öppna data, datahantering, driftskompatibilitet och länkverktyg, dataapplikationer för globala utmaningar. |
| --- | --- |

—

Stordata: dataanalys av extrema resultat, inbyggt integritetsskydd i analysen av personuppgifter och konfidentiella stordata, tekniker för fullskaliga
  dataplattformar
  för återanvändning av industriella, personliga och öppna data, datahantering, driftskompatibilitet och länkverktyg, dataapplikationer för globala utmaningar.

dataplattformar

| — | Stordata: dataanalys av extrema resultat,
  säkert och integritetsbevarande
  inbyggt integritetsskydd i analysen av personuppgifter och konfidentiella stordata, tekniker för fullskaliga
  dataplattformar
  för återanvändning av industriella, personliga och öppna data, datahantering, driftskompatibilitet och länkverktyg, dataapplikationer för globala utmaningar. |
| --- | --- |

—

Stordata: dataanalys av extrema resultat,
  säkert och integritetsbevarande
  inbyggt integritetsskydd i analysen av personuppgifter och konfidentiella stordata, tekniker för fullskaliga
  dataplattformar
  för återanvändning av industriella, personliga och öppna data, datahantering, driftskompatibilitet och länkverktyg, dataapplikationer för globala utmaningar.

säkert och integritetsbevarande

dataplattformar

| — | Minskat koldioxidavtryck för IKT-processer, som omfattar maskinvara, programvara, sensorer, nät, lagring och databaser, och standardiserade bedömningar. |
| --- | --- |

—

Minskat koldioxidavtryck för IKT-processer, som omfattar maskinvara, programvara, sensorer, nät, lagring och databaser, och standardiserade bedömningar.

| — | Minskat koldioxidavtryck för IKT-processer, som omfattar maskinvara, programvara, sensorer, nät, lagring och databaser, och standardiserade bedömningar. |
| --- | --- |

—

Minskat koldioxidavtryck för IKT-processer, som omfattar maskinvara, programvara, sensorer, nät, lagring och databaser, och standardiserade bedömningar.

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.6a (nytt)

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3.2.6a. | Kvantteknik |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.2.6a.

3.2.6a.

Kvantteknik

Genom kvanttekniken utnyttjas de enorma framstegen i vår förmåga att upptäcka och manipulera enskilda kvantpartiklar (atomer, fotoner, elektroner). Detta kan revolutionera hela informationsvärdekedjan från programvara till maskinvara och från kommunikationer till datautvinning och artificiell intelligens. Europa är hemort för världsledande forskare på detta område och för närvarande pågår det en global kapplöpning om att överföra vetenskapliga framsteg till applikationer som är färdiga för marknaden. Denna viktiga möjliggörande teknik kommer att få djupgående sektorsövergripande konsekvenser i grund och botten genom att tillhandahålla EU:s medborgare och industri exempelvis större beräkningskapacitet, vilket bland annat leder till mer tillförlitlig hälso- och sjukvård, bättre kemikalier och material, optimerad och därigenom mer hållbar resursanvändning, effektivare teknik, säkrare telekommunikationer och många andra revolutionerande applikationer.

Genom kvanttekniken utnyttjas de enorma framstegen i vår förmåga att upptäcka och manipulera enskilda kvantpartiklar (atomer, fotoner, elektroner). Detta kan revolutionera hela informationsvärdekedjan från programvara till maskinvara och från kommunikationer till datautvinning och artificiell intelligens. Europa är hemort för världsledande forskare på detta område och för närvarande pågår det en global kapplöpning om att överföra vetenskapliga framsteg till applikationer som är färdiga för marknaden. Denna viktiga möjliggörande teknik kommer att få djupgående sektorsövergripande konsekvenser i grund och botten genom att tillhandahålla EU:s medborgare och industri exempelvis större beräkningskapacitet, vilket bland annat leder till mer tillförlitlig hälso- och sjukvård, bättre kemikalier och material, optimerad och därigenom mer hållbar resursanvändning, effektivare teknik, säkrare telekommunikationer och många andra revolutionerande applikationer.

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Kvantdatorer och kvantsimulering, inbegripet maskinvaruutveckling avseende olika former av arkitektur och fysiska plattformar samt algoritm- och programvaruutveckling. |
| --- | --- |

—

Kvantdatorer och kvantsimulering, inbegripet maskinvaruutveckling avseende olika former av arkitektur och fysiska plattformar samt algoritm- och programvaruutveckling.

Kvantdatorer och kvantsimulering, inbegripet maskinvaruutveckling avseende olika former av arkitektur och fysiska plattformar samt algoritm- och programvaruutveckling.

| — | Kvantnätverk för säker överföring av data och för delning av kvantresurser, både mark- och rymdbaserade. |
| --- | --- |

—

Kvantnätverk för säker överföring av data och för delning av kvantresurser, både mark- och rymdbaserade.

Kvantnätverk för säker överföring av data och för delning av kvantresurser, både mark- och rymdbaserade.

| — | Kvantsensorer, avbildningssystem och metrologistandarder, utforskning av sammanhängande kvantsystem och förvecklingar. |
| --- | --- |

—

Kvantsensorer, avbildningssystem och metrologistandarder, utforskning av sammanhängande kvantsystem och förvecklingar.

Kvantsensorer, avbildningssystem och metrologistandarder, utforskning av sammanhängande kvantsystem och förvecklingar.

| — | Provbäddar och användaranläggningar för ovannämnda teknik. |
| --- | --- |

—

Provbäddar och användaranläggningar för ovannämnda teknik.

Provbäddar och användaranläggningar för ovannämnda teknik.

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.7 – stycke 2

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.7 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Primära råvaror kommer att fortsätta att spela en viktig roll i den cirkulära ekonomin och uppmärksamhet måste ägnas deras hållbara produktion. Dessutom bör helt nya material, produkter och processer utformas för cirkularitet. Att bygga upp en cirkulär industri kommer att ha flera fördelar för Europa: Det kommer att medföra en säker, hållbar och överkomlig tillgång på råvaror, vilket i sin tur kommer att skydda industrin mot resursknapphet och prisvolatilitet. Det kommer också att skapa nya affärsmöjligheter och innovativa och mer effektiva sätt att producera. | Primära råvaror kommer att fortsätta att spela en viktig roll i den cirkulära ekonomin och uppmärksamhet måste ägnas deras hållbara
  utvinning, användning och
  produktion. Dessutom bör helt nya material, produkter och processer utformas för cirkularitet. Att bygga upp en cirkulär industri kommer att ha flera fördelar för Europa: Det kommer att medföra en säker, hållbar och överkomlig tillgång på råvaror, vilket i sin tur kommer att skydda industrin mot resursknapphet och prisvolatilitet. Det kommer också att skapa nya affärsmöjligheter och innovativa och mer effektiva sätt att producera. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Primära råvaror kommer att fortsätta att spela en viktig roll i den cirkulära ekonomin och uppmärksamhet måste ägnas deras hållbara produktion. Dessutom bör helt nya material, produkter och processer utformas för cirkularitet. Att bygga upp en cirkulär industri kommer att ha flera fördelar för Europa: Det kommer att medföra en säker, hållbar och överkomlig tillgång på råvaror, vilket i sin tur kommer att skydda industrin mot resursknapphet och prisvolatilitet. Det kommer också att skapa nya affärsmöjligheter och innovativa och mer effektiva sätt att producera.

Primära råvaror kommer att fortsätta att spela en viktig roll i den cirkulära ekonomin och uppmärksamhet måste ägnas deras hållbara
  utvinning, användning och
  produktion. Dessutom bör helt nya material, produkter och processer utformas för cirkularitet. Att bygga upp en cirkulär industri kommer att ha flera fördelar för Europa: Det kommer att medföra en säker, hållbar och överkomlig tillgång på råvaror, vilket i sin tur kommer att skydda industrin mot resursknapphet och prisvolatilitet. Det kommer också att skapa nya affärsmöjligheter och innovativa och mer effektiva sätt att producera.

utvinning, användning och

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.7 – stycke 3

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.7 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Målet är att utveckla överkomliga banbrytande innovationer och utnyttja en kombination av
  avancerad teknik
  och processer för att utvinna största möjliga nytta av alla resurser. | Målet är att utveckla överkomliga banbrytande innovationer och utnyttja en kombination av
  avancerade och digitala tekniker
  och processer för att utvinna största möjliga nytta av alla resurser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Målet är att utveckla överkomliga banbrytande innovationer och utnyttja en kombination av
  avancerad teknik
  och processer för att utvinna största möjliga nytta av alla resurser.

avancerad teknik

Målet är att utveckla överkomliga banbrytande innovationer och utnyttja en kombination av
  avancerade och digitala tekniker
  och processer för att utvinna största möjliga nytta av alla resurser.

avancerade och digitala tekniker

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.7 – stycke 4

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.7 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Allmänna riktlinjer | Allmänna riktlinjer |
| — | Industriell symbios med resursflöden mellan produktionsanläggningar, sektorer och tätorter, processer och material, för att transportera, transformera, återanvändning och spara resurser, och kombinera tillvaratagandet av biprodukter, avfall och koldioxidutsläpp. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

—

Industriell symbios med resursflöden mellan produktionsanläggningar, sektorer och tätorter, processer och material, för att transportera, transformera, återanvändning och spara resurser, och kombinera tillvaratagandet av biprodukter, avfall och koldioxidutsläpp.

| — | Industriell symbios med resursflöden mellan produktionsanläggningar, sektorer och tätorter, processer och material, för att transportera, transformera, återanvändning och spara resurser, och kombinera tillvaratagandet av biprodukter, avfall och koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

—

Industriell symbios med resursflöden mellan produktionsanläggningar, sektorer och tätorter, processer och material, för att transportera, transformera, återanvändning och spara resurser, och kombinera tillvaratagandet av biprodukter, avfall och koldioxidutsläpp.

| — | Tillvaratagande och livscykelanalyser av material och produktströmmar med användning av nya alternativa insatsvaror, resurskontroll, materialspårning och sortering. |
| --- | --- |

—

Tillvaratagande och livscykelanalyser av material och produktströmmar med användning av nya alternativa insatsvaror, resurskontroll, materialspårning och sortering.

| — | Tillvaratagande och livscykelanalyser av material och produktströmmar med användning av nya alternativa insatsvaror, resurskontroll,
  inklusive nya affärsmodeller, automatisering och digital teknik för
  materialspårning och sortering. |
| --- | --- |

—

Tillvaratagande och livscykelanalyser av material och produktströmmar med användning av nya alternativa insatsvaror, resurskontroll,
  inklusive nya affärsmodeller, automatisering och digital teknik för
  materialspårning och sortering.

inklusive nya affärsmodeller, automatisering och digital teknik för

| — | Produkter
  för ökad livslängd, hållbarhet och med möjlighet till uppgradering och reparation, demontering och återvinning. |
| --- | --- |

—

Produkter
  för ökad livslängd, hållbarhet och med möjlighet till uppgradering och reparation, demontering och återvinning.

Produkter

| — | Produktutveckling, inklusive utformning av produkter,
  för ökad livslängd, hållbarhet,
  återanvändbarhet, reparerbarhet
  och med möjlighet till uppgradering och
  omarbetning,
  reparation, demontering och återvinning. |
| --- | --- |

—

Produktutveckling, inklusive utformning av produkter,
  för ökad livslängd, hållbarhet,
  återanvändbarhet, reparerbarhet
  och med möjlighet till uppgradering och
  omarbetning,
  reparation, demontering och återvinning.

Produktutveckling, inklusive utformning av produkter,

återanvändbarhet, reparerbarhet

omarbetning,

| — | Återvinningsindustri, maximera sekundära materials potential och säkerhet och minimera föroreningar, kvalitetsförsämring och kvantitetsförlust efter behandlingen. |
| --- | --- |

—

Återvinningsindustri, maximera sekundära materials potential och säkerhet och minimera föroreningar, kvalitetsförsämring och kvantitetsförlust efter behandlingen.

| — | Återvinningsindustri, maximera sekundära materials potential och säkerhet och minimera föroreningar, kvalitetsförsämring och kvantitetsförlust efter behandlingen. |
| --- | --- |

—

Återvinningsindustri, maximera sekundära materials potential och säkerhet och minimera föroreningar, kvalitetsförsämring och kvantitetsförlust efter behandlingen.

| — | Avlägsnande av ämnen som ger anledning till oro i produktion och produkternas slutskede, säkra ersättningsprodukter och säkra och kostnadseffektiv produktionsteknik. |
| --- | --- |

—

Avlägsnande av ämnen som ger anledning till oro i produktion och produkternas slutskede, säkra ersättningsprodukter och säkra och kostnadseffektiv produktionsteknik.

| — | Säker hantering och säkert
  avlägsnande av ämnen som ger anledning till oro i produktion och produkternas slutskede, säkra ersättningsprodukter och säkra och kostnadseffektiv produktionsteknik. |
| --- | --- |

—

Säker hantering och säkert
  avlägsnande av ämnen som ger anledning till oro i produktion och produkternas slutskede, säkra ersättningsprodukter och säkra och kostnadseffektiv produktionsteknik.

Säker hantering och säkert

| — | Hållbar försörjning
  eller ersättning av
  råvaror, inbegripet råvaror av avgörande betydelse, som omfattar hela värdekedjan. |
| --- | --- |

—

Hållbar försörjning
  eller ersättning av
  råvaror, inbegripet råvaror av avgörande betydelse, som omfattar hela värdekedjan.

eller ersättning av

| — | Hållbar försörjning
  och/eller relevanta ersättningsalternativ för
  råvaror, inbegripet råvaror av avgörande betydelse, som omfattar hela värdekedjan. |
| --- | --- |

—

Hållbar försörjning
  och/eller relevanta ersättningsalternativ för
  råvaror, inbegripet råvaror av avgörande betydelse, som omfattar hela värdekedjan.

och/eller relevanta ersättningsalternativ för

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.8 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.8 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Industrisektorer, däribland energiintensiva industrier, bidrar med miljontals arbetstillfällen och deras konkurrenskraft är avgörande för välfärden i samhället. De står dock för 20 % av de globala utsläppen av växthusgaser och har stor miljöpåverkan (särskilt när det gäller
  föroreningar
  av luft, vatten och jord). | Industrisektorer, däribland energiintensiva industrier, bidrar med miljontals arbetstillfällen och deras konkurrenskraft är avgörande för välfärden i samhället. De står dock för 20 % av de globala utsläppen av växthusgaser och har stor miljöpåverkan (särskilt när det gäller
  förorening
  av luft, vatten och jord).
  Industrier, och i synnerhet sådana som är energiintensiva, bör därför ytterligare förbättra energieffektiviteten för att öka sin konkurrenskraft och sänka EU:s energiefterfrågan. En ökad integrering av förnybara energikällor genom utvecklingen av nya kraftdrivna industritekniker och -processer är mycket viktiga för den industriella omvandlingen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Industrisektorer, däribland energiintensiva industrier, bidrar med miljontals arbetstillfällen och deras konkurrenskraft är avgörande för välfärden i samhället. De står dock för 20 % av de globala utsläppen av växthusgaser och har stor miljöpåverkan (särskilt när det gäller
  föroreningar
  av luft, vatten och jord).

föroreningar

Industrisektorer, däribland energiintensiva industrier, bidrar med miljontals arbetstillfällen och deras konkurrenskraft är avgörande för välfärden i samhället. De står dock för 20 % av de globala utsläppen av växthusgaser och har stor miljöpåverkan (särskilt när det gäller
  förorening
  av luft, vatten och jord).
  Industrier, och i synnerhet sådana som är energiintensiva, bör därför ytterligare förbättra energieffektiviteten för att öka sin konkurrenskraft och sänka EU:s energiefterfrågan. En ökad integrering av förnybara energikällor genom utvecklingen av nya kraftdrivna industritekniker och -processer är mycket viktiga för den industriella omvandlingen.

förorening

Industrier, och i synnerhet sådana som är energiintensiva, bör därför ytterligare förbättra energieffektiviteten för att öka sin konkurrenskraft och sänka EU:s energiefterfrågan. En ökad integrering av förnybara energikällor genom utvecklingen av nya kraftdrivna industritekniker och -processer är mycket viktiga för den industriella omvandlingen.

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.8 – stycke 2

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.8 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Banbrytande
  teknik
  för att åstadkomma betydande
  minskningar av
  utsläpp av växthusgaser och föroreningar,
  ofta
  i kombination med teknik för den cirkulära
  industrin
  , kommer att leda till starka industriella värdekedjor, revolutionera
  tillverkningskapaciteten och förbättra industrins övergripande konkurrenskraft,
  och samtidigt lämna viktiga bidrag till klimatmålen och miljökvaliteten. | Storskalig
  banbrytande
  vetenskaplig och teknisk forskning
  för att åstadkomma betydande
  energiminskningar i samband med
  utsläpp av växthusgaser och föroreningar,
  till exempel
  i kombination med teknik för den cirkulära
  ekonomin och digitala tekniker
  , kommer att leda till starka industriella värdekedjor, revolutionera
  tillverkningskapaciteten
  och samtidigt lämna viktiga bidrag till klimatmålen och miljökvaliteten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Banbrytande
  teknik
  för att åstadkomma betydande
  minskningar av
  utsläpp av växthusgaser och föroreningar,
  ofta
  i kombination med teknik för den cirkulära
  industrin
  , kommer att leda till starka industriella värdekedjor, revolutionera
  tillverkningskapaciteten och förbättra industrins övergripande konkurrenskraft,
  och samtidigt lämna viktiga bidrag till klimatmålen och miljökvaliteten.

teknik

minskningar av

ofta

industrin

tillverkningskapaciteten och förbättra industrins övergripande konkurrenskraft,

Storskalig
  banbrytande
  vetenskaplig och teknisk forskning
  för att åstadkomma betydande
  energiminskningar i samband med
  utsläpp av växthusgaser och föroreningar,
  till exempel
  i kombination med teknik för den cirkulära
  ekonomin och digitala tekniker
  , kommer att leda till starka industriella värdekedjor, revolutionera
  tillverkningskapaciteten
  och samtidigt lämna viktiga bidrag till klimatmålen och miljökvaliteten.

Storskalig

vetenskaplig och teknisk forskning

energiminskningar i samband med

till exempel

ekonomin och digitala tekniker

tillverkningskapaciteten

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.8 – stycke 3

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.8 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Processteknik, inklusive uppvärmning och kylning, digitala verktyg
  och
  storskaliga demonstrationer för prestationer och effektivitet, betydande minskning eller förhindrande av industriella utsläpp av växthusgaser och föroreningar, inbegripet partiklar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Processteknik, inklusive uppvärmning och kylning, digitala verktyg
  och
  storskaliga demonstrationer för prestationer och effektivitet, betydande minskning eller förhindrande av industriella utsläpp av växthusgaser och föroreningar, inbegripet partiklar.

och

| — | Processteknik, inklusive uppvärmning och kylning,
  agens i processer och
  digitala verktyg
  , i synnerhet i form av
  storskaliga demonstrationer för prestationer och effektivitet, betydande minskning eller förhindrande av industriella utsläpp av växthusgaser och föroreningar, inbegripet partiklar. |
| --- | --- |

—

Processteknik, inklusive uppvärmning och kylning,
  agens i processer och
  digitala verktyg
  , i synnerhet i form av
  storskaliga demonstrationer för prestationer och effektivitet, betydande minskning eller förhindrande av industriella utsläpp av växthusgaser och föroreningar, inbegripet partiklar.

agens i processer och

, i synnerhet i form av

| — | Industriellt tillvaratagande av koldioxid |
| --- | --- |

—

Industriellt tillvaratagande av koldioxid

| — | Industriellt tillvaratagande av koldioxid
  , inbegripet tekniker och lösningar för att minska utsläppen av växthusgaser från elproduktion som baseras på fossila bränslen, via koldioxidlagring och användning av koldioxid
  . |
| --- | --- |

—

Industriellt tillvaratagande av koldioxid
  , inbegripet tekniker och lösningar för att minska utsläppen av växthusgaser från elproduktion som baseras på fossila bränslen, via koldioxidlagring och användning av koldioxid
  .

, inbegripet tekniker och lösningar för att minska utsläppen av växthusgaser från elproduktion som baseras på fossila bränslen, via koldioxidlagring och användning av koldioxid

| — | Direkt undvikande av koldioxid genom användning av förnybart elektrolytiskt väte och förnybar elkraft. |
| --- | --- |

—

Direkt undvikande av koldioxid genom användning av förnybart elektrolytiskt väte och förnybar elkraft.

Direkt undvikande av koldioxid genom användning av förnybart elektrolytiskt väte och förnybar elkraft.

| — | Elektrifiering och utnyttjande av
  okonventionella
  energikällor inom industrianläggningar,
  och energi- och resursutbyten mellan industrianläggningar (till exempel genom industriell symbios)
  . |
| --- | --- |

—

Elektrifiering och utnyttjande av
  okonventionella
  energikällor inom industrianläggningar,
  och energi- och resursutbyten mellan industrianläggningar (till exempel genom industriell symbios)
  .

okonventionella

och energi- och resursutbyten mellan industrianläggningar (till exempel genom industriell symbios)

| — | Elektrifiering och utnyttjande av
  rena
  energikällor inom industrianläggningar,
  i syfte att minska de fossila energibärarna, i synnerhet för energiintensiva industriella processer.
  . |
| --- | --- |

—

Elektrifiering och utnyttjande av
  rena
  energikällor inom industrianläggningar,
  i syfte att minska de fossila energibärarna, i synnerhet för energiintensiva industriella processer.
  .

rena

i syfte att minska de fossila energibärarna, i synnerhet för energiintensiva industriella processer.

| — | Industriprodukter som kräver låga eller inga koldioxidutsläpp i produktionsprocessen
  under hela livscykeln
  . |
| --- | --- |

—

Industriprodukter som kräver låga eller inga koldioxidutsläpp i produktionsprocessen
  under hela livscykeln
  .

under hela livscykeln

| — | Industriprodukter
  och material
  som kräver låga eller inga koldioxidutsläpp i produktionsprocessen. |
| --- | --- |

—

Industriprodukter
  och material
  som kräver låga eller inga koldioxidutsläpp i produktionsprocessen.

och material

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.9 – stycke 2

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.9 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| EU kommer att stödja synergier mellan rymdteknik och möjliggörande teknik (stordata, avancerad tillverkning, robotteknik och artificiell intelligens), främja en blomstrande och företagsam och konkurrenskraftig rymdsektor, och bidra till att säkerställa oberoende tillgång och användning av rymden på ett tryggt och säkert sätt. Verksamheten kommer att baseras på en färdplan, med beaktande av ESA:s harmoniseringsprocess och medlemsstaternas relevanta initiativ, och ska genomföras med ESA, beroende på vad som är lämpligt. | EU kommer att stödja synergier mellan rymdteknik och möjliggörande teknik (stordata, avancerad tillverkning,
  kvantteknik,
  robotteknik och artificiell intelligens),
  kommer att
  främja en blomstrande och företagsam och konkurrenskraftig rymdsektor, och
  kommer att
  bidra till att säkerställa oberoende tillgång och användning av rymden på ett tryggt och säkert sätt. Verksamheten
  i tidigare led
  kommer att baseras på en färdplan, med beaktande av ESA:s harmoniseringsprocess och medlemsstaternas relevanta initiativ, och ska genomföras med ESA, beroende på vad som är lämpligt.
  Verksamheten i senare led kommer att vara marknadsdriven och bemöta användarnas behov och kommer att genomföras tillsammans med rymdprogrambyrån. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

EU kommer att stödja synergier mellan rymdteknik och möjliggörande teknik (stordata, avancerad tillverkning, robotteknik och artificiell intelligens), främja en blomstrande och företagsam och konkurrenskraftig rymdsektor, och bidra till att säkerställa oberoende tillgång och användning av rymden på ett tryggt och säkert sätt. Verksamheten kommer att baseras på en färdplan, med beaktande av ESA:s harmoniseringsprocess och medlemsstaternas relevanta initiativ, och ska genomföras med ESA, beroende på vad som är lämpligt.

EU kommer att stödja synergier mellan rymdteknik och möjliggörande teknik (stordata, avancerad tillverkning,
  kvantteknik,
  robotteknik och artificiell intelligens),
  kommer att
  främja en blomstrande och företagsam och konkurrenskraftig rymdsektor, och
  kommer att
  bidra till att säkerställa oberoende tillgång och användning av rymden på ett tryggt och säkert sätt. Verksamheten
  i tidigare led
  kommer att baseras på en färdplan, med beaktande av ESA:s harmoniseringsprocess och medlemsstaternas relevanta initiativ, och ska genomföras med ESA, beroende på vad som är lämpligt.
  Verksamheten i senare led kommer att vara marknadsdriven och bemöta användarnas behov och kommer att genomföras tillsammans med rymdprogrambyrån.

kvantteknik,

kommer att

kommer att

i tidigare led

Verksamheten i senare led kommer att vara marknadsdriven och bemöta användarnas behov och kommer att genomföras tillsammans med rymdprogrambyrån.

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.9 – stycke 3 – strecksats 1

Bilaga I – pelare II – led 3 – led 3.2 – led 3.2.9 – stycke 3 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Europeiska globala system för satellitnavigering (Galileo och Egnos): innovativa tillämpningar, global spridning inbegripet internationella samarbetspartner, lösningar för att förbättra robustheten, autentisering, integritet hos tjänster, utveckling av grundläggande inslag såsom chipsatser och mottagare, antenner, hållbara leveranskedjor, ny teknik (t.ex. kvantteknik, optiska länkar, programmerbar nyttolast), för hållbar användning av tjänster för inverkan på samhälleliga utmaningar. Nästa generations systemutveckling för nya utmaningar, t.ex. säkerhet eller autonom körning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Europeiska globala system för satellitnavigering (Galileo och Egnos): innovativa tillämpningar, global spridning inbegripet internationella samarbetspartner, lösningar för att förbättra robustheten, autentisering, integritet hos tjänster, utveckling av grundläggande inslag såsom chipsatser och mottagare, antenner, hållbara leveranskedjor, ny teknik (t.ex. kvantteknik, optiska länkar, programmerbar nyttolast), för hållbar användning av tjänster för inverkan på samhälleliga utmaningar. Nästa generations systemutveckling för nya utmaningar, t.ex. säkerhet eller autonom körning.

| — | Europeiska globala system för satellitnavigering (Galileo och Egnos): innovativa tillämpningar, global spridning inbegripet internationella samarbetspartner, lösningar för att förbättra robustheten, autentisering, integritet hos tjänster, utveckling av grundläggande inslag såsom chipsatser och mottagare, antenner, hållbara leveranskedjor, ny teknik (t.ex. kvantteknik, optiska länkar, programmerbar nyttolast),
  förbättrad tillgänglighet och allt fler olika tillämpningar
  för hållbar användning av tjänster för inverkan på samhälleliga utmaningar. Nästa generations systemutveckling för nya utmaningar, t.ex.
  riskreducering för naturkatastrofer,
  säkerhet eller autonom körning. |
| --- | --- |

—

Europeiska globala system för satellitnavigering (Galileo och Egnos): innovativa tillämpningar, global spridning inbegripet internationella samarbetspartner, lösningar för att förbättra robustheten, autentisering, integritet hos tjänster, utveckling av grundläggande inslag såsom chipsatser och mottagare, antenner, hållbara leveranskedjor, ny teknik (t.ex. kvantteknik, optiska länkar, programmerbar nyttolast),
  förbättrad tillgänglighet och allt fler olika tillämpningar
  för hållbar användning av tjänster för inverkan på samhälleliga utmaningar. Nästa generations systemutveckling för nya utmaningar, t.ex.
  riskreducering för naturkatastrofer,
  säkerhet eller autonom körning.

förbättrad tillgänglighet och allt fler olika tillämpningar

riskreducering för naturkatastrofer,

| — | Copernicus: innovativa tillämpningar, global spridning inbegripet internationella samarbetspartner, utveckling av robusta tjänster, hållbara leveranskedjor, sensorer, system och uppdragskoncept (t.ex. plattformar för höga höjder, drönare, lätta satelliter), kalibrering och validering, hållbar användning av tjänster för inverkan på samhälleliga utmaningar, datateknik för jordobservation, stordata, datorresurser och algoritmverktyg. Nästa generations systemutveckling för nya utmaningar, t.ex. klimatförändring och säkerhet. |
| --- | --- |

—

Copernicus: innovativa tillämpningar, global spridning inbegripet internationella samarbetspartner, utveckling av robusta tjänster, hållbara leveranskedjor, sensorer, system och uppdragskoncept (t.ex. plattformar för höga höjder, drönare, lätta satelliter), kalibrering och validering, hållbar användning av tjänster för inverkan på samhälleliga utmaningar, datateknik för jordobservation, stordata, datorresurser och algoritmverktyg. Nästa generations systemutveckling för nya utmaningar, t.ex. klimatförändring och säkerhet.

| — | Copernicus: innovativa tillämpningar, global spridning inbegripet internationella samarbetspartner, utveckling av robusta tjänster, hållbara leveranskedjor, sensorer, system och uppdragskoncept (t.ex. plattformar för höga höjder, drönare, lätta satelliter), kalibrering och validering, hållbar användning av tjänster för inverkan på samhälleliga utmaningar, datateknik för jordobservation, stordata, datorresurser och algoritmverktyg. Nästa generations systemutveckling för nya utmaningar, t.ex.
  katastrofriskreducering,
  klimatförändring och säkerhet. |
| --- | --- |

—

Copernicus: innovativa tillämpningar, global spridning inbegripet internationella samarbetspartner, utveckling av robusta tjänster, hållbara leveranskedjor, sensorer, system och uppdragskoncept (t.ex. plattformar för höga höjder, drönare, lätta satelliter), kalibrering och validering, hållbar användning av tjänster för inverkan på samhälleliga utmaningar, datateknik för jordobservation, stordata, datorresurser och algoritmverktyg. Nästa generations systemutveckling för nya utmaningar, t.ex.
  katastrofriskreducering,
  klimatförändring och säkerhet.

katastrofriskreducering,

| — | Rymdlägesbild: robust kapacitet att övervaka och förutse tillståndet i rymdmiljö t.ex. rymdväder, rymdskrot, jordnära objekt, och nya tjänstekoncept, såsom förvaltning av rymdtrafiken, tillämpningar och tjänster för att säkra kritisk infrastruktur i rymden och på jorden. |
| --- | --- |

—

Rymdlägesbild: robust kapacitet att övervaka och förutse tillståndet i rymdmiljö t.ex. rymdväder, rymdskrot, jordnära objekt, och nya tjänstekoncept, såsom förvaltning av rymdtrafiken, tillämpningar och tjänster för att säkra kritisk infrastruktur i rymden och på jorden.

| — | Rymdlägesbild: robust kapacitet att övervaka och förutse tillståndet i rymdmiljö t.ex. rymdväder, rymdskrot, jordnära objekt,
  sensorer
  och nya tjänstekoncept, såsom förvaltning av rymdtrafiken, tillämpningar och tjänster för att säkra kritisk infrastruktur i rymden och på jorden. |
| --- | --- |

—

Rymdlägesbild: robust kapacitet att övervaka och förutse tillståndet i rymdmiljö t.ex. rymdväder, rymdskrot, jordnära objekt,
  sensorer
  och nya tjänstekoncept, såsom förvaltning av rymdtrafiken, tillämpningar och tjänster för att säkra kritisk infrastruktur i rymden och på jorden.

sensorer

| — | Säkra satellitkommunikationer för statliga aktörer i EU: lösningar för bredast möjliga spektrum av statliga användare och tillhörande utrustning i arkitektoniska, tekniska och systemlösningar för rymdinfrastruktur, som stödjer EU:s självständighet. |
| --- | --- |

—

Säkra satellitkommunikationer för statliga aktörer i EU: lösningar för bredast möjliga spektrum av statliga användare och tillhörande utrustning i arkitektoniska, tekniska och systemlösningar för rymdinfrastruktur, som stödjer EU:s självständighet.

| — | Säkra
  , kvantsäkra
  satellitkommunikationer för statliga aktörer i EU: lösningar för bredast möjliga spektrum av statliga användare och tillhörande utrustning i arkitektoniska, tekniska och systemlösningar för rymdinfrastruktur, som stödjer EU:s självständighet. |
| --- | --- |

—

Säkra
  , kvantsäkra
  satellitkommunikationer för statliga aktörer i EU: lösningar för bredast möjliga spektrum av statliga användare och tillhörande utrustning i arkitektoniska, tekniska och systemlösningar för rymdinfrastruktur, som stödjer EU:s självständighet.

, kvantsäkra

| — | Heltäckande satellitkommunikation för medborgare och företag: kostnadseffektiv, avancerad satellitkommunikation för att sammankoppla tillgångar och människor i områden med dålig täckning, som en del av ubikvitär konnektivitet genom 5G och utvecklingen av sakernas internet, och bidra till infrastruktur för nästa generations internet. Förstärkt marksegment och användarutrustning, standardisering och interoperabilitet för att säkerställa EU:s industriella ledarskap. |
| --- | --- |

—

Heltäckande satellitkommunikation för medborgare och företag: kostnadseffektiv, avancerad satellitkommunikation för att sammankoppla tillgångar och människor i områden med dålig täckning, som en del av ubikvitär konnektivitet genom 5G och utvecklingen av sakernas internet, och bidra till infrastruktur för nästa generations internet. Förstärkt marksegment och användarutrustning, standardisering och interoperabilitet för att säkerställa EU:s industriella ledarskap.

| — | Heltäckande satellitkommunikation för medborgare och företag: kostnadseffektiv, avancerad satellitkommunikation för att sammankoppla tillgångar och människor i områden med dålig täckning, som en del av ubikvitär konnektivitet genom 5G och utvecklingen av sakernas internet, och bidra till infrastruktur för nästa generations internet. Förstärkt marksegment och användarutrustning, standardisering och interoperabilitet för att säkerställa EU:s industriella ledarskap. |
| --- | --- |

—

Heltäckande satellitkommunikation för medborgare och företag: kostnadseffektiv, avancerad satellitkommunikation för att sammankoppla tillgångar och människor i områden med dålig täckning, som en del av ubikvitär konnektivitet genom 5G och utvecklingen av sakernas internet, och bidra till infrastruktur för nästa generations internet. Förstärkt marksegment och användarutrustning, standardisering och interoperabilitet för att säkerställa EU:s industriella ledarskap.

| — | Oberoende och hållbar leveranskedja: ökade tekniska beredskapsnivåer hos satelliter och bärraketer, tillhörande rymd- och marksegment, samt produktions- och testanläggningar. För att säkra EU:s tekniska ledarskap och självständighet kan leverantörskedjans förbättrade hållbarhet, minskat beroende av kritisk rymdteknik utanför EU och förbättrad kunskap om rymdteknik erbjuda lösningar för andra industrisektorer. |
| --- | --- |

—

Oberoende och hållbar leveranskedja: ökade tekniska beredskapsnivåer hos satelliter och bärraketer, tillhörande rymd- och marksegment, samt produktions- och testanläggningar. För att säkra EU:s tekniska ledarskap och självständighet kan leverantörskedjans förbättrade hållbarhet, minskat beroende av kritisk rymdteknik utanför EU och förbättrad kunskap om rymdteknik erbjuda lösningar för andra industrisektorer.

| — | Oberoende och hållbar leveranskedja: ökade tekniska beredskapsnivåer hos satelliter och bärraketer, tillhörande rymd- och marksegment, samt produktions- och testanläggningar. För att säkra EU:s tekniska ledarskap och självständighet kan leverantörskedjans förbättrade hållbarhet, minskat beroende av kritisk rymdteknik utanför EU och förbättrad kunskap om rymdteknik erbjuda lösningar för andra industrisektorer. |
| --- | --- |

—

Oberoende och hållbar leveranskedja: ökade tekniska beredskapsnivåer hos satelliter och bärraketer, tillhörande rymd- och marksegment, samt produktions- och testanläggningar. För att säkra EU:s tekniska ledarskap och självständighet kan leverantörskedjans förbättrade hållbarhet, minskat beroende av kritisk rymdteknik utanför EU och förbättrad kunskap om rymdteknik erbjuda lösningar för andra industrisektorer.

| — | Rymdekosystem: validerings- och demonstrationstjänster i omloppsbanan, inbegripet färddelningstjänster för lätta satelliter, rymddemonstratorer på områden som hybrid-, smarta eller omkonfigurerbara satelliter, tillverkning och sammanställning i omloppsbanan, återanvändning av bärraketer, underhåll i omloppsbanan och mikro-bärraketer, banbrytande innovationer och tekniköverföring för återvinning, grönområden, artificiell intelligens, robotteknik, digitalisering, kostnadseffektivitet, miniatyrisering. |
| --- | --- |

—

Rymdekosystem: validerings- och demonstrationstjänster i omloppsbanan, inbegripet färddelningstjänster för lätta satelliter, rymddemonstratorer på områden som hybrid-, smarta eller omkonfigurerbara satelliter, tillverkning och sammanställning i omloppsbanan, återanvändning av bärraketer, underhåll i omloppsbanan och mikro-bärraketer, banbrytande innovationer och tekniköverföring för återvinning, grönområden, artificiell intelligens, robotteknik, digitalisering, kostnadseffektivitet, miniatyrisering.

| — | Rymdekosystem: validerings- och demonstrationstjänster i omloppsbanan, inbegripet färddelningstjänster för lätta satelliter, rymddemonstratorer på områden som hybrid-, smarta eller omkonfigurerbara satelliter, tillverkning och sammanställning i omloppsbanan, återanvändning av bärraketer, underhåll i omloppsbanan och mikro-bärraketer, banbrytande innovationer och tekniköverföring för återvinning,
  ren rymd,
  grönområden, artificiell intelligens, robotteknik, digitalisering, kostnadseffektivitet, miniatyrisering. |
| --- | --- |

—

Rymdekosystem: validerings- och demonstrationstjänster i omloppsbanan, inbegripet färddelningstjänster för lätta satelliter, rymddemonstratorer på områden som hybrid-, smarta eller omkonfigurerbara satelliter, tillverkning och sammanställning i omloppsbanan, återanvändning av bärraketer, underhåll i omloppsbanan och mikro-bärraketer, banbrytande innovationer och tekniköverföring för återvinning,
  ren rymd,
  grönområden, artificiell intelligens, robotteknik, digitalisering, kostnadseffektivitet, miniatyrisering.

ren rymd,

| — | Rymdvetenskap: utnyttjande av vetenskapliga uppgifter som vetenskapliga och forskningsexpeditioner, kopplad till utvecklingen av innovativa instrument i en internationell miljö, bidrag till förberedande vetenskapliga utvecklingsuppdrag för rymdprogrammet. |
| --- | --- |

—

Rymdvetenskap: utnyttjande av vetenskapliga uppgifter som vetenskapliga och forskningsexpeditioner, kopplad till utvecklingen av innovativa instrument i en internationell miljö, bidrag till förberedande vetenskapliga utvecklingsuppdrag för rymdprogrammet.

| — | Rymdvetenskap: utnyttjande av vetenskapliga uppgifter som vetenskapliga och forskningsexpeditioner, kopplad till utvecklingen av innovativa instrument i en internationell miljö, bidrag till förberedande vetenskapliga utvecklingsuppdrag för rymdprogrammet. |
| --- | --- |

—

Rymdvetenskap: utnyttjande av vetenskapliga uppgifter som vetenskapliga och forskningsexpeditioner, kopplad till utvecklingen av innovativa instrument i en internationell miljö, bidrag till förberedande vetenskapliga utvecklingsuppdrag för rymdprogrammet.

| — | Artificiell intelligens och robotteknik i rymden: nya lösningar för rymduppdrag, t.ex. montering i rymden, bearbetning i rymden, kognitiva rymdsystem, samverkan mellan människor och robotar i rymden. |
| --- | --- |

—

Artificiell intelligens och robotteknik i rymden: nya lösningar för rymduppdrag, t.ex. montering i rymden, bearbetning i rymden, kognitiva rymdsystem, samverkan mellan människor och robotar i rymden.

Artificiell intelligens och robotteknik i rymden: nya lösningar för rymduppdrag, t.ex. montering i rymden, bearbetning i rymden, kognitiva rymdsystem, samverkan mellan människor och robotar i rymden.

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.1

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Skärningspunkten mellan forskning och innovation om klimat, energi och mobilitet kommer att på ett mycket integrerat och effektivt sätt ta upp en av de viktigaste globala utmaningarna för hållbarheten och framtiden för vår miljö och livsstil. | Skärningspunkten mellan forskning och innovation om klimat, energi och mobilitet kommer att på ett mycket integrerat och effektivt sätt ta upp en av de viktigaste globala utmaningarna för hållbarheten och framtiden för vår miljö
  , ekonomi
  och livsstil. |
| För att uppnå Parisavtalets mål kommer
  EU
  att behöva
  övergå till
  koldioxidsnåla
  resurseffektiva och motståndskraftiga ekonomier och samhällen
  . Denna övergång kommer att
  baseras på
  genomgripande förändringar inom teknik och tjänster
  och
  det sätt på vilket företagen och konsumenterna agerar,
  samt
  nya styrelseformer. För att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till väl under 2 oC och att fortsätta ansträngningarna för att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC, krävs
  snabba framsteg i utfasningen av fossila bränslen i energisystemet och en kraftig
  minskning av utsläppen av växthusgaser från
  transportsektorn

   (17). Det
  kommer också att behövas
  nya impulser för att skynda på utvecklingen av nästa generations genombrott samt demonstration och spridning av innovativa tekniker och lösningar i enlighet med de möjligheter som erbjuds av digital
  teknik
  och rymdteknik. Detta kommer att uppnås genom en integrerad strategi, som omfattar minskning av koldioxidutsläppen,
  och
  minskning av luftföroreningar, tillgång till råvaror och en cirkulär ekonomi. | För att uppnå Parisavtalets mål kommer
  unionen
  att behöva
  visa vägen för övergången mot en ekonomi med nollnettoutsläpp av växthusgaser, inklusive
  koldioxidsnåla
  tekniker och strategier för utfasning av fossila bränslen
  . Denna övergång kommer att
  nödvändiggöra
  genomgripande förändringar inom teknik och tjänster
  som ligger till grund för
  det sätt på vilket
  industrierna producerar och
  företagen och konsumenterna agerar
  . Omvandlingen av energimarknaden kommer att ske genom interaktioner mellan teknik
  ,
  infrastruktur och marknad, liksom politik och regelverk, inklusive
  nya styrelseformer.
  Det finns därför ett behov av systematiska innovationer inom energi-, byggnads-, industri- och transportsektorn. |
| | För att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till väl under 2 oC och att fortsätta ansträngningarna för att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC, krävs
  en
  minskning av utsläppen av växthusgaser
  genom utfasning av fossila bränslen, energibesparingar och användning av förnybara energikällor samt elektrifiering av industriella processer som omfattar såväl energi- och transportsektorerna

   (17)

  . För närvarande för närvarande står transportsektorn för nästan en fjärdedel av unionens växthusgasutsläpp. |
| | Det
  behövs
  nya impulser för att skynda på utvecklingen av nästa generations genombrott samt demonstration och spridning av innovativa tekniker och lösningar i enlighet med de möjligheter som erbjuds av
  viktiga möjliggörande tekniker,
  digital
  teknik
  och rymdteknik. Detta kommer att uppnås genom en integrerad strategi, som omfattar minskning av koldioxidutsläppen,
  förnybara energiresurser och energieffektivitet
  , minskning av luftföroreningar, tillgång till råvaror
  , inbegripet kritiska råvaror
  och en cirkulär ekonomi.
  Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt sektorsintegrationen (dvs. av elsektorn, sektorn för uppvärmning och sektorn för nedkylning, industrisektorn och transportsektorn) inom alla insatsområden, vilket är viktigt för en framgångsrik energiövergång och transportomställning. |
| | För att uppnå detta kommer unionen också att främja utvecklingsstrategier som forskning och innovation, inbegripet metoden med flera aktörer, och utveckla kunskaps- och innovationssystem på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. Insikter från samhällsvetenskap och humaniora, social innovation med medborgarnas engagemang kommer att spela en avgörande roll för att främja nya styrelseformer samt nya produktions- och konsumtionsmönster. |
| Framsteg
  på dessa områden
   –
  men
  även inom hela spektrumet av EU:s industri, bl.a. jordbruk, byggnader, industriprocesser och industriell produktanvändning och avfall – kommer att kräva fortsatta ansträngningar för att bättre förstå mekanismerna bakom klimatförändringarna och de därmed förbundna effekterna i hela ekonomin och samhället, genom utnyttjande av synergieffekter med nationell verksamhet, andra typer av
  EU-åtgärder
  och internationellt samarbete. | Framsteg
  inom energi- och transportsektorerna
   –
  och
  även inom hela spektrumet av EU:s industri, bl.a. jordbruk, byggnader, industriprocesser och industriell produktanvändning och avfall
  och återvinning
   – kommer att kräva fortsatta
  och större
  ansträngningar för att bättre förstå mekanismerna bakom klimatförändringarna och de därmed förbundna effekterna i hela ekonomin och samhället, genom utnyttjande av synergieffekter med nationell verksamhet, andra typer av
  unionsåtgärder
  och internationellt samarbete. |
| Under det senaste årtiondet har betydande framsteg gjorts i klimatvetenskap, särskilt när det gäller observation och assimilering av data och klimatmodellering. Komplexiteten i klimatsystemet och behovet av att stödja genomförandet av Parisavtalet, hållbarhetsmålen och EU:s politik för hållbar utveckling kräver dock förstärkta insatser för att fylla de återstående kunskapsluckorna. | Under det senaste årtiondet har betydande framsteg gjorts i klimatvetenskap, särskilt när det gäller observation och assimilering av data och klimatmodellering. Komplexiteten i klimatsystemet och behovet av att stödja genomförandet av Parisavtalet, hållbarhetsmålen och EU:s politik för hållbar utveckling kräver dock förstärkta insatser för att fylla de återstående kunskapsluckorna. |
| EU har infört en övergripande politisk ram i strategin för energiunionen, med bindande mål, rättsakter och forsknings- och innovationsverksamhet som syftar till
  att utveckla effektiv energiproduktion som bygger på förnybara energikällor
  . | EU har infört en övergripande politisk ram i strategin för energiunionen, med bindande mål, rättsakter och forsknings- och innovationsverksamhet som syftar till
  ett mycket energieffektivt energisystem som baseras på förnybara resurser
  . |
| Transport säkerställer den mobilitet för människor och varor som behövs för en integrerad europeisk inre marknad, territoriell sammanhållning och ett öppet och mer inkluderande samhälle. Transporterna har samtidigt betydande negativa effekter på människors hälsa, trafikstockningar, markanvändning, luftkvalitet och buller, samt leder till ett stort antal för tidiga dödsfall och ökade samhällsekonomiska kostnader. Därför måste
  hållbara
  transporter och transportnät vara rena, säkra, smarta, tysta och pålitliga, överkomliga och erbjuda integrerade tjänster från dörr till dörr. | Transport säkerställer den mobilitet för människor och varor som behövs för en integrerad europeisk inre marknad, territoriell sammanhållning och ett öppet och mer inkluderande samhälle. Transporterna har samtidigt betydande negativa effekter på människors hälsa, trafikstockningar, markanvändning, luftkvalitet och buller, samt leder till ett stort antal för tidiga dödsfall och ökade samhällsekonomiska kostnader. Därför måste transporter och transportnät
  , i synnerhet i stadsområden,
  vara rena,
  effektiva, miljömässigt och ekonomiskt hållbara,
  säkra, smarta
  , innovativa
  , tysta och pålitliga, överkomliga och erbjuda integrerade tjänster från dörr till dörr. |
| De problem som transport- och energisektorerna står inför går dock utöver vad som behövs för att minska utsläppen. Det finns flera problem som måste lösas, bland annat den ökade användningen av digital och rymdbaserad teknik, förändringar i användarnas beteende och mobilitetsmönster, nya marknadsaktörer och omvälvande affärsmodeller, globalisering, den ökande internationella konkurrensen och en äldre, mer urban och alltmer heterogen befolkning. | De problem som transport- och energisektorerna står inför går, dock, utöver vad som behövs för att minska utsläppen. Det finns flera problem som måste lösas, bland annat
  förnybar energi, hållbara bränslen, energilagring och försörjningstrygghet,
  den ökade användningen av digital
  , automatiserad
  och rymdbaserad teknik, förändringar i användarnas beteende och mobilitetsmönster, nya marknadsaktörer och omvälvande affärsmodeller, globalisering, den ökande internationella konkurrensen och en äldre, mer urban och alltmer heterogen befolkning. |
| Båda sektorerna
  är viktiga drivkrafter för Europas ekonomiska konkurrenskraft och tillväxt. EU har fler än 1,6  miljoner människor som arbetar inom området förnybar energi och energieffektivisering. Transport- och lagringssektorerna sysselsätter mer än 11 miljoner människor i EU, står för omkring 5 % av BNP och 20 % av exporten. EU är världsledande i konstruktion och tillverkning av fordon, luftfartyg och fartyg, medan patentering av innovativ ren teknik sätter EU på andra plats i världen. | Både energi- och transportsektorerna
  är viktiga drivkrafter för Europas ekonomiska konkurrenskraft och tillväxt. EU har fler än 1,6  miljoner människor som arbetar inom området förnybar energi och energieffektivisering. Transport- och lagringssektorerna sysselsätter mer än 11 miljoner människor i EU, står för omkring 5 % av BNP och 20 % av exporten. EU är världsledande i konstruktion och tillverkning av fordon, luftfartyg och fartyg, medan patentering av innovativ ren teknik
  , inklusive tekniker på området förnybar energi,
  sätter EU på andra plats i världen. |
| Att hitta nya sätt för att skynda på införandet av
  ren
  teknik och lösningar för minskade koldioxidutsläpp i den europeiska ekonomin kräver också en ökad efterfrågan på innovation. Detta kan främjas genom ökad egenmakt för medborgarna samt sociala innovationer och innovationer inom den offentliga sektorn och kommer att leda till metoder utöver teknikdriven innovation. Samhällsekonomisk forskning som omfattar bland annat användarnas behov och mönster, framtidsforskning, miljömässiga, ekonomiska, sociala och beteendemässiga aspekter, affärsnytta och modeller och standardförberedande forskning, kommer också att underlätta åtgärder som främjar lagstiftning, ekonomi och social innovation, kompetens, engagemang och egenmakt samt marknadsaktörer och konsumenter. | Att hitta nya sätt för att skynda på införandet av
  energieffektiv
  teknik
  som är baserad på förnybara energier
  och
  andra icke-kritiska
  lösningar för minskade koldioxidutsläpp i den europeiska ekonomin kräver också en ökad efterfrågan på innovation.. Detta kan främjas genom ökad egenmakt för medborgarna samt sociala innovationer och innovationer inom den offentliga sektorn
  och offentlig upphandling
  och kommer att leda till metoder utöver teknikdriven innovation. Samhällsekonomisk forskning som omfattar bland annat användarnas behov och mönster, framtidsforskning, miljömässiga, ekonomiska, sociala och beteendemässiga aspekter, affärsnytta och modeller och standardförberedande forskning, kommer också att underlätta åtgärder som främjar lagstiftning, ekonomi och social innovation, kompetens, engagemang och egenmakt samt
  alla
  marknadsaktörer och konsumenter.
  Teknik som främjar sektorsintegrationen och har möjlighet att stärka den inhemska tillverkningsindustrin. I transportsektorn har tillämpad forskning och prövningar som syftar till marknadsspridning för innovationer en avgörande roll. |
| Verksamhet inom detta kluster bidrar särskilt till energiunionens mål, liksom för den digitala inre marknaden och agendan för sysselsättning, tillväxt och investeringar, en förstärkning av
  EU
  som global aktör,
  EU:s
  nya
  strategi för industripolitiken
  , den cirkulära ekonomin, råvaruinitiativet, säkerhetsunionen och agendan för städer,
  EU:s
  gemensamma jordbrukspolitik samt
  EU:s
  rättsliga bestämmelser för att minska buller och luftföroreningar. | Verksamhet inom detta kluster bidrar särskilt till energiunionens mål
  , åtagandena enligt Parisavtalet
  , liksom för den digitala inre marknaden och agendan för sysselsättning, tillväxt och investeringar, en förstärkning av
  unionen
  som en global aktör,
  unionens
  nya
  strategi för industripolitiken
  ,
  handlingsplanen för
  den cirkulära ekonomin
  , initiativet för den europeiska batterialliansen
  , råvaruinitiativet,
  EU:s bioekonomistrategi,
  säkerhetsunionen och agendan för städer samt
  unionens
  rättsliga bestämmelser för att minska buller och luftföroreningar.
  De bidrar också till att hjälpa medlemsstaterna att uppnå de nationella utsläppsminskningsmålen. Komplementaritet och synergier med verksamheter inom ramen för andra unionsprogram bör säkerställas. |
| | Med tanke på antalet europeiska teknik- och innovationsplattformar inom detta område bör ansökningsomgångar inom detta kluster ta hänsyn till deras rekommendationer. |
| Verksamheten kommer att direkt bidra till följande mål för hållbar utveckling: Hållbarhetsmål 7 – Överkomlig och ren energi, hållbarhetsmål 9 – Industri, innovation och infrastruktur, hållbarhetsmål 11 – Hållbara städer och samhällen, hållbarhetsmål 13 – Klimatåtgärder. | Verksamheten kommer att direkt bidra till följande mål för hållbar utveckling: Hållbarhetsmål 7 – Överkomlig och ren energi, hållbarhetsmål 9 – Industri, innovation och infrastruktur, hållbarhetsmål 11 – Hållbara städer och samhällen, hållbarhetsmål 13 – Klimatåtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Skärningspunkten mellan forskning och innovation om klimat, energi och mobilitet kommer att på ett mycket integrerat och effektivt sätt ta upp en av de viktigaste globala utmaningarna för hållbarheten och framtiden för vår miljö och livsstil.

Skärningspunkten mellan forskning och innovation om klimat, energi och mobilitet kommer att på ett mycket integrerat och effektivt sätt ta upp en av de viktigaste globala utmaningarna för hållbarheten och framtiden för vår miljö
  , ekonomi
  och livsstil.

, ekonomi

För att uppnå Parisavtalets mål kommer
  EU
  att behöva
  övergå till
  koldioxidsnåla
  resurseffektiva och motståndskraftiga ekonomier och samhällen
  . Denna övergång kommer att
  baseras på
  genomgripande förändringar inom teknik och tjänster
  och
  det sätt på vilket företagen och konsumenterna agerar,
  samt
  nya styrelseformer. För att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till väl under 2 oC och att fortsätta ansträngningarna för att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC, krävs
  snabba framsteg i utfasningen av fossila bränslen i energisystemet och en kraftig
  minskning av utsläppen av växthusgaser från
  transportsektorn

   (17). Det
  kommer också att behövas
  nya impulser för att skynda på utvecklingen av nästa generations genombrott samt demonstration och spridning av innovativa tekniker och lösningar i enlighet med de möjligheter som erbjuds av digital
  teknik
  och rymdteknik. Detta kommer att uppnås genom en integrerad strategi, som omfattar minskning av koldioxidutsläppen,
  och
  minskning av luftföroreningar, tillgång till råvaror och en cirkulär ekonomi.

EU

övergå till

resurseffektiva och motståndskraftiga ekonomier och samhällen

baseras på

och

samt

o

o

snabba framsteg i utfasningen av fossila bränslen i energisystemet och en kraftig

transportsektorn

17

kommer också att behövas

teknik

och

För att uppnå Parisavtalets mål kommer
  unionen
  att behöva
  visa vägen för övergången mot en ekonomi med nollnettoutsläpp av växthusgaser, inklusive
  koldioxidsnåla
  tekniker och strategier för utfasning av fossila bränslen
  . Denna övergång kommer att
  nödvändiggöra
  genomgripande förändringar inom teknik och tjänster
  som ligger till grund för
  det sätt på vilket
  industrierna producerar och
  företagen och konsumenterna agerar
  . Omvandlingen av energimarknaden kommer att ske genom interaktioner mellan teknik
  ,
  infrastruktur och marknad, liksom politik och regelverk, inklusive
  nya styrelseformer.
  Det finns därför ett behov av systematiska innovationer inom energi-, byggnads-, industri- och transportsektorn.

unionen

visa vägen för övergången mot en ekonomi med nollnettoutsläpp av växthusgaser, inklusive

tekniker och strategier för utfasning av fossila bränslen

nödvändiggöra

som ligger till grund för

industrierna producerar och

. Omvandlingen av energimarknaden kommer att ske genom interaktioner mellan teknik

infrastruktur och marknad, liksom politik och regelverk, inklusive

Det finns därför ett behov av systematiska innovationer inom energi-, byggnads-, industri- och transportsektorn.

För att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till väl under 2 oC och att fortsätta ansträngningarna för att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC, krävs
  en
  minskning av utsläppen av växthusgaser
  genom utfasning av fossila bränslen, energibesparingar och användning av förnybara energikällor samt elektrifiering av industriella processer som omfattar såväl energi- och transportsektorerna

   (17)

  . För närvarande för närvarande står transportsektorn för nästan en fjärdedel av unionens växthusgasutsläpp.

o

o

en

genom utfasning av fossila bränslen, energibesparingar och användning av förnybara energikällor samt elektrifiering av industriella processer som omfattar såväl energi- och transportsektorerna

17

. För närvarande för närvarande står transportsektorn för nästan en fjärdedel av unionens växthusgasutsläpp.

Det
  behövs
  nya impulser för att skynda på utvecklingen av nästa generations genombrott samt demonstration och spridning av innovativa tekniker och lösningar i enlighet med de möjligheter som erbjuds av
  viktiga möjliggörande tekniker,
  digital
  teknik
  och rymdteknik. Detta kommer att uppnås genom en integrerad strategi, som omfattar minskning av koldioxidutsläppen,
  förnybara energiresurser och energieffektivitet
  , minskning av luftföroreningar, tillgång till råvaror
  , inbegripet kritiska råvaror
  och en cirkulär ekonomi.
  Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt sektorsintegrationen (dvs. av elsektorn, sektorn för uppvärmning och sektorn för nedkylning, industrisektorn och transportsektorn) inom alla insatsområden, vilket är viktigt för en framgångsrik energiövergång och transportomställning.

behövs

viktiga möjliggörande tekniker,

teknik

förnybara energiresurser och energieffektivitet

, inbegripet kritiska råvaror

Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt sektorsintegrationen (dvs. av elsektorn, sektorn för uppvärmning och sektorn för nedkylning, industrisektorn och transportsektorn) inom alla insatsområden, vilket är viktigt för en framgångsrik energiövergång och transportomställning.

För att uppnå detta kommer unionen också att främja utvecklingsstrategier som forskning och innovation, inbegripet metoden med flera aktörer, och utveckla kunskaps- och innovationssystem på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. Insikter från samhällsvetenskap och humaniora, social innovation med medborgarnas engagemang kommer att spela en avgörande roll för att främja nya styrelseformer samt nya produktions- och konsumtionsmönster.

För att uppnå detta kommer unionen också att främja utvecklingsstrategier som forskning och innovation, inbegripet metoden med flera aktörer, och utveckla kunskaps- och innovationssystem på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. Insikter från samhällsvetenskap och humaniora, social innovation med medborgarnas engagemang kommer att spela en avgörande roll för att främja nya styrelseformer samt nya produktions- och konsumtionsmönster.

Framsteg
  på dessa områden
   –
  men
  även inom hela spektrumet av EU:s industri, bl.a. jordbruk, byggnader, industriprocesser och industriell produktanvändning och avfall – kommer att kräva fortsatta ansträngningar för att bättre förstå mekanismerna bakom klimatförändringarna och de därmed förbundna effekterna i hela ekonomin och samhället, genom utnyttjande av synergieffekter med nationell verksamhet, andra typer av
  EU-åtgärder
  och internationellt samarbete.

på dessa områden

men

EU-åtgärder

Framsteg
  inom energi- och transportsektorerna
   –
  och
  även inom hela spektrumet av EU:s industri, bl.a. jordbruk, byggnader, industriprocesser och industriell produktanvändning och avfall
  och återvinning
   – kommer att kräva fortsatta
  och större
  ansträngningar för att bättre förstå mekanismerna bakom klimatförändringarna och de därmed förbundna effekterna i hela ekonomin och samhället, genom utnyttjande av synergieffekter med nationell verksamhet, andra typer av
  unionsåtgärder
  och internationellt samarbete.

inom energi- och transportsektorerna

och

och återvinning

och större

unionsåtgärder

Under det senaste årtiondet har betydande framsteg gjorts i klimatvetenskap, särskilt när det gäller observation och assimilering av data och klimatmodellering. Komplexiteten i klimatsystemet och behovet av att stödja genomförandet av Parisavtalet, hållbarhetsmålen och EU:s politik för hållbar utveckling kräver dock förstärkta insatser för att fylla de återstående kunskapsluckorna.

Under det senaste årtiondet har betydande framsteg gjorts i klimatvetenskap, särskilt när det gäller observation och assimilering av data och klimatmodellering. Komplexiteten i klimatsystemet och behovet av att stödja genomförandet av Parisavtalet, hållbarhetsmålen och EU:s politik för hållbar utveckling kräver dock förstärkta insatser för att fylla de återstående kunskapsluckorna.

EU har infört en övergripande politisk ram i strategin för energiunionen, med bindande mål, rättsakter och forsknings- och innovationsverksamhet som syftar till
  att utveckla effektiv energiproduktion som bygger på förnybara energikällor
  .

att utveckla effektiv energiproduktion som bygger på förnybara energikällor

EU har infört en övergripande politisk ram i strategin för energiunionen, med bindande mål, rättsakter och forsknings- och innovationsverksamhet som syftar till
  ett mycket energieffektivt energisystem som baseras på förnybara resurser
  .

ett mycket energieffektivt energisystem som baseras på förnybara resurser

Transport säkerställer den mobilitet för människor och varor som behövs för en integrerad europeisk inre marknad, territoriell sammanhållning och ett öppet och mer inkluderande samhälle. Transporterna har samtidigt betydande negativa effekter på människors hälsa, trafikstockningar, markanvändning, luftkvalitet och buller, samt leder till ett stort antal för tidiga dödsfall och ökade samhällsekonomiska kostnader. Därför måste
  hållbara
  transporter och transportnät vara rena, säkra, smarta, tysta och pålitliga, överkomliga och erbjuda integrerade tjänster från dörr till dörr.

hållbara

Transport säkerställer den mobilitet för människor och varor som behövs för en integrerad europeisk inre marknad, territoriell sammanhållning och ett öppet och mer inkluderande samhälle. Transporterna har samtidigt betydande negativa effekter på människors hälsa, trafikstockningar, markanvändning, luftkvalitet och buller, samt leder till ett stort antal för tidiga dödsfall och ökade samhällsekonomiska kostnader. Därför måste transporter och transportnät
  , i synnerhet i stadsområden,
  vara rena,
  effektiva, miljömässigt och ekonomiskt hållbara,
  säkra, smarta
  , innovativa
  , tysta och pålitliga, överkomliga och erbjuda integrerade tjänster från dörr till dörr.

, i synnerhet i stadsområden,

effektiva, miljömässigt och ekonomiskt hållbara,

, innovativa

De problem som transport- och energisektorerna står inför går dock utöver vad som behövs för att minska utsläppen. Det finns flera problem som måste lösas, bland annat den ökade användningen av digital och rymdbaserad teknik, förändringar i användarnas beteende och mobilitetsmönster, nya marknadsaktörer och omvälvande affärsmodeller, globalisering, den ökande internationella konkurrensen och en äldre, mer urban och alltmer heterogen befolkning.

De problem som transport- och energisektorerna står inför går, dock, utöver vad som behövs för att minska utsläppen. Det finns flera problem som måste lösas, bland annat
  förnybar energi, hållbara bränslen, energilagring och försörjningstrygghet,
  den ökade användningen av digital
  , automatiserad
  och rymdbaserad teknik, förändringar i användarnas beteende och mobilitetsmönster, nya marknadsaktörer och omvälvande affärsmodeller, globalisering, den ökande internationella konkurrensen och en äldre, mer urban och alltmer heterogen befolkning.

förnybar energi, hållbara bränslen, energilagring och försörjningstrygghet,

, automatiserad

Båda sektorerna
  är viktiga drivkrafter för Europas ekonomiska konkurrenskraft och tillväxt. EU har fler än 1,6  miljoner människor som arbetar inom området förnybar energi och energieffektivisering. Transport- och lagringssektorerna sysselsätter mer än 11 miljoner människor i EU, står för omkring 5 % av BNP och 20 % av exporten. EU är världsledande i konstruktion och tillverkning av fordon, luftfartyg och fartyg, medan patentering av innovativ ren teknik sätter EU på andra plats i världen.

Båda sektorerna

Både energi- och transportsektorerna
  är viktiga drivkrafter för Europas ekonomiska konkurrenskraft och tillväxt. EU har fler än 1,6  miljoner människor som arbetar inom området förnybar energi och energieffektivisering. Transport- och lagringssektorerna sysselsätter mer än 11 miljoner människor i EU, står för omkring 5 % av BNP och 20 % av exporten. EU är världsledande i konstruktion och tillverkning av fordon, luftfartyg och fartyg, medan patentering av innovativ ren teknik
  , inklusive tekniker på området förnybar energi,
  sätter EU på andra plats i världen.

Både energi- och transportsektorerna

, inklusive tekniker på området förnybar energi,

Att hitta nya sätt för att skynda på införandet av
  ren
  teknik och lösningar för minskade koldioxidutsläpp i den europeiska ekonomin kräver också en ökad efterfrågan på innovation. Detta kan främjas genom ökad egenmakt för medborgarna samt sociala innovationer och innovationer inom den offentliga sektorn och kommer att leda till metoder utöver teknikdriven innovation. Samhällsekonomisk forskning som omfattar bland annat användarnas behov och mönster, framtidsforskning, miljömässiga, ekonomiska, sociala och beteendemässiga aspekter, affärsnytta och modeller och standardförberedande forskning, kommer också att underlätta åtgärder som främjar lagstiftning, ekonomi och social innovation, kompetens, engagemang och egenmakt samt marknadsaktörer och konsumenter.

ren

Att hitta nya sätt för att skynda på införandet av
  energieffektiv
  teknik
  som är baserad på förnybara energier
  och
  andra icke-kritiska
  lösningar för minskade koldioxidutsläpp i den europeiska ekonomin kräver också en ökad efterfrågan på innovation.. Detta kan främjas genom ökad egenmakt för medborgarna samt sociala innovationer och innovationer inom den offentliga sektorn
  och offentlig upphandling
  och kommer att leda till metoder utöver teknikdriven innovation. Samhällsekonomisk forskning som omfattar bland annat användarnas behov och mönster, framtidsforskning, miljömässiga, ekonomiska, sociala och beteendemässiga aspekter, affärsnytta och modeller och standardförberedande forskning, kommer också att underlätta åtgärder som främjar lagstiftning, ekonomi och social innovation, kompetens, engagemang och egenmakt samt
  alla
  marknadsaktörer och konsumenter.
  Teknik som främjar sektorsintegrationen och har möjlighet att stärka den inhemska tillverkningsindustrin. I transportsektorn har tillämpad forskning och prövningar som syftar till marknadsspridning för innovationer en avgörande roll.

energieffektiv

som är baserad på förnybara energier

andra icke-kritiska

och offentlig upphandling

alla

Teknik som främjar sektorsintegrationen och har möjlighet att stärka den inhemska tillverkningsindustrin. I transportsektorn har tillämpad forskning och prövningar som syftar till marknadsspridning för innovationer en avgörande roll.

Verksamhet inom detta kluster bidrar särskilt till energiunionens mål, liksom för den digitala inre marknaden och agendan för sysselsättning, tillväxt och investeringar, en förstärkning av
  EU
  som global aktör,
  EU:s
  nya
  strategi för industripolitiken
  , den cirkulära ekonomin, råvaruinitiativet, säkerhetsunionen och agendan för städer,
  EU:s
  gemensamma jordbrukspolitik samt
  EU:s
  rättsliga bestämmelser för att minska buller och luftföroreningar.

EU

EU:s

strategi för industripolitiken

EU:s

EU:s

Verksamhet inom detta kluster bidrar särskilt till energiunionens mål
  , åtagandena enligt Parisavtalet
  , liksom för den digitala inre marknaden och agendan för sysselsättning, tillväxt och investeringar, en förstärkning av
  unionen
  som en global aktör,
  unionens
  nya
  strategi för industripolitiken
  ,
  handlingsplanen för
  den cirkulära ekonomin
  , initiativet för den europeiska batterialliansen
  , råvaruinitiativet,
  EU:s bioekonomistrategi,
  säkerhetsunionen och agendan för städer samt
  unionens
  rättsliga bestämmelser för att minska buller och luftföroreningar.
  De bidrar också till att hjälpa medlemsstaterna att uppnå de nationella utsläppsminskningsmålen. Komplementaritet och synergier med verksamheter inom ramen för andra unionsprogram bör säkerställas.

, åtagandena enligt Parisavtalet

unionen

unionens

strategi för industripolitiken

handlingsplanen för

, initiativet för den europeiska batterialliansen

EU:s bioekonomistrategi,

unionens

De bidrar också till att hjälpa medlemsstaterna att uppnå de nationella utsläppsminskningsmålen. Komplementaritet och synergier med verksamheter inom ramen för andra unionsprogram bör säkerställas.

Med tanke på antalet europeiska teknik- och innovationsplattformar inom detta område bör ansökningsomgångar inom detta kluster ta hänsyn till deras rekommendationer.

Med tanke på antalet europeiska teknik- och innovationsplattformar inom detta område bör ansökningsomgångar inom detta kluster ta hänsyn till deras rekommendationer.

Verksamheten kommer att direkt bidra till följande mål för hållbar utveckling: Hållbarhetsmål 7 – Överkomlig och ren energi, hållbarhetsmål 9 – Industri, innovation och infrastruktur, hållbarhetsmål 11 – Hållbara städer och samhällen, hållbarhetsmål 13 – Klimatåtgärder.

Verksamheten kommer att direkt bidra till följande mål för hållbar utveckling: Hållbarhetsmål 7 – Överkomlig och ren energi, hållbarhetsmål 9 – Industri, innovation och infrastruktur, hållbarhetsmål 11 – Hållbara städer och samhällen, hållbarhetsmål 13 – Klimatåtgärder.

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.1 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Ett effektivt genomförande av Parisavtalet måste grundas på vetenskap, som kräver en kontinuerlig uppdatering av kunskap om klimatsystemet, samt tillgängliga alternativ för begränsning och anpassning, vilket möjliggör en systematisk och heltäckande bild av utmaningar och möjligheter för
  EU:s
  ekonomi. På denna grundval kommer vetenskapsbaserade lösningar för en kostnadseffektiv övergång
  till ett koldioxidsnålt, klimatsmart och resurseffektivt samhälle
  att utvecklas. | Ett effektivt genomförande av Parisavtalet måste grundas på vetenskap, som kräver en kontinuerlig uppdatering av kunskap om klimatsystemet, samt tillgängliga alternativ för begränsning och anpassning, vilket möjliggör en systematisk och heltäckande bild av utmaningar och möjligheter för
  unionens
  ekonomi. På denna grundval kommer vetenskapsbaserade lösningar för en kostnadseffektiv övergång
  mot en koldioxidsnål ekonomi eller en ekonomi med nollnettoutsläpp av växthusgaser
  att utvecklas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ett effektivt genomförande av Parisavtalet måste grundas på vetenskap, som kräver en kontinuerlig uppdatering av kunskap om klimatsystemet, samt tillgängliga alternativ för begränsning och anpassning, vilket möjliggör en systematisk och heltäckande bild av utmaningar och möjligheter för
  EU:s
  ekonomi. På denna grundval kommer vetenskapsbaserade lösningar för en kostnadseffektiv övergång
  till ett koldioxidsnålt, klimatsmart och resurseffektivt samhälle
  att utvecklas.

EU:s

till ett koldioxidsnålt, klimatsmart och resurseffektivt samhälle

Ett effektivt genomförande av Parisavtalet måste grundas på vetenskap, som kräver en kontinuerlig uppdatering av kunskap om klimatsystemet, samt tillgängliga alternativ för begränsning och anpassning, vilket möjliggör en systematisk och heltäckande bild av utmaningar och möjligheter för
  unionens
  ekonomi. På denna grundval kommer vetenskapsbaserade lösningar för en kostnadseffektiv övergång
  mot en koldioxidsnål ekonomi eller en ekonomi med nollnettoutsläpp av växthusgaser
  att utvecklas.

unionens

mot en koldioxidsnål ekonomi eller en ekonomi med nollnettoutsläpp av växthusgaser

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.1 – stycke 2 – strecksats - 1 (ny)

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.1 – stycke 2 – strecksats - 1 (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Identifiering av centrala processer i polarområdena för en bättre utveckling av förvaltningsalternativ som minimerar de negativa konsekvenserna för ekosystem och leder till bättre kunskaper om det globala klimatet; |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Identifiering av centrala processer i polarområdena för en bättre utveckling av förvaltningsalternativ som minimerar de negativa konsekvenserna för ekosystem och leder till bättre kunskaper om det globala klimatet;

Identifiering av centrala processer i polarområdena för en bättre utveckling av förvaltningsalternativ som minimerar de negativa konsekvenserna för ekosystem och leder till bättre kunskaper om det globala klimatet;

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.1 – stycke 2 – strecksats 2

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.1 – stycke 2 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Vägar till minskade
  koldioxidutsläpp
  , begränsande åtgärder och politik som omfattar alla sektorer av ekonomin och som är förenliga med Parisavtalet och FN:s mål för hållbar utveckling. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Vägar till minskade
  koldioxidutsläpp
  , begränsande åtgärder och politik som omfattar alla sektorer av ekonomin och som är förenliga med Parisavtalet och FN:s mål för hållbar utveckling.

koldioxidutsläpp

| — | Vägar till minskade
  utsläpp av växthusgaser
  , begränsande åtgärder och politik som omfattar alla sektorer av ekonomin och som är förenliga med Parisavtalet och FN:s mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

—

Vägar till minskade
  utsläpp av växthusgaser
  , begränsande åtgärder och politik som omfattar alla sektorer av ekonomin och som är förenliga med Parisavtalet och FN:s mål för hållbar utveckling.

utsläpp av växthusgaser

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.1 – stycke 2 – strecksats 4

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.1 – stycke 2 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Anpassningsvägar och strategier för sårbara ekosystem, kritiska ekonomiska sektorer
  och lokal/regional/nationell
  infrastruktur
  i EU, inbegripet förbättrade verktyg för riskbedömning
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Anpassningsvägar och strategier för sårbara ekosystem, kritiska ekonomiska sektorer
  och lokal/regional/nationell
  infrastruktur
  i EU, inbegripet förbättrade verktyg för riskbedömning
  .

och lokal/regional/nationell

i EU, inbegripet förbättrade verktyg för riskbedömning

| — | Anpassningsvägar och strategier
  , inklusive förbättrad riskbedömning och riskminskningsverktyg,
  för sårbara ekosystem, kritiska ekonomiska sektorer
  , kritisk
  infrastruktur
  och stadsmiljöer på lokal, regional och nationell nivå samt på unionsnivå
  . |
| --- | --- |

—

Anpassningsvägar och strategier
  , inklusive förbättrad riskbedömning och riskminskningsverktyg,
  för sårbara ekosystem, kritiska ekonomiska sektorer
  , kritisk
  infrastruktur
  och stadsmiljöer på lokal, regional och nationell nivå samt på unionsnivå
  .

, inklusive förbättrad riskbedömning och riskminskningsverktyg,

, kritisk

och stadsmiljöer på lokal, regional och nationell nivå samt på unionsnivå

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.1 – stycke 2 – strecksats 4a (ny)

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.1 – stycke 2 – strecksats 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Modeller för att stärka klimatdiplomatin som en drivkraft för internationellt samarbete. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Modeller för att stärka klimatdiplomatin som en drivkraft för internationellt samarbete.

Modeller för att stärka klimatdiplomatin som en drivkraft för internationellt samarbete.

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.2 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| EU strävar efter att vara
  världsledande i
  överkomlig, säker
  och
  hållbar energiteknik för att förbättra sin konkurrenskraft i de globala värdekedjorna och sin ställning på dessa marknader. Olika klimatiska, geografiska, miljömässiga och samhällsekonomiska förhållanden i EU samt behovet att
  trygga energiförsörjningen
  och tillgången till råvaror, gör det nödvändigt med en bred portfölj av energilösningar, inklusive av icke-teknisk natur. När det gäller teknik för förnybar energi måste kostnaderna minska ytterligare,, resultaten måste förbättras
  , integreringen i energisystemet måste förbättras och
  banbrytande teknik måste utvecklas. När det gäller fossila bränslen kommer deras minskade användning att vara avgörande för att uppnå klimatmålen. | EU strävar efter att vara
  världsledaren inom
  överkomlig, säker, hållbar
  och förnybar
  energiteknik för att
  på så sätt
  förbättra sin konkurrenskraft i de globala värdekedjorna och sin ställning på dessa marknader. Olika klimatiska, geografiska, miljömässiga och samhällsekonomiska förhållanden i EU samt behovet
  av
  att
  säkerställa en minskad energiförbrukning, energieffektivitet, tryggad energiförsörjning
  och tillgången till råvaror,
  särskilt kritiska sådana,
  gör det nödvändigt med en bred portfölj av energilösningar, inklusive
  sådana
  av icke-kritisk natur.
  Energiövergången kommer att utmana EU till att inta en ledande ställning inom utveckling av lösningar för en uppgraderad marknadsutformning, samtidigt som systemintegrationen måste förbättras påtagligt
  . När det gäller teknik för förnybar energi måste kostnaderna minska ytterligare
  och
  resultaten måste förbättras.
  Detta kräver stöd till forskning om inkrementella och omstörtande innovationer inom avancerad teknik. Vidare måste ny
  banbrytande teknik utvecklas
  och spridas samtidigt som redan etablerad teknik måste förbättras
  . När det gäller fossila bränslen
  och fossila råvaror
  kommer deras minskade användning att vara avgörande för att uppnå klimatmålen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

EU strävar efter att vara
  världsledande i
  överkomlig, säker
  och
  hållbar energiteknik för att förbättra sin konkurrenskraft i de globala värdekedjorna och sin ställning på dessa marknader. Olika klimatiska, geografiska, miljömässiga och samhällsekonomiska förhållanden i EU samt behovet att
  trygga energiförsörjningen
  och tillgången till råvaror, gör det nödvändigt med en bred portfölj av energilösningar, inklusive av icke-teknisk natur. När det gäller teknik för förnybar energi måste kostnaderna minska ytterligare,, resultaten måste förbättras
  , integreringen i energisystemet måste förbättras och
  banbrytande teknik måste utvecklas. När det gäller fossila bränslen kommer deras minskade användning att vara avgörande för att uppnå klimatmålen.

världsledande i

och

trygga energiförsörjningen

, integreringen i energisystemet måste förbättras och

EU strävar efter att vara
  världsledaren inom
  överkomlig, säker, hållbar
  och förnybar
  energiteknik för att
  på så sätt
  förbättra sin konkurrenskraft i de globala värdekedjorna och sin ställning på dessa marknader. Olika klimatiska, geografiska, miljömässiga och samhällsekonomiska förhållanden i EU samt behovet
  av
  att
  säkerställa en minskad energiförbrukning, energieffektivitet, tryggad energiförsörjning
  och tillgången till råvaror,
  särskilt kritiska sådana,
  gör det nödvändigt med en bred portfölj av energilösningar, inklusive
  sådana
  av icke-kritisk natur.
  Energiövergången kommer att utmana EU till att inta en ledande ställning inom utveckling av lösningar för en uppgraderad marknadsutformning, samtidigt som systemintegrationen måste förbättras påtagligt
  . När det gäller teknik för förnybar energi måste kostnaderna minska ytterligare
  och
  resultaten måste förbättras.
  Detta kräver stöd till forskning om inkrementella och omstörtande innovationer inom avancerad teknik. Vidare måste ny
  banbrytande teknik utvecklas
  och spridas samtidigt som redan etablerad teknik måste förbättras
  . När det gäller fossila bränslen
  och fossila råvaror
  kommer deras minskade användning att vara avgörande för att uppnå klimatmålen.

världsledaren inom

och förnybar

på så sätt

av

säkerställa en minskad energiförbrukning, energieffektivitet, tryggad energiförsörjning

särskilt kritiska sådana,

sådana

Energiövergången kommer att utmana EU till att inta en ledande ställning inom utveckling av lösningar för en uppgraderad marknadsutformning, samtidigt som systemintegrationen måste förbättras påtagligt

och

Detta kräver stöd till forskning om inkrementella och omstörtande innovationer inom avancerad teknik. Vidare måste ny

och spridas samtidigt som redan etablerad teknik måste förbättras

och fossila råvaror

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.2 – stycke 2 – strecksats 1

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.2 – stycke 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Förnybar energiteknik
  och tillhörande lösningar för elproduktion
  , uppvärmning och kylning,
  hållbara transportbränslen och
  mellanliggande transportörer, i olika storlekar och utvecklingsstadier, anpassad till geografiska förhållanden och marknaderna, både inom
  EU
  och globalt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Förnybar energiteknik
  och tillhörande lösningar för elproduktion
  , uppvärmning och kylning,
  hållbara transportbränslen och
  mellanliggande transportörer, i olika storlekar och utvecklingsstadier, anpassad till geografiska förhållanden och marknaderna, både inom
  EU
  och globalt.

och tillhörande lösningar för elproduktion

hållbara transportbränslen och

EU

| — | Förnybar energiteknik
  , inbegripet marin energiproduktion och dess olika undersektorer, till exempel vind-, ström- och vågenergi
  , uppvärmning och kylning, mellanliggande transportörer
  , som kraft till gas och väte
  , i olika storlekar och utvecklingsstadier, anpassad till geografiska förhållanden och marknaderna, både inom
  unionen
  och globalt. |
| --- | --- |

—

Förnybar energiteknik
  , inbegripet marin energiproduktion och dess olika undersektorer, till exempel vind-, ström- och vågenergi
  , uppvärmning och kylning, mellanliggande transportörer
  , som kraft till gas och väte
  , i olika storlekar och utvecklingsstadier, anpassad till geografiska förhållanden och marknaderna, både inom
  unionen
  och globalt.

, inbegripet marin energiproduktion och dess olika undersektorer, till exempel vind-, ström- och vågenergi

, som kraft till gas och väte

unionen

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.2 – stycke 2 – strecksats 1a (ny)

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.2 – stycke 2 – strecksats 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Högeffektiva koldioxidsnåla lösningar eller lösningar utan koldioxid för elproduktion. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Högeffektiva koldioxidsnåla lösningar eller lösningar utan koldioxid för elproduktion.

Högeffektiva koldioxidsnåla lösningar eller lösningar utan koldioxid för elproduktion.

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.2 – stycke 2 – strecksats 2

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.2 – stycke 2 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Omvälvande teknik för förnybar energi för nya tillämpningar och banbrytande lösningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Omvälvande teknik för förnybar energi för nya tillämpningar och banbrytande lösningar.

| — | Omvälvande teknik för förnybar energi för
  både
  nya
  , etablerade eller kraftigt förbättrade
  tillämpningar och banbrytande lösningar. |
| --- | --- |

—

Omvälvande teknik för förnybar energi för
  både
  nya
  , etablerade eller kraftigt förbättrade
  tillämpningar och banbrytande lösningar.

både

, etablerade eller kraftigt förbättrade

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.2 – stycke 2 – strecksats 2a (ny)

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.2 – stycke 2 – strecksats 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Nästa generations tekniklösningar, bland annat utveckling av nya material, tillverkningsprocesser och metoder för att öka den industriella konkurrenskraften inom ren energiteknik. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Nästa generations tekniklösningar, bland annat utveckling av nya material, tillverkningsprocesser och metoder för att öka den industriella konkurrenskraften inom ren energiteknik.

Nästa generations tekniklösningar, bland annat utveckling av nya material, tillverkningsprocesser och metoder för att öka den industriella konkurrenskraften inom ren energiteknik.

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.2 – stycke 2 – strecksats 2b (ny)

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.2 – stycke 2 – strecksats 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Forskning och utveckling med avseende på nya affärsmodeller, lösningar och tjänster för att skapa gynnsamma marknadsvillkor på lagstiftnings-, förvaltnings- och finansieringsnivå för förnybara energikällor, energieffektiv teknik till slutanvändarna och tillhörande lösningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Forskning och utveckling med avseende på nya affärsmodeller, lösningar och tjänster för att skapa gynnsamma marknadsvillkor på lagstiftnings-, förvaltnings- och finansieringsnivå för förnybara energikällor, energieffektiv teknik till slutanvändarna och tillhörande lösningar.

Forskning och utveckling med avseende på nya affärsmodeller, lösningar och tjänster för att skapa gynnsamma marknadsvillkor på lagstiftnings-, förvaltnings- och finansieringsnivå för förnybara energikällor, energieffektiv teknik till slutanvändarna och tillhörande lösningar.

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.3 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den förväntade ökningen av variabel elproduktion och övergången till mer elektrisk uppvärmning, kylning och transport
  innebär att det behövs
  nya metoder för
  att hantera
  elnät
  . Förutom utfasning av fossila bränslen är
  målet att säkerställa överkomliga energipriser, försörjningstrygghet, säkerhet och stabilitet
  , vilket
  uppnås genom investeringar i innovativ infrastruktur
  för
  nyskapande system för förvaltning. Lagring av energi i olika former kommer att spela en viktig roll när det gäller att tillhandahålla tjänster till nätet,
  också
  för att förbättra och förstärka kapaciteten hos näten. Att utnyttja synergier mellan olika nät (t.ex. elnät, värme- och kylnät, gasnät, laddnings- och tankningsinfrastruktur
  för transport, väte
  och telekommunikationsnät) och aktörer (t.ex. industriområden, datacentraler, egenproducenter) kommer att vara avgörande för att möjliggöra smart, integrerad drift av relevant infrastruktur. | Den förväntade ökningen av variabel elproduktion och övergången till mer elektrisk uppvärmning, kylning och transport
  kräver
  nya metoder
  för hanteringen av
  elnät
  och spridningen av centraliserade energilösningar. Gasinfrastrukturen spelar dessutom en viktig roll när det gäller att integrera förnybara och koldioxidsnåla gaser. |
| | Utöver minskningen av utsläppen av växthusgaser är
  målet att säkerställa överkomliga energipriser,
  energibesparingar,
  försörjningstrygghet, säkerhet och stabilitet
  . Detta
  uppnås genom investeringar i 
  sektorsintegrering och relatera
  innovativ infrastruktur
  och
  teknik
  , ökad flexibilitet inom reglerbar elproduktion, i synnerhet från flexibla förnybara källor,
  nyskapande system för förvaltning
  , liksom genom att främja åtgärder för regleringsmässig och social innovation, färdigheter och genom att engagera och bemyndiga marknadsaktörer, konsumenter och samhällen
  . Lagring av energi i olika former kommer att spela en viktig roll när det gäller att tillhandahålla tjänster till nätet,
  och
  för att förbättra och förstärka kapaciteten hos näten. Att utnyttja synergier mellan olika nät (t.ex. elnät, värme- och kylnät, gasnät
  och lagring av gas
  , laddnings- och tankningsinfrastruktur
  för transport, väteinfrastruktur
  och telekommunikationsnät) och aktörer (t.ex. industriområden,
  nätoperatörer,
  datacentraler, egenproducenter
  och konsumenter, energisamhällen som producerar förnybar energi
  )
  , liksom ökad efterfrågeflexibilitet och utveckling och integrering av europeiska och internationella standarder
  , kommer att vara avgörande för att möjliggöra smart, integrerad drift av relevant infrastruktur. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den förväntade ökningen av variabel elproduktion och övergången till mer elektrisk uppvärmning, kylning och transport
  innebär att det behövs
  nya metoder för
  att hantera
  elnät
  . Förutom utfasning av fossila bränslen är
  målet att säkerställa överkomliga energipriser, försörjningstrygghet, säkerhet och stabilitet
  , vilket
  uppnås genom investeringar i innovativ infrastruktur
  för
  nyskapande system för förvaltning. Lagring av energi i olika former kommer att spela en viktig roll när det gäller att tillhandahålla tjänster till nätet,
  också
  för att förbättra och förstärka kapaciteten hos näten. Att utnyttja synergier mellan olika nät (t.ex. elnät, värme- och kylnät, gasnät, laddnings- och tankningsinfrastruktur
  för transport, väte
  och telekommunikationsnät) och aktörer (t.ex. industriområden, datacentraler, egenproducenter) kommer att vara avgörande för att möjliggöra smart, integrerad drift av relevant infrastruktur.

innebär att det behövs

att hantera

. Förutom utfasning av fossila bränslen är

, vilket

för

också

för transport, väte

Den förväntade ökningen av variabel elproduktion och övergången till mer elektrisk uppvärmning, kylning och transport
  kräver
  nya metoder
  för hanteringen av
  elnät
  och spridningen av centraliserade energilösningar. Gasinfrastrukturen spelar dessutom en viktig roll när det gäller att integrera förnybara och koldioxidsnåla gaser.

kräver

för hanteringen av

och spridningen av centraliserade energilösningar. Gasinfrastrukturen spelar dessutom en viktig roll när det gäller att integrera förnybara och koldioxidsnåla gaser.

Utöver minskningen av utsläppen av växthusgaser är
  målet att säkerställa överkomliga energipriser,
  energibesparingar,
  försörjningstrygghet, säkerhet och stabilitet
  . Detta
  uppnås genom investeringar i 
  sektorsintegrering och relatera
  innovativ infrastruktur
  och
  teknik
  , ökad flexibilitet inom reglerbar elproduktion, i synnerhet från flexibla förnybara källor,
  nyskapande system för förvaltning
  , liksom genom att främja åtgärder för regleringsmässig och social innovation, färdigheter och genom att engagera och bemyndiga marknadsaktörer, konsumenter och samhällen
  . Lagring av energi i olika former kommer att spela en viktig roll när det gäller att tillhandahålla tjänster till nätet,
  och
  för att förbättra och förstärka kapaciteten hos näten. Att utnyttja synergier mellan olika nät (t.ex. elnät, värme- och kylnät, gasnät
  och lagring av gas
  , laddnings- och tankningsinfrastruktur
  för transport, väteinfrastruktur
  och telekommunikationsnät) och aktörer (t.ex. industriområden,
  nätoperatörer,
  datacentraler, egenproducenter
  och konsumenter, energisamhällen som producerar förnybar energi
  )
  , liksom ökad efterfrågeflexibilitet och utveckling och integrering av europeiska och internationella standarder
  , kommer att vara avgörande för att möjliggöra smart, integrerad drift av relevant infrastruktur.

Utöver minskningen av utsläppen av växthusgaser är

energibesparingar,

. Detta

sektorsintegrering och relatera

och

, ökad flexibilitet inom reglerbar elproduktion, i synnerhet från flexibla förnybara källor,

, liksom genom att främja åtgärder för regleringsmässig och social innovation, färdigheter och genom att engagera och bemyndiga marknadsaktörer, konsumenter och samhällen

och

och lagring av gas

för transport, väteinfrastruktur

nätoperatörer,

och konsumenter, energisamhällen som producerar förnybar energi

, liksom ökad efterfrågeflexibilitet och utveckling och integrering av europeiska och internationella standarder

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.3 – stycke 2 – strecksats 1

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.3 – stycke 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Teknik och verktyg för
  elnät för
  att integrera förnybara energikällor, liksom ny last i form av t.ex. värmepumpar och elfordon. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Teknik och verktyg för
  elnät för
  att integrera förnybara energikällor, liksom ny last i form av t.ex. värmepumpar och elfordon.

elnät för

| — | Teknik och verktyg för
  befintliga elnät för
  att integrera förnybara energikällor, liksom ny last i form av t.ex. värmepumpar
  , elektrolysörer, bränsleceller, industriell hydrolys, ellagring och decentraliserad förnybar energi, som ett centralt element för ett kostnadseffektivt, säkert, högeffektivt energisystem som utgår från förnybara energikällor
  och elfordon. |
| --- | --- |

—

Teknik och verktyg för
  befintliga elnät för
  att integrera förnybara energikällor, liksom ny last i form av t.ex. värmepumpar
  , elektrolysörer, bränsleceller, industriell hydrolys, ellagring och decentraliserad förnybar energi, som ett centralt element för ett kostnadseffektivt, säkert, högeffektivt energisystem som utgår från förnybara energikällor
  och elfordon.

befintliga elnät för

, elektrolysörer, bränsleceller, industriell hydrolys, ellagring och decentraliserad förnybar energi, som ett centralt element för ett kostnadseffektivt, säkert, högeffektivt energisystem som utgår från förnybara energikällor

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.3 – stycke 2 – strecksats 2a (ny)

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.3 – stycke 2 – strecksats 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Demonstration av stabila och tillförlitliga energisystem och kraftnät på lokal och regional nivå som drivs av olika och flexibla förnybara energikällor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Demonstration av stabila och tillförlitliga energisystem och kraftnät på lokal och regional nivå som drivs av olika och flexibla förnybara energikällor.

Demonstration av stabila och tillförlitliga energisystem och kraftnät på lokal och regional nivå som drivs av olika och flexibla förnybara energikällor.

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.3 – stycke 2 – strecksats 3

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.3 – stycke 2 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Integrerade strategier för att matcha produktion och konsumtion av förnybar energi på lokal nivå, inklusive på öar, baserat på nya tjänster och samhällsbaserade initiativ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Integrerade strategier för att matcha produktion och konsumtion av förnybar energi på lokal nivå, inklusive på öar, baserat på nya tjänster och samhällsbaserade initiativ.

| — | Integrerade strategier för att
  öka, förbättra och
  matcha produktion och konsumtion av förnybar energi på lokal nivå, inklusive på öar, baserat på nya tjänster och
  tekniker (bland annat peer-to-peer-nät, distribuerade databaser, virtuella system för elmätning) liksom
  samhällsbaserade initiativ
  (inklusive aktiva konsumenter och förbrukare av egenproducerad el från förnybara energikällor som agerar på egen hand eller gemensamt, energisamhällen som producerar förnybar energi och lokala energisamhällen)
  . |
| --- | --- |

—

Integrerade strategier för att
  öka, förbättra och
  matcha produktion och konsumtion av förnybar energi på lokal nivå, inklusive på öar, baserat på nya tjänster och
  tekniker (bland annat peer-to-peer-nät, distribuerade databaser, virtuella system för elmätning) liksom
  samhällsbaserade initiativ
  (inklusive aktiva konsumenter och förbrukare av egenproducerad el från förnybara energikällor som agerar på egen hand eller gemensamt, energisamhällen som producerar förnybar energi och lokala energisamhällen)
  .

öka, förbättra och

tekniker (bland annat peer-to-peer-nät, distribuerade databaser, virtuella system för elmätning) liksom

(inklusive aktiva konsumenter och förbrukare av egenproducerad el från förnybara energikällor som agerar på egen hand eller gemensamt, energisamhällen som producerar förnybar energi och lokala energisamhällen)

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.3 – stycke 2 – strecksats 3a (ny)

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.3 – stycke 2 – strecksats 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Systematisk konsekvensanalys avseende ny energiteknik såsom flexibel elproduktion, väte som baseras på förnybara energikällor och syntetisk gas för energilagring. Forskning och integrerade metoder för att åter omvandla naturgasnät till nät för grönt väte eller nät som transporterar biometan eller syntetisk metan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Systematisk konsekvensanalys avseende ny energiteknik såsom flexibel elproduktion, väte som baseras på förnybara energikällor och syntetisk gas för energilagring. Forskning och integrerade metoder för att åter omvandla naturgasnät till nät för grönt väte eller nät som transporterar biometan eller syntetisk metan.

Systematisk konsekvensanalys avseende ny energiteknik såsom flexibel elproduktion, väte som baseras på förnybara energikällor och syntetisk gas för energilagring. Forskning och integrerade metoder för att åter omvandla naturgasnät till nät för grönt väte eller nät som transporterar biometan eller syntetisk metan.

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.3 – stycke 2 – strecksats 4

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.3 – stycke 2 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Flexibla nät och samverkan mellan olika energikällor, nätverk, infrastruktur och aktörer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Flexibla nät och samverkan mellan olika energikällor, nätverk, infrastruktur och aktörer.

| — | Flexibla nät
  och flexibel produktion och försörjningstrygghet, inklusive efterfrågeflexibilitet,
  och samverkan mellan olika energikällor, nätverk, infrastruktur
  (även befintlig sådan)
  och aktörer.
  Tekniker för sektorsintegrering för att underlätta lagring och utnyttja transportens energipotential. |
| --- | --- |

—

Flexibla nät
  och flexibel produktion och försörjningstrygghet, inklusive efterfrågeflexibilitet,
  och samverkan mellan olika energikällor, nätverk, infrastruktur
  (även befintlig sådan)
  och aktörer.
  Tekniker för sektorsintegrering för att underlätta lagring och utnyttja transportens energipotential.

och flexibel produktion och försörjningstrygghet, inklusive efterfrågeflexibilitet,

(även befintlig sådan)

Tekniker för sektorsintegrering för att underlätta lagring och utnyttja transportens energipotential.

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.3 – stycke 2 – strecksats 4a (ny)

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.3 – stycke 2 – strecksats 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Rena lösningar som kan uppvisa resultat i fråga om tillförlitlighet och som kompletterar och överträffar förnybara energikällor och elektricitetsbaserad lagring. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Rena lösningar som kan uppvisa resultat i fråga om tillförlitlighet och som kompletterar och överträffar förnybara energikällor och elektricitetsbaserad lagring.

Rena lösningar som kan uppvisa resultat i fråga om tillförlitlighet och som kompletterar och överträffar förnybara energikällor och elektricitetsbaserad lagring.

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – inledningen

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.2.4. | Byggnader
  och industrianläggningar
  i energiövergången |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.2.4.

Byggnader
  och industrianläggningar
  i energiövergången

och industrianläggningar

| 4.2.4. | Byggnader i energiövergången |
| --- | --- |

4.2.4.

Byggnader i energiövergången

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Byggnader
  och industrianläggningar
  kan spela en allt mer aktiv roll i samspelet med energisystemet. Därför är de viktiga inslag i övergången
  till förnybar energi
  . | Byggnader kan spela en allt mer aktiv roll i samspelet med energisystemet. Därför är de viktiga inslag i övergången
  mot förnybara energikällor och en högre energieffektivitet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Byggnader
  och industrianläggningar
  kan spela en allt mer aktiv roll i samspelet med energisystemet. Därför är de viktiga inslag i övergången
  till förnybar energi
  .

och industrianläggningar

till förnybar energi

Byggnader kan spela en allt mer aktiv roll i samspelet med energisystemet. Därför är de viktiga inslag i övergången
  mot förnybara energikällor och en högre energieffektivitet
  .

mot förnybara energikällor och en högre energieffektivitet

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 2

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Byggnader är en viktig faktor för medborgarnas livskvalitet. Integration av olika tekniker, anordningar
  och
  system som kopplar samman olika energianvändningar, byggnader och deras invånare och användare står för en mycket stor potential för energiproduktion, lagring och effektivitetsförbättringar. | Byggnader är en viktig faktor för medborgarnas livskvalitet. Integration av olika tekniker, anordningar, system
  och standarder
  som kopplar samman olika energianvändningar, byggnader och deras invånare och användare står för en mycket stor potential för
  begränsning av klimatförändringar,
  energiproduktion,
  besparing och
  lagring och effektivitetsförbättringar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Byggnader är en viktig faktor för medborgarnas livskvalitet. Integration av olika tekniker, anordningar
  och
  system som kopplar samman olika energianvändningar, byggnader och deras invånare och användare står för en mycket stor potential för energiproduktion, lagring och effektivitetsförbättringar.

och

Byggnader är en viktig faktor för medborgarnas livskvalitet. Integration av olika tekniker, anordningar, system
  och standarder
  som kopplar samman olika energianvändningar, byggnader och deras invånare och användare står för en mycket stor potential för
  begränsning av klimatförändringar,
  energiproduktion,
  besparing och
  lagring och effektivitetsförbättringar.

och standarder

begränsning av klimatförändringar,

besparing och

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 3

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Industrier, och i synnerhet sådana som är energiintensiva, kan ytterligare förbättra energieffektiviteten och främja integrering av förnybara energikällor. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Industrier, och i synnerhet sådana som är energiintensiva, kan ytterligare förbättra energieffektiviteten och främja integrering av förnybara energikällor.

Industrier, och i synnerhet sådana som är energiintensiva, kan ytterligare förbättra energieffektiviteten och främja integrering av förnybara energikällor.

utgår

utgår

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 4 – strecksats 1

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 4 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | El och värme mellan en industrianläggning och en eloperatör. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

El och värme mellan en industrianläggning och en eloperatör.

| — | Utbyte av
  el och värme mellan
  byggnader,
  en industrianläggning och en eloperatör. |
| --- | --- |

—

Utbyte av
  el och värme mellan
  byggnader,
  en industrianläggning och en eloperatör.

Utbyte av

byggnader,

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 4 – strecksats 3

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 4 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Relevanta processer, utformning och material. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Relevanta processer, utformning och material.

| — | Optimering och hållbarhet vad gäller
  relevanta processer, utformning och material. |
| --- | --- |

—

Optimering och hållbarhet vad gäller
  relevanta processer, utformning och material.

Optimering och hållbarhet vad gäller

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 4 – strecksats 4

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 4 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Smarta byggnader och stora mobilitetsknutpunkter (hamnar, flygplatser, logistiska centrum) i egenskap av aktiva element i bredare energinätverk och innovativa lösningar för rörlighet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Smarta byggnader och stora mobilitetsknutpunkter (hamnar, flygplatser, logistiska centrum) i egenskap av aktiva element i bredare energinätverk och innovativa lösningar för rörlighet.

| — | Smarta byggnader och stora mobilitetsknutpunkter (hamnar, flygplatser,
  tågstationer
  logistiska centrum) i egenskap av aktiva element i bredare energinätverk och innovativa lösningar för rörlighet. |
| --- | --- |

—

Smarta byggnader och stora mobilitetsknutpunkter (hamnar, flygplatser,
  tågstationer
  logistiska centrum) i egenskap av aktiva element i bredare energinätverk och innovativa lösningar för rörlighet.

tågstationer

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 4 – strecksats 5

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 4 – strecksats 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Utformning av
  byggnaders
  livscykel, konstruktion, drift och avveckling, med beaktande av kretslopp
  och miljö-, energi- och resurseffektivitet och
  motståndskraft mot klimatförändringar samt återvinning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Utformning av
  byggnaders
  livscykel, konstruktion, drift och avveckling, med beaktande av kretslopp
  och miljö-, energi- och resurseffektivitet och
  motståndskraft mot klimatförändringar samt återvinning.

byggnaders

och miljö-, energi- och resurseffektivitet och

| — | Nya villkor, inbegripet smarta verktyg och smarta applikationer, för
  utformning av livscykel, konstruktion
  bland annat genom att använda lätta och förnybara material)
  , drift och avveckling
  vad gäller byggnader
  , med beaktande av kretslopp
  , miljöprestanda
  ,
  hållbarhet och ekonomisk effektivitet för energi- och resurseffektivitet,
  motståndskraft mot klimatförändringar
  , inverkan i fråga om utsläpp av växthusgaser
  samt återvinning. |
| --- | --- |

—

Nya villkor, inbegripet smarta verktyg och smarta applikationer, för
  utformning av livscykel, konstruktion
  bland annat genom att använda lätta och förnybara material)
  , drift och avveckling
  vad gäller byggnader
  , med beaktande av kretslopp
  , miljöprestanda
  ,
  hållbarhet och ekonomisk effektivitet för energi- och resurseffektivitet,
  motståndskraft mot klimatförändringar
  , inverkan i fråga om utsläpp av växthusgaser
  samt återvinning.

Nya villkor, inbegripet smarta verktyg och smarta applikationer, för

bland annat genom att använda lätta och förnybara material)

vad gäller byggnader

, miljöprestanda

hållbarhet och ekonomisk effektivitet för energi- och resurseffektivitet,

, inverkan i fråga om utsläpp av växthusgaser

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 4 – strecksats 6

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 4 – strecksats 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Nya affärsmodeller, metoder och tjänster för renoveringsfinansiering, förbättring av kompetens i byggbranschen, brukares och andra marknadsaktörers engagemang. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Nya affärsmodeller, metoder och tjänster för renoveringsfinansiering, förbättring av kompetens i byggbranschen, brukares och andra marknadsaktörers engagemang.

| — | Nya affärsmodeller, metoder och tjänster för renoveringsfinansiering
  , till exempel förfinansieringssystem med återbetalning vid faktura
  , förbättring av kompetens i byggbranschen, brukares och andra marknadsaktörers engagemang
  , exempelvis lokala myndigheter eller energisamhällen som producerar el av förnybar energi |
| --- | --- |

—

Nya affärsmodeller, metoder och tjänster för renoveringsfinansiering
  , till exempel förfinansieringssystem med återbetalning vid faktura
  , förbättring av kompetens i byggbranschen, brukares och andra marknadsaktörers engagemang
  , exempelvis lokala myndigheter eller energisamhällen som producerar el av förnybar energi

, till exempel förfinansieringssystem med återbetalning vid faktura

, exempelvis lokala myndigheter eller energisamhällen som producerar el av förnybar energi

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 4 – strecksats 7

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 4 – strecksats 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Byggnaders energiprestanda övervakas och optimeras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Byggnaders energiprestanda övervakas och optimeras.

| — | Byggnaders energiprestanda övervakas och optimeras
  i linje med målen i direktivet om byggnaders energiprestanda (direktiv (EU) 2018/844), inklusive användning av avancerade system för energiförvaltning av byggnader
  . |
| --- | --- |

—

Byggnaders energiprestanda övervakas och optimeras
  i linje med målen i direktivet om byggnaders energiprestanda (direktiv (EU) 2018/844), inklusive användning av avancerade system för energiförvaltning av byggnader
  .

i linje med målen i direktivet om byggnaders energiprestanda (direktiv (EU) 2018/844), inklusive användning av avancerade system för energiförvaltning av byggnader

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 4 – strecksats 8

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 4 – strecksats 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Verktyg och smarta apparater för ökad energieffektivitet i byggnader. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Verktyg och smarta apparater för ökad energieffektivitet i byggnader.

Verktyg och smarta apparater för ökad energieffektivitet i byggnader.

utgår

utgår

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 4 – strecksats 9

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 4 – strecksats 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Renovering av befintliga byggnader i riktning mot nära-nollenergibyggnader. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Renovering av befintliga byggnader i riktning mot nära-nollenergibyggnader.

| — | Renovering av befintliga byggnader i riktning mot nära-nollenergibyggnader
  och innovativ teknik
  . |
| --- | --- |

—

Renovering av befintliga byggnader i riktning mot nära-nollenergibyggnader
  och innovativ teknik
  .

och innovativ teknik

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 4 – strecksats 9a (ny)

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4 – stycke 4 – strecksats 9a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Flexibel energiproduktion, efterfrågeflexibilitet och optimerad energilagring. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Flexibel energiproduktion, efterfrågeflexibilitet och optimerad energilagring.

Flexibel energiproduktion, efterfrågeflexibilitet och optimerad energilagring.

Ändring 105

Ändring 105

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4a (nytt)

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4.2.4a. | Industrianläggningar i energiomställningen |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.2.4a.

4.2.4a.

Industrianläggningar i energiomställningen

Industrier, och i synnerhet sådana som är energiintensiva, bör ytterligare förbättra energieffektiviteten och
  minska sin energiförbrukning, och
  främja integrering av förnybara energikällor.
  Industrianläggningars roll i energisystemen håller på att förändras på grund av nödvändigheten av att minska utsläppen, på grundval av direkt eller indirekt elektrifiering, även som en källa till material för produktionsprocesser (t.ex. väte). Industri- och tillverkningskomplex, där många olika processer äger rum i närheten av varandra, kan optimera utbytet av energiflöden och andra resurser (råvaror) sinsemellan.

minska sin energiförbrukning, och

Industrianläggningars roll i energisystemen håller på att förändras på grund av nödvändigheten av att minska utsläppen, på grundval av direkt eller indirekt elektrifiering, även som en källa till material för produktionsprocesser (t.ex. väte). Industri- och tillverkningskomplex, där många olika processer äger rum i närheten av varandra, kan optimera utbytet av energiflöden och andra resurser (råvaror) sinsemellan.

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Omvandlingsteknik för hållbar användning av kolkällor i syfte att öka resurseffektiviteten och minska utsläppen, inbegripet hybridenergisystem för industrin och energisektorn med en potential att fasa ut koldioxid. |
| --- | --- |

—

Omvandlingsteknik för hållbar användning av kolkällor i syfte att öka resurseffektiviteten och minska utsläppen, inbegripet hybridenergisystem för industrin och energisektorn med en potential att fasa ut koldioxid.

Omvandlingsteknik för hållbar användning av kolkällor i syfte att öka resurseffektiviteten och minska utsläppen, inbegripet hybridenergisystem för industrin och energisektorn med en potential att fasa ut koldioxid.

| — | Demonstration av direkt och indirekt elektrifiering av energiintensiva industriprocesser. |
| --- | --- |

—

Demonstration av direkt och indirekt elektrifiering av energiintensiva industriprocesser.

Demonstration av direkt och indirekt elektrifiering av energiintensiva industriprocesser.

| — | Verktyg och infrastruktur för processkontroll i produktionsanläggningar för att optimera energiflöden och material i samverkan med andra produktionsanläggningar och energisystemet. |
| --- | --- |

—

Verktyg och infrastruktur för processkontroll i produktionsanläggningar för att optimera energiflöden och material i samverkan med andra produktionsanläggningar och energisystemet.

Verktyg och infrastruktur för processkontroll i produktionsanläggningar för att optimera energiflöden och material i samverkan med andra produktionsanläggningar och energisystemet.

| — | Flexibilitet och effektivitet vad gäller elektricitet, råvaror och värme i industrianläggningar och inom energisystemet. |
| --- | --- |

—

Flexibilitet och effektivitet vad gäller elektricitet, råvaror och värme i industrianläggningar och inom energisystemet.

Flexibilitet och effektivitet vad gäller elektricitet, råvaror och värme i industrianläggningar och inom energisystemet.

| — | Förbättrade eller nya processer, utformningar och material i syfte att på ett effektivt sätt använda eller producera värme, kyla och energilagring. |
| --- | --- |

—

Förbättrade eller nya processer, utformningar och material i syfte att på ett effektivt sätt använda eller producera värme, kyla och energilagring.

Förbättrade eller nya processer, utformningar och material i syfte att på ett effektivt sätt använda eller producera värme, kyla och energilagring.

| — | Förbättrad materialeffektivitet som minskar efterfrågan på energiintensiva råmaterial. |
| --- | --- |

—

Förbättrad materialeffektivitet som minskar efterfrågan på energiintensiva råmaterial.

Förbättrad materialeffektivitet som minskar efterfrågan på energiintensiva råmaterial.

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4b (nytt)

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.4b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4.2.4b. | Kolregioner i övergång |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.2.4b.

4.2.4b.

Kolregioner i övergång

Nästan hälften av medlemsstaterna måste utarbeta sammanhängande strategier som inriktar sig på regioner som står inför utmaningen av fasa ut brunkol, kol och annan energiproduktion som baseras på fossila bränslen. Denna prioritering kommer att eftersträva komplementaritetseffekter med andra EU-instrument och EU-program.

Nästan hälften av medlemsstaterna måste utarbeta sammanhängande strategier som inriktar sig på regioner som står inför utmaningen av fasa ut brunkol, kol och annan energiproduktion som baseras på fossila bränslen. Denna prioritering kommer att eftersträva komplementaritetseffekter med andra EU-instrument och EU-program.

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Stödja utvecklingen av inkludera och rättvisa övergångsstrategier genom att ta itu med de samhälleliga, socioekonomiska och miljömässiga effekterna i samband med omställningen av anläggningar. |
| --- | --- |

—

Stödja utvecklingen av inkludera och rättvisa övergångsstrategier genom att ta itu med de samhälleliga, socioekonomiska och miljömässiga effekterna i samband med omställningen av anläggningar.

Stödja utvecklingen av inkludera och rättvisa övergångsstrategier genom att ta itu med de samhälleliga, socioekonomiska och miljömässiga effekterna i samband med omställningen av anläggningar.

| — | Tekniker och modeller för att frigöra potentialen i dessa regioner, även hur man på bästa sätt lockar till sig alternativa innovativa företag. |
| --- | --- |

—

Tekniker och modeller för att frigöra potentialen i dessa regioner, även hur man på bästa sätt lockar till sig alternativa innovativa företag.

Tekniker och modeller för att frigöra potentialen i dessa regioner, även hur man på bästa sätt lockar till sig alternativa innovativa företag.

| — | Forskning om hur man ger ny kraft till dessa regioner när det gäller utsikter till varaktig sysselsättning och tillväxt, inklusive forskning om omskolning av arbetstagare. |
| --- | --- |

—

Forskning om hur man ger ny kraft till dessa regioner när det gäller utsikter till varaktig sysselsättning och tillväxt, inklusive forskning om omskolning av arbetstagare.

Forskning om hur man ger ny kraft till dessa regioner när det gäller utsikter till varaktig sysselsättning och tillväxt, inklusive forskning om omskolning av arbetstagare.

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.5 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.5 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Det uppskattas att 2050 kommer mer än 80 % av EU:s befolkning att bo i stadsområden, som förbrukar den största delen av de tillgängliga resurserna, inklusive energin, och områden som är särskilt sårbara för de negativa effekterna av meteorologiska förändringar som förvärras av klimatförändringar och naturkatastrofer redan i dag och i större utsträckning i framtiden. En viktig utmaning är att avsevärt öka den övergripande energi- och resurseffektiviteten samt motståndskraften i Europas städer, på ett övergripande sätt, med inriktning på byggnader,
  energisystem
  , mobilitet, klimatförändringar, vatten, mark, luftkvalitet, avfall och buller. Synergier med Eruf-finansierad stadspolitik och åtgärder bör undersökas och utnyttjas. | Det uppskattas att 2050 kommer mer än 80 % av EU:s befolkning att bo i stadsområden, som förbrukar den största delen av de tillgängliga resurserna, inklusive energin, och områden som är särskilt sårbara för de negativa effekterna av meteorologiska förändringar som förvärras av klimatförändringar och naturkatastrofer redan i dag och i större utsträckning i framtiden. En viktig utmaning är att avsevärt öka den övergripande energi- och resurseffektiviteten samt motståndskraften i Europas
  samhällen och
  städer, på ett övergripande sätt, med inriktning på byggnader,
  energisystem
  ,
  transport och
  mobilitet,
  begränsning av
  klimatförändringar, vatten, mark, luftkvalitet, avfall och buller. Synergier med Eruf-finansierad stadspolitik och åtgärder bör undersökas och utnyttjas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det uppskattas att 2050 kommer mer än 80 % av EU:s befolkning att bo i stadsområden, som förbrukar den största delen av de tillgängliga resurserna, inklusive energin, och områden som är särskilt sårbara för de negativa effekterna av meteorologiska förändringar som förvärras av klimatförändringar och naturkatastrofer redan i dag och i större utsträckning i framtiden. En viktig utmaning är att avsevärt öka den övergripande energi- och resurseffektiviteten samt motståndskraften i Europas städer, på ett övergripande sätt, med inriktning på byggnader,
  energisystem
  , mobilitet, klimatförändringar, vatten, mark, luftkvalitet, avfall och buller. Synergier med Eruf-finansierad stadspolitik och åtgärder bör undersökas och utnyttjas.

energisystem

Det uppskattas att 2050 kommer mer än 80 % av EU:s befolkning att bo i stadsområden, som förbrukar den största delen av de tillgängliga resurserna, inklusive energin, och områden som är särskilt sårbara för de negativa effekterna av meteorologiska förändringar som förvärras av klimatförändringar och naturkatastrofer redan i dag och i större utsträckning i framtiden. En viktig utmaning är att avsevärt öka den övergripande energi- och resurseffektiviteten samt motståndskraften i Europas
  samhällen och
  städer, på ett övergripande sätt, med inriktning på byggnader,
  energisystem
  ,
  transport och
  mobilitet,
  begränsning av
  klimatförändringar, vatten, mark, luftkvalitet, avfall och buller. Synergier med Eruf-finansierad stadspolitik och åtgärder bör undersökas och utnyttjas.

samhällen och

energisystem

transport och

begränsning av

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.5 – stycke 2 – strecksats 1

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.5 – stycke 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Stad/fjärrvärme/mobilitet i riktning mot en
  EU-omfattande
  utbyggnad av koldioxidsnål, positiva energidistrikt och utsläppsfri mobilitet och logistik senast 2050, som ökar den globala konkurrenskraften hos EU:s integrerade lösningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Stad/fjärrvärme/mobilitet i riktning mot en
  EU-omfattande
  utbyggnad av koldioxidsnål, positiva energidistrikt och utsläppsfri mobilitet och logistik senast 2050, som ökar den globala konkurrenskraften hos EU:s integrerade lösningar.

EU-omfattande

| — | Stad/fjärrvärme/mobilitet i riktning mot en
  unionsomfattande
  utbyggnad av koldioxidsnål, positiva energidistrikt och utsläppsfri mobilitet och logistik senast 2050, som ökar den globala konkurrenskraften hos EU:s integrerade lösningar. |
| --- | --- |

—

Stad/fjärrvärme/mobilitet i riktning mot en
  unionsomfattande
  utbyggnad av koldioxidsnål, positiva energidistrikt och utsläppsfri mobilitet och logistik senast 2050, som ökar den globala konkurrenskraften hos EU:s integrerade lösningar.

unionsomfattande

Ändring 109

Ändring 109

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.5 – stycke 2 – strecksats 2

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.5 – stycke 2 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Stadsplanering, infrastruktur och system, inklusive gemensamt gränssnitt, driftskompatibilitet och naturbaserade lösningar och användning av digital teknik och rymdbaserade tjänster och data, med beaktande av effekterna av förväntade klimatförändringar och integrerad
  klimattålighet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Stadsplanering, infrastruktur och system, inklusive gemensamt gränssnitt, driftskompatibilitet och naturbaserade lösningar och användning av digital teknik och rymdbaserade tjänster och data, med beaktande av effekterna av förväntade klimatförändringar och integrerad
  klimattålighet
  .

klimattålighet

| — | Stadsplanering
  och landsbygdsplanering
  , infrastruktur och system, inklusive gemensamt gränssnitt, driftskompatibilitet,
  standardisering,
  och naturbaserade lösningar och användning av
  säker
  digital teknik och rymdbaserade tjänster och data, med beaktande av effekterna av förväntade klimatförändringar och integrerad
  begränsning av klimatförändringar
  . |
| --- | --- |

—

Stadsplanering
  och landsbygdsplanering
  , infrastruktur och system, inklusive gemensamt gränssnitt, driftskompatibilitet,
  standardisering,
  och naturbaserade lösningar och användning av
  säker
  digital teknik och rymdbaserade tjänster och data, med beaktande av effekterna av förväntade klimatförändringar och integrerad
  begränsning av klimatförändringar
  .

och landsbygdsplanering

standardisering,

säker

begränsning av klimatförändringar

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.5 – stycke 2 – strecksats 3

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.5 – stycke 2 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Livskvalitet för medborgarna, säker mobilitet, social innovation
  i städer
  , städernas cirkulära kapacitet och återhämtningsförmåga, minskad miljöpåverkan och minskade föroreningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Livskvalitet för medborgarna, säker mobilitet, social innovation
  i städer
  , städernas cirkulära kapacitet och återhämtningsförmåga, minskad miljöpåverkan och minskade föroreningar.

i städer

| — | Livskvalitet för medborgarna, säker
  och multimodal
  mobilitet
  inklusive att gå och cykla
  , social innovation
  i städer och på landsbygden
  , städernas cirkulära kapacitet och återhämtningsförmåga, minskad miljöpåverkan och minskade föroreningar. |
| --- | --- |

—

Livskvalitet för medborgarna, säker
  och multimodal
  mobilitet
  inklusive att gå och cykla
  , social innovation
  i städer och på landsbygden
  , städernas cirkulära kapacitet och återhämtningsförmåga, minskad miljöpåverkan och minskade föroreningar.

och multimodal

inklusive att gå och cykla

i städer och på landsbygden

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.6 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.6 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Övergången till ren teknik, konnektivitet och automatisering kommer att bero på konstruktionen och tillverkningen av luftfartyg, fordon och fartyg i rätt tid som integrerar olika tekniker och påskynda deras införande. Ökad bekvämlighet, effektivitet, överkomliga priser, samtidigt som man minimerar livscykelns inverkan på miljön och människors hälsa och energianvändning är mål av största betydelse. Innovativ och högpresterande transportinfrastruktur är en förutsättning för att alla transportsätt fungerar mot bakgrund av den ökade efterfrågan på mobilitet och snabbt föränderliga tekniska system. En integrerad strategi för infrastruktur och utveckling av fordon/fartyg/luftfartyg förtjänar särskild uppmärksamhet också i syfte att minimera energi- och miljöpåverkan. | Övergången till ren teknik, konnektivitet och automatisering kommer att bero på konstruktionen och tillverkningen av luftfartyg, fordon och fartyg i rätt tid som integrerar olika tekniker och påskynda deras införande. Ökad bekvämlighet, effektivitet, överkomliga priser, samtidigt som man minimerar livscykelns inverkan på
  klimatet,
  miljön och människors hälsa och energianvändning är mål av största betydelse. Innovativ och högpresterande transportinfrastruktur är en förutsättning för att alla transportsätt fungerar mot bakgrund av den ökade efterfrågan på mobilitet och snabbt föränderliga tekniska system. En integrerad strategi för infrastruktur och utveckling av fordon/fartyg/luftfartyg förtjänar särskild uppmärksamhet också i syfte att minimera energi- och miljöpåverkan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Övergången till ren teknik, konnektivitet och automatisering kommer att bero på konstruktionen och tillverkningen av luftfartyg, fordon och fartyg i rätt tid som integrerar olika tekniker och påskynda deras införande. Ökad bekvämlighet, effektivitet, överkomliga priser, samtidigt som man minimerar livscykelns inverkan på miljön och människors hälsa och energianvändning är mål av största betydelse. Innovativ och högpresterande transportinfrastruktur är en förutsättning för att alla transportsätt fungerar mot bakgrund av den ökade efterfrågan på mobilitet och snabbt föränderliga tekniska system. En integrerad strategi för infrastruktur och utveckling av fordon/fartyg/luftfartyg förtjänar särskild uppmärksamhet också i syfte att minimera energi- och miljöpåverkan.

Övergången till ren teknik, konnektivitet och automatisering kommer att bero på konstruktionen och tillverkningen av luftfartyg, fordon och fartyg i rätt tid som integrerar olika tekniker och påskynda deras införande. Ökad bekvämlighet, effektivitet, överkomliga priser, samtidigt som man minimerar livscykelns inverkan på
  klimatet,
  miljön och människors hälsa och energianvändning är mål av största betydelse. Innovativ och högpresterande transportinfrastruktur är en förutsättning för att alla transportsätt fungerar mot bakgrund av den ökade efterfrågan på mobilitet och snabbt föränderliga tekniska system. En integrerad strategi för infrastruktur och utveckling av fordon/fartyg/luftfartyg förtjänar särskild uppmärksamhet också i syfte att minimera energi- och miljöpåverkan.

klimatet,

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.6 – stycke 2 – strecksats 2

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.6 – stycke 2 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Koncept och formgivning av fordon/fartyg/luftfartyg, inbegripet reservdelarna till dessa, med hjälp av förbättrade material och strukturer, energieffektivitet, energilagring och säkerhetsegenskaper med
  mindre
  påverkan på miljö och hälsa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Koncept och formgivning av fordon/fartyg/luftfartyg, inbegripet reservdelarna till dessa, med hjälp av förbättrade material och strukturer, energieffektivitet, energilagring och säkerhetsegenskaper med
  mindre
  påverkan på miljö och hälsa.

mindre

| — | Koncept och formgivning av fordon/fartyg/luftfartyg, inbegripet reservdelarna till dessa,
  modulkomponenter,
  med hjälp av förbättrade
  och avancerade
  material och strukturer,
  programvarulösningar och programvaruuppdateringar, avancerade säkerhetssystem mot piratkopiering
  , energieffektivitet, energilagring och säkerhetsegenskaper med
  minimerad
  påverkan på miljö och hälsa. |
| --- | --- |

—

Koncept och formgivning av fordon/fartyg/luftfartyg, inbegripet reservdelarna till dessa,
  modulkomponenter,
  med hjälp av förbättrade
  och avancerade
  material och strukturer,
  programvarulösningar och programvaruuppdateringar, avancerade säkerhetssystem mot piratkopiering
  , energieffektivitet, energilagring och säkerhetsegenskaper med
  minimerad
  påverkan på miljö och hälsa.

modulkomponenter,

och avancerade

programvarulösningar och programvaruuppdateringar, avancerade säkerhetssystem mot piratkopiering

minimerad

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.7 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.7 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För att
  EU ska kunna
  nå
  sina mål
  för luftkvalitet, klimat och energi, inklusive en minskning med 60 % av utsläpp av växthusgaser fram till 2050 samt minskat buller, krävs
  en omprövning
  av hela mobilitetssystemet inklusive trafikanter, fordon, bränsle
  och
  infrastruktur
  . Det
  kommer också att kräva införandet av utsläppssnål, alternativ energi och marknadsspridning av utsläppsfria fordon/fartyg/luftfartyg. Utöver de skadliga effekterna av växthusgasutsläpp bidrar transporter väsentligt till dålig luftkvalitet och buller i Europa med negativa konsekvenser för medborgarnas hälsa (18). För att bygga vidare på framstegen med elektrifiering
  och
  användningen av bränsleceller i bilar, bussar och lätta fordon är det nödvändigt att påskynda forskning och innovation inom andra sektorer som t.ex. luftfart, sjöfart och navigering på inre vattenvägar
  och lastbilar
  . | För att nå
  målen
  för luftkvalitet, klimat och energi, inklusive en minskning med 60 % av utsläpp av växthusgaser fram till 2050 samt minskat buller, krävs
  att unionen omprövar
  hela mobilitetssystemet inklusive trafikanter, fordon, bränslen
  , system för mätning av koldioxid,
  infrastruktur
  , användningen av rymden liksom nya transportlösningar. Unionen
  kommer också att kräva införandet av utsläppssnål, alternativ energi och marknadsspridning av utsläppsfria fordon/fartyg/luftfartyg. Utöver de skadliga effekterna av växthusgasutsläpp bidrar transporter väsentligt till dålig luftkvalitet och buller i Europa med negativa konsekvenser för medborgarnas hälsa (18). För att bygga vidare på
  de aktuella
  framstegen med
  produktion och användning av alternativa bränslen,
  elektrifiering
  , vätetekniker, biobränslen och biogaser,
  användningen av bränsleceller
  , förbättringen av förbränningsmotorer och deras anpassning till förnybara bränslen och andra hållbara tekniker
  i bilar, bussar
  , godsvagnar
  och lätta fordon, är det nödvändigt att påskynda forskning och innovation inom andra sektorer som t.ex. luftfart,
  järnvägssektorn,
  sjöfart och navigering på inre vattenvägar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För att
  EU ska kunna
  nå
  sina mål
  för luftkvalitet, klimat och energi, inklusive en minskning med 60 % av utsläpp av växthusgaser fram till 2050 samt minskat buller, krävs
  en omprövning
  av hela mobilitetssystemet inklusive trafikanter, fordon, bränsle
  och
  infrastruktur
  . Det
  kommer också att kräva införandet av utsläppssnål, alternativ energi och marknadsspridning av utsläppsfria fordon/fartyg/luftfartyg. Utöver de skadliga effekterna av växthusgasutsläpp bidrar transporter väsentligt till dålig luftkvalitet och buller i Europa med negativa konsekvenser för medborgarnas hälsa (18). För att bygga vidare på framstegen med elektrifiering
  och
  användningen av bränsleceller i bilar, bussar och lätta fordon är det nödvändigt att påskynda forskning och innovation inom andra sektorer som t.ex. luftfart, sjöfart och navigering på inre vattenvägar
  och lastbilar
  .

EU ska kunna

sina mål

en omprövning

och

. Det

18

och

och lastbilar

För att nå
  målen
  för luftkvalitet, klimat och energi, inklusive en minskning med 60 % av utsläpp av växthusgaser fram till 2050 samt minskat buller, krävs
  att unionen omprövar
  hela mobilitetssystemet inklusive trafikanter, fordon, bränslen
  , system för mätning av koldioxid,
  infrastruktur
  , användningen av rymden liksom nya transportlösningar. Unionen
  kommer också att kräva införandet av utsläppssnål, alternativ energi och marknadsspridning av utsläppsfria fordon/fartyg/luftfartyg. Utöver de skadliga effekterna av växthusgasutsläpp bidrar transporter väsentligt till dålig luftkvalitet och buller i Europa med negativa konsekvenser för medborgarnas hälsa (18). För att bygga vidare på
  de aktuella
  framstegen med
  produktion och användning av alternativa bränslen,
  elektrifiering
  , vätetekniker, biobränslen och biogaser,
  användningen av bränsleceller
  , förbättringen av förbränningsmotorer och deras anpassning till förnybara bränslen och andra hållbara tekniker
  i bilar, bussar
  , godsvagnar
  och lätta fordon, är det nödvändigt att påskynda forskning och innovation inom andra sektorer som t.ex. luftfart,
  järnvägssektorn,
  sjöfart och navigering på inre vattenvägar.

målen

att unionen omprövar

, system för mätning av koldioxid,

, användningen av rymden liksom nya transportlösningar. Unionen

18

de aktuella

produktion och användning av alternativa bränslen,

, vätetekniker, biobränslen och biogaser,

, förbättringen av förbränningsmotorer och deras anpassning till förnybara bränslen och andra hållbara tekniker

, godsvagnar

järnvägssektorn,

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.7 – stycke 2 – strecksats 1

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.7 – stycke 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Elektrifiering av
  alla transportslag (t.ex. batterier, bränsleceller, hybridisering etc.),
  inklusive
  ny teknik för fordon/fartyg/luftfartyg framdrivningssystem, snabb laddning/tankning, energiutvinning och användarvänliga och tillgängliga gränssnitt med
  laddningsinfrastruktur
  , som säkerställer interoperabilitet och sömlösa tjänster, utveckling och utbyggnad av konkurrenskraftiga, säkra, högpresterande hållbara batterier för fordon med låga eller inga utsläpp. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Elektrifiering av
  alla transportslag (t.ex. batterier, bränsleceller, hybridisering etc.),
  inklusive
  ny teknik för fordon/fartyg/luftfartyg framdrivningssystem, snabb laddning/tankning, energiutvinning och användarvänliga och tillgängliga gränssnitt med
  laddningsinfrastruktur
  , som säkerställer interoperabilitet och sömlösa tjänster, utveckling och utbyggnad av konkurrenskraftiga, säkra, högpresterande hållbara batterier för fordon med låga eller inga utsläpp.

Elektrifiering av

inklusive

laddningsinfrastruktur

| — | Utfasning av fossila bränslen för
  alla transportslag
  , även genom e-mobilitet
  (t.ex.
  återvinningsbara
  batterier, bränsleceller,
  alla typer av
  hybridisering etc.),
  och
  ny teknik för fordon/fartyg/luftfartyg framdrivningssystem, snabb laddning/tankning, energiutvinning och användarvänliga och tillgängliga gränssnitt med
  tanknings- och laddningsinfrastruktur
  , som säkerställer interoperabilitet och sömlösa tjänster, utveckling och utbyggnad av konkurrenskraftiga, säkra, högpresterande
  , återvinningsbara
  och hållbara batterier för fordon med låga eller inga utsläpp. |
| --- | --- |

—

Utfasning av fossila bränslen för
  alla transportslag
  , även genom e-mobilitet
  (t.ex.
  återvinningsbara
  batterier, bränsleceller,
  alla typer av
  hybridisering etc.),
  och
  ny teknik för fordon/fartyg/luftfartyg framdrivningssystem, snabb laddning/tankning, energiutvinning och användarvänliga och tillgängliga gränssnitt med
  tanknings- och laddningsinfrastruktur
  , som säkerställer interoperabilitet och sömlösa tjänster, utveckling och utbyggnad av konkurrenskraftiga, säkra, högpresterande
  , återvinningsbara
  och hållbara batterier för fordon med låga eller inga utsläpp.

Utfasning av fossila bränslen för

, även genom e-mobilitet

återvinningsbara

alla typer av

och

tanknings- och laddningsinfrastruktur

, återvinningsbara

Ändring 115

Ändring 115

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.7 – stycke 2 – strecksats 2

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.7 – stycke 2 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Hållbara nya bränslen och nya smarta fordon/fartyg/luftfartyg för befintliga och framtida mobilitetsmönster och stödinfrastruktur, teknik och användarbaserade lösningar för driftskompatibilitet och sömlösa tjänster. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Hållbara nya bränslen och nya smarta fordon/fartyg/luftfartyg för befintliga och framtida mobilitetsmönster och stödinfrastruktur, teknik och användarbaserade lösningar för driftskompatibilitet och sömlösa tjänster.

| — | Hållbara nya bränslen och nya smarta fordon/fartyg/luftfartyg för befintliga och framtida mobilitetsmönster och stödinfrastruktur, teknik och användarbaserade lösningar för driftskompatibilitet och sömlösa tjänster
  , tystare och mer miljövänliga luftfartyg
  . |
| --- | --- |

—

Hållbara nya bränslen och nya smarta fordon/fartyg/luftfartyg för befintliga och framtida mobilitetsmönster och stödinfrastruktur, teknik och användarbaserade lösningar för driftskompatibilitet och sömlösa tjänster
  , tystare och mer miljövänliga luftfartyg
  .

, tystare och mer miljövänliga luftfartyg

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.7 – stycke 2 – strecksats 3

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.7 – stycke 2 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Minska
  mobilitetens inverkan på miljön och människors hälsa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Minska
  mobilitetens inverkan på miljön och människors hälsa.

Minska

| — | Minimera
  mobilitetens inverkan på miljön och människors hälsa
  , inklusive genom att utforska potentialen hos en ny generation av fjärrsensorer för att mäta föroreningar inom mobilitetssektorn
  . |
| --- | --- |

—

Minimera
  mobilitetens inverkan på miljön och människors hälsa
  , inklusive genom att utforska potentialen hos en ny generation av fjärrsensorer för att mäta föroreningar inom mobilitetssektorn
  .

Minimera

, inklusive genom att utforska potentialen hos en ny generation av fjärrsensorer för att mäta föroreningar inom mobilitetssektorn

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.8 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.8 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Smart mobilitet kommer att bidra till effektiviteten, säkerheten och motståndskraften hos transporter från dörr till dörr och alla dess komponenter, särskilt genom användning av digital teknik, avancerad satellitnavigering (Egnos/Galileo) och artificiell intelligens. Ny teknik kommer att bidra till att optimera användningen av och effektiviteten hos transportinfrastrukturen och -näten, multimodalitet och konnektivitet, optimera trafikledningen
  och
  möjliggöra innovativa transportlösningar och därmed minska trafikstockningar och negativ miljöpåverkan genom att erbjuda bättre tjänster för mobilitet och logistik för medborgare och företag. Uppkopplad och automatiserad mobilitet tillsammans med stödjande infrastruktur kommer att förbättra effektiviteten och säkerheten inom alla transportsätt. | Smart mobilitet kommer att bidra till effektiviteten, säkerheten och motståndskraften hos transporter från dörr till dörr och alla dess komponenter, särskilt genom användning av
  ny
  digital teknik, avancerad satellitnavigering (Egnos/Galileo) och artificiell intelligens. Ny teknik
  , inklusive system för system,
  kommer att bidra till att optimera användningen av och effektiviteten hos transportinfrastrukturen och -näten, multimodalitet och konnektivitet, optimera trafikledningen, möjliggöra innovativa transportlösningar
  , standarder
  och därmed minska trafikstockningar och negativ miljöpåverkan genom att erbjuda bättre tjänster för mobilitet och logistik för medborgare och företag. Uppkopplad och automatiserad mobilitet tillsammans med stödjande infrastruktur kommer att förbättra effektiviteten och säkerheten inom alla transportsätt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Smart mobilitet kommer att bidra till effektiviteten, säkerheten och motståndskraften hos transporter från dörr till dörr och alla dess komponenter, särskilt genom användning av digital teknik, avancerad satellitnavigering (Egnos/Galileo) och artificiell intelligens. Ny teknik kommer att bidra till att optimera användningen av och effektiviteten hos transportinfrastrukturen och -näten, multimodalitet och konnektivitet, optimera trafikledningen
  och
  möjliggöra innovativa transportlösningar och därmed minska trafikstockningar och negativ miljöpåverkan genom att erbjuda bättre tjänster för mobilitet och logistik för medborgare och företag. Uppkopplad och automatiserad mobilitet tillsammans med stödjande infrastruktur kommer att förbättra effektiviteten och säkerheten inom alla transportsätt.

och

Smart mobilitet kommer att bidra till effektiviteten, säkerheten och motståndskraften hos transporter från dörr till dörr och alla dess komponenter, särskilt genom användning av
  ny
  digital teknik, avancerad satellitnavigering (Egnos/Galileo) och artificiell intelligens. Ny teknik
  , inklusive system för system,
  kommer att bidra till att optimera användningen av och effektiviteten hos transportinfrastrukturen och -näten, multimodalitet och konnektivitet, optimera trafikledningen, möjliggöra innovativa transportlösningar
  , standarder
  och därmed minska trafikstockningar och negativ miljöpåverkan genom att erbjuda bättre tjänster för mobilitet och logistik för medborgare och företag. Uppkopplad och automatiserad mobilitet tillsammans med stödjande infrastruktur kommer att förbättra effektiviteten och säkerheten inom alla transportsätt.

ny

, inklusive system för system,

, standarder

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.8 – stycke 2 – strecksats 1

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.8 – stycke 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Digital förvaltning av nätverk och
  trafik: avancerade beslutsstödsystem, nästa generations trafikförvaltning (inklusive multimodal förvaltning av nätverk och trafik), som bidrar till sömlös, multimodal och sammanlänkad mobilitet för passagerare och gods, stordatas användning och begränsningar, användning av innovativ satellitbaserad positionsbestämning och navigation (Egnos/Galileo). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Digital förvaltning av nätverk och
  trafik: avancerade beslutsstödsystem, nästa generations trafikförvaltning (inklusive multimodal förvaltning av nätverk och trafik), som bidrar till sömlös, multimodal och sammanlänkad mobilitet för passagerare och gods, stordatas användning och begränsningar, användning av innovativ satellitbaserad positionsbestämning och navigation (Egnos/Galileo).

Digital förvaltning av nätverk och

| — | Digitala nätverk,
  trafik
  , användning och förvaltning av rymden
  : avancerade beslutsstödsystem, nästa generations trafikförvaltning (inklusive multimodal förvaltning av nätverk och trafik), som bidrar till sömlös, multimodal och sammanlänkad mobilitet för passagerare och gods, stordatas användning och begränsningar, användning av innovativ satellitbaserad positionsbestämning och navigation (Egnos/Galileo)
  , insikt i nytt beteende med anknytning till föränderlig mobilitet
  . |
| --- | --- |

—

Digitala nätverk,
  trafik
  , användning och förvaltning av rymden
  : avancerade beslutsstödsystem, nästa generations trafikförvaltning (inklusive multimodal förvaltning av nätverk och trafik), som bidrar till sömlös, multimodal och sammanlänkad mobilitet för passagerare och gods, stordatas användning och begränsningar, användning av innovativ satellitbaserad positionsbestämning och navigation (Egnos/Galileo)
  , insikt i nytt beteende med anknytning till föränderlig mobilitet
  .

Digitala nätverk,

, användning och förvaltning av rymden

, insikt i nytt beteende med anknytning till föränderlig mobilitet

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.8 – stycke 2 – strecksats 3

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.8 – stycke 2 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Järnvägsteknik och insatser för ett tyst järnvägssystem med hög kapacitet, som är driftskompatibelt och automatiserat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Järnvägsteknik och insatser för ett tyst järnvägssystem med hög kapacitet, som är driftskompatibelt och automatiserat.

| — | Järnvägsteknik och insatser för ett
  attraktivt,
  tyst
  och helt anslutet
  järnvägssystem med hög kapacitet, som är driftskompatibelt,
  gränsöverskridande
  och automatiserat
  för såväl passagerare som godstransportkrav
  . |
| --- | --- |

—

Järnvägsteknik och insatser för ett
  attraktivt,
  tyst
  och helt anslutet
  järnvägssystem med hög kapacitet, som är driftskompatibelt,
  gränsöverskridande
  och automatiserat
  för såväl passagerare som godstransportkrav
  .

attraktivt,

och helt anslutet

gränsöverskridande

för såväl passagerare som godstransportkrav

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.8 – stycke 2 – strecksats 4

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.8 – stycke 2 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Uppkopplade, samverkande och automatiserade mobilitetssystem och tjänster, inbegripet tekniska och icke-tekniska frågor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Uppkopplade, samverkande och automatiserade mobilitetssystem och tjänster, inbegripet tekniska och icke-tekniska frågor.

| — | Uppkopplade, samverkande
  , driftskompatibla
  och automatiserade mobilitetssystem och tjänster, inbegripet tekniska och icke-tekniska frågor
  , exempelvis förändringar i användarbeteende och mobilitetsmönster
  . |
| --- | --- |

—

Uppkopplade, samverkande
  , driftskompatibla
  och automatiserade mobilitetssystem och tjänster, inbegripet tekniska och icke-tekniska frågor
  , exempelvis förändringar i användarbeteende och mobilitetsmönster
  .

, driftskompatibla

, exempelvis förändringar i användarbeteende och mobilitetsmönster

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.8 – stycke 2 – strecksats 4a (ny)

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.8 – stycke 2 – strecksats 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Nya eller förbättrade tjänster och affärsmodeller genom vilka användaren interagerar med de olika smarta; |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Nya eller förbättrade tjänster och affärsmodeller genom vilka användaren interagerar med de olika smarta;

Nya eller förbättrade tjänster och affärsmodeller genom vilka användaren interagerar med de olika smarta;

Ändring 122

Ändring 122

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.8 – stycke 2 – strecksats 4b (ny)

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.8 – stycke 2 – strecksats 4b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Koncept, utveckling, konsekvenser, utformning, forskning, validering och metoder som en del av säker och automatiserad körning i blandad trafik. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Koncept, utveckling, konsekvenser, utformning, forskning, validering och metoder som en del av säker och automatiserad körning i blandad trafik.

Koncept, utveckling, konsekvenser, utformning, forskning, validering och metoder som en del av säker och automatiserad körning i blandad trafik.

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.8 – stycke 2 – strecksats 4c (ny)

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.8 – stycke 2 – strecksats 4c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Smarta sjöfartslösningar för säkrare, effektivare sjötransporter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Smarta sjöfartslösningar för säkrare, effektivare sjötransporter.

Smarta sjöfartslösningar för säkrare, effektivare sjötransporter.

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.8 – stycke 2 – strecksats 4d (ny)

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.8 – stycke 2 – strecksats 4d (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Nya system och tekniker för hamnförvaltning och sammankoppling av hamnar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Nya system och tekniker för hamnförvaltning och sammankoppling av hamnar.

Nya system och tekniker för hamnförvaltning och sammankoppling av hamnar.

Ändring 125

Ändring 125

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.9 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.9 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Omfattande, koncentrerade och decentraliserade lagringslösningar (kemiska, elektrokemiska, elektriska, mekaniska och termiska) i energisystemet ökar effektiviteten, flexibiliteten, tekniskt oberoende och tillgänglighet samt försörjningstrygghet. Utsläppssnål och koldioxidsnål transport kommer att kräva en allt större andel av elektriska fordon och/eller fordon som drivs med alternativa bränslen, med bättre och billigare
  batterier som går
  att återvinna och återanvända samt lokal produktion av
  syntetiska eller förnybara
  bränslen såsom väteteknik och innovativa lösningar för lagring på plats. | Omfattande, koncentrerade och decentraliserade lagringslösningar (kemiska, elektrokemiska, elektriska, mekaniska och termiska) i energisystemet ökar effektiviteten, flexibiliteten, tekniskt oberoende och tillgänglighet samt försörjningstrygghet. Utsläppssnål och koldioxidsnål transport kommer att kräva en allt större andel av elektriska fordon och/eller fordon som drivs med alternativa bränslen, med bättre och billigare
  batterier som går
  att återvinna och återanvända
  med lätthet och med låg miljöpåverkan
  samt lokal produktion av syntetiska eller
  koldioxidsnåla
  bränslen
  eller som baseras på förnybara energikällor
  såsom väteteknik och innovativa lösningar för lagring på plats. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Omfattande, koncentrerade och decentraliserade lagringslösningar (kemiska, elektrokemiska, elektriska, mekaniska och termiska) i energisystemet ökar effektiviteten, flexibiliteten, tekniskt oberoende och tillgänglighet samt försörjningstrygghet. Utsläppssnål och koldioxidsnål transport kommer att kräva en allt större andel av elektriska fordon och/eller fordon som drivs med alternativa bränslen, med bättre och billigare
  batterier som går
  att återvinna och återanvända samt lokal produktion av
  syntetiska eller förnybara
  bränslen såsom väteteknik och innovativa lösningar för lagring på plats.

batterier som går

syntetiska eller förnybara

Omfattande, koncentrerade och decentraliserade lagringslösningar (kemiska, elektrokemiska, elektriska, mekaniska och termiska) i energisystemet ökar effektiviteten, flexibiliteten, tekniskt oberoende och tillgänglighet samt försörjningstrygghet. Utsläppssnål och koldioxidsnål transport kommer att kräva en allt större andel av elektriska fordon och/eller fordon som drivs med alternativa bränslen, med bättre och billigare
  batterier som går
  att återvinna och återanvända
  med lätthet och med låg miljöpåverkan
  samt lokal produktion av syntetiska eller
  koldioxidsnåla
  bränslen
  eller som baseras på förnybara energikällor
  såsom väteteknik och innovativa lösningar för lagring på plats.

batterier som går

med lätthet och med låg miljöpåverkan

koldioxidsnåla

eller som baseras på förnybara energikällor

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.9 – stycke 2 – strecksats 1

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.9 – stycke 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Teknik inbegripet flytande och gasformiga bränslen
  förnybara
  och deras värdekedjor, för dagliga till säsongsbundna energilagringsbehov. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Teknik inbegripet flytande och gasformiga bränslen
  förnybara
  och deras värdekedjor, för dagliga till säsongsbundna energilagringsbehov.

förnybara

| — | Teknik inbegripet flytande och gasformiga
  , koldioxidsnåla
  bränslen och deras värdekedjor, för dagliga till säsongsbundna energilagringsbehov
  , inklusive deras inverkan på miljön och klimatet
  . |
| --- | --- |

—

Teknik inbegripet flytande och gasformiga
  , koldioxidsnåla
  bränslen och deras värdekedjor, för dagliga till säsongsbundna energilagringsbehov
  , inklusive deras inverkan på miljön och klimatet
  .

, koldioxidsnåla

, inklusive deras inverkan på miljön och klimatet

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.9 – stycke 2 – strecksats 2

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.9 – stycke 2 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Batterier och EU:s värdekedja, inbegripet utformning, produktionsteknik för storskaliga battericeller,
  återanvändnings- och återvinningsmetoder
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Batterier och EU:s värdekedja, inbegripet utformning, produktionsteknik för storskaliga battericeller,
  återanvändnings- och återvinningsmetoder
  .

återanvändnings- och återvinningsmetoder

| — | Batterier och EU:s värdekedja, inbegripet utformning, produktionsteknik för storskaliga battericeller,
  hög eldensitet och hög energidensitet, snabbladdning, låg miljöpåverkan, återanvändning och hög återvinningsbarhet, avancerade materiallösningar för energilagringsmetoder liksom standardiseringsbehov
  . |
| --- | --- |

—

Batterier och EU:s värdekedja, inbegripet utformning, produktionsteknik för storskaliga battericeller,
  hög eldensitet och hög energidensitet, snabbladdning, låg miljöpåverkan, återanvändning och hög återvinningsbarhet, avancerade materiallösningar för energilagringsmetoder liksom standardiseringsbehov
  .

hög eldensitet och hög energidensitet, snabbladdning, låg miljöpåverkan, återanvändning och hög återvinningsbarhet, avancerade materiallösningar för energilagringsmetoder liksom standardiseringsbehov

Ändring 128

Ändring 128

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.9 – stycke 2 – strecksats 3

Bilaga I – pelare II – led 4 – led 4.2 – led 4.2.9 – stycke 2 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Koldioxidsnålt väte, inbegripet
  bränsleceller och EU:s värdekedja, från utformning till slutlig användning i olika tillämpningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Koldioxidsnålt väte, inbegripet
  bränsleceller och EU:s värdekedja, från utformning till slutlig användning i olika tillämpningar.

Koldioxidsnålt väte, inbegripet

| — | Bränsleceller och
  elektrolysörer baserade på förnybara energikällor i
  EU:s
  hela
  värdekedja, från utformning till slutlig användning i olika tillämpningar. |
| --- | --- |

—

Bränsleceller och
  elektrolysörer baserade på förnybara energikällor i
  EU:s
  hela
  värdekedja, från utformning till slutlig användning i olika tillämpningar.

elektrolysörer baserade på förnybara energikällor i

hela

Ändring 129

Ändring 129

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – inledningen

Bilaga I – pelare II – led 5 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5. | KLUSTRET FÖR LIVSMEDEL
  OCH
  NATURRESURSER |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.

KLUSTRET FÖR LIVSMEDEL
  OCH
  NATURRESURSER

OCH

| 5. | KLUSTRET FÖR LIVSMEDEL, NATURRESURSER
  OCH JORDBRUK |
| --- | --- |

5.

KLUSTRET FÖR LIVSMEDEL, NATURRESURSER
  OCH JORDBRUK

OCH JORDBRUK

Ändring 130

Ändring 130

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.1 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Mänsklig verksamhet sätter ökat tryck på mark, hav och oceaner, vatten, luft, biologisk mångfald och andra naturresurser. Att föda jordens växande befolkning är direkt beroende av naturliga system och resurser. I kombination med klimatförändringarna ger dock människans ökande efterfrågan på naturresurser upphov till miljöproblem långt utanför hållbara nivåer, vilket påverkar ekosystem och deras förmåga att tillhandahålla tjänster
  för
  människors välbefinnande. Koncepten inom den cirkulära ekonomin, bioekonomin och den blå ekonomin erbjuder en möjlighet att balansera miljömässiga, sociala och ekonomiska mål, och rikta mänsklig verksamhet för att nå hållbarhet. | Mänsklig verksamhet sätter ökat tryck på mark, hav och oceaner, vatten, luft, biologisk mångfald och andra naturresurser. Att föda jordens växande befolkning är direkt beroende av naturliga system och resurser. I kombination med klimatförändringarna ger dock människans ökande efterfrågan på naturresurser upphov till miljöproblem långt utanför hållbara nivåer, vilket påverkar ekosystem och hämmar deras förmåga att tillhandahålla tjänster
  som upprätthåller
  människors välbefinnande
  på lång sikt
  .
  Tillväxten på området livsmedelsproduktion matchar inte den globala befolkningstillväxten och vi behöver därför genombrott i intensifieringen av en hållbar livsmedelsproduktion. Samtidigt måste vi se till att näring och hälsa står i centrum för våra livsmedelsproduktionssystem. |
| | Koncepten inom den cirkulära ekonomin,
  den jordbruksbaserade ekologin, det hållbara jordbruket,
  bioekonomin och den blå ekonomin erbjuder en möjlighet att balansera miljömässiga, sociala och ekonomiska mål, och rikta mänsklig verksamhet för att nå hållbarhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Mänsklig verksamhet sätter ökat tryck på mark, hav och oceaner, vatten, luft, biologisk mångfald och andra naturresurser. Att föda jordens växande befolkning är direkt beroende av naturliga system och resurser. I kombination med klimatförändringarna ger dock människans ökande efterfrågan på naturresurser upphov till miljöproblem långt utanför hållbara nivåer, vilket påverkar ekosystem och deras förmåga att tillhandahålla tjänster
  för
  människors välbefinnande. Koncepten inom den cirkulära ekonomin, bioekonomin och den blå ekonomin erbjuder en möjlighet att balansera miljömässiga, sociala och ekonomiska mål, och rikta mänsklig verksamhet för att nå hållbarhet.

för

Mänsklig verksamhet sätter ökat tryck på mark, hav och oceaner, vatten, luft, biologisk mångfald och andra naturresurser. Att föda jordens växande befolkning är direkt beroende av naturliga system och resurser. I kombination med klimatförändringarna ger dock människans ökande efterfrågan på naturresurser upphov till miljöproblem långt utanför hållbara nivåer, vilket påverkar ekosystem och hämmar deras förmåga att tillhandahålla tjänster
  som upprätthåller
  människors välbefinnande
  på lång sikt
  .
  Tillväxten på området livsmedelsproduktion matchar inte den globala befolkningstillväxten och vi behöver därför genombrott i intensifieringen av en hållbar livsmedelsproduktion. Samtidigt måste vi se till att näring och hälsa står i centrum för våra livsmedelsproduktionssystem.

som upprätthåller

på lång sikt

Tillväxten på området livsmedelsproduktion matchar inte den globala befolkningstillväxten och vi behöver därför genombrott i intensifieringen av en hållbar livsmedelsproduktion. Samtidigt måste vi se till att näring och hälsa står i centrum för våra livsmedelsproduktionssystem.

Koncepten inom den cirkulära ekonomin,
  den jordbruksbaserade ekologin, det hållbara jordbruket,
  bioekonomin och den blå ekonomin erbjuder en möjlighet att balansera miljömässiga, sociala och ekonomiska mål, och rikta mänsklig verksamhet för att nå hållbarhet.

den jordbruksbaserade ekologin, det hållbara jordbruket,

Ändring 131

Ändring 131

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.1 – stycke 2

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vi måste utnyttja potentialen för forskning och innovation för att uppnå hållbar utveckling, produktion och konsumtion av säkra och hälsosamma livsmedel, främja hållbara metoder inom jordbruk, vattenbruk, fiske och skogsbruk, tryggad tillgång till rent vatten, jord och luft åt alla, sanera haven
  och
  oceanerna, bevara och återställa jordens viktiga naturliga system och miljön. Men vägarna mot övergången till hållbarhet och sätt att övervinna motståndskraftiga hinder är knappast insedda. Övergången till hållbar konsumtion och
  produktion och att återställa planetens hälsa kräver investeringar i teknik
  , nya affärsmodeller
  och
  social och miljömässig innovation. Detta skapar nya möjligheter för en hållbar, klimattålig, innovativ och ansvarsfull ekonomi, ökad resurseffektivitet, produktivitet och konkurrenskraft och
  nya
  arbetstillfällen och tillväxt. | Vi måste utnyttja potentialen för forskning och innovation för att uppnå hållbar utveckling
  , och minskning av utsläppen av växthusgaser
  , produktion och konsumtion av säkra och hälsosamma livsmedel, främja hållbara metoder inom jordbruk,
  djurhållning,
  vattenbruk, fiske och skogsbruk, tryggad tillgång till rent vatten, jord och luft åt alla, sanera haven, oceanerna
  och inlandsvatten
  , bevara och återställa jordens viktiga naturliga system och miljön. Men vägarna mot övergången till hållbarhet och sätt att övervinna motståndskraftiga hinder är knappast insedda. Övergången till hållbar
  produktion,
  konsumtion och
  ett hållbart återställande av ekosystem och naturresurser, liksom en förstärkning och ett främjande av den resursbas som jordbruket är beroende av kräver investeringar i vetenskaplig och teknisk forskning, standardisering
  och nya affärsmodeller
  som stöder
  social och miljömässig innovation
  , inbegripet en internalisering av kostnaderna för miljön i våra ekonomier, och insamling av fler uppgifter av bättre kvalitet om effekterna av olika strategier
  . Detta skapar nya möjligheter för en hållbar, klimattålig, innovativ och ansvarsfull ekonomi, ökad resurseffektivitet,
  kapacitet och status för naturresurser samt långsiktig
  produktivitet och konkurrenskraft,
  en livskraftig landsbygd liksom
  arbetstillfällen
  av kvalitet och hållbar ekonomisk
  och
  social
  tillväxt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vi måste utnyttja potentialen för forskning och innovation för att uppnå hållbar utveckling, produktion och konsumtion av säkra och hälsosamma livsmedel, främja hållbara metoder inom jordbruk, vattenbruk, fiske och skogsbruk, tryggad tillgång till rent vatten, jord och luft åt alla, sanera haven
  och
  oceanerna, bevara och återställa jordens viktiga naturliga system och miljön. Men vägarna mot övergången till hållbarhet och sätt att övervinna motståndskraftiga hinder är knappast insedda. Övergången till hållbar konsumtion och
  produktion och att återställa planetens hälsa kräver investeringar i teknik
  , nya affärsmodeller
  och
  social och miljömässig innovation. Detta skapar nya möjligheter för en hållbar, klimattålig, innovativ och ansvarsfull ekonomi, ökad resurseffektivitet, produktivitet och konkurrenskraft och
  nya
  arbetstillfällen och tillväxt.

och

produktion och att återställa planetens hälsa kräver investeringar i teknik

och

nya

Vi måste utnyttja potentialen för forskning och innovation för att uppnå hållbar utveckling
  , och minskning av utsläppen av växthusgaser
  , produktion och konsumtion av säkra och hälsosamma livsmedel, främja hållbara metoder inom jordbruk,
  djurhållning,
  vattenbruk, fiske och skogsbruk, tryggad tillgång till rent vatten, jord och luft åt alla, sanera haven, oceanerna
  och inlandsvatten
  , bevara och återställa jordens viktiga naturliga system och miljön. Men vägarna mot övergången till hållbarhet och sätt att övervinna motståndskraftiga hinder är knappast insedda. Övergången till hållbar
  produktion,
  konsumtion och
  ett hållbart återställande av ekosystem och naturresurser, liksom en förstärkning och ett främjande av den resursbas som jordbruket är beroende av kräver investeringar i vetenskaplig och teknisk forskning, standardisering
  och nya affärsmodeller
  som stöder
  social och miljömässig innovation
  , inbegripet en internalisering av kostnaderna för miljön i våra ekonomier, och insamling av fler uppgifter av bättre kvalitet om effekterna av olika strategier
  . Detta skapar nya möjligheter för en hållbar, klimattålig, innovativ och ansvarsfull ekonomi, ökad resurseffektivitet,
  kapacitet och status för naturresurser samt långsiktig
  produktivitet och konkurrenskraft,
  en livskraftig landsbygd liksom
  arbetstillfällen
  av kvalitet och hållbar ekonomisk
  och
  social
  tillväxt.

, och minskning av utsläppen av växthusgaser

djurhållning,

och inlandsvatten

produktion,

ett hållbart återställande av ekosystem och naturresurser, liksom en förstärkning och ett främjande av den resursbas som jordbruket är beroende av kräver investeringar i vetenskaplig och teknisk forskning, standardisering

som stöder

, inbegripet en internalisering av kostnaderna för miljön i våra ekonomier, och insamling av fler uppgifter av bättre kvalitet om effekterna av olika strategier

kapacitet och status för naturresurser samt långsiktig

en livskraftig landsbygd liksom

av kvalitet och hållbar ekonomisk

social

Ändring 132

Ändring 132

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.1 – stycke 3

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.1 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Verksamheten
  ska bygga upp en kunskapsbas och leverera lösningar för:
  hållbar förvaltning och användning av
  naturresurser från land och
  hav – och
  stärka
  betydelsen av
  jord- och vattensystem
  som kolsänkor
  , säkerställa
  livsmedels- och näringssäkerheten,
  tillhandahålla säker, hälsosam och näringsrik kost, påskynda övergången från en fossilbaserad linjär ekonomi till en resurseffektiv, motståndskraftig, koldioxidsnål cirkulär ekonomi med låga utsläpp och stödja utvecklingen av en hållbar biobaserad ekonomi och den blå ekonomin, samt utveckla motståndskraftiga och livskraftiga landsbygds-, kust- och stadsområden. | Sektorsöverskridande och tvärvetenskapliga strategier som innebär att man utnyttjar expertis och erfarenhet hos aktörer längs hela värdekedjan
  ska bygga upp en kunskapsbas och leverera lösningar för:
  skydda, förvalta på ett hållbart sätt och använda
  naturresurser från land och vatten, stärka
  den hållbara tillväxten hos
  jord- och vattensystem
  , öka koldioxidbindningen
  , säkerställa
  tillräcklig livsmedels- och näringssäkerhet, undvika avfall och överproduktion och
  tillhandahålla säker, hälsosam och näringsrik kost
  , påskynda övergången mot hållbara metoder i alla former av jordbruk, inbegripet konventionellt och ekologiskt jordbruk
  , påskynda övergången från en fossilbaserad linjär ekonomi till en resurseffektiv, motståndskraftig, koldioxidsnål cirkulär ekonomi med låga utsläpp och stödja utvecklingen av en hållbar biobaserad ekonomi och den blå ekonomin, samt utveckla motståndskraftiga och livskraftiga landsbygds-, kust- och stadsområden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Verksamheten
  ska bygga upp en kunskapsbas och leverera lösningar för:
  hållbar förvaltning och användning av
  naturresurser från land och
  hav – och
  stärka
  betydelsen av
  jord- och vattensystem
  som kolsänkor
  , säkerställa
  livsmedels- och näringssäkerheten,
  tillhandahålla säker, hälsosam och näringsrik kost, påskynda övergången från en fossilbaserad linjär ekonomi till en resurseffektiv, motståndskraftig, koldioxidsnål cirkulär ekonomi med låga utsläpp och stödja utvecklingen av en hållbar biobaserad ekonomi och den blå ekonomin, samt utveckla motståndskraftiga och livskraftiga landsbygds-, kust- och stadsområden.

Verksamheten

hållbar förvaltning och användning av

hav – och

betydelsen av

som kolsänkor

livsmedels- och näringssäkerheten,

Sektorsöverskridande och tvärvetenskapliga strategier som innebär att man utnyttjar expertis och erfarenhet hos aktörer längs hela värdekedjan
  ska bygga upp en kunskapsbas och leverera lösningar för:
  skydda, förvalta på ett hållbart sätt och använda
  naturresurser från land och vatten, stärka
  den hållbara tillväxten hos
  jord- och vattensystem
  , öka koldioxidbindningen
  , säkerställa
  tillräcklig livsmedels- och näringssäkerhet, undvika avfall och överproduktion och
  tillhandahålla säker, hälsosam och näringsrik kost
  , påskynda övergången mot hållbara metoder i alla former av jordbruk, inbegripet konventionellt och ekologiskt jordbruk
  , påskynda övergången från en fossilbaserad linjär ekonomi till en resurseffektiv, motståndskraftig, koldioxidsnål cirkulär ekonomi med låga utsläpp och stödja utvecklingen av en hållbar biobaserad ekonomi och den blå ekonomin, samt utveckla motståndskraftiga och livskraftiga landsbygds-, kust- och stadsområden.

Sektorsöverskridande och tvärvetenskapliga strategier som innebär att man utnyttjar expertis och erfarenhet hos aktörer längs hela värdekedjan

skydda, förvalta på ett hållbart sätt och använda

den hållbara tillväxten hos

, öka koldioxidbindningen

tillräcklig livsmedels- och näringssäkerhet, undvika avfall och överproduktion och

, påskynda övergången mot hållbara metoder i alla former av jordbruk, inbegripet konventionellt och ekologiskt jordbruk

Ändring 133

Ändring 133

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.1 – stycke 4

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.1 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De
  kommer att bidra till att upprätthålla och förbättra tillhandahållandet av biologisk mångfald och säkerställa det långsiktiga tillhandahållandet av ekosystemtjänster
  , anpassning till klimatförändringar och kolupptagning
  (både på land och
  till havs
  ). De kommer att bidra till att minska utsläppen av växthusgaser och andra utsläpp, avfall och föroreningar från primärproduktion (både på land och i vatten), beredning, förbrukning och annan mänsklig verksamhet. De kommer att få igång investeringar, stödja övergången till en cirkulär ekonomi, bioekonomin och den blå ekonomin, samtidigt som man skyddar miljöns hälsa och integritet. | Att uppnå dessa mål
  kommer
  dessutom
  att bidra till att upprätthålla och förbättra tillhandahållandet av biologisk mångfald
  , både vild och odlad,
  och säkerställa det långsiktiga tillhandahållandet av ekosystemtjänster
  , begränsning av och anpassning till klimatförändringar och kollagring
  (både på land och
  i vatten
  ). De kommer att bidra till att
  upprätthålla biologisk mångfald och säkerställa det långsiktiga tillhandahållandet av ekosystemtjänster liksom att
  minska utsläppen av växthusgaser och andra utsläpp, avfall och föroreningar från primärproduktion (både på land och i vatten), beredning, förbrukning och annan mänsklig verksamhet De kommer att få igång investeringar, stödja övergången till en cirkulär ekonomi,
  ett hållbart jordbruk,
  bioekonomin och den blå ekonomin, samtidigt som man skyddar miljöns hälsa
  , hållbarhet
  och integritet.
  Denna prioritering kommer också att syfta till att förbättra kunskapsbasen om den biologiska mångfaldens tillstånd genom att utveckla, validera och standardisera jämförbara unionsomfattande metoder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De
  kommer att bidra till att upprätthålla och förbättra tillhandahållandet av biologisk mångfald och säkerställa det långsiktiga tillhandahållandet av ekosystemtjänster
  , anpassning till klimatförändringar och kolupptagning
  (både på land och
  till havs
  ). De kommer att bidra till att minska utsläppen av växthusgaser och andra utsläpp, avfall och föroreningar från primärproduktion (både på land och i vatten), beredning, förbrukning och annan mänsklig verksamhet. De kommer att få igång investeringar, stödja övergången till en cirkulär ekonomi, bioekonomin och den blå ekonomin, samtidigt som man skyddar miljöns hälsa och integritet.

De

, anpassning till klimatförändringar och kolupptagning

till havs

Att uppnå dessa mål
  kommer
  dessutom
  att bidra till att upprätthålla och förbättra tillhandahållandet av biologisk mångfald
  , både vild och odlad,
  och säkerställa det långsiktiga tillhandahållandet av ekosystemtjänster
  , begränsning av och anpassning till klimatförändringar och kollagring
  (både på land och
  i vatten
  ). De kommer att bidra till att
  upprätthålla biologisk mångfald och säkerställa det långsiktiga tillhandahållandet av ekosystemtjänster liksom att
  minska utsläppen av växthusgaser och andra utsläpp, avfall och föroreningar från primärproduktion (både på land och i vatten), beredning, förbrukning och annan mänsklig verksamhet De kommer att få igång investeringar, stödja övergången till en cirkulär ekonomi,
  ett hållbart jordbruk,
  bioekonomin och den blå ekonomin, samtidigt som man skyddar miljöns hälsa
  , hållbarhet
  och integritet.
  Denna prioritering kommer också att syfta till att förbättra kunskapsbasen om den biologiska mångfaldens tillstånd genom att utveckla, validera och standardisera jämförbara unionsomfattande metoder.

Att uppnå dessa mål

dessutom

, både vild och odlad,

, begränsning av och anpassning till klimatförändringar och kollagring

i vatten

upprätthålla biologisk mångfald och säkerställa det långsiktiga tillhandahållandet av ekosystemtjänster liksom att

ett hållbart jordbruk,

, hållbarhet

Denna prioritering kommer också att syfta till att förbättra kunskapsbasen om den biologiska mångfaldens tillstånd genom att utveckla, validera och standardisera jämförbara unionsomfattande metoder.

Ändring 134

Ändring 134

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.1 – stycke 5

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.1 – stycke 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De kommer också att främja utvecklingsstrategier som forskning och innovation, inbegripet metoden med flera aktörer och utveckla kunskaps- och innovationssystem på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. Social innovation med medborgarnas engagemang och förtroende för innovation kommer att spela en avgörande roll för att främja nya styrelseformer, produktions- och konsumtionsmönster. | De kommer också att främja utvecklingsstrategier som forskning och innovation, inbegripet metoden med flera aktörer och utveckla kunskaps- och innovationssystem på lokal, regional, nationell och europeisk nivå.
  Genom att inkludera alla aktörer längs med den jordbruksbaserade livsmedelskedjan i det gemensamma skapandet och utbytet av kunskap skulle man stödja utvecklingen och genomförandet av hållbara jordbruksinnovationer som tar itu med utmaningar för livsmedelssystemet, inklusive anpassning till klimatförändringar och begränsning av dessa.
  Social innovation med medborgarnas engagemang och förtroende för innovation kommer att spela en avgörande roll för att främja nya styrelseformer, produktions- och konsumtionsmönster. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De kommer också att främja utvecklingsstrategier som forskning och innovation, inbegripet metoden med flera aktörer och utveckla kunskaps- och innovationssystem på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. Social innovation med medborgarnas engagemang och förtroende för innovation kommer att spela en avgörande roll för att främja nya styrelseformer, produktions- och konsumtionsmönster.

De kommer också att främja utvecklingsstrategier som forskning och innovation, inbegripet metoden med flera aktörer och utveckla kunskaps- och innovationssystem på lokal, regional, nationell och europeisk nivå.
  Genom att inkludera alla aktörer längs med den jordbruksbaserade livsmedelskedjan i det gemensamma skapandet och utbytet av kunskap skulle man stödja utvecklingen och genomförandet av hållbara jordbruksinnovationer som tar itu med utmaningar för livsmedelssystemet, inklusive anpassning till klimatförändringar och begränsning av dessa.
  Social innovation med medborgarnas engagemang och förtroende för innovation kommer att spela en avgörande roll för att främja nya styrelseformer, produktions- och konsumtionsmönster.

Genom att inkludera alla aktörer längs med den jordbruksbaserade livsmedelskedjan i det gemensamma skapandet och utbytet av kunskap skulle man stödja utvecklingen och genomförandet av hållbara jordbruksinnovationer som tar itu med utmaningar för livsmedelssystemet, inklusive anpassning till klimatförändringar och begränsning av dessa.

Ändring 135

Ändring 135

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.1 – stycke 6

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.1 – stycke 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Eftersom dessa utmaningar är komplexa, sammankopplade och av global karaktär kommer verksamheten att följa ett helhetsgrepp, samarbeta med medlemsstaterna och internationella partner, med andra finansieringskällor och andra politiska initiativ. Detta omfattar användardrivet utnyttjande av stora datakällor på miljöområdet, t.ex. Copernicus, Egnos/Galileo, Inspire, det europeiska öppna forskningsmolnet, Geoss, kommittén för jordobservationssatelliter och Emodnet. | Eftersom dessa utmaningar är komplexa, sammankopplade och av global karaktär kommer verksamheten
  även
  att följa ett helhetsgrepp, samarbeta med medlemsstaterna och internationella partner, med andra finansieringskällor och andra politiska initiativ. Detta omfattar användardrivet utnyttjande av stora datakällor på miljöområdet, t.ex. Copernicus, Egnos/Galileo, Inspire, det europeiska öppna forskningsmolnet, Geoss, kommittén för jordobservationssatelliter och Emodnet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Eftersom dessa utmaningar är komplexa, sammankopplade och av global karaktär kommer verksamheten att följa ett helhetsgrepp, samarbeta med medlemsstaterna och internationella partner, med andra finansieringskällor och andra politiska initiativ. Detta omfattar användardrivet utnyttjande av stora datakällor på miljöområdet, t.ex. Copernicus, Egnos/Galileo, Inspire, det europeiska öppna forskningsmolnet, Geoss, kommittén för jordobservationssatelliter och Emodnet.

Eftersom dessa utmaningar är komplexa, sammankopplade och av global karaktär kommer verksamheten
  även
  att följa ett helhetsgrepp, samarbeta med medlemsstaterna och internationella partner, med andra finansieringskällor och andra politiska initiativ. Detta omfattar användardrivet utnyttjande av stora datakällor på miljöområdet, t.ex. Copernicus, Egnos/Galileo, Inspire, det europeiska öppna forskningsmolnet, Geoss, kommittén för jordobservationssatelliter och Emodnet.

även

Ändring 136

Ändring 136

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.1 – stycke 7

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.1 – stycke 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Forskning och innovationsverksamhet under detta kluster bidrar särskilt till genomförandet av målen i miljöhandlingsprogrammet, den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken, livsmedelslagstiftning, havspolitik, handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, EU:s strategi för bioekonomi och
  klimat- och energiramen för 2030
  samt EU:s rättsliga bestämmelser för att minska luftföroreningarna. | Forskning och innovationsverksamhet under detta kluster bidrar särskilt till genomförandet av målen i miljöhandlingsprogrammet, den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken, livsmedelslagstiftning, havspolitik, handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, EU:s strategi för bioekonomi och
  strategin för biologisk mångfald fram till 2020, EU:s strategi för grön infrastruktur, EU:s skogsstrategi, EU:s klimat- och energiram i överensstämmelse med Parisavtalet,
  samt EU:s rättsliga bestämmelser för att minska luftföroreningarna.
  Åtgärderna kommer att vara starkt sammankopplade med befintliga unionspartnerskap, särskilt Prima, även som ett sätt att bidra till vetenskapsdiplomatin. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Forskning och innovationsverksamhet under detta kluster bidrar särskilt till genomförandet av målen i miljöhandlingsprogrammet, den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken, livsmedelslagstiftning, havspolitik, handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, EU:s strategi för bioekonomi och
  klimat- och energiramen för 2030
  samt EU:s rättsliga bestämmelser för att minska luftföroreningarna.

klimat- och energiramen för 2030

Forskning och innovationsverksamhet under detta kluster bidrar särskilt till genomförandet av målen i miljöhandlingsprogrammet, den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken, livsmedelslagstiftning, havspolitik, handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, EU:s strategi för bioekonomi och
  strategin för biologisk mångfald fram till 2020, EU:s strategi för grön infrastruktur, EU:s skogsstrategi, EU:s klimat- och energiram i överensstämmelse med Parisavtalet,
  samt EU:s rättsliga bestämmelser för att minska luftföroreningarna.
  Åtgärderna kommer att vara starkt sammankopplade med befintliga unionspartnerskap, särskilt Prima, även som ett sätt att bidra till vetenskapsdiplomatin.

strategin för biologisk mångfald fram till 2020, EU:s strategi för grön infrastruktur, EU:s skogsstrategi, EU:s klimat- och energiram i överensstämmelse med Parisavtalet,

Åtgärderna kommer att vara starkt sammankopplade med befintliga unionspartnerskap, särskilt Prima, även som ett sätt att bidra till vetenskapsdiplomatin.

Ändring 137

Ändring 137

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.1 – stycke 8

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.1 – stycke 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Verksamheten kommer att direkt bidra till följande mål för hållbar utveckling: Hållbarhetsmål 2 – ingen hunger, hållbarhetsmål 6 – rent vatten och sanitet, hållbarhetsmål 11 – hållbara städer och samhällen, hållbarhetsmål 12 – ansvarsfull konsumtion och produktion, hållbarhetsmål 13 – klimatåtgärder, hållbarhetsmål 14 – livet under vattenytan, hållbarhetsmål 15 – livet på land. | Verksamheten kommer att direkt bidra till följande mål för hållbar utveckling: Hållbarhetsmål 2 – ingen hunger,
  hållbarhetsmål 3 – god hälsa och välbefinnande,
  hållbarhetsmål 6 – rent vatten och sanitet, hållbarhetsmål 11 – hållbara städer och samhällen, hållbarhetsmål 12 – ansvarsfull konsumtion och produktion, hållbarhetsmål 13 – klimatåtgärder, hållbarhetsmål 14 – livet under vattenytan, hållbarhetsmål 15 – livet på land. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Verksamheten kommer att direkt bidra till följande mål för hållbar utveckling: Hållbarhetsmål 2 – ingen hunger, hållbarhetsmål 6 – rent vatten och sanitet, hållbarhetsmål 11 – hållbara städer och samhällen, hållbarhetsmål 12 – ansvarsfull konsumtion och produktion, hållbarhetsmål 13 – klimatåtgärder, hållbarhetsmål 14 – livet under vattenytan, hållbarhetsmål 15 – livet på land.

Verksamheten kommer att direkt bidra till följande mål för hållbar utveckling: Hållbarhetsmål 2 – ingen hunger,
  hållbarhetsmål 3 – god hälsa och välbefinnande,
  hållbarhetsmål 6 – rent vatten och sanitet, hållbarhetsmål 11 – hållbara städer och samhällen, hållbarhetsmål 12 – ansvarsfull konsumtion och produktion, hållbarhetsmål 13 – klimatåtgärder, hållbarhetsmål 14 – livet under vattenytan, hållbarhetsmål 15 – livet på land.

hållbarhetsmål 3 – god hälsa och välbefinnande,

Ändring 138

Ändring 138

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.1 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Förmågan att respektera miljön ger förutsättningar för forskning och innovation (19) för hållbar användning och övervakning av livsmedel och naturresurser. Förbättrad täckning och provtagningsintervall i tid och rum till lägre kostnad, samt tillgång till och integration av stordata från flera källor erbjuder nya sätt att övervaka, förstå och förutsäga hur systemet Jorden fungerar. Det behövs en bredare spridning, utnyttjande och uppdatering av ny teknik och fortsatt forskning och innovation för att ta itu med luckor i jordobservation på land och
  till havs
  och i atmosfären, genom samarbete särskilt genom det globala systemet av jordobservationssystem (Geoss) och dess europeiska komponent EuroGEOSS. | Förmågan att respektera miljön ger förutsättningar för forskning och innovation (19) för hållbar användning och övervakning av livsmedel och naturresurser. Förbättrad täckning och provtagningsintervall i tid och rum till lägre kostnad, samt tillgång till och integration av stordata från flera källor erbjuder nya sätt att övervaka, förstå och förutsäga hur systemet Jorden fungerar. Det behövs en bredare spridning, utnyttjande och uppdatering av ny teknik och fortsatt forskning och innovation för att ta itu med luckor i jordobservation på land och
  i vatten
  och i atmosfären, genom samarbete särskilt genom det globala systemet av jordobservationssystem (Geoss) och dess europeiska komponent EuroGEOSS. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Förmågan att respektera miljön ger förutsättningar för forskning och innovation (19) för hållbar användning och övervakning av livsmedel och naturresurser. Förbättrad täckning och provtagningsintervall i tid och rum till lägre kostnad, samt tillgång till och integration av stordata från flera källor erbjuder nya sätt att övervaka, förstå och förutsäga hur systemet Jorden fungerar. Det behövs en bredare spridning, utnyttjande och uppdatering av ny teknik och fortsatt forskning och innovation för att ta itu med luckor i jordobservation på land och
  till havs
  och i atmosfären, genom samarbete särskilt genom det globala systemet av jordobservationssystem (Geoss) och dess europeiska komponent EuroGEOSS.

19

till havs

Förmågan att respektera miljön ger förutsättningar för forskning och innovation (19) för hållbar användning och övervakning av livsmedel och naturresurser. Förbättrad täckning och provtagningsintervall i tid och rum till lägre kostnad, samt tillgång till och integration av stordata från flera källor erbjuder nya sätt att övervaka, förstå och förutsäga hur systemet Jorden fungerar. Det behövs en bredare spridning, utnyttjande och uppdatering av ny teknik och fortsatt forskning och innovation för att ta itu med luckor i jordobservation på land och
  i vatten
  och i atmosfären, genom samarbete särskilt genom det globala systemet av jordobservationssystem (Geoss) och dess europeiska komponent EuroGEOSS.

19

i vatten

Ändring 139

Ändring 139

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.1 – stycke 2 – strecksats 3

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.1 – stycke 2 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Den biologiska mångfalden, skyddet av ekosystemen
  samt anpassning till och
  begränsning av klimatförändringar, tryggad livsmedelsförsörjning, jordbruk och skogsbruk, markanvändning och ändringar av markanvändning i stadsområden och stadsnära områden, förvaltning av naturresurser, utnyttjande och bevarande av oceaner, sjöfartsskydd och andra relevanta områden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Den biologiska mångfalden, skyddet av ekosystemen
  samt anpassning till och
  begränsning av klimatförändringar, tryggad livsmedelsförsörjning, jordbruk och skogsbruk, markanvändning och ändringar av markanvändning i stadsområden och stadsnära områden, förvaltning av naturresurser, utnyttjande och bevarande av oceaner, sjöfartsskydd och andra relevanta områden.

samt anpassning till och

| — | Den biologiska mångfalden
  , bedömning av ekosystemtjänster och deras värde
  , skyddet av ekosystemen, begränsning av klimatförändringar,
  anpassning av arter och ekosystem
  , tryggad livsmedelsförsörjning, jordbruk
  , markbördighet
  och skogsbruk, markanvändning och ändringar av markanvändning i 
  landsbygdsområden,
  stadsområden och stadsnära områden,
  skydd, återställande och
  förvaltning av naturresurser, utnyttjande och bevarande av oceaner
  , sjöar och inlandsvatten
  , sjöfartsskydd och andra relevanta områden. |
| --- | --- |

—

Den biologiska mångfalden
  , bedömning av ekosystemtjänster och deras värde
  , skyddet av ekosystemen, begränsning av klimatförändringar,
  anpassning av arter och ekosystem
  , tryggad livsmedelsförsörjning, jordbruk
  , markbördighet
  och skogsbruk, markanvändning och ändringar av markanvändning i 
  landsbygdsområden,
  stadsområden och stadsnära områden,
  skydd, återställande och
  förvaltning av naturresurser, utnyttjande och bevarande av oceaner
  , sjöar och inlandsvatten
  , sjöfartsskydd och andra relevanta områden.

, bedömning av ekosystemtjänster och deras värde

anpassning av arter och ekosystem

, markbördighet

landsbygdsområden,

skydd, återställande och

, sjöar och inlandsvatten

Ändring 140

Ändring 140

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.1 – stycke 2 – strecksats 4

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.1 – stycke 2 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Användarinriktade tillämpningar, inbegripet deras utökning, för att bidra till förvaltningen av Europas naturresurser och ekosystemtjänster och deras värdekedja. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Användarinriktade tillämpningar, inbegripet deras utökning, för att bidra till förvaltningen av Europas naturresurser och ekosystemtjänster och deras värdekedja.

| — | Användarinriktade tillämpningar, inbegripet deras utökning, för att bidra till
  bevarandet, återställandet och
  förvaltningen av Europas naturresurser och ekosystemtjänster och deras värdekedja. |
| --- | --- |

—

Användarinriktade tillämpningar, inbegripet deras utökning, för att bidra till
  bevarandet, återställandet och
  förvaltningen av Europas naturresurser och ekosystemtjänster och deras värdekedja.

bevarandet, återställandet och

Ändring 141

Ändring 141

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.1 – stycke 2 – strecksats 4a (ny)

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.1 – stycke 2 – strecksats 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Omfattande och hållbar global övervakning av miljöpåverkan och informationssystem, inbegripet genom främjande av samarbete mellan klimatmodellsamfund och centrum för övervakning av miljöpåverkan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Omfattande och hållbar global övervakning av miljöpåverkan och informationssystem, inbegripet genom främjande av samarbete mellan klimatmodellsamfund och centrum för övervakning av miljöpåverkan.

Omfattande och hållbar global övervakning av miljöpåverkan och informationssystem, inbegripet genom främjande av samarbete mellan klimatmodellsamfund och centrum för övervakning av miljöpåverkan.

Ändring 142

Ändring 142

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.1 – stycke 2 – strecksats 4b (ny

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.1 – stycke 2 – strecksats 4b (ny

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Invasiva arters inverkan på biologisk mångfald, ekosystemtjänster och produktivitet, inklusive nya verktyg för att förhindra och bekämpa dem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Invasiva arters inverkan på biologisk mångfald, ekosystemtjänster och produktivitet, inklusive nya verktyg för att förhindra och bekämpa dem.

Invasiva arters inverkan på biologisk mångfald, ekosystemtjänster och produktivitet, inklusive nya verktyg för att förhindra och bekämpa dem.

Ändring 143

Ändring 143

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.1 – stycke 2 – strecksats 4c (ny)

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.1 – stycke 2 – strecksats 4c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Förbättrad integrerad förhandsberäkning, bedömning av risker samt sårbarhet avseende katastrofer i samband med störningar i naturen eller som orsakats av människor, även utveckling av system för tidig varning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Förbättrad integrerad förhandsberäkning, bedömning av risker samt sårbarhet avseende katastrofer i samband med störningar i naturen eller som orsakats av människor, även utveckling av system för tidig varning.

Förbättrad integrerad förhandsberäkning, bedömning av risker samt sårbarhet avseende katastrofer i samband med störningar i naturen eller som orsakats av människor, även utveckling av system för tidig varning.

Ändring 144

Ändring 144

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.1 – stycke 2 – strecksats 4d (ny)

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.1 – stycke 2 – strecksats 4d (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Ekologisk och sociokulturell samverkan i de territoriella modellerna, med särskild hänsyn till samverkan mellan natur och samhälle som bygger på riktlinjer och strategier med territoriell inverkan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Ekologisk och sociokulturell samverkan i de territoriella modellerna, med särskild hänsyn till samverkan mellan natur och samhälle som bygger på riktlinjer och strategier med territoriell inverkan.

Ekologisk och sociokulturell samverkan i de territoriella modellerna, med särskild hänsyn till samverkan mellan natur och samhälle som bygger på riktlinjer och strategier med territoriell inverkan.

Ändring 145

Ändring 145

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.2 – stycke 2 – strecksats 1

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.2 – stycke 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Tillståndet i och värdet av den biologiska mångfalden, ekosystem på land och marina ekosystem, naturkapital och ekosystemtjänster. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Tillståndet i och värdet av den biologiska mångfalden, ekosystem på land och marina ekosystem, naturkapital och ekosystemtjänster.

| — | Tillståndet i och värdet av den
  globala och lokala
  biologiska mångfalden, ekosystem på land och marina
  och akvatiska
  ekosystem, naturkapital och ekosystemtjänster.
  Analyser av anledningarna bakom och potentiella lösningar för den minskad biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

—

Tillståndet i och värdet av den
  globala och lokala
  biologiska mångfalden, ekosystem på land och marina
  och akvatiska
  ekosystem, naturkapital och ekosystemtjänster.
  Analyser av anledningarna bakom och potentiella lösningar för den minskad biologiska mångfalden.

globala och lokala

och akvatiska

Analyser av anledningarna bakom och potentiella lösningar för den minskad biologiska mångfalden.

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.2 – stycke 2 – strecksats 4

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.2 – stycke 2 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Ekotoxiciteten för ämnen och nya föroreningar, deras samverkan och miljömässiga agerande, och ändrade biokemiska förlopp i ett föränderligt klimat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Ekotoxiciteten för ämnen och nya föroreningar, deras samverkan och miljömässiga agerande, och ändrade biokemiska förlopp i ett föränderligt klimat.

| — | Ekotoxiciteten för ämnen och nya föroreningar,
  kemiska ämnen och
  deras samverkan och miljömässiga agerande, och ändrade biokemiska förlopp i ett föränderligt klimat. |
| --- | --- |

—

Ekotoxiciteten för ämnen och nya föroreningar,
  kemiska ämnen och
  deras samverkan och miljömässiga agerande, och ändrade biokemiska förlopp i ett föränderligt klimat.

kemiska ämnen och

Ändring 147

Ändring 147

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Motståndskraftigt och hållbart jordbruk och skogsbruk ger ekonomiska, miljömässiga och sociala fördelar i en föränderlig kontext för primärproduktion. Utöver att bidra till tryggad livsmedels- och näringsförsörjning, underhåller de dynamiska värdekedjor, förvaltning av mark och naturresurser, samt en rad grundläggande offentliga nyttigheter, inbegripet avskiljning av koldioxid, bevarande av biologisk mångfald, pollinering
  och
  folkhälsan. Det behövs integrerade tillvägagångssätt för att främja de olika funktionerna i jordbruks- och skogsbruks(eko)system, med hänsyn till det ändrade sammanhanget för primär produktion, särskilt i fråga om klimatet och miljön, tillgången till resurser, demografi och konsumtionsmönster. Det är också nödvändigt att ta itu med de geografiska och samhällsekonomiska effekterna av jordbruk och skogsbruk och mobilisera potentialen i landsbygdsområden. | Motståndskraftigt och hållbart jordbruk och skogsbruk ger ekonomiska, miljömässiga och sociala fördelar i en föränderlig kontext för primärproduktion. Utöver att bidra till tryggad livsmedels- och näringsförsörjning, underhåller de dynamiska värdekedjor, förvaltning av mark och naturresurser, samt en rad grundläggande offentliga nyttigheter, inbegripet avskiljning av koldioxid, bevarande av biologisk mångfald, pollinering
  , liksom
  folkhälsan
  och välmåendet
  . Det behövs integrerade tillvägagångssätt för att främja de olika funktionerna i jordbruks- och skogsbruks(eko)system, med hänsyn till det ändrade sammanhanget för primär produktion, särskilt i fråga om klimatet och miljön, tillgången till resurser, demografi och konsumtionsmönster. Det är också nödvändigt att ta itu med de geografiska och samhällsekonomiska effekterna av jordbruk och skogsbruk och mobilisera potentialen i landsbygdsområden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Motståndskraftigt och hållbart jordbruk och skogsbruk ger ekonomiska, miljömässiga och sociala fördelar i en föränderlig kontext för primärproduktion. Utöver att bidra till tryggad livsmedels- och näringsförsörjning, underhåller de dynamiska värdekedjor, förvaltning av mark och naturresurser, samt en rad grundläggande offentliga nyttigheter, inbegripet avskiljning av koldioxid, bevarande av biologisk mångfald, pollinering
  och
  folkhälsan. Det behövs integrerade tillvägagångssätt för att främja de olika funktionerna i jordbruks- och skogsbruks(eko)system, med hänsyn till det ändrade sammanhanget för primär produktion, särskilt i fråga om klimatet och miljön, tillgången till resurser, demografi och konsumtionsmönster. Det är också nödvändigt att ta itu med de geografiska och samhällsekonomiska effekterna av jordbruk och skogsbruk och mobilisera potentialen i landsbygdsområden.

och

Motståndskraftigt och hållbart jordbruk och skogsbruk ger ekonomiska, miljömässiga och sociala fördelar i en föränderlig kontext för primärproduktion. Utöver att bidra till tryggad livsmedels- och näringsförsörjning, underhåller de dynamiska värdekedjor, förvaltning av mark och naturresurser, samt en rad grundläggande offentliga nyttigheter, inbegripet avskiljning av koldioxid, bevarande av biologisk mångfald, pollinering
  , liksom
  folkhälsan
  och välmåendet
  . Det behövs integrerade tillvägagångssätt för att främja de olika funktionerna i jordbruks- och skogsbruks(eko)system, med hänsyn till det ändrade sammanhanget för primär produktion, särskilt i fråga om klimatet och miljön, tillgången till resurser, demografi och konsumtionsmönster. Det är också nödvändigt att ta itu med de geografiska och samhällsekonomiska effekterna av jordbruk och skogsbruk och mobilisera potentialen i landsbygdsområden.

, liksom

och välmåendet

Ändring 148

Ändring 148

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats - 1 (ny)

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats - 1 (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Förbättring av övervakningen av och indikatorerna för den biologiska mångfalden, ekosystemfunktionerna och ekosystemtjänsterna i landsbygdsområden och agroekologiska system, och stöd för allmänhetens deltagande i samutbildning om jordbruksekosystemen samt förbättring av deras status. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Förbättring av övervakningen av och indikatorerna för den biologiska mångfalden, ekosystemfunktionerna och ekosystemtjänsterna i landsbygdsområden och agroekologiska system, och stöd för allmänhetens deltagande i samutbildning om jordbruksekosystemen samt förbättring av deras status.

Förbättring av övervakningen av och indikatorerna för den biologiska mångfalden, ekosystemfunktionerna och ekosystemtjänsterna i landsbygdsområden och agroekologiska system, och stöd för allmänhetens deltagande i samutbildning om jordbruksekosystemen samt förbättring av deras status.

Ändring 149

Ändring 149

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats 1

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Metoder, tekniker och verktyg för hållbar och motståndskraftig produktion i 
  jord- och skogsbruk
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Metoder, tekniker och verktyg för hållbar och motståndskraftig produktion i 
  jord- och skogsbruk
  .

jord- och skogsbruk

| — | Metoder, tekniker och
  innovativa
  verktyg för hållbar och motståndskraftig produktion i
  , jordbruk, både på land och till havs, och för skogsbruk, och för en så effektiv användning av vattenresurser som möjligt
  . |
| --- | --- |

—

Metoder, tekniker och
  innovativa
  verktyg för hållbar och motståndskraftig produktion i
  , jordbruk, både på land och till havs, och för skogsbruk, och för en så effektiv användning av vattenresurser som möjligt
  .

innovativa

, jordbruk, både på land och till havs, och för skogsbruk, och för en så effektiv användning av vattenresurser som möjligt

Ändring 150

Ändring 150

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats 3

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Klimat- och miljöpåverkan av verksamheter i den primära sektorn, jord- och skogsbrukets potential
  som kolsänkor
  och för begränsning av utsläpp av växthusgaser, inklusive metoder för negativa utsläpp. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Klimat- och miljöpåverkan av verksamheter i den primära sektorn, jord- och skogsbrukets potential
  som kolsänkor
  och för begränsning av utsläpp av växthusgaser, inklusive metoder för negativa utsläpp.

som kolsänkor

| — | Klimat- och miljöpåverkan av verksamheter i den primära sektorn
  och längs med värdekedjan
  , jord- och skogsbrukets potential
  för att öka utbytet och lagringen av koldioxid, till exempel genom ökad hållbar produktion av biomassa,
  och för begränsning av utsläpp av växthusgaser, inklusive metoder för negativa utsläpp. |
| --- | --- |

—

Klimat- och miljöpåverkan av verksamheter i den primära sektorn
  och längs med värdekedjan
  , jord- och skogsbrukets potential
  för att öka utbytet och lagringen av koldioxid, till exempel genom ökad hållbar produktion av biomassa,
  och för begränsning av utsläpp av växthusgaser, inklusive metoder för negativa utsläpp.

och längs med värdekedjan

för att öka utbytet och lagringen av koldioxid, till exempel genom ökad hållbar produktion av biomassa,

Ändring 151

Ändring 151

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats 4

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Växtsjukdomar och djurens hälsa och välbefinnande, alternativ till användning av omtvistade bekämpningsmedel, antibiotika och andra ämnen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Växtsjukdomar och djurens hälsa och välbefinnande, alternativ till användning av omtvistade bekämpningsmedel, antibiotika och andra ämnen.

| — | Växtsjukdomar och djurens hälsa och välbefinnande, alternativ till användning av omtvistade
  kemiska
  bekämpningsmedel, antibiotika och andra ämnen
  , med beaktande av bevarandet av den biologiska mångfalden och metoder för jordbruksrelaterade ekosystem med stor biologisk mångfald
  , |
| --- | --- |

—

Växtsjukdomar och djurens hälsa och välbefinnande, alternativ till användning av omtvistade
  kemiska
  bekämpningsmedel, antibiotika och andra ämnen
  , med beaktande av bevarandet av den biologiska mångfalden och metoder för jordbruksrelaterade ekosystem med stor biologisk mångfald
  ,

kemiska

, med beaktande av bevarandet av den biologiska mångfalden och metoder för jordbruksrelaterade ekosystem med stor biologisk mångfald

Ändring 152

Ändring 152

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats 4a (ny)

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | System för öppna data som främjar utbyte av uppgifter om växter, patogener och miljön liksom kunskaper som kan möjliggöra ytterligare vetenskaplig forskning, miljöplanering och utveckling av kommersiella produkter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

System för öppna data som främjar utbyte av uppgifter om växter, patogener och miljön liksom kunskaper som kan möjliggöra ytterligare vetenskaplig forskning, miljöplanering och utveckling av kommersiella produkter.

System för öppna data som främjar utbyte av uppgifter om växter, patogener och miljön liksom kunskaper som kan möjliggöra ytterligare vetenskaplig forskning, miljöplanering och utveckling av kommersiella produkter.

Ändring 153

Ändring 153

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats 6

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Användning och tillhandahållande av ekosystemtjänster i system för jord- och skogsbruk som tillämpar ekologiska metoder och testar naturbaserade lösningar från gård- till landskapsnivå för ett miljövänligt jordbruk. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Användning och tillhandahållande av ekosystemtjänster i system för jord- och skogsbruk som tillämpar ekologiska metoder och testar naturbaserade lösningar från gård- till landskapsnivå för ett miljövänligt jordbruk.

| — | Användning och tillhandahållande av ekosystemtjänster i system för jord- och skogsbruk som tillämpar ekologiska metoder och testar naturbaserade lösningar från gård- till landskapsnivå för ett miljövänligt jordbruk
  för att svara mot utmaningar som rör klimatförändringar, förlust av biologisk mångfald, försämrade ekosystem, miljöförstöring i jordbruket samt medborgarnas hälsa och välbefinnande
  . |
| --- | --- |

—

Användning och tillhandahållande av ekosystemtjänster i system för jord- och skogsbruk som tillämpar ekologiska metoder och testar naturbaserade lösningar från gård- till landskapsnivå för ett miljövänligt jordbruk
  för att svara mot utmaningar som rör klimatförändringar, förlust av biologisk mångfald, försämrade ekosystem, miljöförstöring i jordbruket samt medborgarnas hälsa och välbefinnande
  .

för att svara mot utmaningar som rör klimatförändringar, förlust av biologisk mångfald, försämrade ekosystem, miljöförstöring i jordbruket samt medborgarnas hälsa och välbefinnande

Ändring 154

Ändring 154

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats 7

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | System för jord- och skogsbruk från gård- till landskapsnivå, användning och tillhandahållande av ekosystemtjänster i den primära produktionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

System för jord- och skogsbruk från gård- till landskapsnivå, användning och tillhandahållande av ekosystemtjänster i den primära produktionen.

| — | Innovativa
  system för jord- och skogsbruk från gård- till landskapsnivå, användning och tillhandahållande av ekosystemtjänster i den primära produktionen. |
| --- | --- |

—

Innovativa
  system för jord- och skogsbruk från gård- till landskapsnivå, användning och tillhandahållande av ekosystemtjänster i den primära produktionen.

Innovativa

Ändring 155

Ändring 155

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats 8

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Innovationer inom jordbruket vid gränssnitten mellan jordbruk, vattenbruk och skogsbruk och i 
  stadsområden
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Innovationer inom jordbruket vid gränssnitten mellan jordbruk, vattenbruk och skogsbruk och i 
  stadsområden
  .

stadsområden

| — | Innovationer inom jordbruket vid gränssnitten mellan jordbruk, vattenbruk och skogsbruk och i 
  stads- och landsbygdsområden
  . |
| --- | --- |

—

Innovationer inom jordbruket vid gränssnitten mellan jordbruk, vattenbruk och skogsbruk och i 
  stads- och landsbygdsområden
  .

stads- och landsbygdsområden

Ändring 156

Ändring 156

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats 10

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Digitala innovationer inom jordbruket, skogsbruket och mellan värdekedjor och landsbygdsområden genom användning av uppgifter och utveckling av infrastruktur,
  teknik
  och styrningsmodeller. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Digitala innovationer inom jordbruket, skogsbruket och mellan värdekedjor och landsbygdsområden genom användning av uppgifter och utveckling av infrastruktur,
  teknik
  och styrningsmodeller.

teknik

| — | Digitala innovationer inom jordbruket
  och skogsbruket, inklusive precisionsjordbruk och skogsbrukstekniker,
  och mellan värdekedjor och landsbygdsområden genom användning av uppgifter och utveckling av infrastruktur,
  AI, algoritmer för maskininlärning, robotteknik
  och styrningsmodeller
  , inklusive utveckling av demonstrationsjordbruk
  . |
| --- | --- |

—

Digitala innovationer inom jordbruket
  och skogsbruket, inklusive precisionsjordbruk och skogsbrukstekniker,
  och mellan värdekedjor och landsbygdsområden genom användning av uppgifter och utveckling av infrastruktur,
  AI, algoritmer för maskininlärning, robotteknik
  och styrningsmodeller
  , inklusive utveckling av demonstrationsjordbruk
  .

och skogsbruket, inklusive precisionsjordbruk och skogsbrukstekniker,

AI, algoritmer för maskininlärning, robotteknik

, inklusive utveckling av demonstrationsjordbruk

Ändring 157

Ändring 157

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats 11a (ny)

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats 11a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Övergång till integrerade och olikartade livsmedels- och jordbrukssystem och agronomiska arbetssätt, inbegripet användning av precisionsteknik samt agroekologisk och ekologisk intensifiering till nytta för alla typer av jordbruk. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Övergång till integrerade och olikartade livsmedels- och jordbrukssystem och agronomiska arbetssätt, inbegripet användning av precisionsteknik samt agroekologisk och ekologisk intensifiering till nytta för alla typer av jordbruk.

Övergång till integrerade och olikartade livsmedels- och jordbrukssystem och agronomiska arbetssätt, inbegripet användning av precisionsteknik samt agroekologisk och ekologisk intensifiering till nytta för alla typer av jordbruk.

Ändring 158

Ändring 158

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats 11b (ny)

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats 11b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Nya växtförädlingsstrategier som syftar till hållbar större skörd, förbättrad kvalitet och fler ekonomiska och miljömässiga fördelar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Nya växtförädlingsstrategier som syftar till hållbar större skörd, förbättrad kvalitet och fler ekonomiska och miljömässiga fördelar.

Nya växtförädlingsstrategier som syftar till hållbar större skörd, förbättrad kvalitet och fler ekonomiska och miljömässiga fördelar.

Ändring 159

Ändring 159

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats 11c (ny)

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.3 – stycke 2 – strecksats 11c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Utveckling av produkter, verktyg och praxis för att stödja hållbara jordbruksmetoder, inklusive ökad förståelse av olika jordbruksmetoders inverkan på jordkvaliteten och jordbehandlingen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Utveckling av produkter, verktyg och praxis för att stödja hållbara jordbruksmetoder, inklusive ökad förståelse av olika jordbruksmetoders inverkan på jordkvaliteten och jordbehandlingen.

Utveckling av produkter, verktyg och praxis för att stödja hållbara jordbruksmetoder, inklusive ökad förståelse av olika jordbruksmetoders inverkan på jordkvaliteten och jordbehandlingen.

Ändring 160

Ändring 160

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.4 – inledningen

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.4 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.2.4. | Hav
  och
  oceaner |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.2.4.

Hav
  och
  oceaner

och

| 5.2.4. | Hav, oceaner
  , inlandsvatten och den blå ekonomin |
| --- | --- |

5.2.4.

Hav, oceaner
  , inlandsvatten och den blå ekonomin

, inlandsvatten och den blå ekonomin

Ändring 161

Ändring 161

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.4 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Havens och
  oceanernas
  naturkapital och ekosystemtjänster
  ger betydande samhällsekonomiska och sociala förmåner. Denna potential är i farozonen på grund av det starka trycket från mänskliga och naturliga stressfaktorer såsom föroreningar, överfiske, klimatförändringar, höjda havsnivåer och extrema väderförhållanden. För att förhindra att haven
  och
  oceanerna
  når
  en punkt där det inte finns någon återvändo, är det nödvändigt att öka vår kunskap om och förståelse för att hållbart förvalta, skydda och återställa havens och kusternas ekosystem
  och
  förhindra havsföroreningar, inom ramen för en förbättrad och ansvarsfull förvaltning av världshaven. Detta kommer även att omfatta forskning för att på ett hållbart sätt kunna frigöra havens
  och
  oceanernas stora outnyttjade ekonomiska potential, i syfte att producera mer livsmedel utan att öka belastningen
  på dem,
  och också
  bidra till att
  minska trycket på
  , mark-, sötvattens- och havsresurser
  . Det finns ett behov av partnerskapsinitiativ, inbegripet havsområdes- och makroregionala strategier som går utanför EU (t.ex. i Medelhavet, Östersjön, Svarta Havet, Atlanten, Karibiska havet och Indiska oceanen) och för stöd till åtagandena inom internationella världshavsförvaltningen, initiativ som FN:s årtionde för hållbar havsforskning och åtaganden knutna till bevarandet av marinbiologisk mångfald på områden utanför nationell jurisdiktion. | Havens,
  oceanernas
  och inlandsvattnens rika biologiska mångfald
  ger betydande samhällsekonomiska och sociala förmåner. Denna potential är i farozonen på grund av det starka trycket från mänskliga och naturliga stressfaktorer såsom föroreningar, överfiske, klimatförändringar, höjda havsnivåer
  , ohållbar vattenanvändning
  och extrema väderförhållanden. För att förhindra att haven, oceanerna
  och inlandsvattnen når
  en punkt där det inte finns någon återvändo, är det nödvändigt att öka vår kunskap om och förståelse för att hållbart förvalta, skydda och återställa havens och kusternas ekosystem, förhindra havsföroreningar, inom ramen för en förbättrad och ansvarsfull förvaltning av världshaven. Detta kommer även att omfatta forskning för att på ett hållbart sätt kunna frigöra havens, oceanernas
  och inlandsvattnens
  stora outnyttjade ekonomiska potential, i syfte att producera mer livsmedel utan att öka belastningen
  på dem
  och också minska trycket på
  mark- och vattenresurser
  . Det finns ett behov av partnerskapsinitiativ, inbegripet havsområdes- och makroregionala strategier som går utanför EU (t.ex. i Medelhavet, Östersjön, Svarta Havet, Atlanten, Karibiska havet och Indiska oceanen) och för stöd till åtagandena inom internationella världshavsförvaltningen,
  målen för hållbar utveckling,
  initiativ som FN:s årtionde för hållbar havsforskning och åtaganden knutna till bevarandet av marinbiologisk mångfald på områden utanför nationell jurisdiktion. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Havens och
  oceanernas
  naturkapital och ekosystemtjänster
  ger betydande samhällsekonomiska och sociala förmåner. Denna potential är i farozonen på grund av det starka trycket från mänskliga och naturliga stressfaktorer såsom föroreningar, överfiske, klimatförändringar, höjda havsnivåer och extrema väderförhållanden. För att förhindra att haven
  och
  oceanerna
  når
  en punkt där det inte finns någon återvändo, är det nödvändigt att öka vår kunskap om och förståelse för att hållbart förvalta, skydda och återställa havens och kusternas ekosystem
  och
  förhindra havsföroreningar, inom ramen för en förbättrad och ansvarsfull förvaltning av världshaven. Detta kommer även att omfatta forskning för att på ett hållbart sätt kunna frigöra havens
  och
  oceanernas stora outnyttjade ekonomiska potential, i syfte att producera mer livsmedel utan att öka belastningen
  på dem,
  och också
  bidra till att
  minska trycket på
  , mark-, sötvattens- och havsresurser
  . Det finns ett behov av partnerskapsinitiativ, inbegripet havsområdes- och makroregionala strategier som går utanför EU (t.ex. i Medelhavet, Östersjön, Svarta Havet, Atlanten, Karibiska havet och Indiska oceanen) och för stöd till åtagandena inom internationella världshavsförvaltningen, initiativ som FN:s årtionde för hållbar havsforskning och åtaganden knutna till bevarandet av marinbiologisk mångfald på områden utanför nationell jurisdiktion.

Havens och

naturkapital och ekosystemtjänster

och

når

och

och

på dem,

bidra till att

, mark-, sötvattens- och havsresurser

Havens,
  oceanernas
  och inlandsvattnens rika biologiska mångfald
  ger betydande samhällsekonomiska och sociala förmåner. Denna potential är i farozonen på grund av det starka trycket från mänskliga och naturliga stressfaktorer såsom föroreningar, överfiske, klimatförändringar, höjda havsnivåer
  , ohållbar vattenanvändning
  och extrema väderförhållanden. För att förhindra att haven, oceanerna
  och inlandsvattnen når
  en punkt där det inte finns någon återvändo, är det nödvändigt att öka vår kunskap om och förståelse för att hållbart förvalta, skydda och återställa havens och kusternas ekosystem, förhindra havsföroreningar, inom ramen för en förbättrad och ansvarsfull förvaltning av världshaven. Detta kommer även att omfatta forskning för att på ett hållbart sätt kunna frigöra havens, oceanernas
  och inlandsvattnens
  stora outnyttjade ekonomiska potential, i syfte att producera mer livsmedel utan att öka belastningen
  på dem
  och också minska trycket på
  mark- och vattenresurser
  . Det finns ett behov av partnerskapsinitiativ, inbegripet havsområdes- och makroregionala strategier som går utanför EU (t.ex. i Medelhavet, Östersjön, Svarta Havet, Atlanten, Karibiska havet och Indiska oceanen) och för stöd till åtagandena inom internationella världshavsförvaltningen,
  målen för hållbar utveckling,
  initiativ som FN:s årtionde för hållbar havsforskning och åtaganden knutna till bevarandet av marinbiologisk mångfald på områden utanför nationell jurisdiktion.

Havens,

och inlandsvattnens rika biologiska mångfald

, ohållbar vattenanvändning

och inlandsvattnen når

och inlandsvattnens

på dem

mark- och vattenresurser

målen för hållbar utveckling,

Ändring 162

Ändring 162

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.4 – stycke 2 – strecksats 1

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.4 – stycke 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Hållbart
  havs- och oceanbruk inom jordbruk,
  fiske och vattenbruk, inbegripet alternativa proteinkällor med ökad livsmedelstrygghet, livsmedelssuveränitet och klimattålighet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Hållbart
  havs- och oceanbruk inom jordbruk,
  fiske och vattenbruk, inbegripet alternativa proteinkällor med ökad livsmedelstrygghet, livsmedelssuveränitet och klimattålighet.

havs- och oceanbruk inom jordbruk,

| — | Hållbart fiske och
  ansvarsfullt
  vattenbruk, inbegripet alternativa proteinkällor med ökad livsmedelstrygghet, livsmedelssuveränitet och klimattålighet, |
| --- | --- |

—

Hållbart fiske och
  ansvarsfullt
  vattenbruk, inbegripet alternativa proteinkällor med ökad livsmedelstrygghet, livsmedelssuveränitet och klimattålighet,

ansvarsfullt

Ändring 163

Ändring 163

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.4 – stycke 2 – strecksats 1a (ny)

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.4 – stycke 2 – strecksats 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Utveckling av nya bioprodukter baserade på marina organismer, med en rad olika tillämpningar som ger möjlighet till nya produkter och tjänster. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Utveckling av nya bioprodukter baserade på marina organismer, med en rad olika tillämpningar som ger möjlighet till nya produkter och tjänster.

Utveckling av nya bioprodukter baserade på marina organismer, med en rad olika tillämpningar som ger möjlighet till nya produkter och tjänster.

Ändring 164

Ändring 164

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.4 – stycke 2 – strecksats 2

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.4 – stycke 2 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Förstärkt motståndskraft i marina ekosystem vilket säkerställer havens
  och
  oceanernas hälsa, bekämpa och mildra effekterna av naturliga och mänskliga påfrestningar såsom förorening och plast, eutrofiering, försurning,
  uppvärmningen av haven och oceanerna
  , höjda havsnivåer, med beaktande av skärningspunkten mellan
  land och hav
  och främjande av ett cirkulärt förhållningssätt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Förstärkt motståndskraft i marina ekosystem vilket säkerställer havens
  och
  oceanernas hälsa, bekämpa och mildra effekterna av naturliga och mänskliga påfrestningar såsom förorening och plast, eutrofiering, försurning,
  uppvärmningen av haven och oceanerna
  , höjda havsnivåer, med beaktande av skärningspunkten mellan
  land och hav
  och främjande av ett cirkulärt förhållningssätt.

och

uppvärmningen av haven och oceanerna

land och hav

| — | Förstärkt motståndskraft i marina ekosystem vilket säkerställer havens, oceanernas
  och inlandsvattnens
  hälsa,
  förebygga,
  bekämpa och mildra effekterna av naturliga och mänskliga påfrestningar såsom förorening
  , kemikalier
  och plast,
  inbegripet mikroplaster, överfiske,
  eutrofiering, försurning,
  uppvärmning, invasiva arter
  , höjda havsnivåer, med beaktande av skärningspunkten mellan
  land- och havsmiljö
  och främjande av ett cirkulärt förhållningssätt. |
| --- | --- |

—

Förstärkt motståndskraft i marina ekosystem vilket säkerställer havens, oceanernas
  och inlandsvattnens
  hälsa,
  förebygga,
  bekämpa och mildra effekterna av naturliga och mänskliga påfrestningar såsom förorening
  , kemikalier
  och plast,
  inbegripet mikroplaster, överfiske,
  eutrofiering, försurning,
  uppvärmning, invasiva arter
  , höjda havsnivåer, med beaktande av skärningspunkten mellan
  land- och havsmiljö
  och främjande av ett cirkulärt förhållningssätt.

och inlandsvattnens

förebygga,

, kemikalier

inbegripet mikroplaster, överfiske,

uppvärmning, invasiva arter

land- och havsmiljö

Ändring 165

Ändring 165

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.4 – stycke 2 – strecksats 3

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.4 – stycke 2 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Styrning av världshaven på global och regional nivå för att säkerställa bevarandet och en hållbar användning av
  haven och havsresurser
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Styrning av världshaven på global och regional nivå för att säkerställa bevarandet och en hållbar användning av
  haven och havsresurser
  .

haven och havsresurser

| — | Styrning av världshaven på global och regional nivå för att säkerställa bevarandet och en hållbar användning av
  havens, oceanernas och inlandsvattnens resurser och deras naturkapital
  . |
| --- | --- |

—

Styrning av världshaven på global och regional nivå för att säkerställa bevarandet och en hållbar användning av
  havens, oceanernas och inlandsvattnens resurser och deras naturkapital
  .

havens, oceanernas och inlandsvattnens resurser och deras naturkapital

Ändring 166

Ändring 166

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.4 – stycke 2 – strecksats 6

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.4 – stycke 2 – strecksats 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Blåa värdekedjor, mångbruket av
  havsområdet
  och tillväxt i sektorn för förnybar energi från haven
  och oceanerna
  , inbegripet
  hållbara
  alger på mikro- och makronivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Blåa värdekedjor, mångbruket av
  havsområdet
  och tillväxt i sektorn för förnybar energi från haven
  och oceanerna
  , inbegripet
  hållbara
  alger på mikro- och makronivå.

havsområdet

och oceanerna

hållbara

| — | Blåa värdekedjor, mångbruket av
  områden
  och tillväxt i sektorn för förnybar energi från haven
  , oceanerna och inlandsvattnen
  , inbegripet
  hållbar produktion av
  alger på mikro- och makronivå,
  moderna vattenproduktionssystem på land som stöder en miljöneutral produktion av biomassa. |
| --- | --- |

—

Blåa värdekedjor, mångbruket av
  områden
  och tillväxt i sektorn för förnybar energi från haven
  , oceanerna och inlandsvattnen
  , inbegripet
  hållbar produktion av
  alger på mikro- och makronivå,
  moderna vattenproduktionssystem på land som stöder en miljöneutral produktion av biomassa.

områden

, oceanerna och inlandsvattnen

hållbar produktion av

moderna vattenproduktionssystem på land som stöder en miljöneutral produktion av biomassa.

Ändring 167

Ändring 167

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.4 – stycke 2 – strecksats 7

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.4 – stycke 2 – strecksats 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Naturbaserade lösningar som grundar sig på
  havens
  och kusternas dynamiska ekosystem, biologisk mångfald och ekosystemtjänster, vilket kommer att möjliggöra genomgripande strategier för att på ett hållbart sätt utnyttja havens
  och
  oceanernas resurser, bidra till
  miljöskyddet, förvaltning av kustområden
  och anpassning till klimatförändringar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Naturbaserade lösningar som grundar sig på
  havens
  och kusternas dynamiska ekosystem, biologisk mångfald och ekosystemtjänster, vilket kommer att möjliggöra genomgripande strategier för att på ett hållbart sätt utnyttja havens
  och
  oceanernas resurser, bidra till
  miljöskyddet, förvaltning av kustområden
  och anpassning till klimatförändringar.

havens

och

miljöskyddet, förvaltning av kustområden

| — | Naturbaserade lösningar som grundar sig på
  vattnens
  och kusternas dynamiska ekosystem, biologisk mångfald och ekosystemtjänster, vilket kommer att möjliggöra genomgripande strategier för att på ett hållbart sätt utnyttja havens, oceanernas
  och inlandsvattnens
  resurser, bidra till
  skyddet (även kustskyddet)
  ,
  återställandet och förvaltningen av miljön
  och anpassning till klimatförändringar. |
| --- | --- |

—

Naturbaserade lösningar som grundar sig på
  vattnens
  och kusternas dynamiska ekosystem, biologisk mångfald och ekosystemtjänster, vilket kommer att möjliggöra genomgripande strategier för att på ett hållbart sätt utnyttja havens, oceanernas
  och inlandsvattnens
  resurser, bidra till
  skyddet (även kustskyddet)
  ,
  återställandet och förvaltningen av miljön
  och anpassning till klimatförändringar.

vattnens

och inlandsvattnens

skyddet (även kustskyddet)

återställandet och förvaltningen av miljön

Ändring 168

Ändring 168

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.4 – stycke 2 – strecksats 8

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.4 – stycke 2 – strecksats 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Blå innovation i den blå och digitala ekonomin, över kuststräckor, kuststäder och hamnar i syfte att stärka motståndskraften i kustområden och öka medborgarnas förmåner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Blå innovation i den blå och digitala ekonomin, över kuststräckor, kuststäder och hamnar i syfte att stärka motståndskraften i kustområden och öka medborgarnas förmåner.

| — | Blå innovation i den blå och digitala ekonomin, över kuststräckor, kuststäder och hamnar i syfte att stärka motståndskraften i kustområden och öka medborgarnas
  och besökarnas
  förmåner. |
| --- | --- |

—

Blå innovation i den blå och digitala ekonomin, över kuststräckor, kuststäder och hamnar i syfte att stärka motståndskraften i kustområden och öka medborgarnas
  och besökarnas
  förmåner.

och besökarnas

Ändring 169

Ändring 169

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.4 – stycke 2 – strecksats 9

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.4 – stycke 2 – strecksats 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Bättre förståelse av världshavens roll för begränsning av och anpassning till klimatförändringar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Bättre förståelse av världshavens roll för begränsning av och anpassning till klimatförändringar.

| — | Bättre förståelse av världshavens
  och andra vattenmiljöers
  roll för begränsning av och anpassning till klimatförändringar. |
| --- | --- |

—

Bättre förståelse av världshavens
  och andra vattenmiljöers
  roll för begränsning av och anpassning till klimatförändringar.

och andra vattenmiljöers

Ändring 170

Ändring 170

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.5 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.5 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De kombinerade effekterna av befolkningstillväxt, resursknapphet och överexploatering, miljöförstöring, klimatförändringar och migration skapar exempellösa utmaningar som kräver en omställning av livsmedelssystemen (FOOD 2030) (20). Vår nuvarande produktion och konsumtion av livsmedel är till stora delar ohållbara, samtidigt som vi står inför den dubbla bördan av malnutrition, som kännetecknas samtidigt av undernäring och fetma. Morgondagens livsmedelssystem måste leverera så att den tillräckligt säkra, hälsosamma livsmedel av hög kvalitet för alla, som bygger på resurseffektivitet, hållbarhet (inklusive minskning av utsläppen av växthusgaser, föroreningar och avfallsproduktion), koppla samman land och
  hav
  , minska livsmedelssvinnet, öka livsmedelsproduktionen
  från haven och oceanerna
  och omfatta hela ”värdekedjan för livsmedel” från producenter till konsumenter – och tillbaka igen. Detta måste gå hand i hand med utvecklingen av system för livsmedelssäkerhet i framtiden, och utformning, utveckling och leverans av verktyg, tekniker och digitala lösningar som ger betydande fördelar för konsumenterna och förbättrar konkurrenskraften och hållbarheten i värdekedjan för livsmedel. Dessutom finns det ett behov av att främja beteendeförändringar i konsumtions- och produktionsmönster samt att involvera primärproducenter, näringslivet (inklusive små och medelstora företag), återförsäljare, livsmedelsföretag, konsumenter och offentliga tjänster. | De kombinerade effekterna av befolkningstillväxt, resursknapphet och överexploatering, miljöförstöring, klimatförändringar och migration skapar exempellösa utmaningar som kräver en omställning av livsmedelssystemen (FOOD 2030) (20). Vår nuvarande produktion och konsumtion av livsmedel är till stora delar ohållbara, samtidigt som vi står inför den dubbla bördan av malnutrition, som kännetecknas samtidigt av undernäring och fetma. Morgondagens livsmedelssystem måste leverera så att den tillräckligt säkra, hälsosamma livsmedel av hög kvalitet för alla, som bygger på resurseffektivitet, hållbarhet (inklusive minskning av utsläppen av växthusgaser, föroreningar och avfallsproduktion), koppla samman land och
  vattenmiljöer
  , minska livsmedelssvinnet, öka livsmedelsproduktionen och omfatta hela ”värdekedjan för livsmedel” från producenter till konsumenter – och tillbaka igen. Detta måste gå hand i hand med utvecklingen av system för livsmedelssäkerhet i framtiden, och utformning, utveckling och leverans av verktyg, tekniker och digitala lösningar som ger betydande fördelar för konsumenterna och förbättrar konkurrenskraften
  , effektiviteten
  och hållbarheten i värdekedjan för livsmedel. Dessutom finns det ett behov av att främja beteendeförändringar i konsumtions- och produktionsmönster
  , till exempel via märkning av livsmedel,
  samt att involvera
  alla aktörer, inklusive
  primärproducenter, näringslivet (inklusive små och medelstora företag), återförsäljare, livsmedelsföretag, konsumenter och offentliga tjänster
  på ett bättre sätt
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De kombinerade effekterna av befolkningstillväxt, resursknapphet och överexploatering, miljöförstöring, klimatförändringar och migration skapar exempellösa utmaningar som kräver en omställning av livsmedelssystemen (FOOD 2030) (20). Vår nuvarande produktion och konsumtion av livsmedel är till stora delar ohållbara, samtidigt som vi står inför den dubbla bördan av malnutrition, som kännetecknas samtidigt av undernäring och fetma. Morgondagens livsmedelssystem måste leverera så att den tillräckligt säkra, hälsosamma livsmedel av hög kvalitet för alla, som bygger på resurseffektivitet, hållbarhet (inklusive minskning av utsläppen av växthusgaser, föroreningar och avfallsproduktion), koppla samman land och
  hav
  , minska livsmedelssvinnet, öka livsmedelsproduktionen
  från haven och oceanerna
  och omfatta hela ”värdekedjan för livsmedel” från producenter till konsumenter – och tillbaka igen. Detta måste gå hand i hand med utvecklingen av system för livsmedelssäkerhet i framtiden, och utformning, utveckling och leverans av verktyg, tekniker och digitala lösningar som ger betydande fördelar för konsumenterna och förbättrar konkurrenskraften och hållbarheten i värdekedjan för livsmedel. Dessutom finns det ett behov av att främja beteendeförändringar i konsumtions- och produktionsmönster samt att involvera primärproducenter, näringslivet (inklusive små och medelstora företag), återförsäljare, livsmedelsföretag, konsumenter och offentliga tjänster.

20

hav

från haven och oceanerna

De kombinerade effekterna av befolkningstillväxt, resursknapphet och överexploatering, miljöförstöring, klimatförändringar och migration skapar exempellösa utmaningar som kräver en omställning av livsmedelssystemen (FOOD 2030) (20). Vår nuvarande produktion och konsumtion av livsmedel är till stora delar ohållbara, samtidigt som vi står inför den dubbla bördan av malnutrition, som kännetecknas samtidigt av undernäring och fetma. Morgondagens livsmedelssystem måste leverera så att den tillräckligt säkra, hälsosamma livsmedel av hög kvalitet för alla, som bygger på resurseffektivitet, hållbarhet (inklusive minskning av utsläppen av växthusgaser, föroreningar och avfallsproduktion), koppla samman land och
  vattenmiljöer
  , minska livsmedelssvinnet, öka livsmedelsproduktionen och omfatta hela ”värdekedjan för livsmedel” från producenter till konsumenter – och tillbaka igen. Detta måste gå hand i hand med utvecklingen av system för livsmedelssäkerhet i framtiden, och utformning, utveckling och leverans av verktyg, tekniker och digitala lösningar som ger betydande fördelar för konsumenterna och förbättrar konkurrenskraften
  , effektiviteten
  och hållbarheten i värdekedjan för livsmedel. Dessutom finns det ett behov av att främja beteendeförändringar i konsumtions- och produktionsmönster
  , till exempel via märkning av livsmedel,
  samt att involvera
  alla aktörer, inklusive
  primärproducenter, näringslivet (inklusive små och medelstora företag), återförsäljare, livsmedelsföretag, konsumenter och offentliga tjänster
  på ett bättre sätt
  .

20

vattenmiljöer

, effektiviteten

, till exempel via märkning av livsmedel,

alla aktörer, inklusive

på ett bättre sätt

Ändring 171

Ändring 171

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.5 – stycke 2 – strecksats 1

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.5 – stycke 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Hållbar och hälsosam kost för människors välbefinnande under hela deras livstid. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Hållbar och hälsosam kost för människors välbefinnande under hela deras livstid.

| — | Hållbar och hälsosam kost för människors välbefinnande under hela deras livstid.
  Säkerställa att systemen för livsmedelsproduktion och livsmedelsbearbetning är utformade från grunden med näringsbehoven i åtanke. |
| --- | --- |

—

Hållbar och hälsosam kost för människors välbefinnande under hela deras livstid.
  Säkerställa att systemen för livsmedelsproduktion och livsmedelsbearbetning är utformade från grunden med näringsbehoven i åtanke.

Säkerställa att systemen för livsmedelsproduktion och livsmedelsbearbetning är utformade från grunden med näringsbehoven i åtanke.

Ändring 172

Ändring 172

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.5 – stycke 2 – strecksats 1a (ny)

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.5 – stycke 2 – strecksats 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Användning av ny genomisk och metabolomisk teknik för att fastställa och tillgodose olika näringsbehov hos världens befolkning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Användning av ny genomisk och metabolomisk teknik för att fastställa och tillgodose olika näringsbehov hos världens befolkning.

Användning av ny genomisk och metabolomisk teknik för att fastställa och tillgodose olika näringsbehov hos världens befolkning.

Ändring 173

Ändring 173

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.5 – stycke 2 – strecksats 2

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.5 – stycke 2 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Individanpassad
  kost, särskilt för sårbara grupper, för att minska risken för kostrelaterade sjukdomar och icke smittsamma sjukdomar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Individanpassad
  kost, särskilt för sårbara grupper, för att minska risken för kostrelaterade sjukdomar och icke smittsamma sjukdomar.

Individanpassad

| — | Nya synsätt på
  kost, särskilt för sårbara grupper, för att minska risken för kostrelaterade sjukdomar och icke smittsamma sjukdomar
  , även överkänslighet mot livsmedel
  . |
| --- | --- |

—

Nya synsätt på
  kost, särskilt för sårbara grupper, för att minska risken för kostrelaterade sjukdomar och icke smittsamma sjukdomar
  , även överkänslighet mot livsmedel
  .

Nya synsätt på

, även överkänslighet mot livsmedel

Ändring 174

Ändring 174

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.5 – stycke 2 – strecksats 3

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.5 – stycke 2 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Konsumenternas beteenden, livsstil och motiv, främja social innovation och samhällets engagemang för bättre hälsa och miljömässig hållbarhet i hela värdekedjan för livsmedel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Konsumenternas beteenden, livsstil och motiv, främja social innovation och samhällets engagemang för bättre hälsa och miljömässig hållbarhet i hela värdekedjan för livsmedel.

| — | Konsumenternas beteenden, livsstil och motiv,
  analyserat ur ett tvärvetenskapligt perspektiv (psykologiskt och kulturellt),
  främja social innovation och samhällets engagemang för bättre hälsa och miljömässig hållbarhet, i hela värdekedjan för livsmedel. |
| --- | --- |

—

Konsumenternas beteenden, livsstil och motiv,
  analyserat ur ett tvärvetenskapligt perspektiv (psykologiskt och kulturellt),
  främja social innovation och samhällets engagemang för bättre hälsa och miljömässig hållbarhet, i hela värdekedjan för livsmedel.

analyserat ur ett tvärvetenskapligt perspektiv (psykologiskt och kulturellt),

Ändring 175

Ändring 175

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.5 – stycke 2 – strecksats 4

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.5 – stycke 2 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Moderna system för livsmedelssäkerhet och äkthet, stärka konsumenternas tilltro till livsmedelsproduktionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Moderna system för livsmedelssäkerhet och äkthet, stärka konsumenternas tilltro till livsmedelsproduktionen.

| — | Moderna system för livsmedelssäkerhet
  , spårbarhet
  och äkthet, stärka konsumenternas tilltro till livsmedelsproduktionen. |
| --- | --- |

—

Moderna system för livsmedelssäkerhet
  , spårbarhet
  och äkthet, stärka konsumenternas tilltro till livsmedelsproduktionen.

, spårbarhet

Ändring 176

Ändring 176

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.5 – stycke 2 – strecksats 4a (ny)

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.5 – stycke 2 – strecksats 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Identifiering av proteinkällor och ytterligare utveckling av proteinväxter och bearbetning av dessa för användning som livsmedel och foder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Identifiering av proteinkällor och ytterligare utveckling av proteinväxter och bearbetning av dessa för användning som livsmedel och foder.

Identifiering av proteinkällor och ytterligare utveckling av proteinväxter och bearbetning av dessa för användning som livsmedel och foder.

Ändring 177

Ändring 177

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.5 – stycke 2 – strecksats 6

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.5 – stycke 2 – strecksats 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Miljömässigt hållbara, cirkulära och resurseffektiva livsmedelssystem från land och
  hav
  , mot noll livsmedelsavfall under hela livsmedelsproduktionen genom återanvändning av livsmedel och biomassa, återvinning av livsmedelsavfall, nya livsmedelsförpackningar, efterfrågan på skräddarsydda och lokalt producerade livsmedel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Miljömässigt hållbara, cirkulära och resurseffektiva livsmedelssystem från land och
  hav
  , mot noll livsmedelsavfall under hela livsmedelsproduktionen genom återanvändning av livsmedel och biomassa, återvinning av livsmedelsavfall, nya livsmedelsförpackningar, efterfrågan på skräddarsydda och lokalt producerade livsmedel.

hav

| — | Miljömässigt hållbara, cirkulära och resurseffektiva livsmedelssystem från land och
  vattenmiljöer
  , mot noll livsmedelsavfall under hela livsmedelsproduktionen genom återanvändning av livsmedel och biomassa, återvinning av livsmedelsavfall, nya livsmedelsförpackningar, efterfrågan på skräddarsydda och lokalt producerade livsmedel. |
| --- | --- |

—

Miljömässigt hållbara, cirkulära och resurseffektiva livsmedelssystem från land och
  vattenmiljöer
  , mot noll livsmedelsavfall under hela livsmedelsproduktionen genom återanvändning av livsmedel och biomassa, återvinning av livsmedelsavfall, nya livsmedelsförpackningar, efterfrågan på skräddarsydda och lokalt producerade livsmedel.

vattenmiljöer

Ändring 178

Ändring 178

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.5 – stycke 2 – strecksats 7

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.5 – stycke 2 – strecksats 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Innovation och livsmedelssystem för lokalt baserad innovation och olika samhällsgruppers inflytande, främja rättvis handel och prissättning, delaktighet och hållbarhet genom partnerskap mellan näringslivet, lokala myndigheter, forskare och samhället. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Innovation och livsmedelssystem för lokalt baserad innovation och olika samhällsgruppers inflytande, främja rättvis handel och prissättning, delaktighet och hållbarhet genom partnerskap mellan näringslivet, lokala myndigheter, forskare och samhället.

(Berör inte den svenska versionen.)

Berör inte den svenska versionen.

Ändring 179

Ändring 179

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.5 – stycke 2 – strecksats 7a (ny)

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.5 – stycke 2 – strecksats 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Utveckling av den cirkulära bioekonomin, maximering av livsmedelsproduktion och -bearbetningens cykler för att optimera värdet av våra resurser och minimera miljöpåverkan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Utveckling av den cirkulära bioekonomin, maximering av livsmedelsproduktion och -bearbetningens cykler för att optimera värdet av våra resurser och minimera miljöpåverkan.

Utveckling av den cirkulära bioekonomin, maximering av livsmedelsproduktion och -bearbetningens cykler för att optimera värdet av våra resurser och minimera miljöpåverkan.

Ändring 180

Ändring 180

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.6 – stycke 2 – strecksats 1

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.6 – stycke 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Biobaserad innovation lägger grunden för en övergång från en fossilbaserad ekonomi som omfattar hållbar materialförsörjning, industriell bearbetning och omvandling av biomassa från land och
  hav
  till biobaserade material och produkter. Den bygger också vidare på potentialen hos levande resurser, biovetenskap och bioteknik för nya upptäckter, produkter och processer. Biobaserade innovationer, inklusive teknik, kan ge nya ekonomiska verksamheter och sysselsättning för regionerna och städerna, bidra till landsbygdens och kustområdenas ekonomier och stärka cirkulariteten i bioekonomin. | Biobaserad innovation lägger grunden för en övergång från en fossilbaserad ekonomi som omfattar hållbar materialförsörjning, industriell bearbetning och omvandling av biomassa från land och
  vatten
  till biobaserade material och produkter. Den bygger också vidare på potentialen hos levande resurser, biovetenskap och bioteknik
  samt pågående standardiseringsarbete
  för nya upptäckter, produkter och processer. Biobaserade innovationer, inklusive teknik, kan ge nya ekonomiska verksamheter och sysselsättning för regionerna och städerna, bidra till landsbygdens och kustområdenas ekonomier och stärka cirkulariteten i bioekonomin
  , och därmed främja övergången till ett resurseffektivt och koldioxidsnålt samhälle
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Biobaserad innovation lägger grunden för en övergång från en fossilbaserad ekonomi som omfattar hållbar materialförsörjning, industriell bearbetning och omvandling av biomassa från land och
  hav
  till biobaserade material och produkter. Den bygger också vidare på potentialen hos levande resurser, biovetenskap och bioteknik för nya upptäckter, produkter och processer. Biobaserade innovationer, inklusive teknik, kan ge nya ekonomiska verksamheter och sysselsättning för regionerna och städerna, bidra till landsbygdens och kustområdenas ekonomier och stärka cirkulariteten i bioekonomin.

hav

Biobaserad innovation lägger grunden för en övergång från en fossilbaserad ekonomi som omfattar hållbar materialförsörjning, industriell bearbetning och omvandling av biomassa från land och
  vatten
  till biobaserade material och produkter. Den bygger också vidare på potentialen hos levande resurser, biovetenskap och bioteknik
  samt pågående standardiseringsarbete
  för nya upptäckter, produkter och processer. Biobaserade innovationer, inklusive teknik, kan ge nya ekonomiska verksamheter och sysselsättning för regionerna och städerna, bidra till landsbygdens och kustområdenas ekonomier och stärka cirkulariteten i bioekonomin
  , och därmed främja övergången till ett resurseffektivt och koldioxidsnålt samhälle
  .

vatten

samt pågående standardiseringsarbete

, och därmed främja övergången till ett resurseffektivt och koldioxidsnålt samhälle

Ändring 181

Ändring 181

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.6 – stycke 1a (nytt)

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.6 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Biobaserade innovationssystem kräver samarbete mellan olika sektorer och inom värdekedjan. Olika källor till biomassa bör bedömas noga i fråga om potential och effekter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Biobaserade innovationssystem kräver samarbete mellan olika sektorer och inom värdekedjan. Olika källor till biomassa bör bedömas noga i fråga om potential och effekter.

Biobaserade innovationssystem kräver samarbete mellan olika sektorer och inom värdekedjan. Olika källor till biomassa bör bedömas noga i fråga om potential och effekter.

Ändring 182

Ändring 182

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.6 – stycke 2 – strecksats 1

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.6 – stycke 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Hållbar anskaffning av biomassa och produktionssystem, med inriktning på värdefulla tillämpningar och användningsområden, social och miljömässig hållbarhet, påverkan på klimat och biologisk mångfald och övergripande resurseffektivitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Hållbar anskaffning av biomassa och produktionssystem, med inriktning på värdefulla tillämpningar och användningsområden, social och miljömässig hållbarhet, påverkan på klimat och biologisk mångfald och övergripande resurseffektivitet.

| — | Hållbar
  och rättvis
  anskaffning av biomassa och produktionssystem, med inriktning på värdefulla tillämpningar och användningsområden, social
  , ekonomisk
  och miljömässig hållbarhet, påverkan på klimat och biologisk mångfald och övergripande resurseffektivitet. |
| --- | --- |

—

Hållbar
  och rättvis
  anskaffning av biomassa och produktionssystem, med inriktning på värdefulla tillämpningar och användningsområden, social
  , ekonomisk
  och miljömässig hållbarhet, påverkan på klimat och biologisk mångfald och övergripande resurseffektivitet.

och rättvis

, ekonomisk

Ändring 183

Ändring 183

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.6 – stycke 2 – strecksats 3

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.6 – stycke 2 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Biobaserade värdekedjor, material, inklusive bioinspirerade material, produkter och processer med nya egenskaper och funktioner och förbättrad hållbarhet (inklusive minskning av utsläppen av växthusgaser), som främjar utvecklingen av avancerade bioraffinaderier som använder ett bredare spektrum av biomassa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Biobaserade värdekedjor, material, inklusive bioinspirerade material, produkter och processer med nya egenskaper och funktioner och förbättrad hållbarhet (inklusive minskning av utsläppen av växthusgaser), som främjar utvecklingen av avancerade bioraffinaderier som använder ett bredare spektrum av biomassa.

| — | Biobaserade värdekedjor, material, inklusive bioinspirerade material, produkter och processer med nya egenskaper och funktioner och förbättrad hållbarhet (inklusive minskning av utsläppen av växthusgaser), som främjar utvecklingen av avancerade bioraffinaderier som använder ett bredare spektrum av biomassa
  samt vidareutveckling av befintliga och nya biogenetiska bränslen
  .
  Bättre användning av biobaserat avfall och sidoströmmar. |
| --- | --- |

—

Biobaserade värdekedjor, material, inklusive bioinspirerade material, produkter och processer med nya egenskaper och funktioner och förbättrad hållbarhet (inklusive minskning av utsläppen av växthusgaser), som främjar utvecklingen av avancerade bioraffinaderier som använder ett bredare spektrum av biomassa
  samt vidareutveckling av befintliga och nya biogenetiska bränslen
  .
  Bättre användning av biobaserat avfall och sidoströmmar.

samt vidareutveckling av befintliga och nya biogenetiska bränslen

Bättre användning av biobaserat avfall och sidoströmmar.

Ändring 184

Ändring 184

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.6 – stycke 2 – strecksats 4

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.6 – stycke 2 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Bioteknik, inbegripet sektorsövergripande modern bioteknik för konkurrenskraftiga, hållbara och nya industriella processer, miljötjänster och konsumentprodukter (21). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Bioteknik, inbegripet sektorsövergripande modern bioteknik för konkurrenskraftiga, hållbara och nya industriella processer, miljötjänster och konsumentprodukter (21).

21

| — | Bioteknik, inbegripet sektorsövergripande modern bioteknik för konkurrenskraftiga, hållbara och nya
  jordbruksprocesser,
  industriella processer, miljötjänster och konsumentprodukter (21). |
| --- | --- |

—

Bioteknik, inbegripet sektorsövergripande modern bioteknik för konkurrenskraftiga, hållbara och nya
  jordbruksprocesser,
  industriella processer, miljötjänster och konsumentprodukter (21).

jordbruksprocesser,

21

Ändring 185

Ändring 185

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.6 – stycke 2 – strecksats 5

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.6 – stycke 2 – strecksats 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Cirkulariteten i den biobaserade ekonomin genom tekniska, strukturella, sociala innovationer av affärsmodeller för att
  radikalt
  öka det värde som genereras per enhet av biologiska resurser, bevarande av resurser i ekonomin längre och som stöder principen om kaskadanvändning av hållbar biomassa genom forskning och innovation. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Cirkulariteten i den biobaserade ekonomin genom tekniska, strukturella, sociala innovationer av affärsmodeller för att
  radikalt
  öka det värde som genereras per enhet av biologiska resurser, bevarande av resurser i ekonomin längre och som stöder principen om kaskadanvändning av hållbar biomassa genom forskning och innovation.

radikalt

| — | Cirkulariteten i den biobaserade ekonomin genom tekniska, strukturella, sociala innovationer av affärsmodeller för att öka det värde som genereras per enhet av biologiska resurser, bevarande av resurser i ekonomin längre och som stöder
  övergången mot hållbara material och
  principen om kaskadanvändning av hållbar biomassa genom forskning och innovation. |
| --- | --- |

—

Cirkulariteten i den biobaserade ekonomin genom tekniska, strukturella, sociala innovationer av affärsmodeller för att öka det värde som genereras per enhet av biologiska resurser, bevarande av resurser i ekonomin längre och som stöder
  övergången mot hållbara material och
  principen om kaskadanvändning av hållbar biomassa genom forskning och innovation.

övergången mot hållbara material och

Ändring 186

Ändring 186

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.6 – stycke 2 – strecksats 5a (ny)

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.6 – stycke 2 – strecksats 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Biobaserade värdekedjor som inbegriper nya innovativa material, materialkombinationer och andra innovativa koncept och produkter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Biobaserade värdekedjor som inbegriper nya innovativa material, materialkombinationer och andra innovativa koncept och produkter.

Biobaserade värdekedjor som inbegriper nya innovativa material, materialkombinationer och andra innovativa koncept och produkter.

Ändring 187

Ändring 187

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.7 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.7 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Cirkulära produktions- och konsumtionssystem kommer att ge fördelar för den europeiska ekonomin genom att minska unionens resursberoende och öka företagens konkurrenskraft, och för europeiska medborgare genom att skapa nya sysselsättningsmöjligheter och minska trycket på miljön och klimatet. Utöver den industriella omvandlingen och övergången till en utsläppssnål, resurseffektiv och cirkulär ekonomi behövs ett mer omfattande system som kräver systemiska miljöinnovativa lösningar, nya företagsmodeller, marknader och investeringar
  , möjliggörande
  infrastruktur, social innovation, förändringar i användarbeteendet, och styrningsmodeller för att stimulera samarbete mellan olika berörda aktörer för att se till att den tänkta förändringen ger bättre ekonomiska, miljömässiga och sociala resultat (22). En öppning för internationellt samarbete
  kommer att
  vara
  viktigt
  för jämförbarhet, att skapa och utbyta kunskap och undvika dubbelarbete, t.ex. genom internationella initiativ såsom den internationella resurspanelen. | Cirkulära produktions- och konsumtionssystem kommer att ge fördelar för den europeiska ekonomin
  och det europeiska samhället
  genom att minska unionens resursberoende och öka företagens konkurrenskraft, och för europeiska medborgare genom att skapa nya sysselsättningsmöjligheter och minska trycket på miljön och klimatet. Utöver den industriella omvandlingen och övergången till en utsläppssnål, resurseffektiv och cirkulär ekonomi behövs ett mer omfattande system som kräver systemiska miljöinnovativa lösningar, nya företagsmodeller, marknader och investeringar
  , översyn eller utveckling av nya standarder, möjliggörande
  infrastruktur, social innovation, förändringar i användarbeteendet, och styrningsmodeller för att stimulera samarbete mellan olika berörda aktörer för att se till att den tänkta förändringen ger bättre ekonomiska, miljömässiga och sociala resultat (22).
  I lämpliga fall kan
  en öppning för internationellt samarbete vara
  viktig
  för jämförbarhet, att skapa och utbyta kunskap och undvika dubbelarbete, t.ex. genom internationella initiativ såsom den internationella resurspanelen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Cirkulära produktions- och konsumtionssystem kommer att ge fördelar för den europeiska ekonomin genom att minska unionens resursberoende och öka företagens konkurrenskraft, och för europeiska medborgare genom att skapa nya sysselsättningsmöjligheter och minska trycket på miljön och klimatet. Utöver den industriella omvandlingen och övergången till en utsläppssnål, resurseffektiv och cirkulär ekonomi behövs ett mer omfattande system som kräver systemiska miljöinnovativa lösningar, nya företagsmodeller, marknader och investeringar
  , möjliggörande
  infrastruktur, social innovation, förändringar i användarbeteendet, och styrningsmodeller för att stimulera samarbete mellan olika berörda aktörer för att se till att den tänkta förändringen ger bättre ekonomiska, miljömässiga och sociala resultat (22). En öppning för internationellt samarbete
  kommer att
  vara
  viktigt
  för jämförbarhet, att skapa och utbyta kunskap och undvika dubbelarbete, t.ex. genom internationella initiativ såsom den internationella resurspanelen.

, möjliggörande

22

kommer att

viktigt

Cirkulära produktions- och konsumtionssystem kommer att ge fördelar för den europeiska ekonomin
  och det europeiska samhället
  genom att minska unionens resursberoende och öka företagens konkurrenskraft, och för europeiska medborgare genom att skapa nya sysselsättningsmöjligheter och minska trycket på miljön och klimatet. Utöver den industriella omvandlingen och övergången till en utsläppssnål, resurseffektiv och cirkulär ekonomi behövs ett mer omfattande system som kräver systemiska miljöinnovativa lösningar, nya företagsmodeller, marknader och investeringar
  , översyn eller utveckling av nya standarder, möjliggörande
  infrastruktur, social innovation, förändringar i användarbeteendet, och styrningsmodeller för att stimulera samarbete mellan olika berörda aktörer för att se till att den tänkta förändringen ger bättre ekonomiska, miljömässiga och sociala resultat (22).
  I lämpliga fall kan
  en öppning för internationellt samarbete vara
  viktig
  för jämförbarhet, att skapa och utbyta kunskap och undvika dubbelarbete, t.ex. genom internationella initiativ såsom den internationella resurspanelen.

och det europeiska samhället

, översyn eller utveckling av nya standarder, möjliggörande

22

I lämpliga fall kan

viktig

Ändring 188

Ändring 188

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.7 – stycke 2 – strecksats 1

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.7 – stycke 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Systematisk övergång till en resurseffektiv och cirkulär ekonomi, med nya modeller för konsumentsamverkan, nya affärsmodeller för resurseffektivitet och miljöprestanda, produkter och tjänster som stimulerar effektivitet under hela livscykeln, system för delning, återanvändning, reparation, återtillverkning, återvinning och kompostering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Systematisk övergång till en resurseffektiv och cirkulär ekonomi, med nya modeller för konsumentsamverkan, nya affärsmodeller för resurseffektivitet och miljöprestanda, produkter och tjänster som stimulerar effektivitet under hela livscykeln, system för delning, återanvändning, reparation, återtillverkning, återvinning och kompostering.

| — | Systematisk övergång till en resurseffektiv och cirkulär ekonomi, med nya modeller för konsumentsamverkan, nya affärsmodeller för
  resurs- och energieffektivitet
  och miljöprestanda, produkter och tjänster som stimulerar effektivitet under hela livscykeln, system för delning, återanvändning, reparation, återtillverkning, återvinning och kompostering. |
| --- | --- |

—

Systematisk övergång till en resurseffektiv och cirkulär ekonomi, med nya modeller för konsumentsamverkan, nya affärsmodeller för
  resurs- och energieffektivitet
  och miljöprestanda, produkter och tjänster som stimulerar effektivitet under hela livscykeln, system för delning, återanvändning, reparation, återtillverkning, återvinning och kompostering.

resurs- och energieffektivitet

Ändring 189

Ändring 189

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.7 – stycke 2 – strecksats 3

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.7 – stycke 2 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Lösningar för hållbar och regenerativ utveckling av städer, stadsnära områden och regioner, genom att integrera den cirkulära ekonomins omvandling med naturbaserade lösningar, tekniska, digitala, sociala, kulturella innovationer och innovationer för territoriell styrning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Lösningar för hållbar och regenerativ utveckling av städer, stadsnära områden och regioner, genom att integrera den cirkulära ekonomins omvandling med naturbaserade lösningar, tekniska, digitala, sociala, kulturella innovationer och innovationer för territoriell styrning.

| — | Lösningar för hållbar och regenerativ utveckling av städer, stadsnära områden
  och landsbygdsområden
  och regioner, genom att integrera den cirkulära ekonomins omvandling med naturbaserade lösningar, tekniska, digitala, sociala, kulturella innovationer och innovationer för territoriell styrning. |
| --- | --- |

—

Lösningar för hållbar och regenerativ utveckling av städer, stadsnära områden
  och landsbygdsområden
  och regioner, genom att integrera den cirkulära ekonomins omvandling med naturbaserade lösningar, tekniska, digitala, sociala, kulturella innovationer och innovationer för territoriell styrning.

och landsbygdsområden

Ändring 190

Ändring 190

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.7 – stycke 2 – strecksats 3a (ny)

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.7 – stycke 2 – strecksats 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Anpassning till en helt cirkulär metod som inbegripet innovativa lösningar för avfallsförvaltning och avfallshantering som gör det möjligt att återvinna resurser och näringsämnen liksom förvaltning av livsmedelsavfall i stadsområden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Anpassning till en helt cirkulär metod som inbegripet innovativa lösningar för avfallsförvaltning och avfallshantering som gör det möjligt att återvinna resurser och näringsämnen liksom förvaltning av livsmedelsavfall i stadsområden.

Anpassning till en helt cirkulär metod som inbegripet innovativa lösningar för avfallsförvaltning och avfallshantering som gör det möjligt att återvinna resurser och näringsämnen liksom förvaltning av livsmedelsavfall i stadsområden.

Ändring 191

Ändring 191

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.7 – stycke 2 – strecksats 4

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.7 – stycke 2 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Miljöinnovation för förebyggande och sanering av miljöföroreningar från farliga ämnen och kemikalier med framväxande problem, som även beaktar gränssnittet mellan kemikalier, produkter och avfall. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Miljöinnovation för förebyggande och sanering av miljöföroreningar från farliga ämnen och kemikalier med framväxande problem, som även beaktar gränssnittet mellan kemikalier, produkter och avfall.

| — | Miljöinnovation för förebyggande och sanering av miljöföroreningar från farliga ämnen och kemikalier med framväxande problem, som även beaktar gränssnittet mellan
  ekosystem,
  kemikalier, produkter och avfall. |
| --- | --- |

—

Miljöinnovation för förebyggande och sanering av miljöföroreningar från farliga ämnen och kemikalier med framväxande problem, som även beaktar gränssnittet mellan
  ekosystem,
  kemikalier, produkter och avfall.

ekosystem,

Ändring 192

Ändring 192

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.7 – stycke 2 – strecksats 5a (ny)

Bilaga I – pelare II – led 5 – led 5.2 – led 5.2.7 – stycke 2 – strecksats 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Ökad förståelse av drivkrafterna och hindren för utnyttjandet av biobaserade produkter genom forskning om märkning, etikettering, tillämpning av standarder, certifieringssystem, offentlig upphandling och regleringsverksamhet, även ur ett globalt konkurrensperspektiv. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Ökad förståelse av drivkrafterna och hindren för utnyttjandet av biobaserade produkter genom forskning om märkning, etikettering, tillämpning av standarder, certifieringssystem, offentlig upphandling och regleringsverksamhet, även ur ett globalt konkurrensperspektiv.

Ökad förståelse av drivkrafterna och hindren för utnyttjandet av biobaserade produkter genom forskning om märkning, etikettering, tillämpning av standarder, certifieringssystem, offentlig upphandling och regleringsverksamhet, även ur ett globalt konkurrensperspektiv.

Ändring 193

Ändring 193

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.1 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Högkvalitativa och tillförlitliga vetenskapliga bevis är avgörande för god offentlig politik. Nya initiativ och förslag till EU-lagstiftning kräver omfattande och balanserade bevis, medan genomförandet av politiken behöver dokumentation för att mäta och övervaka framstegen. | Högkvalitativa och tillförlitliga vetenskapliga bevis är avgörande för god offentlig politik. Nya initiativ och förslag till EU-lagstiftning kräver omfattande och balanserade bevis, medan genomförandet av politiken behöver dokumentation
  och transparens
  för att mäta och övervaka framstegen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Högkvalitativa och tillförlitliga vetenskapliga bevis är avgörande för god offentlig politik. Nya initiativ och förslag till EU-lagstiftning kräver omfattande och balanserade bevis, medan genomförandet av politiken behöver dokumentation för att mäta och övervaka framstegen.

Högkvalitativa och tillförlitliga vetenskapliga bevis är avgörande för god offentlig politik. Nya initiativ och förslag till EU-lagstiftning kräver omfattande och balanserade bevis, medan genomförandet av politiken behöver dokumentation
  och transparens
  för att mäta och övervaka framstegen.

och transparens

Ändring 194

Ändring 194

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.1 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kunskap och data växer exponentiellt. För att beslutsfattarna ska kunna använda dessa måste de ses över och filtreras. Det finns också ett behov av övergripande vetenskapliga metoder och analysverktyg för alla kommissionens avdelningar, särskilt för att förutse kommande samhällsutmaningar och stödja bättre lagstiftning. Detta inkluderar innovativa processer för att engagera berörda parter och medborgare i politiska frågor. | Kunskap och data växer exponentiellt. För att beslutsfattarna ska kunna använda dessa måste de ses över och filtreras. Det finns också ett behov av övergripande vetenskapliga metoder och analysverktyg för alla kommissionens avdelningar, särskilt för att förutse
  och/eller reagera i tid på
  kommande samhällsutmaningar och stödja bättre lagstiftning. Detta inkluderar innovativa processer för att engagera berörda parter och medborgare i politiska frågor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kunskap och data växer exponentiellt. För att beslutsfattarna ska kunna använda dessa måste de ses över och filtreras. Det finns också ett behov av övergripande vetenskapliga metoder och analysverktyg för alla kommissionens avdelningar, särskilt för att förutse kommande samhällsutmaningar och stödja bättre lagstiftning. Detta inkluderar innovativa processer för att engagera berörda parter och medborgare i politiska frågor.

Kunskap och data växer exponentiellt. För att beslutsfattarna ska kunna använda dessa måste de ses över och filtreras. Det finns också ett behov av övergripande vetenskapliga metoder och analysverktyg för alla kommissionens avdelningar, särskilt för att förutse
  och/eller reagera i tid på
  kommande samhällsutmaningar och stödja bättre lagstiftning. Detta inkluderar innovativa processer för att engagera berörda parter och medborgare i politiska frågor.

och/eller reagera i tid på

Ändring 195

Ändring 195

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.1 – stycke 2 – strecksats 4

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.1 – stycke 2 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Datahantering, datautbyte och samordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Datahantering, datautbyte och samordning.

| — | Rättvis
  datahantering, datautbyte och samordning. |
| --- | --- |

—

Rättvis
  datahantering, datautbyte och samordning.

Rättvis

Ändring 196

Ändring 196

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – inledningen

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.2.2. | Globala utmaningar |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.2.2.

Globala utmaningar

| 6.2.2. | Globala utmaningar
  och europeisk konkurrenskraft |
| --- | --- |

6.2.2.

Globala utmaningar
  och europeisk konkurrenskraft

och europeisk konkurrenskraft

Ändring 197

Ändring 197

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| JRC kommer att bidra till EU:s specifika politikområden och åtaganden i klustren med
  fem
  globala utmaningar, framför allt EU:s åtaganden för hållbar utveckling. | JRC kommer att bidra till EU:s specifika politikområden och åtaganden i klustren med
  sex
  globala utmaningar, framför allt EU:s åtaganden för hållbar utveckling. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

JRC kommer att bidra till EU:s specifika politikområden och åtaganden i klustren med
  fem
  globala utmaningar, framför allt EU:s åtaganden för hållbar utveckling.

fem

JRC kommer att bidra till EU:s specifika politikområden och åtaganden i klustren med
  sex
  globala utmaningar, framför allt EU:s åtaganden för hållbar utveckling.

sex

Ändring 198

Ändring 198

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 2 – inledningen

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2. | Inkluderande och
  säkra
  samhällen |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.

Inkluderande och
  säkra
  samhällen

säkra

| 2. | Inkluderande och
  kreativa
  samhällen |
| --- | --- |

2.

Inkluderande och
  kreativa
  samhällen

kreativa

Ändring 199

Ändring 199

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 2 – strecksats 1

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Forskning om ojämlikhet, fattigdom och utslagning, social mobilitet, kulturell mångfald och kompetens, bedömning av sociala, demografiska och tekniska förändringars inverkan på ekonomin och samhället. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Forskning om ojämlikhet, fattigdom och utslagning, social mobilitet, kulturell mångfald och kompetens, bedömning av sociala, demografiska och tekniska förändringars inverkan på ekonomin och samhället.

| — | Forskning om ojämlikhet, fattigdom och utslagning, social mobilitet, kulturell mångfald och kompetens, bedömning av sociala, demografiska
  , geografiska
  och tekniska förändringars inverkan på ekonomin och samhället. |
| --- | --- |

—

Forskning om ojämlikhet, fattigdom och utslagning, social mobilitet, kulturell mångfald och kompetens, bedömning av sociala, demografiska
  , geografiska
  och tekniska förändringars inverkan på ekonomin och samhället.

, geografiska

Ändring 200

Ändring 200

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 2 – strecksats 2

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 2 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Stöd till bevarande av
  kulturarvet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Stöd till bevarande av
  kulturarvet
  .

kulturarvet

| — | Forskning om det ekonomiska och sociala bidraget från de kulturella och kreativa sektorerna, inklusive utveckling av statistik och stöd till
  stöd till bevarande av
  materiellt och immateriellt
  kulturarv. |
| --- | --- |

—

Forskning om det ekonomiska och sociala bidraget från de kulturella och kreativa sektorerna, inklusive utveckling av statistik och stöd till
  stöd till bevarande av
  materiellt och immateriellt
  kulturarv.

Forskning om det ekonomiska och sociala bidraget från de kulturella och kreativa sektorerna, inklusive utveckling av statistik och stöd till

materiellt och immateriellt

Ändring 201

Ändring 201

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 2 – strecksats 3a (ny)

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 2 – strecksats 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Forskning om de sociala konsekvenserna av vetenskapliga och tekniska förändringar för medlemsstaterna och regionerna, även på medborgarnivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Forskning om de sociala konsekvenserna av vetenskapliga och tekniska förändringar för medlemsstaterna och regionerna, även på medborgarnivå.

Forskning om de sociala konsekvenserna av vetenskapliga och tekniska förändringar för medlemsstaterna och regionerna, även på medborgarnivå.

Ändring 202

Ändring 202

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 2a (nytt)

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a. | Säkra samhällen |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.

2a.

Säkra samhällen

Ändring 203

Ändring 203

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 3 – inledningen

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3. | Digitala frågor
  och
  industri |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.

Digitala frågor
  och
  industri

och

| 3. | Digitala frågor, industri
  och rymd |
| --- | --- |

3.

Digitala frågor, industri
  och rymd

och rymd

Ändring 204

Ändring 204

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 3 – strecksats 4

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 3 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Forskning om nanoteknik och annan viktig möjliggörande teknik. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Forskning om nanoteknik och annan viktig möjliggörande teknik.

Forskning om nanoteknik och annan viktig möjliggörande teknik.

utgår

utgår

Ändring 205

Ändring 205

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 4 – strecksats 1

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 4 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Stöd till genomförandet av EU:s klimat-, energi- och transportpolitik,
  övergång till
  en
  koldioxidsnål
  ekonomi och strategier för minskade koldioxidutsläpp fram till 2050, analys av integrerade nationella klimat- och energiplaner, bedömning av spridningsvägar för utfasning av fossila bränslen i alla sektorer, inbegripet jordbruk och markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Stöd till genomförandet av EU:s klimat-, energi- och transportpolitik,
  övergång till
  en
  koldioxidsnål
  ekonomi och strategier för minskade koldioxidutsläpp fram till 2050, analys av integrerade nationella klimat- och energiplaner, bedömning av spridningsvägar för utfasning av fossila bränslen i alla sektorer, inbegripet jordbruk och markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk.

övergång till

koldioxidsnål

| — | Stöd till genomförandet av EU:s klimat-, energi- och transportpolitik,
  visa vägen för övergången mot
  en ekonomi
  med nollnettoutsläpp av växthusgaser
  ,
  inbegripet koldioxidsnåla tekniker
  och strategier för minskade koldioxidutsläpp fram till 2050, analys av integrerade nationella klimat- och energiplaner, bedömning av spridningsvägar för utfasning av fossila bränslen i alla sektorer, inbegripet jordbruk och markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. |
| --- | --- |

—

Stöd till genomförandet av EU:s klimat-, energi- och transportpolitik,
  visa vägen för övergången mot
  en ekonomi
  med nollnettoutsläpp av växthusgaser
  ,
  inbegripet koldioxidsnåla tekniker
  och strategier för minskade koldioxidutsläpp fram till 2050, analys av integrerade nationella klimat- och energiplaner, bedömning av spridningsvägar för utfasning av fossila bränslen i alla sektorer, inbegripet jordbruk och markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk.

visa vägen för övergången mot

med nollnettoutsläpp av växthusgaser

inbegripet koldioxidsnåla tekniker

Ändring 206

Ändring 206

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 4 – strecksats 2

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 4 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Bedömning av risker
  i
  sårbara ekosystem och viktiga ekonomiska sektorer och infrastruktur, med fokus på
  anpassningsstrategier
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Bedömning av risker
  i
  sårbara ekosystem och viktiga ekonomiska sektorer och infrastruktur, med fokus på
  anpassningsstrategier
  .

i

anpassningsstrategier

| — | Bedömning av risker
  och potentiella lösningar för
  sårbara ekosystem och viktiga ekonomiska sektorer och infrastruktur, med fokus på
  anpassnings- och begränsningsstrategier
  . |
| --- | --- |

—

Bedömning av risker
  och potentiella lösningar för
  sårbara ekosystem och viktiga ekonomiska sektorer och infrastruktur, med fokus på
  anpassnings- och begränsningsstrategier
  .

och potentiella lösningar för

anpassnings- och begränsningsstrategier

Ändring 207

Ändring 207

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 4 – strecksats 3

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 4 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Analys av forsknings- och investeringsaspekter av energiunionen, bedömning av EU:s konkurrenskraft på den globala marknaden för ren energi. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Analys av forsknings- och investeringsaspekter av energiunionen, bedömning av EU:s konkurrenskraft på den globala marknaden för ren energi.

| — | Analys av forsknings- och investeringsaspekter av energiunionen, bedömning av EU:s konkurrenskraft på den globala marknaden för ren energi,
  särskilt förnybar energi
  . |
| --- | --- |

—

Analys av forsknings- och investeringsaspekter av energiunionen, bedömning av EU:s konkurrenskraft på den globala marknaden för ren energi,
  särskilt förnybar energi
  .

särskilt förnybar energi

Ändring 208

Ändring 208

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 4 – strecksats 5

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 4 – strecksats 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Analys av energianvändningen i byggnader, smarta och hållbara städer och industrier. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Analys av energianvändningen i byggnader, smarta och hållbara städer och industrier.

| — | Analys av energianvändningen i 
  och potentialen till begränsning av klimatförändringar hos
  byggnader, smarta och hållbara städer och industrier. |
| --- | --- |

—

Analys av energianvändningen i 
  och potentialen till begränsning av klimatförändringar hos
  byggnader, smarta och hållbara städer och industrier.

och potentialen till begränsning av klimatförändringar hos

Ändring 209

Ändring 209

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 4 – strecksats 8

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 4 – strecksats 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Stöd till
  energiomställningen
  , bland annat
  i form av borgmästaravtalet, ren energi för EU:s öar, känsliga regioner och Afrika
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Stöd till
  energiomställningen
  , bland annat
  i form av borgmästaravtalet, ren energi för EU:s öar, känsliga regioner och Afrika
  .

energiomställningen

i form av borgmästaravtalet, ren energi för EU:s öar, känsliga regioner och Afrika

| — | Stöd till
  övergången mot koldioxidsnåla energisystem
  , bland annat
  högeffektivt system som utgår från förnybara energikällor
  . |
| --- | --- |

—

Stöd till
  övergången mot koldioxidsnåla energisystem
  , bland annat
  högeffektivt system som utgår från förnybara energikällor
  .

övergången mot koldioxidsnåla energisystem

högeffektivt system som utgår från förnybara energikällor

Ändring 210

Ändring 210

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 5 – inledningen

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 5 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5. | Livsmedel
  och
  naturresurser |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.

Livsmedel
  och
  naturresurser

och

| 5. | Livsmedel, naturresurser
  och jordbruk |
| --- | --- |

5.

Livsmedel, naturresurser
  och jordbruk

och jordbruk

Ändring 211

Ändring 211

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 5 – strecksats 1

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 5 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Forskning om mark, jord, skogar, luft, vatten, marina resurser, råvaror och biologisk mångfald, vilket kommer att underlätta ett effektivt bevarande, restaurering och hållbar användning av naturresurserna, inbegripet hållbar resursförvaltning i Afrika. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Forskning om mark, jord, skogar, luft, vatten, marina resurser, råvaror och biologisk mångfald, vilket kommer att underlätta ett effektivt bevarande, restaurering och hållbar användning av naturresurserna, inbegripet hållbar resursförvaltning i Afrika.

| — | Forskning om mark, jord, skogar, luft, vatten, marina resurser, råvaror och biologisk mångfald, vilket kommer att underlätta ett effektivt bevarande, restaurering och hållbar användning av naturresurserna, inbegripet
  rättvis och
  hållbar resursförvaltning i Afrika. |
| --- | --- |

—

Forskning om mark, jord, skogar, luft, vatten, marina resurser, råvaror och biologisk mångfald, vilket kommer att underlätta ett effektivt bevarande, restaurering och hållbar användning av naturresurserna, inbegripet
  rättvis och
  hållbar resursförvaltning i Afrika.

rättvis och

Ändring 212

Ändring 212

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 5 – strecksats 3

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 5 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Bedömning av klimatförändringarna och eventuella anpassningsåtgärder och mildrande åtgärder för
  jordbruks- och fiskeripolitiken
  , inbegripet livsmedelssäkerhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Bedömning av klimatförändringarna och eventuella anpassningsåtgärder och mildrande åtgärder för
  jordbruks- och fiskeripolitiken
  , inbegripet livsmedelssäkerhet.

jordbruks- och fiskeripolitiken

| — | Bedömning av klimatförändringarna och eventuella anpassningsåtgärder och mildrande åtgärder för
  jordbruks-, fiskeri- och skogsbrukspolitiken
  , inbegripet livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

—

Bedömning av klimatförändringarna och eventuella anpassningsåtgärder och mildrande åtgärder för
  jordbruks-, fiskeri- och skogsbrukspolitiken
  , inbegripet livsmedelssäkerhet.

jordbruks-, fiskeri- och skogsbrukspolitiken

Ändring 213

Ändring 213

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 5 – strecksats 4

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.2 – stycke 2 – led 5 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Övervakning och prognostisering av
  jordbruksresurser
  i EU och grannländerna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Övervakning och prognostisering av
  jordbruksresurser
  i EU och grannländerna.

jordbruksresurser

| — | Övervakning och prognostisering av
  jordbruks- och skogsbruksresurser
  i EU och grannländerna. |
| --- | --- |

—

Övervakning och prognostisering av
  jordbruks- och skogsbruksresurser
  i EU och grannländerna.

jordbruks- och skogsbruksresurser

Ändring 214

Ändring 214

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.3 – stycke 1

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Gemensamma forskningscentrumet kommer att bidra till innovation och tekniköverföring. JRC kommer att stödja den inre marknadens funktion och unionens ekonomiska styrning. Det kommer att bidra till utveckling, genomförande och övervakning av politik som riktar sig mot ett mer socialt och hållbart Europa. Det kommer att stödja EU:s externa dimension och internationella mål och bidra till att främja goda styrelseformer. En välfungerande inre marknad med en stark ekonomisk styrning och rättvisa sociala system kommer att främja innovation
  och
  konkurrenskraft. | Gemensamma forskningscentrumet kommer att bidra till innovation och tekniköverföring. JRC kommer att stödja den inre marknadens funktion och unionens ekonomiska styrning. Det kommer att bidra till utveckling, genomförande och övervakning av politik som riktar sig mot ett mer socialt och hållbart Europa. Det kommer att stödja EU:s externa dimension och internationella mål och bidra till att främja goda styrelseformer. En välfungerande inre marknad med en stark ekonomisk styrning och rättvisa sociala system kommer att främja innovation, konkurrenskraft
  , skapande av sysselsättning, social inkludering och välmående
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Gemensamma forskningscentrumet kommer att bidra till innovation och tekniköverföring. JRC kommer att stödja den inre marknadens funktion och unionens ekonomiska styrning. Det kommer att bidra till utveckling, genomförande och övervakning av politik som riktar sig mot ett mer socialt och hållbart Europa. Det kommer att stödja EU:s externa dimension och internationella mål och bidra till att främja goda styrelseformer. En välfungerande inre marknad med en stark ekonomisk styrning och rättvisa sociala system kommer att främja innovation
  och
  konkurrenskraft.

och

Gemensamma forskningscentrumet kommer att bidra till innovation och tekniköverföring. JRC kommer att stödja den inre marknadens funktion och unionens ekonomiska styrning. Det kommer att bidra till utveckling, genomförande och övervakning av politik som riktar sig mot ett mer socialt och hållbart Europa. Det kommer att stödja EU:s externa dimension och internationella mål och bidra till att främja goda styrelseformer. En välfungerande inre marknad med en stark ekonomisk styrning och rättvisa sociala system kommer att främja innovation, konkurrenskraft
  , skapande av sysselsättning, social inkludering och välmående
  .

, skapande av sysselsättning, social inkludering och välmående

Ändring 215

Ändring 215

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.4 – stycke 2 – strecksats 5

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.4 – stycke 2 – strecksats 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Öppen vetenskap och öppna data. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Öppen vetenskap och öppna data.

| — | Öppen vetenskap och öppna
  rättvisa
  data |
| --- | --- |

—

Öppen vetenskap och öppna
  rättvisa
  data

rättvisa

Ändring 216

Ändring 216

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.5 – stycke 2 – strecksats 1

Bilaga I – pelare II – led 6 – led 6.2 – led 6.2.5 – stycke 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Genomförandet av regionernas och städernas strategier, strategier för smart specialisering, strategier för ekonomisk omställning i regioner som får stöd under en övergångsperiod, integrerade
  stadsutvecklingsstrategier
  och uppgifter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Genomförandet av regionernas och städernas strategier, strategier för smart specialisering, strategier för ekonomisk omställning i regioner som får stöd under en övergångsperiod, integrerade
  stadsutvecklingsstrategier
  och uppgifter.

stadsutvecklingsstrategier

| — | Genomförandet av regionernas och städernas strategier, strategier för smart specialisering, strategier för ekonomisk omställning i regioner som får stöd under en övergångsperiod, integrerade
  landsbygds- och stadsutvecklingsstrategier
  och uppgifter. |
| --- | --- |

—

Genomförandet av regionernas och städernas strategier, strategier för smart specialisering, strategier för ekonomisk omställning i regioner som får stöd under en övergångsperiod, integrerade
  landsbygds- och stadsutvecklingsstrategier
  och uppgifter.

landsbygds- och stadsutvecklingsstrategier

Ändring 217

Ändring 217

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III

Bilaga I – pelare III

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| III
  ÖPPEN INNOVATION | III
  INNOVATIVT EUROPA |
| Öppen innovation är ett paradexempel på hur EU kan fortsätta att skapa välstånd för sina medborgare och möta framtida utmaningar. Dess genomförande kräver ett systematiskt, övergripande och mångfacetterat tillvägagångssätt. Europas ekonomiska framsteg, sociala välfärd och livskvalitet är beroende av dess förmåga att främja produktiviteten och tillväxten, vilket i sin tur i stor utsträckning beror på dess innovationsförmåga. Innovation är också nyckeln till att lösa de största framtida utmaningarna för EU. | Öppen innovation är ett paradexempel på hur EU kan fortsätta att skapa välstånd för sina medborgare och möta framtida utmaningar. Dess genomförande kräver ett systematiskt, övergripande och mångfacetterat tillvägagångssätt. Europas ekonomiska framsteg, sociala välfärd och livskvalitet är beroende av dess förmåga att främja produktiviteten och tillväxten, vilket i sin tur i stor utsträckning beror på dess innovationsförmåga. Innovation är också nyckeln till att lösa de största framtida utmaningarna för EU. |
| Liksom dess föregångare, är innovation kärnan i Horisont Europa. Sökandet efter nya idéer, produkter och processer är en drivkraft för Horisont Europas mål och genomförandeformer, från den strategiska programplaneringen till ansökningsomgångar, och sökandet pågår från början till slutet av alla projekt som får stöd från grundforskning (s.k. blue sky-forskning) till industriella eller tekniska färdplaner och uppdrag. | Liksom dess föregångare, är innovation kärnan i Horisont Europa. Sökandet efter nya idéer, produkter och processer är en drivkraft för Horisont Europas mål och genomförandeformer, från den strategiska programplaneringen till ansökningsomgångar, och sökandet pågår från början till slutet av alla projekt som får stöd från grundforskning (s.k. blue sky-forskning) till industriella eller tekniska färdplaner och uppdrag. |
| Men innovation förtjänar särskilda åtgärder eftersom EU på ett beslutsamt sätt måste förbättra de villkor och den miljö som europeiska innovationer kan utvecklas i, så att idéer snabbt kan delas mellan aktörerna i innovationsekosystemet och nya idéer och ny teknik snabbt omvandlas till de produkter och tjänster som behövs för att EU ska kunna visa resultat. | Men innovation förtjänar särskilda åtgärder eftersom EU på ett beslutsamt sätt måste förbättra de villkor och den miljö som europeiska innovationer kan utvecklas i, så att idéer snabbt kan delas mellan aktörerna i innovationsekosystemet och nya idéer och ny teknik snabbt omvandlas till de produkter och tjänster som behövs för att EU ska kunna visa resultat. |
| De senaste årtiondena har det vuxit fram stora och globala nya marknader när det gäller underhållning, media, hälso- och sjukvård, logi och detaljhandel, baserade på banbrytande innovationer inom informations- och kommunikationsteknik, bioteknik, internet och plattformsekonomin. Dessa marknadsskapande innovationer som påverkar EU:s ekonomi som helhet har införts av snabbt växande och ofta nya företag. Men det är bara ett fåtal som har sitt ursprung i EU. | De senaste årtiondena har det vuxit fram stora och globala nya marknader när det gäller underhållning, media,
  kommunikation,
  hälso- och sjukvård, logi och detaljhandel, baserade på banbrytande innovationer inom informations- och kommunikationsteknik, bioteknik, internet och plattformsekonomin. Dessa marknadsskapande innovationer som påverkar EU:s ekonomi som helhet har införts av snabbt växande och ofta nya företag. Men det är bara ett fåtal som har sitt ursprung
  och lyckas
  i EU. |
| En ny global våg av banbrytande innovation är på ingående, och den kommer att vara baserad på mer teknikintensiv teknik, såsom blockkedjeteknik, artificiell intelligens, genomik och robotteknik liksom annan teknik, vilken
  också
  kan utvecklas av enskilda innovatörer och grupper av medborgare. De har det gemensamt att de tar form i brytpunkten mellan olika tekniker, industrisektorer och vetenskapliga discipliner, de erbjuder helt och hållet nya kombinationer av produkter, processer, tjänster och affärsmodeller och har potential att öppna nya marknader i hela världen. Även andra sektorer såsom tillverkning, finansiella tjänster, transport eller energi kommer att påverkas. | En ny global våg av banbrytande
  och omstörtande
  innovation
  , inklusive social och teknisk sådan,
  är på ingående, och den kommer att vara baserad på mer teknikintensiv teknik, såsom blockkedjeteknik, artificiell intelligens, genomik och robotteknik liksom annan teknik, vilken
  inte bara
  kan utvecklas
  av företag eller forskningsorganisationer, utan även
  av enskilda innovatörer och grupper av medborgare. De har det gemensamt att de tar form i brytpunkten mellan olika tekniker, industrisektorer och vetenskapliga discipliner, de erbjuder helt och hållet nya kombinationer av produkter, processer, tjänster
  , standarder
  och affärsmodeller och har potential att öppna nya marknader i hela världen. Även andra sektorer såsom tillverkning, finansiella tjänster, transport eller energi kommer att påverkas. |
| Europa måste hänga med i den här utvecklingen. Europa har ett bra läge när den nya vågen kommer till teknikintensiva områden såsom artificiell intelligens, kvantteknik, rena energikällor, där Europa har vissa konkurrensfördelar när det gäller vetenskap och kunskap, och kan bygga på nära samarbete mellan offentliga och privata aktörer (t.ex. inom hälso- och sjukvård eller energi). | Europa måste hänga med i den här utvecklingen. Europa har ett bra läge när den nya vågen kommer till teknikintensiva områden såsom artificiell intelligens, kvantteknik, rena energikällor, där Europa har vissa konkurrensfördelar när det gäller vetenskap och kunskap, och kan bygga på nära samarbete mellan offentliga och privata aktörer (t.ex. inom hälso- och sjukvård eller energi). |
| För att Europa ska kunna gå i spetsen för den nya utvecklingen av banbrytande innovation måste följande grundläggande utmaningar antas: | För att Europa ska kunna gå i spetsen för den nya utvecklingen av banbrytande innovation måste följande grundläggande utmaningar antas: |
| — | Förbättra omvandlingen av vetenskap till innovation i syfte att påskynda överföringen av idéer, teknik och talang från grundforskning till nystartade företag och industri. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

III
  ÖPPEN INNOVATION

ÖPPEN INNOVATION

III
  INNOVATIVT EUROPA

INNOVATIVT EUROPA

Öppen innovation är ett paradexempel på hur EU kan fortsätta att skapa välstånd för sina medborgare och möta framtida utmaningar. Dess genomförande kräver ett systematiskt, övergripande och mångfacetterat tillvägagångssätt. Europas ekonomiska framsteg, sociala välfärd och livskvalitet är beroende av dess förmåga att främja produktiviteten och tillväxten, vilket i sin tur i stor utsträckning beror på dess innovationsförmåga. Innovation är också nyckeln till att lösa de största framtida utmaningarna för EU.

Öppen innovation är ett paradexempel på hur EU kan fortsätta att skapa välstånd för sina medborgare och möta framtida utmaningar. Dess genomförande kräver ett systematiskt, övergripande och mångfacetterat tillvägagångssätt. Europas ekonomiska framsteg, sociala välfärd och livskvalitet är beroende av dess förmåga att främja produktiviteten och tillväxten, vilket i sin tur i stor utsträckning beror på dess innovationsförmåga. Innovation är också nyckeln till att lösa de största framtida utmaningarna för EU.

Liksom dess föregångare, är innovation kärnan i Horisont Europa. Sökandet efter nya idéer, produkter och processer är en drivkraft för Horisont Europas mål och genomförandeformer, från den strategiska programplaneringen till ansökningsomgångar, och sökandet pågår från början till slutet av alla projekt som får stöd från grundforskning (s.k. blue sky-forskning) till industriella eller tekniska färdplaner och uppdrag.

Liksom dess föregångare, är innovation kärnan i Horisont Europa. Sökandet efter nya idéer, produkter och processer är en drivkraft för Horisont Europas mål och genomförandeformer, från den strategiska programplaneringen till ansökningsomgångar, och sökandet pågår från början till slutet av alla projekt som får stöd från grundforskning (s.k. blue sky-forskning) till industriella eller tekniska färdplaner och uppdrag.

Men innovation förtjänar särskilda åtgärder eftersom EU på ett beslutsamt sätt måste förbättra de villkor och den miljö som europeiska innovationer kan utvecklas i, så att idéer snabbt kan delas mellan aktörerna i innovationsekosystemet och nya idéer och ny teknik snabbt omvandlas till de produkter och tjänster som behövs för att EU ska kunna visa resultat.

Men innovation förtjänar särskilda åtgärder eftersom EU på ett beslutsamt sätt måste förbättra de villkor och den miljö som europeiska innovationer kan utvecklas i, så att idéer snabbt kan delas mellan aktörerna i innovationsekosystemet och nya idéer och ny teknik snabbt omvandlas till de produkter och tjänster som behövs för att EU ska kunna visa resultat.

De senaste årtiondena har det vuxit fram stora och globala nya marknader när det gäller underhållning, media, hälso- och sjukvård, logi och detaljhandel, baserade på banbrytande innovationer inom informations- och kommunikationsteknik, bioteknik, internet och plattformsekonomin. Dessa marknadsskapande innovationer som påverkar EU:s ekonomi som helhet har införts av snabbt växande och ofta nya företag. Men det är bara ett fåtal som har sitt ursprung i EU.

De senaste årtiondena har det vuxit fram stora och globala nya marknader när det gäller underhållning, media,
  kommunikation,
  hälso- och sjukvård, logi och detaljhandel, baserade på banbrytande innovationer inom informations- och kommunikationsteknik, bioteknik, internet och plattformsekonomin. Dessa marknadsskapande innovationer som påverkar EU:s ekonomi som helhet har införts av snabbt växande och ofta nya företag. Men det är bara ett fåtal som har sitt ursprung
  och lyckas
  i EU.

kommunikation,

och lyckas

En ny global våg av banbrytande innovation är på ingående, och den kommer att vara baserad på mer teknikintensiv teknik, såsom blockkedjeteknik, artificiell intelligens, genomik och robotteknik liksom annan teknik, vilken
  också
  kan utvecklas av enskilda innovatörer och grupper av medborgare. De har det gemensamt att de tar form i brytpunkten mellan olika tekniker, industrisektorer och vetenskapliga discipliner, de erbjuder helt och hållet nya kombinationer av produkter, processer, tjänster och affärsmodeller och har potential att öppna nya marknader i hela världen. Även andra sektorer såsom tillverkning, finansiella tjänster, transport eller energi kommer att påverkas.

också

En ny global våg av banbrytande
  och omstörtande
  innovation
  , inklusive social och teknisk sådan,
  är på ingående, och den kommer att vara baserad på mer teknikintensiv teknik, såsom blockkedjeteknik, artificiell intelligens, genomik och robotteknik liksom annan teknik, vilken
  inte bara
  kan utvecklas
  av företag eller forskningsorganisationer, utan även
  av enskilda innovatörer och grupper av medborgare. De har det gemensamt att de tar form i brytpunkten mellan olika tekniker, industrisektorer och vetenskapliga discipliner, de erbjuder helt och hållet nya kombinationer av produkter, processer, tjänster
  , standarder
  och affärsmodeller och har potential att öppna nya marknader i hela världen. Även andra sektorer såsom tillverkning, finansiella tjänster, transport eller energi kommer att påverkas.

och omstörtande

, inklusive social och teknisk sådan,

inte bara

av företag eller forskningsorganisationer, utan även

, standarder

Europa måste hänga med i den här utvecklingen. Europa har ett bra läge när den nya vågen kommer till teknikintensiva områden såsom artificiell intelligens, kvantteknik, rena energikällor, där Europa har vissa konkurrensfördelar när det gäller vetenskap och kunskap, och kan bygga på nära samarbete mellan offentliga och privata aktörer (t.ex. inom hälso- och sjukvård eller energi).

Europa måste hänga med i den här utvecklingen. Europa har ett bra läge när den nya vågen kommer till teknikintensiva områden såsom artificiell intelligens, kvantteknik, rena energikällor, där Europa har vissa konkurrensfördelar när det gäller vetenskap och kunskap, och kan bygga på nära samarbete mellan offentliga och privata aktörer (t.ex. inom hälso- och sjukvård eller energi).

För att Europa ska kunna gå i spetsen för den nya utvecklingen av banbrytande innovation måste följande grundläggande utmaningar antas:

För att Europa ska kunna gå i spetsen för den nya utvecklingen av banbrytande innovation måste följande grundläggande utmaningar antas:

—

Förbättra omvandlingen av vetenskap till innovation i syfte att påskynda överföringen av idéer, teknik och talang från grundforskning till nystartade företag och industri.

| — | Förbättra omvandlingen av vetenskap till innovation i syfte att påskynda överföringen av idéer, teknik och talang från grundforskning till nystartade företag och industri. |
| --- | --- |

—

Förbättra omvandlingen av vetenskap till innovation i syfte att påskynda överföringen av idéer, teknik och talang från grundforskning till nystartade företag och industri.

| — | Öka samarbetet mellan alla typer av innovatörer, särskilt mellan nystartade företag, små och medelstora företag och större företag, genom att förbättra deras drivkraft och skapa nya ekosystem. |
| --- | --- |

—

Öka samarbetet mellan alla typer av innovatörer, särskilt mellan nystartade företag, små och medelstora företag och större företag, genom att förbättra deras drivkraft och skapa nya ekosystem.

Öka samarbetet mellan alla typer av innovatörer, särskilt mellan nystartade företag, små och medelstora företag och större företag, genom att förbättra deras drivkraft och skapa nya ekosystem.

| — | Påskynda industriell omvandling: Europas industri släpar efter när det gäller att ta till sig ny teknik och expandera: 77 % av de nybildade och stora FoU-företagen finns i USA eller Asien och endast 16 % är baserade i Europa. |
| --- | --- |

—

Påskynda industriell omvandling: Europas industri släpar efter när det gäller att ta till sig ny teknik och expandera: 77 % av de nybildade och stora FoU-företagen finns i USA eller Asien och endast 16 % är baserade i Europa.

| — | Påskynda industriell omvandling: Europas industri släpar efter när det gäller att ta till sig ny teknik och expandera: 77 % av de nybildade och stora FoU-företagen finns i USA eller Asien och endast 16 % är baserade i Europa. |
| --- | --- |

—

Påskynda industriell omvandling: Europas industri släpar efter när det gäller att ta till sig ny teknik och expandera: 77 % av de nybildade och stora FoU-företagen finns i USA eller Asien och endast 16 % är baserade i Europa.

| — | Öka riskfinansieringen för att överbrygga finansieringsluckor: Europas innovatörer lider av ringa tillgång till riskfinansiering. Riskkapital är nyckeln till att omvandla banbrytande innovationer till världsledande företag, men i Europa uppgår riskkapitalet till mindre än en fjärdedel av det belopp som uppbringas i USA och i Asien. Europa måste överbrygga den finansieringssvacka som ofta kallas Valley of death då idéer och innovationer inte lyckas nå ut på marknaden på grund av klyftan mellan offentligt stöd och privata investeringar, särskilt när det gäller riskfyllda banbrytande innovationer och långsiktiga investeringar. |
| --- | --- |

—

Öka riskfinansieringen för att överbrygga finansieringsluckor: Europas innovatörer lider av ringa tillgång till riskfinansiering. Riskkapital är nyckeln till att omvandla banbrytande innovationer till världsledande företag, men i Europa uppgår riskkapitalet till mindre än en fjärdedel av det belopp som uppbringas i USA och i Asien. Europa måste överbrygga den finansieringssvacka som ofta kallas Valley of death då idéer och innovationer inte lyckas nå ut på marknaden på grund av klyftan mellan offentligt stöd och privata investeringar, särskilt när det gäller riskfyllda banbrytande innovationer och långsiktiga investeringar.

| — | Öka riskfinansieringen för att överbrygga finansieringsluckor: Europas innovatörer lider av ringa tillgång till riskfinansiering. Riskkapital är nyckeln till att omvandla banbrytande innovationer till världsledande företag, men i Europa uppgår riskkapitalet till mindre än en fjärdedel av det belopp som uppbringas i USA och i Asien. Europa måste överbrygga den finansieringssvacka som ofta kallas Valley of death då idéer och innovationer inte lyckas nå ut på marknaden på grund av klyftan mellan offentligt stöd och privata investeringar, särskilt när det gäller riskfyllda banbrytande innovationer och långsiktiga investeringar. |
| --- | --- |

—

Öka riskfinansieringen för att överbrygga finansieringsluckor: Europas innovatörer lider av ringa tillgång till riskfinansiering. Riskkapital är nyckeln till att omvandla banbrytande innovationer till världsledande företag, men i Europa uppgår riskkapitalet till mindre än en fjärdedel av det belopp som uppbringas i USA och i Asien. Europa måste överbrygga den finansieringssvacka som ofta kallas Valley of death då idéer och innovationer inte lyckas nå ut på marknaden på grund av klyftan mellan offentligt stöd och privata investeringar, särskilt när det gäller riskfyllda banbrytande innovationer och långsiktiga investeringar.

| — | Förbättra och förenkla det europeiska landskapet för finansiering och stöd till forskning och innovation: mångfalden av finansieringskällor bildar ett komplext landskap för innovatörerna. EU:s insatser måste genomföras i samarbete och överensstämmelse med andra initiativ på europeisk, nationell och regional nivå, både offentliga och privata, för att på ett bättre sätt främja och anpassa stödresurserna, och göra det lätt för europeiska innovatörer att hitta rätt. |
| --- | --- |

—

Förbättra och förenkla det europeiska landskapet för finansiering och stöd till forskning och innovation: mångfalden av finansieringskällor bildar ett komplext landskap för innovatörerna. EU:s insatser måste genomföras i samarbete och överensstämmelse med andra initiativ på europeisk, nationell och regional nivå, både offentliga och privata, för att på ett bättre sätt främja och anpassa stödresurserna, och göra det lätt för europeiska innovatörer att hitta rätt.

| — | Förbättra och förenkla det europeiska landskapet för finansiering och stöd till forskning och innovation: mångfalden av finansieringskällor bildar ett komplext landskap för innovatörerna. EU:s insatser måste genomföras i samarbete och överensstämmelse med andra initiativ på europeisk, nationell och regional nivå, både offentliga och privata, för att på ett bättre sätt främja och anpassa stödresurserna, och göra det lätt för europeiska innovatörer att hitta rätt. |
| --- | --- |

—

Förbättra och förenkla det europeiska landskapet för finansiering och stöd till forskning och innovation: mångfalden av finansieringskällor bildar ett komplext landskap för innovatörerna. EU:s insatser måste genomföras i samarbete och överensstämmelse med andra initiativ på europeisk, nationell och regional nivå, både offentliga och privata, för att på ett bättre sätt främja och anpassa stödresurserna, och göra det lätt för europeiska innovatörer att hitta rätt.

| — | Minska fragmenteringen av innovationsekosystemet. I Europa finns ett växande antal centrum (hotspots), men de är inte väl sammankopplade. Företag med internationell tillväxtpotential måste hantera fragmenteringen av nationella marknader med olika språk, affärskulturer och regler. |
| --- | --- |

—

Minska fragmenteringen av innovationsekosystemet. I Europa finns ett växande antal centrum (hotspots), men de är inte väl sammankopplade. Företag med internationell tillväxtpotential måste hantera fragmenteringen av nationella marknader med olika språk, affärskulturer och regler.

| — | Minska fragmenteringen av innovationsekosystemet. I Europa finns ett växande antal centrum (hotspots), men de är inte väl sammankopplade. Företag med internationell tillväxtpotential måste hantera fragmenteringen av nationella marknader med olika språk, affärskulturer och regler. |
| --- | --- |

—

Minska fragmenteringen av innovationsekosystemet. I Europa finns ett växande antal centrum (hotspots), men de är inte väl sammankopplade. Företag med internationell tillväxtpotential måste hantera fragmenteringen av nationella marknader med olika språk, affärskulturer och regler.

För att klara av denna nya världsomspännande våg av banbrytande innovation, behöver EU:s stöd till banbrytande innovatörer följa ett flexibelt, enkelt, smidigt och skräddarsytt tillvägagångssätt. Politiken för att utveckla och införa banbrytande innovationer och expanderande företag måste vara djärv och ta risker och måste ta hänsyn till ovannämnda problem samt tillföra mervärde till anknytande innovationsverksamhet som genomförs av enskilda medlemsstater.

För att klara av denna nya världsomspännande våg av banbrytande innovation, behöver EU:s stöd till banbrytande innovatörer följa ett flexibelt, enkelt, smidigt och skräddarsytt tillvägagångssätt. Politiken för att utveckla och införa banbrytande innovationer och expanderande företag måste vara djärv och ta risker och måste ta hänsyn till ovannämnda problem samt tillföra mervärde till anknytande innovationsverksamhet som genomförs av enskilda medlemsstater.

Horisont Europas pelare
  öppen innovation
  , i samarbete med EU:s övriga politik och i synnerhet InvestEU-programmet, är utformad för att nå sådana konkreta resultat. Den bygger på lärdomar och erfarenheter som gjorts i samband med tidigare ramprogram, i synnerhet från verksamhet som inriktats på framtidens teknik och innovation (t.ex. framtida och ny teknik (FET) och snabbspåret till innovation), små och medelstora företag (t.ex. instrumentet för små och medelstora företag), men också privat- och företagsfinansiering (såsom sjunde ramprogrammet, finansieringsinstrument för riskdelning, Horisont 2020 InnovFin), alla delar av Europeiska innovationsrådets pilotprojektverksamhet som lanserats för perioden 2018–2020.

öppen innovation

Horisont Europas pelare
  innovativt Europa
  , i samarbete med EU:s övriga politik och i synnerhet InvestEU-programmet, är utformad för att nå sådana konkreta resultat. Den bygger på lärdomar och erfarenheter som gjorts i samband med tidigare ramprogram, i synnerhet från verksamhet som inriktats på framtidens teknik och innovation (t.ex. framtida och ny teknik (FET) och snabbspåret till innovation), små och medelstora företag (t.ex. instrumentet för små och medelstora företag), men också privat- och företagsfinansiering (såsom sjunde ramprogrammet, finansieringsinstrument för riskdelning, Horisont 2020 InnovFin), alla delar av Europeiska innovationsrådets pilotprojektverksamhet som lanserats för perioden 2018–2020.

innovativt Europa

På grundval av dessa erfarenheter föreskrivs i den här pelaren inrättandet av Europeiska innovationsrådet (EIC), som kommer att främja banbrytande innovation med snabb expansionspotential på global nivå och med särskilda typer av åtgärder och verksamheter:

På grundval av dessa erfarenheter föreskrivs i den här pelaren inrättandet av Europeiska innovationsrådet (EIC), som kommer att främja banbrytande
  forskning och
  innovation med snabb expansionspotential på global nivå och med särskilda typer av åtgärder och verksamheter:

forskning och

| — | Stöd till utvecklingen av framtida och nya banbrytande innovationer. |
| --- | --- |

—

Stöd till utvecklingen av framtida och nya banbrytande innovationer.

| — | Stöd till utvecklingen av framtida och nya banbrytande innovationer
  , däribland genom riktad forskningssamverkan
  . |
| --- | --- |

—

Stöd till utvecklingen av framtida och nya banbrytande innovationer
  , däribland genom riktad forskningssamverkan
  .

, däribland genom riktad forskningssamverkan

| — | Främja spridningen och utnyttjandet av innovation i industriella och andra ekonomiska värdekedjor. |
| --- | --- |

—

Främja spridningen och utnyttjandet av innovation i industriella och andra ekonomiska värdekedjor.

Främja spridningen och utnyttjandet av innovation i industriella och andra ekonomiska värdekedjor.

| — | Överbryggning av finansieringsluckor i utveckling, införande och expansion av marknadsskapande innovationer. |
| --- | --- |

—

Överbryggning av finansieringsluckor i utveckling, införande och expansion av marknadsskapande innovationer.

| — | Överbryggning av finansieringsluckor i utveckling, införande och expansion av marknadsskapande innovationer. |
| --- | --- |

—

Överbryggning av finansieringsluckor i utveckling, införande och expansion av marknadsskapande innovationer.

| — | Ökning av genomslagskraften och synligheten för EU:s stöd till innovation. |
| --- | --- |

—

Ökning av genomslagskraften och synligheten för EU:s stöd till innovation.

| — | Ökning av genomslagskraften och synligheten för EU:s stöd till innovation. |
| --- | --- |

—

Ökning av genomslagskraften och synligheten för EU:s stöd till innovation.

| — | Skapa synergier i andra delar av programmet. |
| --- | --- |

—

Skapa synergier i andra delar av programmet.

Skapa synergier i andra delar av programmet.

EIC kommer direkt att stödja banbrytande innovationer, men den övergripande miljön som främjar europeiska innovationer måste vidareutvecklas och förbättras: det måste finnas en europeisk strävan att stödja innovation i hela Europa, och i alla aspekter och former, inbegripet genom kompletterande EU-politik och nationell politik och resurser där så är möjligt. Denna pelare omfattar därför även följande:

EIC kommer direkt att stödja banbrytande innovationer, men den övergripande miljön som främjar europeiska innovationer måste vidareutvecklas och förbättras: det måste finnas en europeisk strävan att stödja innovation i hela Europa, och i alla aspekter och former, inbegripet genom kompletterande EU-politik och nationell politik och resurser där så är möjligt. Denna pelare omfattar därför även följande:

| — | Nya och förstärkta mekanismer för samordning och samarbete med medlemsstater och associerade länder, men också med privata initiativ, för att stödja alla typer av europeiska innovationsekosystem och deras aktörer. |
| --- | --- |

—

Nya och förstärkta mekanismer för samordning och samarbete med medlemsstater och associerade länder, men också med privata initiativ, för att stödja alla typer av europeiska innovationsekosystem och deras aktörer.

| — | Nya och förstärkta mekanismer för samordning och samarbete med medlemsstater och associerade länder, men också med privata initiativ, för att stödja alla typer av europeiska innovationsekosystem och deras aktörer. |
| --- | --- |

—

Nya och förstärkta mekanismer för samordning och samarbete med medlemsstater och associerade länder, men också med privata initiativ, för att stödja alla typer av europeiska innovationsekosystem och deras aktörer.

| — | Stöd till Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper). |
| --- | --- |

—

Stöd till Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper).

| — | Utökat
  stöd till Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper). |
| --- | --- |

—

Utökat
  stöd till Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper).

Utökat

Dessutom som en ytterligare insats för att öka riskfinansieringsresurserna för forskning och innovation i Europa och vid behov, kommer denna pelare att vara sammankopplad med InvestEU-programmet. Med utgångspunkt i framgångarna och erfarenheterna från Horisont 2020, InnovFin, samt från Efsi, kommer InvestEU-programmet att förbättra tillgången till riskfinansiering för tillförlitliga forskningsorganisationer, innovatörer och entreprenörer, särskilt små och medelstora företag och små medelstora börsnoterade företag samt investerare.

Dessutom som en ytterligare insats för att öka riskfinansieringsresurserna för forskning och innovation i Europa och vid behov, kommer denna pelare att vara sammankopplad med InvestEU-programmet. Med utgångspunkt i framgångarna och erfarenheterna från Horisont 2020, InnovFin, samt från Efsi, kommer InvestEU-programmet att förbättra tillgången till riskfinansiering för tillförlitliga forskningsorganisationer, innovatörer och entreprenörer, särskilt små och medelstora företag och små medelstora börsnoterade företag samt investerare.

Ändring 218

Ändring 218

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – stycke 1

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Europeiska innovationsrådets mål är att identifiera, utveckla och införa banbrytande och omstörtande innovationer (inklusive teknik) och stödja snabb expansion för innovativa företag på EU-nivå och internationell nivå under hela vägen från idé till marknad. | Europeiska innovationsrådets mål är att identifiera, utveckla och införa banbrytande och omstörtande innovationer (inklusive
  radikalt ny
  teknik) och stödja snabb expansion för innovativa företag på EU-nivå och internationell nivå under hela vägen från idé till marknad. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Europeiska innovationsrådets mål är att identifiera, utveckla och införa banbrytande och omstörtande innovationer (inklusive teknik) och stödja snabb expansion för innovativa företag på EU-nivå och internationell nivå under hela vägen från idé till marknad.

Europeiska innovationsrådets mål är att identifiera, utveckla och införa banbrytande och omstörtande innovationer (inklusive
  radikalt ny
  teknik) och stödja snabb expansion för innovativa företag på EU-nivå och internationell nivå under hela vägen från idé till marknad.

radikalt ny

Ändring 219

Ändring 219

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – stycke 2

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| EIC kommer i första hand att genomföras genom två typer av insatser, nämligen Pathfinder för avancerad forskning, för de tidiga stadierna av
  teknisk
  utveckling och Accelerator för innovations- och marknadslanseringsinsatser, inklusive etapperna före massmarknadsföringen och företagets tillväxt. Tanken är att Accelerator ska erbjuda en enda kontaktpunkt och ett enda stödförfarande, och kommer
  också
  att erbjuda blandfinansiering, dvs. bidrag kombineras med kapitalinvesteringar. Accelerator kommer dessutom även att kanalisera tillgången till de lån som ges inom InvestEU-programmet. | EIC kommer i första hand att genomföras genom två typer av insatser, nämligen
  EIC:s
  Pathfinder för avancerad forskning, för de tidiga stadierna av
  vetenskaplig och teknisk forskning och
  utveckling och
  EIC:s
  Accelerator för innovations- och marknadslanseringsinsatser, inklusive etapperna före massmarknadsföringen och företagets tillväxt. Tanken är att Accelerator ska erbjuda en enda kontaktpunkt och ett enda stödförfarande, och kommer att erbjuda blandfinansiering, dvs. bidrag kombineras med kapitalinvesteringar. Accelerator kommer dessutom även att kanalisera tillgången till de lån
  och garantier
  som ges inom InvestEU-programmet.
  Minst 70 % av EIC:s budget ska avsättas till nystartade företag samt små och medelstora företag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

EIC kommer i första hand att genomföras genom två typer av insatser, nämligen Pathfinder för avancerad forskning, för de tidiga stadierna av
  teknisk
  utveckling och Accelerator för innovations- och marknadslanseringsinsatser, inklusive etapperna före massmarknadsföringen och företagets tillväxt. Tanken är att Accelerator ska erbjuda en enda kontaktpunkt och ett enda stödförfarande, och kommer
  också
  att erbjuda blandfinansiering, dvs. bidrag kombineras med kapitalinvesteringar. Accelerator kommer dessutom även att kanalisera tillgången till de lån som ges inom InvestEU-programmet.

teknisk

också

EIC kommer i första hand att genomföras genom två typer av insatser, nämligen
  EIC:s
  Pathfinder för avancerad forskning, för de tidiga stadierna av
  vetenskaplig och teknisk forskning och
  utveckling och
  EIC:s
  Accelerator för innovations- och marknadslanseringsinsatser, inklusive etapperna före massmarknadsföringen och företagets tillväxt. Tanken är att Accelerator ska erbjuda en enda kontaktpunkt och ett enda stödförfarande, och kommer att erbjuda blandfinansiering, dvs. bidrag kombineras med kapitalinvesteringar. Accelerator kommer dessutom även att kanalisera tillgången till de lån
  och garantier
  som ges inom InvestEU-programmet.
  Minst 70 % av EIC:s budget ska avsättas till nystartade företag samt små och medelstora företag.

EIC:s

vetenskaplig och teknisk forskning och

EIC:s

och garantier

Minst 70 % av EIC:s budget ska avsättas till nystartade företag samt små och medelstora företag.

Ändring 220

Ändring 220

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – stycke 3 – strecksats 1

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – stycke 3 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | fokusera på banbrytande och omstörtande innovationer, inklusive sociala, som har potential att skapa nya marknader,
  i motsats till dem som gör gradvisa förbättringar av befintliga produkter, tjänster eller affärsmodeller
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

fokusera på banbrytande och omstörtande innovationer, inklusive sociala, som har potential att skapa nya marknader,
  i motsats till dem som gör gradvisa förbättringar av befintliga produkter, tjänster eller affärsmodeller
  ,

i motsats till dem som gör gradvisa förbättringar av befintliga produkter, tjänster eller affärsmodeller

| — | fokusera på banbrytande och omstörtande innovationer, inklusive sociala, som har potential att skapa nya marknader
  eller möjliggöra nya lösningar, liksom forskning om potentiellt radikalt nya idéer
  , |
| --- | --- |

—

fokusera på banbrytande och omstörtande innovationer, inklusive sociala, som har potential att skapa nya marknader
  eller möjliggöra nya lösningar, liksom forskning om potentiellt radikalt nya idéer
  ,

eller möjliggöra nya lösningar, liksom forskning om potentiellt radikalt nya idéer

Ändring 221

Ändring 221

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – stycke 3 – strecksats 2

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – stycke 3 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | stödja sig på bottom-up-principen och vara öppna för innovationer från alla sektorer inom vetenskap, teknik och alla tillämpningsområden, och samtidigt möjliggöra riktade stöd till nya banbrytande eller omstörtande teknik av potentiellt strategisk betydelse, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

stödja sig på bottom-up-principen och vara öppna för innovationer från alla sektorer inom vetenskap, teknik och alla tillämpningsområden, och samtidigt möjliggöra riktade stöd till nya banbrytande eller omstörtande teknik av potentiellt strategisk betydelse,

| — | stödja sig på bottom-up-principen och vara öppna för
  riktade
  innovationer
  och forskning
  från alla sektorer inom vetenskap, teknik och alla tillämpningsområden, och samtidigt möjliggöra riktade stöd till nya banbrytande eller omstörtande teknik av potentiellt strategisk betydelse, |
| --- | --- |

—

stödja sig på bottom-up-principen och vara öppna för
  riktade
  innovationer
  och forskning
  från alla sektorer inom vetenskap, teknik och alla tillämpningsområden, och samtidigt möjliggöra riktade stöd till nya banbrytande eller omstörtande teknik av potentiellt strategisk betydelse,

riktade

och forskning

Ändring 222

Ändring 222

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – stycke 3 – strecksats 3

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – stycke 3 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | främja innovationer som spänner över olika vetenskapliga, tekniska (t.ex. en kombination av fysiska och digitala) områden och sektorer, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

främja innovationer som spänner över olika vetenskapliga, tekniska (t.ex. en kombination av fysiska och digitala) områden och sektorer,

| — | främja innovationer
  och forskning
  som spänner över olika vetenskapliga, tekniska (t.ex. en kombination av fysiska och digitala) områden och sektorer, |
| --- | --- |

—

främja innovationer
  och forskning
  som spänner över olika vetenskapliga, tekniska (t.ex. en kombination av fysiska och digitala) områden och sektorer,

och forskning

Ändring 223

Ändring 223

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – stycke 3 – strecksats 4

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – stycke 3 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | vara inriktade på innovatörer och på förenklade förfaranden och administrativa krav, varvid intervjuer kommer att användas för att bedöma ansökningar och garantera snabbt beslutsfattande, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

vara inriktade på innovatörer och på förenklade förfaranden och administrativa krav, varvid intervjuer kommer att användas för att bedöma ansökningar och garantera snabbt beslutsfattande,

| — | vara inriktade på innovatörer
  och forskare
  och på förenklade förfaranden och administrativa krav, varvid intervjuer kommer att användas för att bedöma ansökningar och garantera snabbt beslutsfattande, |
| --- | --- |

—

vara inriktade på innovatörer
  och forskare
  och på förenklade förfaranden och administrativa krav, varvid intervjuer kommer att användas för att bedöma ansökningar och garantera snabbt beslutsfattande,

och forskare

Ändring 224

Ändring 224

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – stycke 4

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utöver ekonomiskt stöd kommer innovatörer att ha tillgång till EIC:s företagsrådgivningstjänster som tillhandahåller projekthandledning, mentorskap och tekniskt bistånd, och parar ihop innovatörer med kolleger, industriella partner och investerare. Innovatörer kommer lättare ha tillgång till expertis, faciliteter (däribland innovationsknutpunkter (23)) och partner från alla verksamheter som får EU-stöd (inklusive de som får av EIT, särskilt via dess KI-grupper). | Utöver ekonomiskt stöd kommer innovatörer att ha tillgång till EIC:s företagsrådgivningstjänster som tillhandahåller projekthandledning, mentorskap och tekniskt bistånd, och parar ihop innovatörer med kolleger, industriella partner och investerare. Innovatörer kommer lättare ha tillgång till expertis, faciliteter (däribland
  forskningsinfrastrukturer och
  innovationsknutpunkter (23)) och partner från alla verksamheter som får EU-stöd (inklusive de som får av EIT, särskilt via dess KI-grupper). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utöver ekonomiskt stöd kommer innovatörer att ha tillgång till EIC:s företagsrådgivningstjänster som tillhandahåller projekthandledning, mentorskap och tekniskt bistånd, och parar ihop innovatörer med kolleger, industriella partner och investerare. Innovatörer kommer lättare ha tillgång till expertis, faciliteter (däribland innovationsknutpunkter (23)) och partner från alla verksamheter som får EU-stöd (inklusive de som får av EIT, särskilt via dess KI-grupper).

23

Utöver ekonomiskt stöd kommer innovatörer att ha tillgång till EIC:s företagsrådgivningstjänster som tillhandahåller projekthandledning, mentorskap och tekniskt bistånd, och parar ihop innovatörer med kolleger, industriella partner och investerare. Innovatörer kommer lättare ha tillgång till expertis, faciliteter (däribland
  forskningsinfrastrukturer och
  innovationsknutpunkter (23)) och partner från alla verksamheter som får EU-stöd (inklusive de som får av EIT, särskilt via dess KI-grupper).

forskningsinfrastrukturer och

23

Ändring 225

Ändring 225

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – stycke 5

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – stycke 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att garantera en korrekt och effektiv komplementaritet med enskilda eller sammanlänkade medlemsstaternas initiativ, även i form av europeiska partnerskap. | Särskild uppmärksamhet kommer
  dessutom
  att ägnas åt att garantera en korrekt och effektiv komplementaritet med enskilda eller sammanlänkade medlemsstaternas initiativ, även i form av europeiska partnerskap. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att garantera en korrekt och effektiv komplementaritet med enskilda eller sammanlänkade medlemsstaternas initiativ, även i form av europeiska partnerskap.

Särskild uppmärksamhet kommer
  dessutom
  att ägnas åt att garantera en korrekt och effektiv komplementaritet med enskilda eller sammanlänkade medlemsstaternas initiativ, även i form av europeiska partnerskap.

dessutom

Ändring 226

Ändring 226

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.1 – inledningen

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.1.1. | Pathfinder för avancerad forskning |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.1.1.

Pathfinder för avancerad forskning

| 1.1.1. | EIC:s
  Pathfinder för avancerad forskning |
| --- | --- |

1.1.1.

EIC:s
  Pathfinder för avancerad forskning

EIC:s

Ändring 227

Ändring 227

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.1 – stycke 2

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Det övergripande målet för Pathfinder kommer att vara att utveckla potentiellt marknadsskapande innovation från banbrytande teknikidéer och föra dem till demonstrationsfasen eller till utveckling av affärsidéer eller strategier för vidare utnyttjande genom Accelerator eller någon annan marknadslanseringslösning. För detta ändamål kommer Pathfinder inledningsvis att stödja de tidigaste skedena av vetenskaplig och teknisk forskning och utveckling, däribland konceptprovning och prototyper för teknisk validering. | Det övergripande målet för Pathfinder kommer att vara att utveckla potentiellt marknadsskapande innovation från banbrytande
  vetenskapliga idéer och
  teknikidéer och föra dem till demonstrationsfasen eller till utveckling av affärsidéer eller strategier för vidare utnyttjande genom Accelerator eller någon annan marknadslanseringslösning. För detta ändamål kommer Pathfinder inledningsvis att stödja de tidigaste skedena av vetenskaplig och teknisk forskning och utveckling, däribland
  banbrytande forskning,
  konceptprovning och prototyper för teknisk validering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det övergripande målet för Pathfinder kommer att vara att utveckla potentiellt marknadsskapande innovation från banbrytande teknikidéer och föra dem till demonstrationsfasen eller till utveckling av affärsidéer eller strategier för vidare utnyttjande genom Accelerator eller någon annan marknadslanseringslösning. För detta ändamål kommer Pathfinder inledningsvis att stödja de tidigaste skedena av vetenskaplig och teknisk forskning och utveckling, däribland konceptprovning och prototyper för teknisk validering.

Det övergripande målet för Pathfinder kommer att vara att utveckla potentiellt marknadsskapande innovation från banbrytande
  vetenskapliga idéer och
  teknikidéer och föra dem till demonstrationsfasen eller till utveckling av affärsidéer eller strategier för vidare utnyttjande genom Accelerator eller någon annan marknadslanseringslösning. För detta ändamål kommer Pathfinder inledningsvis att stödja de tidigaste skedena av vetenskaplig och teknisk forskning och utveckling, däribland
  banbrytande forskning,
  konceptprovning och prototyper för teknisk validering.

vetenskapliga idéer och

banbrytande forskning,

Ändring 228

Ändring 228

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.1 – stycke 3

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.1 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För att vara helt öppet för omfattande utforskningar, slumpartade lyckokast och oväntade idéer, koncept och upptäckter kommer Pathfinder huvudsakligen att genomföras genom
  en
  ständigt
  öppen ansökningsomgång
  och enligt bottom-up-principen. Pathfinder kommer också att sörja för konkurrenskraftiga utmaningar att ta fram centrala strategiska mål (24) som kräver teknikintensiva och radikala idéer. Genom att omgruppera utvalda projekt i tematiska eller målinriktade portföljer kommer det att vara möjligt att uppnå en kritisk massa och strukturera nya tvärvetenskapliga forskargrupper. | För att vara helt öppet för omfattande utforskningar, slumpartade lyckokast och oväntade idéer, koncept och upptäckter kommer Pathfinder huvudsakligen att genomföras genom ständigt
  konkurrensutsatta och öppna ansökningsomgångar
  och enligt bottom-up-principen
  , med slutdatum
  . Pathfinder kommer också att sörja för konkurrenskraftiga utmaningar att ta fram centrala strategiska mål (24) som kräver teknikintensiva och radikala idéer. Genom att omgruppera utvalda projekt i tematiska eller målinriktade portföljer kommer det att vara möjligt att uppnå en kritisk massa och strukturera nya tvärvetenskapliga forskargrupper. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För att vara helt öppet för omfattande utforskningar, slumpartade lyckokast och oväntade idéer, koncept och upptäckter kommer Pathfinder huvudsakligen att genomföras genom
  en
  ständigt
  öppen ansökningsomgång
  och enligt bottom-up-principen. Pathfinder kommer också att sörja för konkurrenskraftiga utmaningar att ta fram centrala strategiska mål (24) som kräver teknikintensiva och radikala idéer. Genom att omgruppera utvalda projekt i tematiska eller målinriktade portföljer kommer det att vara möjligt att uppnå en kritisk massa och strukturera nya tvärvetenskapliga forskargrupper.

en

öppen ansökningsomgång

24

För att vara helt öppet för omfattande utforskningar, slumpartade lyckokast och oväntade idéer, koncept och upptäckter kommer Pathfinder huvudsakligen att genomföras genom ständigt
  konkurrensutsatta och öppna ansökningsomgångar
  och enligt bottom-up-principen
  , med slutdatum
  . Pathfinder kommer också att sörja för konkurrenskraftiga utmaningar att ta fram centrala strategiska mål (24) som kräver teknikintensiva och radikala idéer. Genom att omgruppera utvalda projekt i tematiska eller målinriktade portföljer kommer det att vara möjligt att uppnå en kritisk massa och strukturera nya tvärvetenskapliga forskargrupper.

konkurrensutsatta och öppna ansökningsomgångar

, med slutdatum

24

Ändring 229

Ändring 229

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.1 – stycke 5

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.1 – stycke 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Pathfinder kommer att vara öppet för alla typer av innovatörer från privatpersoner till universitet,
  forskningsorganisationer
  och forskningsföretag, i synnerhet nystartade företag och små och medelstora företag, och från enskilda stödmottagare till tvärvetenskapliga konsortier. När det gäller projekt med en mottagare kommer större företag inte att tillåtas. Pathfinder
  kommer
  att genomföras i nära samordning med andra delar av Horisont Europa, särskilt med Europeiska forskningsrådet (ERC), Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna och
  kunskaps- och innovationsgrupperna vid
  Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT). Det kommer också att genomföras i nära samordning med medlemsstaternas program och verksamhet. | Pathfinder kommer att vara öppet för alla typer av innovatörer från privatpersoner till universitet,
  forsknings- och teknikorganisationer
  och forskningsföretag, i synnerhet nystartade företag och små och medelstora företag, och från enskilda stödmottagare till tvärvetenskapliga konsortier. När det gäller projekt med en mottagare kommer större företag inte att tillåtas.
  För att säkerställa synergier och undvika överlappningar kommer
  Pathfinder att genomföras i nära samordning med andra delar av Horisont Europa, särskilt med Europeiska forskningsrådet (ERC), Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna och Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT). Det kommer också att genomföras i nära samordning med medlemsstaternas program och verksamhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Pathfinder kommer att vara öppet för alla typer av innovatörer från privatpersoner till universitet,
  forskningsorganisationer
  och forskningsföretag, i synnerhet nystartade företag och små och medelstora företag, och från enskilda stödmottagare till tvärvetenskapliga konsortier. När det gäller projekt med en mottagare kommer större företag inte att tillåtas. Pathfinder
  kommer
  att genomföras i nära samordning med andra delar av Horisont Europa, särskilt med Europeiska forskningsrådet (ERC), Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna och
  kunskaps- och innovationsgrupperna vid
  Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT). Det kommer också att genomföras i nära samordning med medlemsstaternas program och verksamhet.

forskningsorganisationer

kommer

kunskaps- och innovationsgrupperna vid

Pathfinder kommer att vara öppet för alla typer av innovatörer från privatpersoner till universitet,
  forsknings- och teknikorganisationer
  och forskningsföretag, i synnerhet nystartade företag och små och medelstora företag, och från enskilda stödmottagare till tvärvetenskapliga konsortier. När det gäller projekt med en mottagare kommer större företag inte att tillåtas.
  För att säkerställa synergier och undvika överlappningar kommer
  Pathfinder att genomföras i nära samordning med andra delar av Horisont Europa, särskilt med Europeiska forskningsrådet (ERC), Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna och Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT). Det kommer också att genomföras i nära samordning med medlemsstaternas program och verksamhet.

forsknings- och teknikorganisationer

För att säkerställa synergier och undvika överlappningar kommer

Ändring 230

Ändring 230

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.2 – stycke 2

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Accelerator kommer därmed att tillhandahålla ekonomiskt stöd till ännu ej tillförlitliga eller investeringsattraktiva innovatörer och företag som har ambitionen att utveckla och införa sina banbrytande innovationer och snabbt expandera på EU-marknaden och internationella marknader. För det ändamålet kommer man att bygga vidare på erfarenheterna från faserna 2 och 3 av instrumentet för små och medelstora företag inom Horisont 2020 och från Horisont 2020 InnovFin, särskilt genom tillägg av andra komponenter än bidrag och förmågan att stödja större och mer långsiktiga investeringar. | Accelerator kommer därmed att tillhandahålla ekonomiskt stöd till ännu ej tillförlitliga eller investeringsattraktiva innovatörer och företag som har ambitionen att utveckla och införa sina banbrytande innovationer och snabbt expandera på EU-marknaden och internationella marknader. För det ändamålet kommer man att bygga vidare på erfarenheterna från faserna 2 och 3 av instrumentet för små och medelstora företag inom Horisont 2020 och från Horisont 2020 InnovFin, särskilt genom tillägg av andra komponenter än bidrag och förmågan att stödja större och mer långsiktiga investeringar.
  Samarbetet med EIT och KI-grupperna och synergier med deras accelererande aktiviteter kommer att säkerställas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Accelerator kommer därmed att tillhandahålla ekonomiskt stöd till ännu ej tillförlitliga eller investeringsattraktiva innovatörer och företag som har ambitionen att utveckla och införa sina banbrytande innovationer och snabbt expandera på EU-marknaden och internationella marknader. För det ändamålet kommer man att bygga vidare på erfarenheterna från faserna 2 och 3 av instrumentet för små och medelstora företag inom Horisont 2020 och från Horisont 2020 InnovFin, särskilt genom tillägg av andra komponenter än bidrag och förmågan att stödja större och mer långsiktiga investeringar.

Accelerator kommer därmed att tillhandahålla ekonomiskt stöd till ännu ej tillförlitliga eller investeringsattraktiva innovatörer och företag som har ambitionen att utveckla och införa sina banbrytande innovationer och snabbt expandera på EU-marknaden och internationella marknader. För det ändamålet kommer man att bygga vidare på erfarenheterna från faserna 2 och 3 av instrumentet för små och medelstora företag inom Horisont 2020 och från Horisont 2020 InnovFin, särskilt genom tillägg av andra komponenter än bidrag och förmågan att stödja större och mer långsiktiga investeringar.
  Samarbetet med EIT och KI-grupperna och synergier med deras accelererande aktiviteter kommer att säkerställas.

Samarbetet med EIT och KI-grupperna och synergier med deras accelererande aktiviteter kommer att säkerställas.

Ändring 231

Ändring 231

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.2 – stycke 3 – strecksats 2

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.2 – stycke 3 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Stöd för investeringar i eget kapital (27) eller andra återbetalningspliktiga former, för att på så sätt överbrygga innovationsverksamhet med faktiskt marknadsinförande, inklusive expandering, på ett sätt som inte tränger ut privata investeringar eller snedvrider konkurrensen på den inre marknaden. När så är relevant kommer den att ge innovatören tillgång till skuldfinansiering (t.ex. lån) genom InvestEU-programmet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Stöd för investeringar i eget kapital (27) eller andra återbetalningspliktiga former, för att på så sätt överbrygga innovationsverksamhet med faktiskt marknadsinförande, inklusive expandering, på ett sätt som inte tränger ut privata investeringar eller snedvrider konkurrensen på den inre marknaden. När så är relevant kommer den att ge innovatören tillgång till skuldfinansiering (t.ex. lån) genom InvestEU-programmet.

27

| — | Stöd för investeringar i eget kapital (27) eller andra återbetalningspliktiga former, för att på så sätt överbrygga innovationsverksamhet med faktiskt marknadsinförande, inklusive expandering, på ett sätt som inte tränger ut privata investeringar eller snedvrider konkurrensen på den inre marknaden. När så är relevant kommer den att ge innovatören tillgång till skuldfinansiering (t.ex. lån
  eller garantier
  ) genom InvestEU-programmet. |
| --- | --- |

—

Stöd för investeringar i eget kapital (27) eller andra återbetalningspliktiga former, för att på så sätt överbrygga innovationsverksamhet med faktiskt marknadsinförande, inklusive expandering, på ett sätt som inte tränger ut privata investeringar eller snedvrider konkurrensen på den inre marknaden. När så är relevant kommer den att ge innovatören tillgång till skuldfinansiering (t.ex. lån
  eller garantier
  ) genom InvestEU-programmet.

27

eller garantier

Ändring 232

Ändring 232

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.2 – stycke 4

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.2 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Stöd kommer att beviljas med ett enda förfarande och ett enda beslut, som ger stöd till innovatören i form av ett globalt åtagande för ekonomiska resurser som täcker de olika etapperna av innovation ända till marknadslansering, inbegripet massmarknadsföring i förväg. Det fullständiga genomförandet av beviljade stöd kommer att vara föremål för delmål och översyn. Kombinationen och volymen av finansiering kommer att anpassas till
  företagets
  behov, storlek och stadium, typ av teknik/innovation och innovationscykelns längd. Det kommer att täcka finansieringsbehoven fram till dess att man ersatt dem med alternativa investeringskällor. | Stöd kommer att beviljas med ett enda förfarande och ett enda beslut, som ger stöd till innovatören i form av ett globalt åtagande för ekonomiska resurser som täcker de olika etapperna av innovation ända till marknadslansering, inbegripet massmarknadsföring i förväg. Det fullständiga genomförandet av beviljade stöd kommer att vara föremål för delmål och översyn. Kombinationen och volymen av finansiering kommer att anpassas till
  stödmottagarens
  behov, storlek och stadium, typ av teknik/innovation och innovationscykelns längd. Det kommer att täcka finansieringsbehoven fram till dess att man ersatt dem med alternativa investeringskällor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Stöd kommer att beviljas med ett enda förfarande och ett enda beslut, som ger stöd till innovatören i form av ett globalt åtagande för ekonomiska resurser som täcker de olika etapperna av innovation ända till marknadslansering, inbegripet massmarknadsföring i förväg. Det fullständiga genomförandet av beviljade stöd kommer att vara föremål för delmål och översyn. Kombinationen och volymen av finansiering kommer att anpassas till
  företagets
  behov, storlek och stadium, typ av teknik/innovation och innovationscykelns längd. Det kommer att täcka finansieringsbehoven fram till dess att man ersatt dem med alternativa investeringskällor.

företagets

Stöd kommer att beviljas med ett enda förfarande och ett enda beslut, som ger stöd till innovatören i form av ett globalt åtagande för ekonomiska resurser som täcker de olika etapperna av innovation ända till marknadslansering, inbegripet massmarknadsföring i förväg. Det fullständiga genomförandet av beviljade stöd kommer att vara föremål för delmål och översyn. Kombinationen och volymen av finansiering kommer att anpassas till
  stödmottagarens
  behov, storlek och stadium, typ av teknik/innovation och innovationscykelns längd. Det kommer att täcka finansieringsbehoven fram till dess att man ersatt dem med alternativa investeringskällor.

stödmottagarens

Ändring 233

Ändring 233

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.2 – stycke 5

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.2 – stycke 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För innovationer med stora
  tekniska
  risker (teknikintensiva) kommer stödet alltid att innehålla en bidragskomponent som täcker innovation. Om de olika riskerna är reducerade (tekniska, marknadsmässiga, rättsliga osv.) väntas den relativa betydelsen av den återbetalningspliktiga förskottskomponenten öka. | För innovationer med stora risker (
  till exempel
  teknikintensiva) kommer stödet alltid att innehålla en bidragskomponent som täcker innovation
  , vilken kan utföras i samarbete med offentliga forskningsorganisationer som partner eller genom underleverantörer
  . Om de olika riskerna är reducerade (tekniska, marknadsmässiga, rättsliga osv.) väntas den relativa betydelsen av den återbetalningspliktiga förskottskomponenten öka. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För innovationer med stora
  tekniska
  risker (teknikintensiva) kommer stödet alltid att innehålla en bidragskomponent som täcker innovation. Om de olika riskerna är reducerade (tekniska, marknadsmässiga, rättsliga osv.) väntas den relativa betydelsen av den återbetalningspliktiga förskottskomponenten öka.

tekniska

För innovationer med stora risker (
  till exempel
  teknikintensiva) kommer stödet alltid att innehålla en bidragskomponent som täcker innovation
  , vilken kan utföras i samarbete med offentliga forskningsorganisationer som partner eller genom underleverantörer
  . Om de olika riskerna är reducerade (tekniska, marknadsmässiga, rättsliga osv.) väntas den relativa betydelsen av den återbetalningspliktiga förskottskomponenten öka.

till exempel

, vilken kan utföras i samarbete med offentliga forskningsorganisationer som partner eller genom underleverantörer

Ändring 234

Ändring 234

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.2 – stycke 7

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.2 – stycke 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Accelerator kommer i huvudsak att verka nedifrån och upp genom en ständigt öppen ansökningsomgång, inriktad på enskilda entreprenörer (främst nystartade företag och små och medelstora företag), med särskild uppmärksamhet på unga och kvinnliga innovatörer. Denna öppna ansökningsomgång enligt bottom-up-principen kommer att kompletteras med riktat stöd till nya banbrytande eller omstörtande teknik av potentiellt strategisk betydelse. Förslag kan också lämnas in av investerare, däribland offentliga innovationsorgan, men stödet kommer att beviljas till företaget. | Accelerator kommer i huvudsak att verka nedifrån och upp genom en ständigt öppen
  och konkurrensutsatt
  ansökningsomgång
  med slutdatum
  , inriktad på enskilda entreprenörer (främst nystartade företag och små och medelstora företag), med särskild uppmärksamhet på unga och kvinnliga innovatörer. Denna öppna ansökningsomgång enligt bottom-up-principen kommer att kompletteras med riktat stöd till nya banbrytande eller omstörtande
  innovationer och
  teknik av potentiellt strategisk betydelse. Förslag kan också lämnas in av investerare, däribland offentliga innovationsorgan, men stödet kommer att beviljas till företaget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Accelerator kommer i huvudsak att verka nedifrån och upp genom en ständigt öppen ansökningsomgång, inriktad på enskilda entreprenörer (främst nystartade företag och små och medelstora företag), med särskild uppmärksamhet på unga och kvinnliga innovatörer. Denna öppna ansökningsomgång enligt bottom-up-principen kommer att kompletteras med riktat stöd till nya banbrytande eller omstörtande teknik av potentiellt strategisk betydelse. Förslag kan också lämnas in av investerare, däribland offentliga innovationsorgan, men stödet kommer att beviljas till företaget.

Accelerator kommer i huvudsak att verka nedifrån och upp genom en ständigt öppen
  och konkurrensutsatt
  ansökningsomgång
  med slutdatum
  , inriktad på enskilda entreprenörer (främst nystartade företag och små och medelstora företag), med särskild uppmärksamhet på unga och kvinnliga innovatörer. Denna öppna ansökningsomgång enligt bottom-up-principen kommer att kompletteras med riktat stöd till nya banbrytande eller omstörtande
  innovationer och
  teknik av potentiellt strategisk betydelse. Förslag kan också lämnas in av investerare, däribland offentliga innovationsorgan, men stödet kommer att beviljas till företaget.

och konkurrensutsatt

med slutdatum

innovationer och

Ändring 235

Ändring 235

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.2 – stycke 8

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.2 – stycke 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Accelerator kommer att göra det möjligt att påskynda marknadsinförandet av innovationer som härrör från
  Pathfinder-stödda
  projekt från Pathfinder, från liknande avancerade forskningsprogram i medlemsstaterna och från andra pelare inom EU:s ramprogram (28), i syfte att hjälpa dem att nå ut på marknaden. Denna identifiering av projekt som stöds genom andra pelare i Horisont Europa och även tidigare ramprogram kommer att baseras på relevanta metoder, såsom innovationsradarn. | Accelerator kommer att göra det möjligt att påskynda marknadsinförandet av innovationer som härrör från
  stödda
  projekt från Pathfinder, från liknande avancerade forskningsprogram i medlemsstaterna
  , från EIT:s KI-grupper
  och från andra pelare inom EU:s ramprogram (28), i syfte att hjälpa dem att nå ut på marknaden. Denna identifiering av projekt som stöds genom andra pelare i Horisont Europa och även tidigare ramprogram kommer att baseras på relevanta metoder, såsom innovationsradarn. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Accelerator kommer att göra det möjligt att påskynda marknadsinförandet av innovationer som härrör från
  Pathfinder-stödda
  projekt från Pathfinder, från liknande avancerade forskningsprogram i medlemsstaterna och från andra pelare inom EU:s ramprogram (28), i syfte att hjälpa dem att nå ut på marknaden. Denna identifiering av projekt som stöds genom andra pelare i Horisont Europa och även tidigare ramprogram kommer att baseras på relevanta metoder, såsom innovationsradarn.

Pathfinder-stödda

28

Accelerator kommer att göra det möjligt att påskynda marknadsinförandet av innovationer som härrör från
  stödda
  projekt från Pathfinder, från liknande avancerade forskningsprogram i medlemsstaterna
  , från EIT:s KI-grupper
  och från andra pelare inom EU:s ramprogram (28), i syfte att hjälpa dem att nå ut på marknaden. Denna identifiering av projekt som stöds genom andra pelare i Horisont Europa och även tidigare ramprogram kommer att baseras på relevanta metoder, såsom innovationsradarn.

stödda

, från EIT:s KI-grupper

28

Ändring 236

Ändring 236

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.3 – stycke 1 – strecksats 1

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.3 – stycke 1 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | EIC:s företagsaccelerationstjänster till stöd
  för
  verksamheter och insatser inom Pathfinder och Accelerator. Syftet kommer att vara att förena EIC-gruppen av finansierade innovatörer, däribland innovatörer försedda med spetskompetensstämpeln, med investerare, partner
  och
  offentliga köpare. De kommer att tillhandahålla en rad olika handlednings- och mentorskapstjänster för EIC-insatser. De kommer att förse innovatörer med tillgång till internationella nätverk av potentiella partner, inbegripet industriella sådana, för att komplettera en värdekedja eller utveckla marknadsmöjligheter, och hitta investerare och andra källor till privat finansiering eller företagsfinansiering. Verksamheten kommer att bestå av liveevenemang (t.ex. evenemang för kontakt- och tjänsteförmedling, tillfällen att pitcha sina idéer) men också utveckling av motsvarande plattformar eller användning av befintliga sådana, i nära förbindelse med finansiella intermediärer som stöds av InvestEU och med EIB-gruppen. Denna verksamhet kommer också att uppmuntra kollegialt utbyte som en källa till lärande i innovationsekosystem, med särskilt god användning av ledamöter i den rådgivande högnivågruppen för EIC:s styrelse och EIC-stipendiater. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

EIC:s företagsaccelerationstjänster till stöd
  för
  verksamheter och insatser inom Pathfinder och Accelerator. Syftet kommer att vara att förena EIC-gruppen av finansierade innovatörer, däribland innovatörer försedda med spetskompetensstämpeln, med investerare, partner
  och
  offentliga köpare. De kommer att tillhandahålla en rad olika handlednings- och mentorskapstjänster för EIC-insatser. De kommer att förse innovatörer med tillgång till internationella nätverk av potentiella partner, inbegripet industriella sådana, för att komplettera en värdekedja eller utveckla marknadsmöjligheter, och hitta investerare och andra källor till privat finansiering eller företagsfinansiering. Verksamheten kommer att bestå av liveevenemang (t.ex. evenemang för kontakt- och tjänsteförmedling, tillfällen att pitcha sina idéer) men också utveckling av motsvarande plattformar eller användning av befintliga sådana, i nära förbindelse med finansiella intermediärer som stöds av InvestEU och med EIB-gruppen. Denna verksamhet kommer också att uppmuntra kollegialt utbyte som en källa till lärande i innovationsekosystem, med särskilt god användning av ledamöter i den rådgivande högnivågruppen för EIC:s styrelse och EIC-stipendiater.

för

och

| — | EIC:s företagsaccelerationstjänster till stöd
  för
  verksamheter och insatser inom Pathfinder och Accelerator. Syftet kommer att vara att förena EIC-gruppen av finansierade innovatörer, däribland innovatörer försedda med spetskompetensstämpeln, med investerare, partner, offentliga
  och privata
  köpare. De kommer att tillhandahålla en rad olika handlednings- och mentorskapstjänster för EIC-insatser. De kommer att förse innovatörer med tillgång till internationella nätverk av potentiella partner, inbegripet industriella sådana, för att komplettera en värdekedja eller utveckla marknadsmöjligheter, och hitta investerare och andra källor till privat finansiering eller företagsfinansiering. Verksamheten kommer att bestå av liveevenemang (t.ex. evenemang för kontakt- och tjänsteförmedling, tillfällen att pitcha sina idéer) men också utveckling av motsvarande plattformar eller användning av befintliga sådana, i nära förbindelse med finansiella intermediärer som stöds av InvestEU och med EIB-gruppen. Denna verksamhet kommer också att uppmuntra kollegialt utbyte som en källa till lärande i innovationsekosystem, med särskilt god användning av ledamöter i den rådgivande högnivågruppen för EIC:s styrelse och EIC-stipendiater.
  Denna ytterligare EIC-verksamhet som är inriktad på banbrytande/riskfyllda innovationer kommer att komplettera EIT:s liknande verksamhet som riktar sig till entreprenörer, innovatörer och nystartade företag. EIC uppmuntras att utnyttja KI-gruppernas expertis och erfarenhet när stöd ges till innovatörer. |
| --- | --- |

—

EIC:s företagsaccelerationstjänster till stöd
  för
  verksamheter och insatser inom Pathfinder och Accelerator. Syftet kommer att vara att förena EIC-gruppen av finansierade innovatörer, däribland innovatörer försedda med spetskompetensstämpeln, med investerare, partner, offentliga
  och privata
  köpare. De kommer att tillhandahålla en rad olika handlednings- och mentorskapstjänster för EIC-insatser. De kommer att förse innovatörer med tillgång till internationella nätverk av potentiella partner, inbegripet industriella sådana, för att komplettera en värdekedja eller utveckla marknadsmöjligheter, och hitta investerare och andra källor till privat finansiering eller företagsfinansiering. Verksamheten kommer att bestå av liveevenemang (t.ex. evenemang för kontakt- och tjänsteförmedling, tillfällen att pitcha sina idéer) men också utveckling av motsvarande plattformar eller användning av befintliga sådana, i nära förbindelse med finansiella intermediärer som stöds av InvestEU och med EIB-gruppen. Denna verksamhet kommer också att uppmuntra kollegialt utbyte som en källa till lärande i innovationsekosystem, med särskilt god användning av ledamöter i den rådgivande högnivågruppen för EIC:s styrelse och EIC-stipendiater.
  Denna ytterligare EIC-verksamhet som är inriktad på banbrytande/riskfyllda innovationer kommer att komplettera EIT:s liknande verksamhet som riktar sig till entreprenörer, innovatörer och nystartade företag. EIC uppmuntras att utnyttja KI-gruppernas expertis och erfarenhet när stöd ges till innovatörer.

för

och privata

Denna ytterligare EIC-verksamhet som är inriktad på banbrytande/riskfyllda innovationer kommer att komplettera EIT:s liknande verksamhet som riktar sig till entreprenörer, innovatörer och nystartade företag. EIC uppmuntras att utnyttja KI-gruppernas expertis och erfarenhet när stöd ges till innovatörer.

Ändring 237

Ändring 237

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.3 – stycke 1 – strecksats 3

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.1 – led 1.1.3 – stycke 1 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | EIC-Challenges, dvs. incitamentspris för att hjälpa till att utveckla nya
  lösningar på globala utmaningar
  , engagera nya aktörer
  och
  utveckla nya
  grupper
  . EIC-erkännande priser kommer att omfatta iCapital, incitamentspris för social innovation och innovationspris för kvinnor (Women Innovator’s Prize) (29). Utformningen av
  EIC-priserna
  kommer att vara kopplade till andra delar av
  ramprogrammet
  , bland annat genom uppdrag och
  andra finansieringsorgan
  . Möjligheter till samarbete med organisationer (t.ex. företag, universitet, forskningsorganisationer, företagskuvöser, välgörenhetsorganisationer och stiftelser) kommer att undersökas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

EIC-Challenges, dvs. incitamentspris för att hjälpa till att utveckla nya
  lösningar på globala utmaningar
  , engagera nya aktörer
  och
  utveckla nya
  grupper
  . EIC-erkännande priser kommer att omfatta iCapital, incitamentspris för social innovation och innovationspris för kvinnor (Women Innovator’s Prize) (29). Utformningen av
  EIC-priserna
  kommer att vara kopplade till andra delar av
  ramprogrammet
  , bland annat genom uppdrag och
  andra finansieringsorgan
  . Möjligheter till samarbete med organisationer (t.ex. företag, universitet, forskningsorganisationer, företagskuvöser, välgörenhetsorganisationer och stiftelser) kommer att undersökas.

lösningar på globala utmaningar

och

grupper

29

EIC-priserna

ramprogrammet

andra finansieringsorgan

| — | EIC-Challenges, dvs. incitamentspris för att hjälpa till att utveckla nya
  banbrytande innovationer
  , engagera nya aktörer, utveckla nya
  FoI-grupper och nätverk liksom att skapa synlighet med de resultat som uppnåtts med EU-medel
  . EIC-erkännande priser kommer att omfatta iCapital,
  EU:s innovationstävling,
  incitamentspris för social innovation och innovationspris för kvinnor (Women Innovator’s Prize) (29). Utformningen
  och genomförandet
  av
  dessa priser
  kommer att vara kopplade till andra delar av
  programmet
  , bland annat genom uppdrag och
  EIT för att säkerställa komplementaritet och undvika dubbelarbete
  . Möjligheter till samarbete med organisationer (t.ex. företag, universitet, forskningsorganisationer, företagskuvöser, välgörenhetsorganisationer och stiftelser) kommer att undersökas. |
| --- | --- |

—

EIC-Challenges, dvs. incitamentspris för att hjälpa till att utveckla nya
  banbrytande innovationer
  , engagera nya aktörer, utveckla nya
  FoI-grupper och nätverk liksom att skapa synlighet med de resultat som uppnåtts med EU-medel
  . EIC-erkännande priser kommer att omfatta iCapital,
  EU:s innovationstävling,
  incitamentspris för social innovation och innovationspris för kvinnor (Women Innovator’s Prize) (29). Utformningen
  och genomförandet
  av
  dessa priser
  kommer att vara kopplade till andra delar av
  programmet
  , bland annat genom uppdrag och
  EIT för att säkerställa komplementaritet och undvika dubbelarbete
  . Möjligheter till samarbete med organisationer (t.ex. företag, universitet, forskningsorganisationer, företagskuvöser, välgörenhetsorganisationer och stiftelser) kommer att undersökas.

banbrytande innovationer

FoI-grupper och nätverk liksom att skapa synlighet med de resultat som uppnåtts med EU-medel

EU:s innovationstävling,

29

och genomförandet

dessa priser

programmet

EIT för att säkerställa komplementaritet och undvika dubbelarbete

Ändring 238

Ändring 238

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.2 – led 1.2.1 – stycke 1

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.2 – led 1.2.1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Europeiska innovationsrådets styrelse för rådgivande högnivågruppen (nedan kallad EIC:s styrelse) kommer att biträda kommissionen i genomförandet av EIC.
  Förutom att
  ge råd om EIC:s arbetsprogram,
  kommer EIC:s styrelse att spela en aktiv roll
  och
  ge ledningen råd och följa upp
  insatser. Styrelsen kommer att ha en kommunikationsfunktion, där ledamöterna har en ambassadörsroll att stimulera innovation i EU. Kommunikationskanalerna kommer att vara t.ex. närvaro vid viktiga innovationsevenemang, sociala medier, inrättandet av en EIC-grupp för innovatörer, arbeta med viktiga medier med inriktning på innovation, gemensamma evenemang med företagsinkubatorer och Accelerator-knutpunkter. | Europeiska innovationsrådets styrelse för rådgivande högnivågruppen (nedan kallad EIC:s styrelse) kommer att biträda kommissionen i genomförandet av EIC.
  Den kommer att bestå av representanter som akademiska experter på innovationspolitik, forsknings- och teknikorganisationer, entreprenörer, riskkapitalister m.fl., i enlighet med artikel 9 i detta beslut. |
| | För genomförandet av EIC kommer kommissionen med stöd av EIC:s styrelse att tillhandahålla |
| | — | en tydlig differentiering mellan de målgrupper man riktar sig till och deras specifika behov, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Europeiska innovationsrådets styrelse för rådgivande högnivågruppen (nedan kallad EIC:s styrelse) kommer att biträda kommissionen i genomförandet av EIC.
  Förutom att
  ge råd om EIC:s arbetsprogram,
  kommer EIC:s styrelse att spela en aktiv roll
  och
  ge ledningen råd och följa upp
  insatser. Styrelsen kommer att ha en kommunikationsfunktion, där ledamöterna har en ambassadörsroll att stimulera innovation i EU. Kommunikationskanalerna kommer att vara t.ex. närvaro vid viktiga innovationsevenemang, sociala medier, inrättandet av en EIC-grupp för innovatörer, arbeta med viktiga medier med inriktning på innovation, gemensamma evenemang med företagsinkubatorer och Accelerator-knutpunkter.

Förutom att

kommer EIC:s styrelse att spela en aktiv roll

ge ledningen råd och följa upp

Europeiska innovationsrådets styrelse för rådgivande högnivågruppen (nedan kallad EIC:s styrelse) kommer att biträda kommissionen i genomförandet av EIC.
  Den kommer att bestå av representanter som akademiska experter på innovationspolitik, forsknings- och teknikorganisationer, entreprenörer, riskkapitalister m.fl., i enlighet med artikel 9 i detta beslut.

Den kommer att bestå av representanter som akademiska experter på innovationspolitik, forsknings- och teknikorganisationer, entreprenörer, riskkapitalister m.fl., i enlighet med artikel 9 i detta beslut.

För genomförandet av EIC kommer kommissionen med stöd av EIC:s styrelse att tillhandahålla

För genomförandet av EIC kommer kommissionen med stöd av EIC:s styrelse att tillhandahålla

—

en tydlig differentiering mellan de målgrupper man riktar sig till och deras specifika behov,

en tydlig differentiering mellan de målgrupper man riktar sig till och deras specifika behov,

| — | information om hur man kommer att genomföra det blandade stödet (bidrag, kapital, lån och garanti), |
| --- | --- |

—

information om hur man kommer att genomföra det blandade stödet (bidrag, kapital, lån och garanti),

information om hur man kommer att genomföra det blandade stödet (bidrag, kapital, lån och garanti),

| — | en stabil mekanism för systematisk bedömning i realtid av instrumenten för att säkerställa en snabb process för policylärande och utveckla innovationsmönster, inbegripet urvalet och tillämpningen av indikatorer, |
| --- | --- |

—

en stabil mekanism för systematisk bedömning i realtid av instrumenten för att säkerställa en snabb process för policylärande och utveckla innovationsmönster, inbegripet urvalet och tillämpningen av indikatorer,

en stabil mekanism för systematisk bedömning i realtid av instrumenten för att säkerställa en snabb process för policylärande och utveckla innovationsmönster, inbegripet urvalet och tillämpningen av indikatorer,

| — | samarbete mellan EIC och EIT för att säkerställa komplementaritet och undvika dubbelarbete, |
| --- | --- |

—

samarbete mellan EIC och EIT för att säkerställa komplementaritet och undvika dubbelarbete,

samarbete mellan EIC och EIT för att säkerställa komplementaritet och undvika dubbelarbete,

| — | vidare definition av programförvaltarnas roll och ansvarsområden, |
| --- | --- |

—

vidare definition av programförvaltarnas roll och ansvarsområden,

vidare definition av programförvaltarnas roll och ansvarsområden,

| — | en beskrivning av verktygen för att locka riskkapitalinvesterare vid mycket riskfyllda projekt, |
| --- | --- |

—

en beskrivning av verktygen för att locka riskkapitalinvesterare vid mycket riskfyllda projekt,

en beskrivning av verktygen för att locka riskkapitalinvesterare vid mycket riskfyllda projekt,

| — | en definition av innovationsmålen när det gäller produkter, processer, marknadsföring och tjänster, och |
| --- | --- |

—

en definition av innovationsmålen när det gäller produkter, processer, marknadsföring och tjänster, och

en definition av innovationsmålen när det gäller produkter, processer, marknadsföring och tjänster, och

| — | mätning av stödmottagarnas drivkraft. |
| --- | --- |

—

mätning av stödmottagarnas drivkraft.

mätning av stödmottagarnas drivkraft.

Styrelsen kommer också att
  ge råd om EIC:s arbetsprogram,
  ledning
  och
  uppföljande
  insatser. Styrelsen kommer att ha en kommunikationsfunktion, där ledamöterna har en ambassadörsroll att stimulera innovation i EU. Kommunikationskanalerna kommer att vara t.ex. närvaro vid viktiga innovationsevenemang, sociala medier, inrättandet av en EIC-grupp för innovatörer, arbeta med viktiga medier med inriktning på innovation, gemensamma evenemang med företagsinkubatorer och Accelerator-knutpunkter.
  EIT:s och EIC:s styrelser kommer att samarbeta för att utnyttja synergier och öka mervärdet för innovatörer och entreprenörer i unionen.

Styrelsen kommer också att

ledning

uppföljande

EIT:s och EIC:s styrelser kommer att samarbeta för att utnyttja synergier och öka mervärdet för innovatörer och entreprenörer i unionen.

Ändring 239

Ändring 239

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.2 – led 1.2.1 – stycke 2

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.2 – led 1.2.1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| EIC:s styrelse kommer att lämna rekommendationer till kommissionen om innovationstrender eller initiativ som krävs för att öka och främja EU:s innovationsekosystem, inbegripet eventuella regelverksrelaterade hinder. Styrelsen bör i sina råd också identifiera nya innovationsområden att beakta i verksamheten inom pelaren globala utmaningar och industriell konkurrenskraft och dess uppdrag. På detta sätt förväntas styrelsen bidra till den övergripande samstämmigheten i programmet Horisont Europa. | EIC:s styrelse kommer
  tillsammans med EIT:s styrelse
  att lämna rekommendationer till kommissionen om innovationstrender eller initiativ som krävs för att öka och främja EU:s innovationsekosystem, inbegripet eventuella
  tekniska liksom
  regelverksrelaterade hinder. Styrelsen bör i sina råd också identifiera nya innovationsområden att beakta i verksamheten inom pelaren globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft och dess uppdrag. På detta sätt förväntas styrelsen bidra till den övergripande samstämmigheten i programmet Horisont Europa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

EIC:s styrelse kommer att lämna rekommendationer till kommissionen om innovationstrender eller initiativ som krävs för att öka och främja EU:s innovationsekosystem, inbegripet eventuella regelverksrelaterade hinder. Styrelsen bör i sina råd också identifiera nya innovationsområden att beakta i verksamheten inom pelaren globala utmaningar och industriell konkurrenskraft och dess uppdrag. På detta sätt förväntas styrelsen bidra till den övergripande samstämmigheten i programmet Horisont Europa.

EIC:s styrelse kommer
  tillsammans med EIT:s styrelse
  att lämna rekommendationer till kommissionen om innovationstrender eller initiativ som krävs för att öka och främja EU:s innovationsekosystem, inbegripet eventuella
  tekniska liksom
  regelverksrelaterade hinder. Styrelsen bör i sina råd också identifiera nya innovationsområden att beakta i verksamheten inom pelaren globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft och dess uppdrag. På detta sätt förväntas styrelsen bidra till den övergripande samstämmigheten i programmet Horisont Europa.

tillsammans med EIT:s styrelse

tekniska liksom

europeisk

Ändring 240

Ändring 240

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.2 – led 1.2.2 – stycke 5

Bilaga I – pelare III – led 1 – led 1.2 – led 1.2.2 – stycke 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Programförvaltarna kommer särskilt att ha uppsikt över genomförandet av Pathfinder-ansökningsomgångarna, och föreslå utvärderingsrangordning
  i syfte att utforma konsekventa
  strategiska projektportföljer som i betydande omfattning förväntas bidra till framväxten av potentiella samhälleliga eller ekonomiska marknadsskapande innovationer. | Programförvaltarna kommer särskilt att ha uppsikt över genomförandet av Pathfinder-ansökningsomgångarna, och föreslå utvärderingsrangordning
  som baseras på tydliga och transparenta kriterier enligt definitionen i förordningen, som är samstämmiga med
  strategiska projektportföljer som i betydande omfattning förväntas bidra till framväxten av potentiella
  vetenskapliga,
  samhälleliga eller ekonomiska
  radikalt nya framtida tekniker eller
  marknadsskapande innovationer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Programförvaltarna kommer särskilt att ha uppsikt över genomförandet av Pathfinder-ansökningsomgångarna, och föreslå utvärderingsrangordning
  i syfte att utforma konsekventa
  strategiska projektportföljer som i betydande omfattning förväntas bidra till framväxten av potentiella samhälleliga eller ekonomiska marknadsskapande innovationer.

i syfte att utforma konsekventa

Programförvaltarna kommer särskilt att ha uppsikt över genomförandet av Pathfinder-ansökningsomgångarna, och föreslå utvärderingsrangordning
  som baseras på tydliga och transparenta kriterier enligt definitionen i förordningen, som är samstämmiga med
  strategiska projektportföljer som i betydande omfattning förväntas bidra till framväxten av potentiella
  vetenskapliga,
  samhälleliga eller ekonomiska
  radikalt nya framtida tekniker eller
  marknadsskapande innovationer.

som baseras på tydliga och transparenta kriterier enligt definitionen i förordningen, som är samstämmiga med

vetenskapliga,

radikalt nya framtida tekniker eller

Ändring 241

Ändring 241

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 2 – led 2.1 – stycke 1

Bilaga I – pelare III – led 2 – led 2.1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För att till fullo ta till vara innovationspotentialen med inblandning av forskare, företagare, industrin och samhället i stort måste EU förbättra miljön där innovation kan blomstra på alla nivåer. För detta krävs bidrag till utvecklingen av ett effektivt innovationsekosystem på EU-nivå och främjande av samarbete, nätverksarbete och utbyte av idéer, resurser och kompetens mellan nationella och lokala innovationsekosystem. | För att till fullo ta till vara innovationspotentialen med inblandning av forskare, företagare, industrin och samhället i stort måste EU förbättra miljön där innovation kan blomstra på alla nivåer. För detta krävs bidrag till utvecklingen av ett effektivt innovationsekosystem på EU-nivå och främjande av samarbete, nätverksarbete och utbyte av idéer,
  utveckling av öppna innovationsprocesser,
  resurser och kompetens mellan nationella och lokala innovationsekosystem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För att till fullo ta till vara innovationspotentialen med inblandning av forskare, företagare, industrin och samhället i stort måste EU förbättra miljön där innovation kan blomstra på alla nivåer. För detta krävs bidrag till utvecklingen av ett effektivt innovationsekosystem på EU-nivå och främjande av samarbete, nätverksarbete och utbyte av idéer, resurser och kompetens mellan nationella och lokala innovationsekosystem.

För att till fullo ta till vara innovationspotentialen med inblandning av forskare, företagare, industrin och samhället i stort måste EU förbättra miljön där innovation kan blomstra på alla nivåer. För detta krävs bidrag till utvecklingen av ett effektivt innovationsekosystem på EU-nivå och främjande av samarbete, nätverksarbete och utbyte av idéer,
  utveckling av öppna innovationsprocesser,
  resurser och kompetens mellan nationella och lokala innovationsekosystem.

utveckling av öppna innovationsprocesser,

Ändring 242

Ändring 242

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 2 – led 2.1 – stycke 2

Bilaga I – pelare III – led 2 – led 2.1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| EU måste också sträva efter att utveckla ekosystem som stöder social innovation och innovation inom den offentliga sektorn, vid sidan av innovation i privata företag. Den offentliga sektorn måste vara innovativ och förnya sig för att kunna stödja de ändringar i reglering och styrning som är nödvändiga för en storskalig utbyggnad av ny teknik och en växande efterfrågan på effektivare och mer ändamålsenligt tillhandahållande av tjänster. Sociala innovationer är avgörande för att stärka välfärden i våra samhällen. | EU måste också sträva efter att utveckla ekosystem som stöder social innovation
  och uppmuntra kunskapsöverföring
  och innovation inom den offentliga sektorn, vid sidan av innovation i privata företag. Den offentliga sektorn måste vara innovativ och förnya sig för att kunna stödja de ändringar i reglering och styrning som är nödvändiga för en storskalig utbyggnad av
  innovationer, inklusive
  ny teknik och en växande efterfrågan på effektivare och mer ändamålsenligt tillhandahållande av tjänster. Sociala innovationer är avgörande för att stärka välfärden i våra samhällen.
  I egenskap av Europas största nätverk för innovation kommer EIT:s KI-grupper att spela en viktig roll för utvecklingen av sådana ekosystem och genomförandet av denna prioritering. De argumenterar för ett interregionalt samarbete genom att koppla ihop innovationsekosystem på EU-nivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

EU måste också sträva efter att utveckla ekosystem som stöder social innovation och innovation inom den offentliga sektorn, vid sidan av innovation i privata företag. Den offentliga sektorn måste vara innovativ och förnya sig för att kunna stödja de ändringar i reglering och styrning som är nödvändiga för en storskalig utbyggnad av ny teknik och en växande efterfrågan på effektivare och mer ändamålsenligt tillhandahållande av tjänster. Sociala innovationer är avgörande för att stärka välfärden i våra samhällen.

EU måste också sträva efter att utveckla ekosystem som stöder social innovation
  och uppmuntra kunskapsöverföring
  och innovation inom den offentliga sektorn, vid sidan av innovation i privata företag. Den offentliga sektorn måste vara innovativ och förnya sig för att kunna stödja de ändringar i reglering och styrning som är nödvändiga för en storskalig utbyggnad av
  innovationer, inklusive
  ny teknik och en växande efterfrågan på effektivare och mer ändamålsenligt tillhandahållande av tjänster. Sociala innovationer är avgörande för att stärka välfärden i våra samhällen.
  I egenskap av Europas största nätverk för innovation kommer EIT:s KI-grupper att spela en viktig roll för utvecklingen av sådana ekosystem och genomförandet av denna prioritering. De argumenterar för ett interregionalt samarbete genom att koppla ihop innovationsekosystem på EU-nivå.

och uppmuntra kunskapsöverföring

innovationer, inklusive

I egenskap av Europas största nätverk för innovation kommer EIT:s KI-grupper att spela en viktig roll för utvecklingen av sådana ekosystem och genomförandet av denna prioritering. De argumenterar för ett interregionalt samarbete genom att koppla ihop innovationsekosystem på EU-nivå.

Ändring 243

Ändring 243

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 2 – led 2.2 – stycke 1 – inledningen

Bilaga I – pelare III – led 2 – led 2.2 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Som ett första steg kommer kommissionen att arrangera ett
  EIC-forum
  för medlemsstater och associerade länders offentliga myndigheter och organ med ansvar för nationell innovationspolitik och innovationsprogram i syfte att främja samordning och dialog om utvecklingen av EU:s innovationsekosystem. Inom detta
  EIC-forum
  kommer kommissionen att göra följande: | Som ett första steg kommer kommissionen att arrangera ett
  innovationsforum
  för medlemsstater och associerade länders offentliga myndigheter och organ med ansvar för nationell innovationspolitik och innovationsprogram i syfte att främja samordning och dialog om utvecklingen av EU:s innovationsekosystem. Inom detta
  innovationsforum
  kommer
  de inblandade intressenterna och EU-organen, däribland EIT, EIC:s styrelse och
  kommissionen, att göra följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Som ett första steg kommer kommissionen att arrangera ett
  EIC-forum
  för medlemsstater och associerade länders offentliga myndigheter och organ med ansvar för nationell innovationspolitik och innovationsprogram i syfte att främja samordning och dialog om utvecklingen av EU:s innovationsekosystem. Inom detta
  EIC-forum
  kommer kommissionen att göra följande:

EIC-forum

EIC-forum

Som ett första steg kommer kommissionen att arrangera ett
  innovationsforum
  för medlemsstater och associerade länders offentliga myndigheter och organ med ansvar för nationell innovationspolitik och innovationsprogram i syfte att främja samordning och dialog om utvecklingen av EU:s innovationsekosystem. Inom detta
  innovationsforum
  kommer
  de inblandade intressenterna och EU-organen, däribland EIT, EIC:s styrelse och
  kommissionen, att göra följande:

innovationsforum

innovationsforum

de inblandade intressenterna och EU-organen, däribland EIT, EIC:s styrelse och

Ändring 244

Ändring 244

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 2 – led 2.2 – stycke 1 – strecksats 3

Bilaga I – pelare III – led 2 – led 2.2 – stycke 1 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Förbättra samordningen mellan nationella
  innovationsprogram
  och EIC för att på så sätt främja operativa synergieffekter och undvika överlappning, genom att dela uppgifter om program och deras genomförande, resurser och expertis, analys och övervakning av tekniska och innovativa utvecklingstrender, och genom att koppla samman respektive innovatörsgrupper. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Förbättra samordningen mellan nationella
  innovationsprogram
  och EIC för att på så sätt främja operativa synergieffekter och undvika överlappning, genom att dela uppgifter om program och deras genomförande, resurser och expertis, analys och övervakning av tekniska och innovativa utvecklingstrender, och genom att koppla samman respektive innovatörsgrupper.

innovationsprogram

| — | Förbättra samordningen mellan nationella
  , EIT
  och EIC för att på så sätt främja operativa synergieffekter och undvika överlappning, genom att dela uppgifter om program och deras genomförande, resurser och expertis, analys och övervakning av tekniska och innovativa utvecklingstrender, och genom att koppla samman respektive innovatörsgrupper. |
| --- | --- |

—

Förbättra samordningen mellan nationella
  , EIT
  och EIC för att på så sätt främja operativa synergieffekter och undvika överlappning, genom att dela uppgifter om program och deras genomförande, resurser och expertis, analys och övervakning av tekniska och innovativa utvecklingstrender, och genom att koppla samman respektive innovatörsgrupper.

, EIT

Ändring 245

Ändring 245

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 2 – led 2.2 – stycke 2

Bilaga I – pelare III – led 2 – led 2.2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Verksamheter kommer att genomföras för att säkra en ändamålsenlig komplementaritet mellan EIC:s åtgärdstyper och deras särskilda inriktning på
  banbrytande
  innovation, med verksamheter som genomförs av medlemsstaterna och associerade länder, men även av privata initiativ i syfte att stödja alla former av innovation, nå ut till alla innovatörer i hela EU och ge dem ökat och tillräckligt stöd. | Verksamheter kommer att genomföras för att säkra en ändamålsenlig komplementaritet
  och samarbete
  mellan
  EIT
  och EIC:s åtgärdstyper och deras särskilda inriktning på innovation, med verksamheter som genomförs av medlemsstaterna och associerade länder, men även av privata initiativ i syfte att stödja alla former av innovation, nå ut till alla innovatörer i hela EU och ge dem ökat och tillräckligt stöd. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Verksamheter kommer att genomföras för att säkra en ändamålsenlig komplementaritet mellan EIC:s åtgärdstyper och deras särskilda inriktning på
  banbrytande
  innovation, med verksamheter som genomförs av medlemsstaterna och associerade länder, men även av privata initiativ i syfte att stödja alla former av innovation, nå ut till alla innovatörer i hela EU och ge dem ökat och tillräckligt stöd.

banbrytande

Verksamheter kommer att genomföras för att säkra en ändamålsenlig komplementaritet
  och samarbete
  mellan
  EIT
  och EIC:s åtgärdstyper och deras särskilda inriktning på innovation, med verksamheter som genomförs av medlemsstaterna och associerade länder, men även av privata initiativ i syfte att stödja alla former av innovation, nå ut till alla innovatörer i hela EU och ge dem ökat och tillräckligt stöd.

och samarbete

EIT

Ändring 246

Ändring 246

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 2 – led 2.2 – stycke 3 – inledningen

Bilaga I – pelare III – led 2 – led 2.2 – stycke 3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I detta syfte kommer
  EU
  att göra följande: | I detta syfte kommer
  de inblandade EU-organen
  att göra följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

I detta syfte kommer
  EU
  att göra följande:

EU

I detta syfte kommer
  de inblandade EU-organen
  att göra följande:

de inblandade EU-organen

Ändring 247

Ändring 247

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 2 – led 2.2 – stycke 3 – strecksats 1

Bilaga I – pelare III – led 2 – led 2.2 – stycke 3 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Främja och samfinansiera gemensamma innovationsprogram som förvaltas av de myndigheter som ansvarar för offentliga nationella, regionala eller lokala innovationsprogram och innovationspolitik, till vilka privata enheter som stöder innovation och innovatörer
  kan
  kopplas. Sådana
  efterfrågestyrda
  gemensamma program får inrikta sig på, bland annat, stöd till studier i ett tidigt skede och genomförbarhetsstudier, samarbete mellan den akademiska världen och företag, stöd till högteknologiska små och medelstora företags forsknings-, teknik- och kunskapsöverföring, internationalisering av små och medelstora företag, marknadsanalys och utveckling, digitalisering av lågteknologiska små och medelstora företag, finansieringsinstrument för marknadsnära innovationer eller marknadsintroduktion, social innovation. De kan även omfatta gemensamma initiativ till offentlig upphandling så att innovationer kan marknadsföras i den offentliga sektorn, särskilt för att stödja utvecklingen av ny politik. Detta kan vara särskilt effektivt för att stimulera innovation i allmännyttig tjänst och för att erbjuda marknadsmöjligheter åt europeiska innovatörer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Främja och samfinansiera gemensamma innovationsprogram som förvaltas av de myndigheter som ansvarar för offentliga nationella, regionala eller lokala innovationsprogram och innovationspolitik, till vilka privata enheter som stöder innovation och innovatörer
  kan
  kopplas. Sådana
  efterfrågestyrda
  gemensamma program får inrikta sig på, bland annat, stöd till studier i ett tidigt skede och genomförbarhetsstudier, samarbete mellan den akademiska världen och företag, stöd till högteknologiska små och medelstora företags forsknings-, teknik- och kunskapsöverföring, internationalisering av små och medelstora företag, marknadsanalys och utveckling, digitalisering av lågteknologiska små och medelstora företag, finansieringsinstrument för marknadsnära innovationer eller marknadsintroduktion, social innovation. De kan även omfatta gemensamma initiativ till offentlig upphandling så att innovationer kan marknadsföras i den offentliga sektorn, särskilt för att stödja utvecklingen av ny politik. Detta kan vara särskilt effektivt för att stimulera innovation i allmännyttig tjänst och för att erbjuda marknadsmöjligheter åt europeiska innovatörer.

kan

efterfrågestyrda

| — | Främja och samfinansiera gemensamma innovationsprogram som förvaltas av de myndigheter som ansvarar för offentliga nationella, regionala eller lokala innovationsprogram och innovationspolitik, till vilka privata enheter som stöder innovation och innovatörer
  bör
  kopplas. Sådana
  tillgång- och efterfrågestyrda
  gemensamma program får inrikta sig på, bland annat, stöd till studier i ett tidigt skede och genomförbarhetsstudier, samarbete mellan den akademiska världen
  , forskningsorganisationer
  och företag, stöd till högteknologiska små och medelstora företags forsknings-, teknik- och kunskapsöverföring, internationalisering av små och medelstora företag, marknadsanalys och utveckling, digitalisering av lågteknologiska små och medelstora företag, finansieringsinstrument för marknadsnära innovationer eller marknadsintroduktion, social innovation. De kan även omfatta gemensamma initiativ till offentlig upphandling så att innovationer kan marknadsföras i den offentliga sektorn, särskilt för att stödja utvecklingen av ny politik. Detta kan vara särskilt effektivt för att stimulera innovation i allmännyttig tjänst och för att erbjuda marknadsmöjligheter åt europeiska innovatörer.
  När dessa program förvaltas på lokal nivå bör de möjliggöra transnationella partnerskap och vara i samklang med strategierna för smart specialisering och stödja synergier med Eruf i de regioner som deltar. |
| --- | --- |

—

Främja och samfinansiera gemensamma innovationsprogram som förvaltas av de myndigheter som ansvarar för offentliga nationella, regionala eller lokala innovationsprogram och innovationspolitik, till vilka privata enheter som stöder innovation och innovatörer
  bör
  kopplas. Sådana
  tillgång- och efterfrågestyrda
  gemensamma program får inrikta sig på, bland annat, stöd till studier i ett tidigt skede och genomförbarhetsstudier, samarbete mellan den akademiska världen
  , forskningsorganisationer
  och företag, stöd till högteknologiska små och medelstora företags forsknings-, teknik- och kunskapsöverföring, internationalisering av små och medelstora företag, marknadsanalys och utveckling, digitalisering av lågteknologiska små och medelstora företag, finansieringsinstrument för marknadsnära innovationer eller marknadsintroduktion, social innovation. De kan även omfatta gemensamma initiativ till offentlig upphandling så att innovationer kan marknadsföras i den offentliga sektorn, särskilt för att stödja utvecklingen av ny politik. Detta kan vara särskilt effektivt för att stimulera innovation i allmännyttig tjänst och för att erbjuda marknadsmöjligheter åt europeiska innovatörer.
  När dessa program förvaltas på lokal nivå bör de möjliggöra transnationella partnerskap och vara i samklang med strategierna för smart specialisering och stödja synergier med Eruf i de regioner som deltar.

bör

tillgång- och efterfrågestyrda

, forskningsorganisationer

När dessa program förvaltas på lokal nivå bör de möjliggöra transnationella partnerskap och vara i samklang med strategierna för smart specialisering och stödja synergier med Eruf i de regioner som deltar.

Ändring 248

Ändring 248

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 2 – led 2.2 – stycke 3 – strecksats 2

Bilaga I – pelare III – led 2 – led 2.2 – stycke 3 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Stöd kan också ges för gemensamma program för mentorskap, handledning, tekniskt bistånd och andra tjänster som tillhandahålls nära innovatörer genom nätverk, t.ex. Enterprise Europe Network, kluster, alleuropeiska plattformar såsom Startup Europe, lokala innovationsaktörer, offentliga eller privata, i synnerhet företagskuvöser och innovationscentrum som dessutom kan sammankopplas för att främja partnerskap mellan innovatörer. Stöd
  får
  också ges för att främja mjuka färdigheter för innovation, bland annat till nätverk av yrkesskolor och i nära
  förbindelse
  med
  Europeiska institutet för innovation och teknik
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Stöd kan också ges för gemensamma program för mentorskap, handledning, tekniskt bistånd och andra tjänster som tillhandahålls nära innovatörer genom nätverk, t.ex. Enterprise Europe Network, kluster, alleuropeiska plattformar såsom Startup Europe, lokala innovationsaktörer, offentliga eller privata, i synnerhet företagskuvöser och innovationscentrum som dessutom kan sammankopplas för att främja partnerskap mellan innovatörer. Stöd
  får
  också ges för att främja mjuka färdigheter för innovation, bland annat till nätverk av yrkesskolor och i nära
  förbindelse
  med
  Europeiska institutet för innovation och teknik
  .

får

förbindelse

Europeiska institutet för innovation och teknik

| — | Stöd kan också ges för gemensamma program för mentorskap, handledning, tekniskt bistånd och andra tjänster som tillhandahålls nära innovatörer genom nätverk, t.ex. Enterprise Europe Network, kluster, alleuropeiska plattformar såsom Startup Europe, lokala innovationsaktörer, offentliga eller privata, i synnerhet företagskuvöser och innovationscentrum som dessutom kan sammankopplas för att främja partnerskap mellan innovatörer. Stöd
  bör
  också ges för att främja mjuka färdigheter för innovation, bland annat till nätverk av yrkesskolor och i nära
  samarbete
  med
  EIT
  . |
| --- | --- |

—

Stöd kan också ges för gemensamma program för mentorskap, handledning, tekniskt bistånd och andra tjänster som tillhandahålls nära innovatörer genom nätverk, t.ex. Enterprise Europe Network, kluster, alleuropeiska plattformar såsom Startup Europe, lokala innovationsaktörer, offentliga eller privata, i synnerhet företagskuvöser och innovationscentrum som dessutom kan sammankopplas för att främja partnerskap mellan innovatörer. Stöd
  bör
  också ges för att främja mjuka färdigheter för innovation, bland annat till nätverk av yrkesskolor och i nära
  samarbete
  med
  EIT
  .

bör

samarbete

EIT

Ändring 249

Ändring 249

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.1 – stycke 1

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Det framgår klart och tydligt av rapporten från högnivågruppen om maximering av effekterna av EU:s forsknings- och innovationsprogram (Lamys högnivågrupp) att vägen framåt är ”att utbilda för framtiden och investera i människor som åstadkommer förändring”. I synnerhet de europeiska universiteten uppmanas att uppmuntra entreprenörskap, riva disciplinära gränser och institutionalisera starka icke-disciplinära samarbeten mellan den akademiska världen och industrin. Enligt undersökningar som gjorts nyligen är tillgången till begåvade människor den i särklass viktigaste faktorn när Europeiska företagsgrundare väljer plats för sitt nystartade företag. Utbildning i entreprenörskap och fortbildningsmöjligheter spelar en nyckelroll när det gäller att odla fram framtidens innovatörer och utveckla kapaciteten hos befintliga sådana så att de kan expandera sin verksamhet och nå ännu bättre resultat. Tillgång till entreprenörstalang, tillsammans med tillgång till yrkesmässiga tjänster, kapital och marknader på EU-nivå, och att sammanföra viktig innovationsaktörer kring ett gemensamt mål är viktiga inslag för att främja ett innovationsekosystem. Det finns ett behov av att samordna insatserna inom EU för att skapa en kritisk massa av sammanhängande EU-omfattande entreprenörskluster och ekosystem. | Det framgår klart och tydligt av rapporten från högnivågruppen om maximering av effekterna av EU:s forsknings- och innovationsprogram (Lamys högnivågrupp) att vägen framåt är ”att utbilda för framtiden och investera i människor som åstadkommer förändring”. I synnerhet de europeiska universiteten uppmanas att uppmuntra entreprenörskap, riva disciplinära gränser och institutionalisera starka icke-disciplinära samarbeten mellan den akademiska världen och industrin. Enligt undersökningar som gjorts nyligen är tillgången till begåvade människor den i särklass viktigaste faktorn när Europeiska företagsgrundare väljer plats för sitt nystartade företag. Utbildning i entreprenörskap och fortbildningsmöjligheter spelar en nyckelroll när det gäller att odla fram framtidens innovatörer och utveckla kapaciteten hos befintliga sådana så att de kan expandera sin verksamhet och nå ännu bättre resultat. Tillgång till entreprenörstalang, tillsammans med tillgång till yrkesmässiga tjänster, kapital och marknader på EU-nivå, och att sammanföra viktig innovationsaktörer kring ett gemensamt mål är viktiga inslag för att främja ett innovationsekosystem
  och skapa framgångsrika innovationsmodeller och bästa praxis på regional, nationell och europeisk nivå
  . Det finns ett behov av att samordna insatserna inom EU för att skapa en kritisk massa av sammanhängande EU-omfattande entreprenörskluster och ekosystem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det framgår klart och tydligt av rapporten från högnivågruppen om maximering av effekterna av EU:s forsknings- och innovationsprogram (Lamys högnivågrupp) att vägen framåt är ”att utbilda för framtiden och investera i människor som åstadkommer förändring”. I synnerhet de europeiska universiteten uppmanas att uppmuntra entreprenörskap, riva disciplinära gränser och institutionalisera starka icke-disciplinära samarbeten mellan den akademiska världen och industrin. Enligt undersökningar som gjorts nyligen är tillgången till begåvade människor den i särklass viktigaste faktorn när Europeiska företagsgrundare väljer plats för sitt nystartade företag. Utbildning i entreprenörskap och fortbildningsmöjligheter spelar en nyckelroll när det gäller att odla fram framtidens innovatörer och utveckla kapaciteten hos befintliga sådana så att de kan expandera sin verksamhet och nå ännu bättre resultat. Tillgång till entreprenörstalang, tillsammans med tillgång till yrkesmässiga tjänster, kapital och marknader på EU-nivå, och att sammanföra viktig innovationsaktörer kring ett gemensamt mål är viktiga inslag för att främja ett innovationsekosystem. Det finns ett behov av att samordna insatserna inom EU för att skapa en kritisk massa av sammanhängande EU-omfattande entreprenörskluster och ekosystem.

Det framgår klart och tydligt av rapporten från högnivågruppen om maximering av effekterna av EU:s forsknings- och innovationsprogram (Lamys högnivågrupp) att vägen framåt är ”att utbilda för framtiden och investera i människor som åstadkommer förändring”. I synnerhet de europeiska universiteten uppmanas att uppmuntra entreprenörskap, riva disciplinära gränser och institutionalisera starka icke-disciplinära samarbeten mellan den akademiska världen och industrin. Enligt undersökningar som gjorts nyligen är tillgången till begåvade människor den i särklass viktigaste faktorn när Europeiska företagsgrundare väljer plats för sitt nystartade företag. Utbildning i entreprenörskap och fortbildningsmöjligheter spelar en nyckelroll när det gäller att odla fram framtidens innovatörer och utveckla kapaciteten hos befintliga sådana så att de kan expandera sin verksamhet och nå ännu bättre resultat. Tillgång till entreprenörstalang, tillsammans med tillgång till yrkesmässiga tjänster, kapital och marknader på EU-nivå, och att sammanföra viktig innovationsaktörer kring ett gemensamt mål är viktiga inslag för att främja ett innovationsekosystem
  och skapa framgångsrika innovationsmodeller och bästa praxis på regional, nationell och europeisk nivå
  . Det finns ett behov av att samordna insatserna inom EU för att skapa en kritisk massa av sammanhängande EU-omfattande entreprenörskluster och ekosystem.

och skapa framgångsrika innovationsmodeller och bästa praxis på regional, nationell och europeisk nivå

Ändring 250

Ändring 250

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.1 – stycke 1a (nytt)

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.1 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | EIT är i dag Europas största integrerade innovationsekosystem, med över 1 000 utmärkta partner från näringslivet, forskning, utbildning med mera. EIT:s innovationsmodell fungerar och förblir särskilt relevant vid undanröjandet av hinder för innovation i medlemsstaterna och deras regioner. EIT kommer att ta itu med dessa frågor genom att främja strukturella förändringar i Europas innovationslandskap. EIT kommer att göra detta genom att främja integrering av högre utbildning, forskning och innovation av högsta standard, framför allt genom sina kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper), och därigenom skapa nya miljöer som främjar innovation, genom att främja och stödja en ny generation entreprenörer samt genom att stimulera till att innovativa avknoppningsföretag och nyetablerade företag skapas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

EIT är i dag Europas största integrerade innovationsekosystem, med över 1 000 utmärkta partner från näringslivet, forskning, utbildning med mera. EIT:s innovationsmodell fungerar och förblir särskilt relevant vid undanröjandet av hinder för innovation i medlemsstaterna och deras regioner. EIT kommer att ta itu med dessa frågor genom att främja strukturella förändringar i Europas innovationslandskap. EIT kommer att göra detta genom att främja integrering av högre utbildning, forskning och innovation av högsta standard, framför allt genom sina kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper), och därigenom skapa nya miljöer som främjar innovation, genom att främja och stödja en ny generation entreprenörer samt genom att stimulera till att innovativa avknoppningsföretag och nyetablerade företag skapas.

EIT är i dag Europas största integrerade innovationsekosystem, med över 1 000 utmärkta partner från näringslivet, forskning, utbildning med mera. EIT:s innovationsmodell fungerar och förblir särskilt relevant vid undanröjandet av hinder för innovation i medlemsstaterna och deras regioner. EIT kommer att ta itu med dessa frågor genom att främja strukturella förändringar i Europas innovationslandskap. EIT kommer att göra detta genom att främja integrering av högre utbildning, forskning och innovation av högsta standard, framför allt genom sina kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper), och därigenom skapa nya miljöer som främjar innovation, genom att främja och stödja en ny generation entreprenörer samt genom att stimulera till att innovativa avknoppningsföretag och nyetablerade företag skapas.

Ändring 251

Ändring 251

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.1 – stycke 2 – inledningen

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.1 – stycke 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Satsningar behövs fortfarande för att utveckla ekosystem där forskare, innovatörer, industrier och regeringar lätt kan samverka med varandra. Innovationsekosystem fungerar i själva verket fortfarande inte optimalt på grund av ett antal orsaker, såsom följande: | Satsningar behövs fortfarande för att utveckla
  och främja
  ekosystem där forskare, innovatörer, industrier och regeringar lätt kan samverka med varandra. Innovationsekosystem fungerar i själva verket fortfarande inte optimalt på grund av ett antal orsaker, såsom följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Satsningar behövs fortfarande för att utveckla ekosystem där forskare, innovatörer, industrier och regeringar lätt kan samverka med varandra. Innovationsekosystem fungerar i själva verket fortfarande inte optimalt på grund av ett antal orsaker, såsom följande:

Satsningar behövs fortfarande för att utveckla
  och främja
  ekosystem där forskare, innovatörer, industrier och regeringar lätt kan samverka med varandra. Innovationsekosystem fungerar i själva verket fortfarande inte optimalt på grund av ett antal orsaker, såsom följande:

och främja

Ändring 252

Ändring 252

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.1 – stycke 3

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.1 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För att ta itu med framtida utmaningar, bejaka de möjligheter som ny teknik innebär och bidra till hållbar ekonomisk tillväxt, sysselsättning, konkurrenskraft och de europeiska medborgarnas välfärd, är det nödvändigt att ytterligare stärka Europas innovationskapacitet genom att: främja skapandet av nya miljöer som bidrar till samarbete och innovation, stärka innovationsförmågan i den akademiska världen och i forskningssektorn, ge stöd åt en ny generation av entreprenörer, stimulera bildandet och utvecklingen av innovativa projekt. | För att ta itu med framtida utmaningar, bejaka de möjligheter som ny teknik innebär och bidra till hållbar ekonomisk tillväxt, sysselsättning, konkurrenskraft och de europeiska medborgarnas välfärd, är det nödvändigt att ytterligare stärka Europas innovationskapacitet genom att: främja skapandet av nya miljöer som bidrar till samarbete och innovation, stärka innovationsförmågan i den akademiska världen och i forskningssektorn, ge stöd åt en ny generation av entreprenörer
  och forskare
  , stimulera bildandet och utvecklingen av innovativa projekt
  , liksom att främja och skapa synlighet för de forsknings- och innovationsresultat som uppnås genom EU-medel för allmänheten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För att ta itu med framtida utmaningar, bejaka de möjligheter som ny teknik innebär och bidra till hållbar ekonomisk tillväxt, sysselsättning, konkurrenskraft och de europeiska medborgarnas välfärd, är det nödvändigt att ytterligare stärka Europas innovationskapacitet genom att: främja skapandet av nya miljöer som bidrar till samarbete och innovation, stärka innovationsförmågan i den akademiska världen och i forskningssektorn, ge stöd åt en ny generation av entreprenörer, stimulera bildandet och utvecklingen av innovativa projekt.

För att ta itu med framtida utmaningar, bejaka de möjligheter som ny teknik innebär och bidra till hållbar ekonomisk tillväxt, sysselsättning, konkurrenskraft och de europeiska medborgarnas välfärd, är det nödvändigt att ytterligare stärka Europas innovationskapacitet genom att: främja skapandet av nya miljöer som bidrar till samarbete och innovation, stärka innovationsförmågan i den akademiska världen och i forskningssektorn, ge stöd åt en ny generation av entreprenörer
  och forskare
  , stimulera bildandet och utvecklingen av innovativa projekt
  , liksom att främja och skapa synlighet för de forsknings- och innovationsresultat som uppnås genom EU-medel för allmänheten
  .

och forskare

, liksom att främja och skapa synlighet för de forsknings- och innovationsresultat som uppnås genom EU-medel för allmänheten

Ändring 253

Ändring 253

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.1 – stycke 4a (nytt)

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.1 – stycke 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | EIT kommer att ta itu med dessa utmaningar i linje med dess strategiska mål för perioden 2021–2027, som ska fastställas i lagförslaget för EIT:s strategiska innovationsprogram. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

EIT kommer att ta itu med dessa utmaningar i linje med dess strategiska mål för perioden 2021–2027, som ska fastställas i lagförslaget för EIT:s strategiska innovationsprogram.

EIT kommer att ta itu med dessa utmaningar i linje med dess strategiska mål för perioden 2021–2027, som ska fastställas i lagförslaget för EIT:s strategiska innovationsprogram.

Ändring 254

Ändring 254

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.1 – stycke 1

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Europeiska institutet för innovation och teknik kommer att ha en starkare roll när det gäller att stärka hållbara innovationsekosystem i Europa. Institutet kommer i synnerhet att fortsätta att fungera främst genom sina kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper), de stora europeiska partnerskapen som tar itu med specifika samhällsutmaningar.
  Det
  kommer att fortsätta att stärka innovationsekosystemen runt omkring dem genom att främja samverkan mellan forskning, innovation och utbildning. Institutet kommer dessutom att bidra till att överbrygga befintliga klyftor i innovationsprestationerna i Europa genom att utvidga det regionala innovationssystemet (EIT RIS). Institutet kommer att arbeta med innovationsekosystem som uppvisar en hög innovationspotential baserat på strategi, tematisk anpassning och inverkan, i nära samverkan med strategier för smart specialisering och plattformar. | Europeiska institutet för innovation och teknik kommer att ha en starkare roll när det gäller att stärka hållbara innovationsekosystem i Europa
  genom att tillhandahålla lösningar på de mest akuta globala utmaningar som våra samhällen står inför
  . Institutet kommer i synnerhet att fortsätta att fungera främst genom sina kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper), de stora europeiska partnerskapen som tar itu med specifika samhällsutmaningar.
  KI-grupperna
  kommer att fortsätta att stärka innovationsekosystemen runt omkring dem genom att främja samverkan mellan forskning, innovation och utbildning. Institutet kommer dessutom att bidra till att överbrygga befintliga klyftor i innovationsprestationerna i Europa genom att utvidga det regionala innovationssystemet (EIT RIS). Institutet kommer att arbeta med innovationsekosystem som uppvisar en hög innovationspotential baserat på strategi, tematisk anpassning och inverkan, i nära samverkan med strategier för smart specialisering och plattformar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Europeiska institutet för innovation och teknik kommer att ha en starkare roll när det gäller att stärka hållbara innovationsekosystem i Europa. Institutet kommer i synnerhet att fortsätta att fungera främst genom sina kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper), de stora europeiska partnerskapen som tar itu med specifika samhällsutmaningar.
  Det
  kommer att fortsätta att stärka innovationsekosystemen runt omkring dem genom att främja samverkan mellan forskning, innovation och utbildning. Institutet kommer dessutom att bidra till att överbrygga befintliga klyftor i innovationsprestationerna i Europa genom att utvidga det regionala innovationssystemet (EIT RIS). Institutet kommer att arbeta med innovationsekosystem som uppvisar en hög innovationspotential baserat på strategi, tematisk anpassning och inverkan, i nära samverkan med strategier för smart specialisering och plattformar.

Det

Europeiska institutet för innovation och teknik kommer att ha en starkare roll när det gäller att stärka hållbara innovationsekosystem i Europa
  genom att tillhandahålla lösningar på de mest akuta globala utmaningar som våra samhällen står inför
  . Institutet kommer i synnerhet att fortsätta att fungera främst genom sina kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper), de stora europeiska partnerskapen som tar itu med specifika samhällsutmaningar.
  KI-grupperna
  kommer att fortsätta att stärka innovationsekosystemen runt omkring dem genom att främja samverkan mellan forskning, innovation och utbildning. Institutet kommer dessutom att bidra till att överbrygga befintliga klyftor i innovationsprestationerna i Europa genom att utvidga det regionala innovationssystemet (EIT RIS). Institutet kommer att arbeta med innovationsekosystem som uppvisar en hög innovationspotential baserat på strategi, tematisk anpassning och inverkan, i nära samverkan med strategier för smart specialisering och plattformar.

genom att tillhandahålla lösningar på de mest akuta globala utmaningar som våra samhällen står inför

KI-grupperna

Ändring 255

Ändring 255

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.1 – stycke 2 – strecksats 1

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.1 – stycke 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Stärka de befintliga KI-gruppernas ändamålsenlighet och inrätta nya
  inom ett begränsat antal tematiska områden
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Stärka de befintliga KI-gruppernas ändamålsenlighet och inrätta nya
  inom ett begränsat antal tematiska områden
  .

inom ett begränsat antal tematiska områden

| — | Stärka de befintliga KI-gruppernas ändamålsenlighet och inrätta nya
  för att hantera globala utmaningar
  . |
| --- | --- |

—

Stärka de befintliga KI-gruppernas ändamålsenlighet och inrätta nya
  för att hantera globala utmaningar
  .

för att hantera globala utmaningar

Ändring 256

Ändring 256

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.1 – stycke 2 – strecksats 2

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.1 – stycke 2 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Påskynda regioner på vägen mot spetskompetens i länder som är ringa eller måttliga innovatörer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Påskynda regioner på vägen mot spetskompetens i länder som är ringa eller måttliga innovatörer.

| — | Påskynda regioner på vägen mot spetskompetens i länder som är ringa eller måttliga innovatörer
  i nära samarbete med relevanta regionala fonder
  . |
| --- | --- |

—

Påskynda regioner på vägen mot spetskompetens i länder som är ringa eller måttliga innovatörer
  i nära samarbete med relevanta regionala fonder
  .

i nära samarbete med relevanta regionala fonder

Ändring 257

Ändring 257

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.2 – stycke 1

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Institutets utbildningsverksamhet kommer att stärkas för att främja innovation och entreprenörskap genom bättre utbildning och fortbildning. Ett starkare fokus på utveckling av humankapitalet kommer att bygga på en utvidgning av befintliga KI-gruppers utbildningsprogram i syfte att fortsätta att erbjuda studenter och yrkesverksamma kursplaner av hög kvalitet som bygger på innovation och entreprenörskap i överensstämmelse med framför allt EU:s strategi för industri och kompetens. Detta kan omfatta forskare och innovatörer som får stöd genom andra delar av Horisont Europa, särskilt Marie Skłodowska-Curie-åtgärder. Institutet kommer också att stödja förnyande av europeiska universitet och deras integrering i innovationsekosystem genom att stimulera och öka deras potential och förmåga till entreprenörskap och uppmuntra dem att bättre förutse nya kompetensbehov. | Institutets utbildningsverksamhet kommer att stärkas för att främja innovation och entreprenörskap genom bättre utbildning och fortbildning
  , även yrkesutbildning
  . Ett starkare fokus på utveckling av humankapitalet kommer att bygga på en utvidgning av befintliga KI-gruppers utbildningsprogram i syfte att fortsätta att erbjuda studenter och yrkesverksamma kursplaner av hög kvalitet som bygger på innovation och entreprenörskap i överensstämmelse med framför allt EU:s strategi för industri och kompetens. Detta kan omfatta forskare och innovatörer som får stöd genom andra delar av Horisont Europa, särskilt Marie Skłodowska-Curie-åtgärder. Institutet kommer också att stödja förnyande av europeiska universitet och deras integrering i innovationsekosystem genom att stimulera och öka deras potential och förmåga till entreprenörskap och uppmuntra dem att bättre förutse nya kompetensbehov. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Institutets utbildningsverksamhet kommer att stärkas för att främja innovation och entreprenörskap genom bättre utbildning och fortbildning. Ett starkare fokus på utveckling av humankapitalet kommer att bygga på en utvidgning av befintliga KI-gruppers utbildningsprogram i syfte att fortsätta att erbjuda studenter och yrkesverksamma kursplaner av hög kvalitet som bygger på innovation och entreprenörskap i överensstämmelse med framför allt EU:s strategi för industri och kompetens. Detta kan omfatta forskare och innovatörer som får stöd genom andra delar av Horisont Europa, särskilt Marie Skłodowska-Curie-åtgärder. Institutet kommer också att stödja förnyande av europeiska universitet och deras integrering i innovationsekosystem genom att stimulera och öka deras potential och förmåga till entreprenörskap och uppmuntra dem att bättre förutse nya kompetensbehov.

Institutets utbildningsverksamhet kommer att stärkas för att främja innovation och entreprenörskap genom bättre utbildning och fortbildning
  , även yrkesutbildning
  . Ett starkare fokus på utveckling av humankapitalet kommer att bygga på en utvidgning av befintliga KI-gruppers utbildningsprogram i syfte att fortsätta att erbjuda studenter och yrkesverksamma kursplaner av hög kvalitet som bygger på innovation och entreprenörskap i överensstämmelse med framför allt EU:s strategi för industri och kompetens. Detta kan omfatta forskare och innovatörer som får stöd genom andra delar av Horisont Europa, särskilt Marie Skłodowska-Curie-åtgärder. Institutet kommer också att stödja förnyande av europeiska universitet och deras integrering i innovationsekosystem genom att stimulera och öka deras potential och förmåga till entreprenörskap och uppmuntra dem att bättre förutse nya kompetensbehov.

, även yrkesutbildning

Ändring 258

Ändring 258

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.2 – stycke 2 – strecksats 1

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.2 – stycke 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Utveckla nyskapande kursplaner, varvid hänsyn tas till industrins
  framtida
  behov och övergripande program som ska erbjudas studerande, entreprenörer och yrkesverksamma inom och utanför Europa där specialistkunskaper och sektorsspecifika kunskaper kombineras med entreprenörskap och innovationsinriktad kompetens, t.ex. digital teknik och viktig möjliggörande teknik, högteknologisk kompetens. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Utveckla nyskapande kursplaner, varvid hänsyn tas till industrins
  framtida
  behov och övergripande program som ska erbjudas studerande, entreprenörer och yrkesverksamma inom och utanför Europa där specialistkunskaper och sektorsspecifika kunskaper kombineras med entreprenörskap och innovationsinriktad kompetens, t.ex. digital teknik och viktig möjliggörande teknik, högteknologisk kompetens.

framtida

| — | Utveckla nyskapande kursplaner, varvid hänsyn tas till industrins
  och samhällets framtida
  behov och övergripande program som ska erbjudas studerande, entreprenörer och yrkesverksamma inom och utanför Europa där specialistkunskaper och sektorsspecifika kunskaper kombineras med entreprenörskap och innovationsinriktad kompetens, t.ex. digital teknik och viktig möjliggörande teknik, högteknologisk kompetens. |
| --- | --- |

—

Utveckla nyskapande kursplaner, varvid hänsyn tas till industrins
  och samhällets framtida
  behov och övergripande program som ska erbjudas studerande, entreprenörer och yrkesverksamma inom och utanför Europa där specialistkunskaper och sektorsspecifika kunskaper kombineras med entreprenörskap och innovationsinriktad kompetens, t.ex. digital teknik och viktig möjliggörande teknik, högteknologisk kompetens.

och samhällets framtida

Ändring 259

Ändring 259

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.2 – stycke 2 – strecksats 3

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.2 – stycke 2 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Utveckla innovation och förmåga till entreprenörskap inom sektorn för högre utbildning, genom att öka EIT-gruppens expertis i att koppla samman utbildning, forskning och näringsliv. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Utveckla innovation och förmåga till entreprenörskap inom sektorn för högre utbildning, genom att öka EIT-gruppens expertis i att koppla samman utbildning, forskning och näringsliv.

| — | Utveckla
  och sprida
  innovation och förmåga till entreprenörskap inom sektorn för högre utbildning, genom att öka
  och främja
  EIT-gruppens expertis i att koppla samman utbildning, forskning och näringsliv. |
| --- | --- |

—

Utveckla
  och sprida
  innovation och förmåga till entreprenörskap inom sektorn för högre utbildning, genom att öka
  och främja
  EIT-gruppens expertis i att koppla samman utbildning, forskning och näringsliv.

och sprida

och främja

Ändring 260

Ändring 260

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.2 – stycke 2 – strecksats 4a (ny)

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.2 – stycke 2 – strecksats 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | EIT-priset, dvs. EIT:s väletablerade pris för erkännande av utvecklingen av nya lösningar på globala utmaningar och framhållandet av unga talanger och innovatörer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

EIT-priset, dvs. EIT:s väletablerade pris för erkännande av utvecklingen av nya lösningar på globala utmaningar och framhållandet av unga talanger och innovatörer.

EIT-priset, dvs. EIT:s väletablerade pris för erkännande av utvecklingen av nya lösningar på globala utmaningar och framhållandet av unga talanger och innovatörer.

Ändring 261

Ändring 261

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.3 – inledningen

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.2.3. | Nya lösningar
  på marknaden |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.2.3.

Nya lösningar
  på marknaden

på marknaden

| 3.2.3. | Nya lösningar
  för att hantera globala utmaningar |
| --- | --- |

3.2.3.

Nya lösningar
  för att hantera globala utmaningar

för att hantera globala utmaningar

Ändring 262

Ändring 262

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.3 – stycke 1

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| EIT kommer att underlätta och göra det möjligt för entreprenörer, innovatörer, lärare, studenter och andra innovationsaktörer att arbeta tillsammans i tvärvetenskapliga team för att generera idéer och omvandla dem till både stegvisa och omstörtande innovationer. Verksamheten kommer att kännetecknas av en öppen innovation och gränsöverskridande strategi, med fokus på bland annat relevanta kunskapstriangelverksamheter som är relevanta för att detta ska kunna förverkligas (t.ex. projektansvariga kan förbättra deras tillgång till särskilt kvalificerade personer med akademisk examen, nystartade företag med innovativa idéer, utländska företag med relevanta kompletterande tillgångar osv.). | EIT kommer att underlätta och göra det möjligt för entreprenörer, innovatörer,
  formgivare,
  lärare, studenter och andra innovationsaktörer att arbeta tillsammans i tvärvetenskapliga team för att generera idéer och omvandla dem till både stegvisa och omstörtande innovationer. Verksamheten kommer att kännetecknas av en öppen innovation och gränsöverskridande strategi, med fokus på bland annat relevanta kunskapstriangelverksamheter som är relevanta för att detta ska kunna förverkligas (t.ex. projektansvariga kan förbättra deras tillgång till särskilt kvalificerade personer med akademisk examen, nystartade företag med innovativa idéer, utländska företag med relevanta kompletterande tillgångar osv.). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

EIT kommer att underlätta och göra det möjligt för entreprenörer, innovatörer, lärare, studenter och andra innovationsaktörer att arbeta tillsammans i tvärvetenskapliga team för att generera idéer och omvandla dem till både stegvisa och omstörtande innovationer. Verksamheten kommer att kännetecknas av en öppen innovation och gränsöverskridande strategi, med fokus på bland annat relevanta kunskapstriangelverksamheter som är relevanta för att detta ska kunna förverkligas (t.ex. projektansvariga kan förbättra deras tillgång till särskilt kvalificerade personer med akademisk examen, nystartade företag med innovativa idéer, utländska företag med relevanta kompletterande tillgångar osv.).

EIT kommer att underlätta och göra det möjligt för entreprenörer, innovatörer,
  formgivare,
  lärare, studenter och andra innovationsaktörer att arbeta tillsammans i tvärvetenskapliga team för att generera idéer och omvandla dem till både stegvisa och omstörtande innovationer. Verksamheten kommer att kännetecknas av en öppen innovation och gränsöverskridande strategi, med fokus på bland annat relevanta kunskapstriangelverksamheter som är relevanta för att detta ska kunna förverkligas (t.ex. projektansvariga kan förbättra deras tillgång till särskilt kvalificerade personer med akademisk examen, nystartade företag med innovativa idéer, utländska företag med relevanta kompletterande tillgångar osv.).

formgivare,

Ändring 263

Ändring 263

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.3 – stycke 2 – strecksats 1

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.3 – stycke 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Stödja
  utveckling av nya produkter
  och
  tjänster där kunskapstriangelns aktörer kommer att samarbeta för att
  göra lösningarna färdiga för marknaden
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Stödja
  utveckling av nya produkter
  och
  tjänster där kunskapstriangelns aktörer kommer att samarbeta för att
  göra lösningarna färdiga för marknaden
  .

Stödja

och

göra lösningarna färdiga för marknaden

| — | Stöd för att omvandla forskning till
  utveckling av nya produkter, tjänster
  och marknader
  där kunskapstriangelns aktörer kommer att samarbeta för att
  hitta lösningar på globala utmaningar
  . |
| --- | --- |

—

Stöd för att omvandla forskning till
  utveckling av nya produkter, tjänster
  och marknader
  där kunskapstriangelns aktörer kommer att samarbeta för att
  hitta lösningar på globala utmaningar
  .

Stöd för att omvandla forskning till

och marknader

hitta lösningar på globala utmaningar

Ändring 264

Ändring 264

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.4 – stycke 2 – strecksats 2

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.4 – stycke 2 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Planera och genomföra EIT-verksamheter i syfte att maximera synergierna och komplementariteten med åtgärder inom ramen för
  pelaren
  globala utmaningar och industriell konkurrenskraft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Planera och genomföra EIT-verksamheter i syfte att maximera synergierna och komplementariteten med åtgärder inom ramen för
  pelaren
  globala utmaningar och industriell konkurrenskraft.

pelaren

| — | Planera och genomföra EIT-verksamheter i syfte att maximera synergierna och komplementariteten med åtgärder inom ramen för
  pelarna öppen och vetenskaplig spetskompetens och
  globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft
  , och när så är lämpligt, bidra till dessa åtgärder
  . |
| --- | --- |

—

Planera och genomföra EIT-verksamheter i syfte att maximera synergierna och komplementariteten med åtgärder inom ramen för
  pelarna öppen och vetenskaplig spetskompetens och
  globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft
  , och när så är lämpligt, bidra till dessa åtgärder
  .

pelarna öppen och vetenskaplig spetskompetens och

europeisk

, och när så är lämpligt, bidra till dessa åtgärder

Ändring 265

Ändring 265

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.4 – stycke 2 – strecksats 3

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.4 – stycke 2 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Samarbeta med EU-medlemsstater både på nationell och regional nivå, upprätta en strukturerad dialog och samordna ansträngningarna för att möjliggöra synergier med befintliga nationella initiativ i syfte att identifiera, dela och sprida god praxis och lärdomar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Samarbeta med EU-medlemsstater både på nationell och regional nivå, upprätta en strukturerad dialog och samordna ansträngningarna för att möjliggöra synergier med befintliga nationella initiativ i syfte att identifiera, dela och sprida god praxis och lärdomar.

| — | Samarbeta med EU-medlemsstater både på nationell och regional nivå, upprätta en strukturerad dialog och samordna ansträngningarna för att möjliggöra synergier med befintliga
  och framtida
  nationella initiativ i syfte att identifiera, dela och sprida god praxis och lärdomar. |
| --- | --- |

—

Samarbeta med EU-medlemsstater både på nationell och regional nivå, upprätta en strukturerad dialog och samordna ansträngningarna för att möjliggöra synergier med befintliga
  och framtida
  nationella initiativ i syfte att identifiera, dela och sprida god praxis och lärdomar.

och framtida

Ändring 266

Ändring 266

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.4 – stycke 2 – strecksats 3a (ny)

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.4 – stycke 2 – strecksats 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Dela och sprida innovativa metoder och innovativt lärande samt bidra till den europeiska innovationspolitiken, vid behov i samband och nära samarbete med andra delar av Horisont Europa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Dela och sprida innovativa metoder och innovativt lärande samt bidra till den europeiska innovationspolitiken, vid behov i samband och nära samarbete med andra delar av Horisont Europa.

Dela och sprida innovativa metoder och innovativt lärande samt bidra till den europeiska innovationspolitiken, vid behov i samband och nära samarbete med andra delar av Horisont Europa.

Ändring 267

Ändring 267

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.4 – stycke 2 – strecksats 4

Bilaga I – pelare III – led 3 – led 3.2 – led 3.2.4 – stycke 2 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Göra inlägg i diskussioner om innovationspolitiken och bidra till genomförandet av EU:s politiska prioriteringar genom att kontinuerligt arbeta med alla berörda avdelningar inom Europeiska kommissionen, andra EU-program och deras intressenter och ytterligare utforska möjligheterna att genomföra initiativ inom politiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Göra inlägg i diskussioner om innovationspolitiken och bidra till genomförandet av EU:s politiska prioriteringar genom att kontinuerligt arbeta med alla berörda avdelningar inom Europeiska kommissionen, andra EU-program och deras intressenter och ytterligare utforska möjligheterna att genomföra initiativ inom politiken.

| — | Göra inlägg i diskussioner om innovationspolitiken och bidra till
  utformningen och
  genomförandet av EU:s politiska prioriteringar genom att kontinuerligt arbeta med alla berörda avdelningar inom Europeiska kommissionen, andra EU-program och deras intressenter och ytterligare utforska möjligheterna att genomföra initiativ inom politiken. |
| --- | --- |

—

Göra inlägg i diskussioner om innovationspolitiken och bidra till
  utformningen och
  genomförandet av EU:s politiska prioriteringar genom att kontinuerligt arbeta med alla berörda avdelningar inom Europeiska kommissionen, andra EU-program och deras intressenter och ytterligare utforska möjligheterna att genomföra initiativ inom politiken.

utformningen och

Ändring 268

Ändring 268

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare IV – stycke 5

Bilaga I – pelare IV – stycke 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| EU behöver nu höja ribban för kvaliteten på och inverkan av sitt forsknings- och innovationssystem, vilket kräver ett förnyat europeiskt forskningsområde (ERA) (31), som får bättre stöd från EU:s ramprogram för forskning och innovation. Det behövs i synnerhet en välintegrerad men ändå skräddarsydd uppsättning EU-åtgärder (32) i kombination med reformer och prestationsförbättringar på nationell nivå (till vilka strategier för smart specialisering som stöds genom Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) kan bidra) och, i sin tur, institutionella förändringar inom organisationer som finansierar och bedriver forskning, däribland universitet. Genom att kombinera ansträngningarna på EU-nivå, kan synergier utnyttjas och nödvändig skala kan nås för att göra stödet till nationella politiska reformer mer effektivt och verkningsfullt. | EU behöver nu höja ribban för kvaliteten på och inverkan av sitt forsknings- och innovationssystem, vilket kräver ett förnyat europeiskt forskningsområde (ERA) (31), som får bättre stöd från EU:s ramprogram för forskning och innovation. Det behövs i synnerhet en välintegrerad men ändå skräddarsydd uppsättning EU-åtgärder (32) i kombination med reformer och prestationsförbättringar på nationell nivå (till vilka strategier för smart specialisering som stöds genom Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) kan bidra
  i hög grad, om detta överensstämmer med starka nationella forskningsstrategier och finansiering
  ) och, i sin tur, institutionella förändringar inom organisationer som finansierar och bedriver forskning, däribland universitet. Genom att kombinera ansträngningarna på EU-nivå, kan synergier utnyttjas och nödvändig skala kan nås för att göra stödet till nationella politiska reformer mer effektivt och verkningsfullt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

EU behöver nu höja ribban för kvaliteten på och inverkan av sitt forsknings- och innovationssystem, vilket kräver ett förnyat europeiskt forskningsområde (ERA) (31), som får bättre stöd från EU:s ramprogram för forskning och innovation. Det behövs i synnerhet en välintegrerad men ändå skräddarsydd uppsättning EU-åtgärder (32) i kombination med reformer och prestationsförbättringar på nationell nivå (till vilka strategier för smart specialisering som stöds genom Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) kan bidra) och, i sin tur, institutionella förändringar inom organisationer som finansierar och bedriver forskning, däribland universitet. Genom att kombinera ansträngningarna på EU-nivå, kan synergier utnyttjas och nödvändig skala kan nås för att göra stödet till nationella politiska reformer mer effektivt och verkningsfullt.

31

32

EU behöver nu höja ribban för kvaliteten på och inverkan av sitt forsknings- och innovationssystem, vilket kräver ett förnyat europeiskt forskningsområde (ERA) (31), som får bättre stöd från EU:s ramprogram för forskning och innovation. Det behövs i synnerhet en välintegrerad men ändå skräddarsydd uppsättning EU-åtgärder (32) i kombination med reformer och prestationsförbättringar på nationell nivå (till vilka strategier för smart specialisering som stöds genom Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) kan bidra
  i hög grad, om detta överensstämmer med starka nationella forskningsstrategier och finansiering
  ) och, i sin tur, institutionella förändringar inom organisationer som finansierar och bedriver forskning, däribland universitet. Genom att kombinera ansträngningarna på EU-nivå, kan synergier utnyttjas och nödvändig skala kan nås för att göra stödet till nationella politiska reformer mer effektivt och verkningsfullt.

31

32

i hög grad, om detta överensstämmer med starka nationella forskningsstrategier och finansiering

Ändring 269

Ändring 269

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare IV – led 1 – inledningen

Bilaga I – pelare IV – led 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | SPRIDNING AV SPETSKOMPETENS (33) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

SPRIDNING AV SPETSKOMPETENS (33)

33

| 1. | SPRIDNING AV SPETSKOMPETENS
  OCH BREDARE DELTAGANDE |
| --- | --- |

1.

SPRIDNING AV SPETSKOMPETENS
  OCH BREDARE DELTAGANDE

OCH BREDARE DELTAGANDE

Ändring 270

Ändring 270

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare IV – led 1 – stycke 1

Bilaga I – pelare IV – led 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Att minska skillnaderna i fråga om forsknings- och innovationsprestation genom att sprida kunskap och expertis inom hela EU kommer att hjälpa länder och regioner som släpar efter i fråga om forsknings- och innovationsprestation, inbegripet EU:s yttersta randområden, att uppnå en konkurrenskraftig ställning i de globala värdekedjorna. Verksamhet kan också bedrivas för att främja rätten till kompetensrörlighet inom hela det europeiska forskningsområdet och för att bättre utnyttja befintlig (och eventuellt gemensamt förvaltade EU-program) forskningsinfrastruktur i målländerna genom mobilitet för forskare och innovatörer. | Att minska skillnaderna i fråga om forsknings- och innovationsprestation genom att sprida kunskap och expertis inom hela EU
  och genom att bredda deltagandet i programmet
  kommer att hjälpa länder och regioner som släpar efter i fråga om forsknings- och innovationsprestation, inbegripet EU:s yttersta randområden
  och mindre utvecklade områden
  , att uppnå en konkurrenskraftig ställning i de globala värdekedjorna
  , och för unionen att till fullo dra nytta av alla medlemsstaters FoI-potential
  . Verksamhet kan också bedrivas för att främja rätten till kompetensrörlighet inom hela det europeiska forskningsområdet och för att bättre utnyttja befintlig (och eventuellt gemensamt förvaltade EU-program) forskningsinfrastruktur i målländerna genom mobilitet
  och virtuella samarbeten
  för forskare och innovatörer
  och genom att om lämpligt stärka och inrätta nya FoI-nätverk och FoI-initiativ på grundval av dessa infrastrukturer
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Att minska skillnaderna i fråga om forsknings- och innovationsprestation genom att sprida kunskap och expertis inom hela EU kommer att hjälpa länder och regioner som släpar efter i fråga om forsknings- och innovationsprestation, inbegripet EU:s yttersta randområden, att uppnå en konkurrenskraftig ställning i de globala värdekedjorna. Verksamhet kan också bedrivas för att främja rätten till kompetensrörlighet inom hela det europeiska forskningsområdet och för att bättre utnyttja befintlig (och eventuellt gemensamt förvaltade EU-program) forskningsinfrastruktur i målländerna genom mobilitet för forskare och innovatörer.

Att minska skillnaderna i fråga om forsknings- och innovationsprestation genom att sprida kunskap och expertis inom hela EU
  och genom att bredda deltagandet i programmet
  kommer att hjälpa länder och regioner som släpar efter i fråga om forsknings- och innovationsprestation, inbegripet EU:s yttersta randområden
  och mindre utvecklade områden
  , att uppnå en konkurrenskraftig ställning i de globala värdekedjorna
  , och för unionen att till fullo dra nytta av alla medlemsstaters FoI-potential
  . Verksamhet kan också bedrivas för att främja rätten till kompetensrörlighet inom hela det europeiska forskningsområdet och för att bättre utnyttja befintlig (och eventuellt gemensamt förvaltade EU-program) forskningsinfrastruktur i målländerna genom mobilitet
  och virtuella samarbeten
  för forskare och innovatörer
  och genom att om lämpligt stärka och inrätta nya FoI-nätverk och FoI-initiativ på grundval av dessa infrastrukturer
  .

och genom att bredda deltagandet i programmet

och mindre utvecklade områden

, och för unionen att till fullo dra nytta av alla medlemsstaters FoI-potential

och virtuella samarbeten

och genom att om lämpligt stärka och inrätta nya FoI-nätverk och FoI-initiativ på grundval av dessa infrastrukturer

Ändring 271

Ändring 271

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare IV – led 1 – stycke 3

Bilaga I – pelare IV – led 1 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Allmänna riktlinjer | Allmänna riktlinjer |
| — | Teaming, för att skapa nya eller uppgradera befintliga spetsforskningscentrum i kvalificerade länder,
  genom att bygga vidare på partnerskap
  mellan ledande vetenskapliga institutioner och partnerinstitutioner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

—

Teaming, för att skapa nya eller uppgradera befintliga spetsforskningscentrum i kvalificerade länder,
  genom att bygga vidare på partnerskap
  mellan ledande vetenskapliga institutioner och partnerinstitutioner.

genom att bygga vidare på partnerskap

| — | Teaming, för att skapa nya eller uppgradera befintliga spetsforskningscentrum i kvalificerade länder,
  även små och medelstora forskningsinfrastrukturer och sådana som finansieras genom Eruf, genom att säkerställa samarbete under alla forskningssteg
  mellan ledande vetenskapliga institutioner och partnerinstitutioner.
  Sökande måste tydligt visa att projekt är kopplade till nationella och/eller regionala FoI strategier för att kunna söka stöd enligt denna allmänna riktlinje. |
| --- | --- |

—

Teaming, för att skapa nya eller uppgradera befintliga spetsforskningscentrum i kvalificerade länder,
  även små och medelstora forskningsinfrastrukturer och sådana som finansieras genom Eruf, genom att säkerställa samarbete under alla forskningssteg
  mellan ledande vetenskapliga institutioner och partnerinstitutioner.
  Sökande måste tydligt visa att projekt är kopplade till nationella och/eller regionala FoI strategier för att kunna söka stöd enligt denna allmänna riktlinje.

även små och medelstora forskningsinfrastrukturer och sådana som finansieras genom Eruf, genom att säkerställa samarbete under alla forskningssteg

Sökande måste tydligt visa att projekt är kopplade till nationella och/eller regionala FoI strategier för att kunna söka stöd enligt denna allmänna riktlinje.

| — | Twinning, för att väsentligt stärka ett universitet eller en forskningsorganisation från ett kvalificerat land inom
  ett visst område
  , genom att sätta dem i förbindelse med internationella ledande forskningsinstitut från andra medlemsstater eller associerade länder. |
| --- | --- |

—

Twinning, för att väsentligt stärka ett universitet eller en forskningsorganisation från ett kvalificerat land inom
  ett visst område
  , genom att sätta dem i förbindelse med internationella ledande forskningsinstitut från andra medlemsstater eller associerade länder.

ett visst område

| — | Twinning, för att väsentligt stärka ett universitet eller en forskningsorganisation från ett kvalificerat land inom
  alla forskningsområden
  , genom att sätta dem i förbindelse med internationella ledande forskningsinstitut från andra medlemsstater eller associerade länder.
  Sökande måste tydligt visa att projekt är kopplade till nationella och/eller regionala FoI strategier för att kunna söka stöd enligt denna allmänna riktlinje. |
| --- | --- |

—

Twinning, för att väsentligt stärka ett universitet eller en forskningsorganisation från ett kvalificerat land inom
  alla forskningsområden
  , genom att sätta dem i förbindelse med internationella ledande forskningsinstitut från andra medlemsstater eller associerade länder.
  Sökande måste tydligt visa att projekt är kopplade till nationella och/eller regionala FoI strategier för att kunna söka stöd enligt denna allmänna riktlinje.

alla forskningsområden

Sökande måste tydligt visa att projekt är kopplade till nationella och/eller regionala FoI strategier för att kunna söka stöd enligt denna allmänna riktlinje.

| — | ERA Chairs, för att hjälpa universitet eller forskningsorganisationer att locka till sig och behålla enastående mänskliga resurser under ledning av en framstående forskare och forskningsledare (ERA-professuren), och att genomföra strukturella förändringar för att uppnå spetskompetens på en hållbar grund. |
| --- | --- |

—

ERA Chairs, för att hjälpa universitet eller forskningsorganisationer att locka till sig och behålla enastående mänskliga resurser under ledning av en framstående forskare och forskningsledare (ERA-professuren), och att genomföra strukturella förändringar för att uppnå spetskompetens på en hållbar grund.

| — | ERA Chairs, för att hjälpa universitet eller forskningsorganisationer att locka till sig och behålla enastående mänskliga resurser under ledning av en framstående forskare och forskningsledare (ERA-professuren), och att genomföra strukturella förändringar för att uppnå spetskompetens på en hållbar grund. |
| --- | --- |

—

ERA Chairs, för att hjälpa universitet eller forskningsorganisationer att locka till sig och behålla enastående mänskliga resurser under ledning av en framstående forskare och forskningsledare (ERA-professuren), och att genomföra strukturella förändringar för att uppnå spetskompetens på en hållbar grund.

| — | Europeiskt samarbete inom vetenskap och teknik (Cost), som inbegriper ambitiösa villkor när det gäller medtagande av kvalificerade länder, och andra åtgärder för att sörja för vetenskapligt nätverksarbete, kapacitetsuppbyggnad och karriärutvecklingsstöd till forskare från dessa målländer. 80 % av Cost:s totala budget kommer att anslås till åtgärder som är helt och hållet anpassade till målen i detta insatsområde. |
| --- | --- |

—

Europeiskt samarbete inom vetenskap och teknik (Cost), som inbegriper ambitiösa villkor när det gäller medtagande av kvalificerade länder, och andra åtgärder för att sörja för vetenskapligt nätverksarbete, kapacitetsuppbyggnad och karriärutvecklingsstöd till forskare från dessa målländer. 80 % av Cost:s totala budget kommer att anslås till åtgärder som är helt och hållet anpassade till målen i detta insatsområde.

| — | Europeiskt samarbete inom vetenskap och teknik (Cost), som inbegriper ambitiösa villkor när det gäller medtagande av kvalificerade länder, och andra åtgärder för att sörja för vetenskapligt nätverksarbete, kapacitetsuppbyggnad och karriärutvecklingsstöd till forskare från dessa målländer. 80 % av Cost:s totala budget kommer att anslås till åtgärder som är helt och hållet anpassade till målen i detta insatsområde. |
| --- | --- |

—

Europeiskt samarbete inom vetenskap och teknik (Cost), som inbegriper ambitiösa villkor när det gäller medtagande av kvalificerade länder, och andra åtgärder för att sörja för vetenskapligt nätverksarbete, kapacitetsuppbyggnad och karriärutvecklingsstöd till forskare från dessa målländer. 80 % av Cost:s totala budget kommer att anslås till åtgärder som är helt och hållet anpassade till målen i detta insatsområde.

| — | ”Kompetenshöjande initiativ” för att stödja innovativa initiativ som syftar till att stärka kompetensen inom forskning och innovation i de stödberättigade länderna, bland annat genom att stödja utbildning för att förbättra ledningsförmågorna i fråga om FoI, dess lockelse och relaterade priser, stärka innovationsekosystem liksom inrätta FoI-nätverk, även på grundval av forskningsinfrastrukturer som finansieras av EU. Sökande måste tydligt visa att projekt är kopplade till nationella och/eller regionala FoI strategier för att kunna söka stöd enligt denna allmänna riktlinje. |
| --- | --- |

—

”Kompetenshöjande initiativ” för att stödja innovativa initiativ som syftar till att stärka kompetensen inom forskning och innovation i de stödberättigade länderna, bland annat genom att stödja utbildning för att förbättra ledningsförmågorna i fråga om FoI, dess lockelse och relaterade priser, stärka innovationsekosystem liksom inrätta FoI-nätverk, även på grundval av forskningsinfrastrukturer som finansieras av EU. Sökande måste tydligt visa att projekt är kopplade till nationella och/eller regionala FoI strategier för att kunna söka stöd enligt denna allmänna riktlinje.

”Kompetenshöjande initiativ” för att stödja innovativa initiativ som syftar till att stärka kompetensen inom forskning och innovation i de stödberättigade länderna, bland annat genom att stödja utbildning för att förbättra ledningsförmågorna i fråga om FoI, dess lockelse och relaterade priser, stärka innovationsekosystem liksom inrätta FoI-nätverk, även på grundval av forskningsinfrastrukturer som finansieras av EU. Sökande måste tydligt visa att projekt är kopplade till nationella och/eller regionala FoI strategier för att kunna söka stöd enligt denna allmänna riktlinje.

| — | Utvidgade stipendier och priser för att locka till sig och göra det möjligt för utmärkta forskare av alla nationaliteter att förvärva och överföra ny kunskap till kvalificerade länder. Priserna ska framför allt tilldelas projekt som lockar till sig forskare som vill etablera sig i kvalificerade länder. Detta system kommer att komplettera andra delar av programmet, särskilt Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna. |
| --- | --- |

—

Utvidgade stipendier och priser för att locka till sig och göra det möjligt för utmärkta forskare av alla nationaliteter att förvärva och överföra ny kunskap till kvalificerade länder. Priserna ska framför allt tilldelas projekt som lockar till sig forskare som vill etablera sig i kvalificerade länder. Detta system kommer att komplettera andra delar av programmet, särskilt Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna.

Utvidgade stipendier och priser för att locka till sig och göra det möjligt för utmärkta forskare av alla nationaliteter att förvärva och överföra ny kunskap till kvalificerade länder. Priserna ska framför allt tilldelas projekt som lockar till sig forskare som vill etablera sig i kvalificerade länder. Detta system kommer att komplettera andra delar av programmet, särskilt Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna.

Ändring 272

Ändring 272

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare IV – led 1 – stycke 5

Bilaga I – pelare IV – led 1 – stycke 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Detta insatsområde
  kommer att stödja Horisont Europas särskilda mål: Spridning och hopkoppling av spetskompetens i EU, stärka skapandet av kunskap av hög kvalitet, öka samarbetet mellan sektorer, tvärvetenskapligt samarbete och gränsöverskridande samarbete. | Prioriteringen ”Spridning av spetskompetens och bredare deltagande”
  kommer att stödja Horisont Europas särskilda mål: Spridning och hopkoppling av spetskompetens i EU
  och bredare deltagande i programmet
  , stärka skapandet av kunskap av hög kvalitet, öka samarbetet mellan sektorer, tvärvetenskapligt samarbete och gränsöverskridande samarbete.
  Alla åtgärder kommer att uppmuntra synergier med andra nationella medel och EU-medel, i synnerhet med Eruf, sammanhållningspolitiken och ESF+, i linje med regionala smarta specialiseringsstrategier för forskning och innovation, och operativa program. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Detta insatsområde
  kommer att stödja Horisont Europas särskilda mål: Spridning och hopkoppling av spetskompetens i EU, stärka skapandet av kunskap av hög kvalitet, öka samarbetet mellan sektorer, tvärvetenskapligt samarbete och gränsöverskridande samarbete.

Detta insatsområde

Prioriteringen ”Spridning av spetskompetens och bredare deltagande”
  kommer att stödja Horisont Europas särskilda mål: Spridning och hopkoppling av spetskompetens i EU
  och bredare deltagande i programmet
  , stärka skapandet av kunskap av hög kvalitet, öka samarbetet mellan sektorer, tvärvetenskapligt samarbete och gränsöverskridande samarbete.
  Alla åtgärder kommer att uppmuntra synergier med andra nationella medel och EU-medel, i synnerhet med Eruf, sammanhållningspolitiken och ESF+, i linje med regionala smarta specialiseringsstrategier för forskning och innovation, och operativa program.

Prioriteringen ”Spridning av spetskompetens och bredare deltagande”

och bredare deltagande i programmet

Alla åtgärder kommer att uppmuntra synergier med andra nationella medel och EU-medel, i synnerhet med Eruf, sammanhållningspolitiken och ESF+, i linje med regionala smarta specialiseringsstrategier för forskning och innovation, och operativa program.

Ändring 273

Ändring 273

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare IV – led 2 – stycke 2 – strecksats 5

Bilaga I – pelare IV – led 2 – stycke 2 – strecksats 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Erbjuda forskare attraktiva karriärmöjligheter, färdigheter och kompetenser som behövs i den moderna kunskapsekonomin (36). Sammankoppla det europeiska forskningsområdet och det europeiska området för högre utbildning genom att stödja moderniseringen av universiteten och andra forsknings- och innovationsorganisationer, genom att erkänna och belöna mekanismer för att stimulera åtgärder på nationell nivå, samt incitament för att främja antagande av praxis för öppen vetenskap, entreprenörskap (och kopplingar till innovationsekosystem), tvärvetenskap, medborgarengagemang, internationell och sektorsövergripande mobilitet, jämställdhetsplaner och omfattande strategier för institutionella förändringar. I detta sammanhang även komplettering av Erasmusprogrammets stöd för initiativet med Europauniversitet, framför allt
  forskningsaspekterna
  , som en del av utvecklingen av nya gemensamma och integrerade långsiktiga och hållbara strategier för utbildning, forskning och innovation som bygger på tvärvetenskapliga och sektorsövergripande strategier för att göra kunskapstriangeln till verklighet, och därmed driva på den ekonomiska tillväxten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Erbjuda forskare attraktiva karriärmöjligheter, färdigheter och kompetenser som behövs i den moderna kunskapsekonomin (36). Sammankoppla det europeiska forskningsområdet och det europeiska området för högre utbildning genom att stödja moderniseringen av universiteten och andra forsknings- och innovationsorganisationer, genom att erkänna och belöna mekanismer för att stimulera åtgärder på nationell nivå, samt incitament för att främja antagande av praxis för öppen vetenskap, entreprenörskap (och kopplingar till innovationsekosystem), tvärvetenskap, medborgarengagemang, internationell och sektorsövergripande mobilitet, jämställdhetsplaner och omfattande strategier för institutionella förändringar. I detta sammanhang även komplettering av Erasmusprogrammets stöd för initiativet med Europauniversitet, framför allt
  forskningsaspekterna
  , som en del av utvecklingen av nya gemensamma och integrerade långsiktiga och hållbara strategier för utbildning, forskning och innovation som bygger på tvärvetenskapliga och sektorsövergripande strategier för att göra kunskapstriangeln till verklighet, och därmed driva på den ekonomiska tillväxten.

36

forskningsaspekterna

| — | Erbjuda forskare attraktiva karriärmöjligheter, färdigheter och kompetenser som behövs i den moderna kunskapsekonomin (36). Sammankoppla det europeiska forskningsområdet och det europeiska området för högre utbildning genom att stödja moderniseringen av universiteten och andra forsknings- och innovationsorganisationer, genom att erkänna och belöna mekanismer för att stimulera åtgärder på nationell nivå, samt incitament för att främja antagande av praxis för öppen vetenskap, entreprenörskap (och kopplingar till innovationsekosystem), tvärvetenskap, medborgarengagemang
  och engagemang från civilsamhällets sida
  , internationell och sektorsövergripande mobilitet, jämställdhetsplaner och omfattande strategier för institutionella förändringar. I detta sammanhang även komplettering av Erasmusprogrammets stöd för initiativet med Europauniversitet, framför allt
  genom finansiering av forsknings- och innovationsprojekt inom dessa två nätverk,
  som en del av utvecklingen av nya gemensamma och integrerade långsiktiga och hållbara strategier för utbildning, forskning och innovation som bygger på tvärvetenskapliga och sektorsövergripande strategier för att göra kunskapstriangeln till verklighet, och därmed driva på den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

—

Erbjuda forskare attraktiva karriärmöjligheter, färdigheter och kompetenser som behövs i den moderna kunskapsekonomin (36). Sammankoppla det europeiska forskningsområdet och det europeiska området för högre utbildning genom att stödja moderniseringen av universiteten och andra forsknings- och innovationsorganisationer, genom att erkänna och belöna mekanismer för att stimulera åtgärder på nationell nivå, samt incitament för att främja antagande av praxis för öppen vetenskap, entreprenörskap (och kopplingar till innovationsekosystem), tvärvetenskap, medborgarengagemang
  och engagemang från civilsamhällets sida
  , internationell och sektorsövergripande mobilitet, jämställdhetsplaner och omfattande strategier för institutionella förändringar. I detta sammanhang även komplettering av Erasmusprogrammets stöd för initiativet med Europauniversitet, framför allt
  genom finansiering av forsknings- och innovationsprojekt inom dessa två nätverk,
  som en del av utvecklingen av nya gemensamma och integrerade långsiktiga och hållbara strategier för utbildning, forskning och innovation som bygger på tvärvetenskapliga och sektorsövergripande strategier för att göra kunskapstriangeln till verklighet, och därmed driva på den ekonomiska tillväxten.

36

och engagemang från civilsamhällets sida

genom finansiering av forsknings- och innovationsprojekt inom dessa två nätverk,

Ändring 274

Ändring 274

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga I – pelare IV – led 2 – stycke 2 – strecksats 6

Bilaga I – pelare IV – led 2 – stycke 2 – strecksats 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Medborgarforskning, för att stödja alla typer av formell, icke-formell och informell vetenskapsutbildning, inklusive medborgarnas engagemang i utformningen av agendor och politik för forskning och innovation, och i framtagningen av gemensamt vetenskapligt innehåll och innovation genom tvärvetenskaplig verksamhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Medborgarforskning, för att stödja alla typer av formell, icke-formell och informell vetenskapsutbildning, inklusive medborgarnas engagemang i utformningen av agendor och politik för forskning och innovation, och i framtagningen av gemensamt vetenskapligt innehåll och innovation genom tvärvetenskaplig verksamhet.

| — | Medborgarforskning, för att stödja alla typer av formell, icke-formell och informell vetenskapsutbildning, inklusive
  genom att bedöma hindren för och uppmuntra
  medborgarnas engagemang i utformningen av agendor och politik för forskning och innovation, och i framtagningen av gemensamt vetenskapligt innehåll och innovation genom tvärvetenskaplig verksamhet. |
| --- | --- |

—

Medborgarforskning, för att stödja alla typer av formell, icke-formell och informell vetenskapsutbildning, inklusive
  genom att bedöma hindren för och uppmuntra
  medborgarnas engagemang i utformningen av agendor och politik för forskning och innovation, och i framtagningen av gemensamt vetenskapligt innehåll och innovation genom tvärvetenskaplig verksamhet.

genom att bedöma hindren för och uppmuntra

Ändring 275

Ändring 275

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Bilaga II – stycke 1

Bilaga II – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Programkommitténs sammansättningar | Programkommitténs sammansättningar |
| Förteckning över olika sammansättningar av programkommittén i enlighet med artikel 12.2: | Förteckning över olika sammansättningar av programkommittén i enlighet med artikel 12.2: |
| 1. | Strategisk sammansättning: Strategisk överblick över genomförandet av hela programmet, enhetligheten mellan programmets olika delar, uppdrag och förstärkning av det europeiska forskningsområdet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Programkommitténs sammansättningar

Programkommitténs sammansättningar

Förteckning över olika sammansättningar av programkommittén i enlighet med artikel 12.2:

Förteckning över olika sammansättningar av programkommittén i enlighet med artikel 12.2:

1.

Strategisk sammansättning: Strategisk överblick över genomförandet av hela programmet, enhetligheten mellan programmets olika delar, uppdrag och förstärkning av det europeiska forskningsområdet.

| 1. | Strategisk sammansättning: Strategisk överblick över genomförandet av hela programmet, enhetligheten mellan programmets olika delar, uppdrag och förstärkning av det europeiska forskningsområdet. |
| --- | --- |

1.

Strategisk sammansättning: Strategisk överblick över genomförandet av hela programmet, enhetligheten mellan programmets olika delar, uppdrag och förstärkning av det europeiska forskningsområdet.

| 2. | Europeiska forskningsrådet och Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna |
| --- | --- |

2.

Europeiska forskningsrådet och Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna

| 2. | Europeiska forskningsrådet och Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna |
| --- | --- |

2.

Europeiska forskningsrådet och Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna

| 3. | Forskningsinfrastrukturer |
| --- | --- |

3.

Forskningsinfrastrukturer

| 3. | Forskningsinfrastrukturer |
| --- | --- |

3.

Forskningsinfrastrukturer

| 4. | Hälsa |
| --- | --- |

4.

Hälsa

| 4. | Hälsa |
| --- | --- |

4.

Hälsa

| 5. | Inkluderande och
  säkra
  samhällen |
| --- | --- |

5.

Inkluderande och
  säkra
  samhällen

säkra

| 5. | Inkluderande och
  kreativa
  samhällen |
| --- | --- |

5.

Inkluderande och
  kreativa
  samhällen

kreativa

| 5a. | Säkra samhällen |
| --- | --- |

5a.

5a.

Säkra samhällen

| 6. | Digitala frågor
  och
  industri |
| --- | --- |

6.

Digitala frågor
  och
  industri

och

| 6. | Digitala frågor, industri
  och rymden |
| --- | --- |

6.

Digitala frågor, industri
  och rymden

och rymden

| 7. | Klimat, energi och mobilitet |
| --- | --- |

7.

Klimat, energi och mobilitet

| 7. | Klimat, energi och mobilitet |
| --- | --- |

7.

Klimat, energi och mobilitet

| 8. | Livsmedel
  och
  naturresurser |
| --- | --- |

8.

Livsmedel
  och
  naturresurser

och

| 8. | Livsmedel, naturresurser
  och jordbruk |
| --- | --- |

8.

Livsmedel, naturresurser
  och jordbruk

och jordbruk

| 9. | Europeiska innovationsrådet (EIC) och europeiska innovationsekosystem |
| --- | --- |

9.

Europeiska innovationsrådet (EIC) och europeiska innovationsekosystem

| 9. | Europeiska innovationsrådet (EIC) och europeiska innovationsekosystem |
| --- | --- |

9.

Europeiska innovationsrådet (EIC) och europeiska innovationsekosystem

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0410/2018).

1

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

4

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

4

(6)  
  I kommissionens meddelande En ny och modern flerårig budgetram för ett EU som effektivt genomför sina prioriteringar efter 2020 fastställs att 13 miljarder euro spenderats för de huvudsakliga digitala verksamheterna inom ramprogrammet för forskning och innovation Horisont 2020 (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/sv/ALL/?uri=CELEX%3A52018DC0098).

6

I kommissionens meddelande En ny och modern flerårig budgetram för ett EU som effektivt genomför sina prioriteringar efter 2020 fastställs att 13 miljarder euro spenderats för de huvudsakliga digitala verksamheterna inom ramprogrammet för forskning och innovation Horisont 2020 (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/sv/ALL/?uri=CELEX%3A52018DC0098).

(7)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 23.

7

(7)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 23.

7

(13)  Den europeiska datainfrastrukturen kommer att stödja det europeiska öppna forskningsmolnet genom att tillhandahålla högpresterande datorsystem i världsklass, höghastighetsuppkoppling och ledande data- och mjukvarutjänster.

13

(13)  Den europeiska datainfrastrukturen kommer att stödja det europeiska öppna forskningsmolnet genom att tillhandahålla högpresterande datorsystem i världsklass, höghastighetsuppkoppling och ledande data- och mjukvarutjänster.

13

(14)  OECD Understanding The Socio-Economic Divide in Europe, den 26 januari 2017.

14

(14)  OECD Understanding The Socio-Economic Divide in Europe, den 26 januari 2017.

14

(15)  Viktig möjliggörande teknik i framtiden omfattar avancerade material och nanoteknik, fotonik och mikro- och nanoelektronik, biovetenskaplig teknik, avancerad tillverkning och bearbetning, artificiell intelligens och digital säkerhet och konnektivitet.

15

(15)  Viktig möjliggörande teknik i framtiden omfattar avancerade material och nanoteknik, fotonik och mikro- och nanoelektronik, biovetenskaplig teknik, avancerad tillverkning och bearbetning, artificiell intelligens och digital säkerhet och konnektivitet.

15

(16)  Dessa är offentliga och privata inrättningar som tillhandahåller resurser och tjänster i första hand för att den europeiska industrin ska kunna testa och validera viktig möjliggörande teknik och produkter. Sådana infrastrukturer kan vara enstaka, virtuella eller spridda, och måste vara registrerade i en medlemsstat eller ett land som är associerat till ramprogrammet.

16

(16)  Dessa är offentliga och privata inrättningar som tillhandahåller resurser och tjänster i första hand för att den europeiska industrin ska kunna testa och validera viktig möjliggörande teknik och produkter. Sådana infrastrukturer kan vara enstaka, virtuella eller spridda, och måste vara registrerade i en medlemsstat eller ett land som är associerat till ramprogrammet.

16

(17)  Utfasning av fossila bränslen ur andra sektorer behandlas i andra delar av Horisont Europas pelare Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft.

17

(17)  Utfasning av fossila bränslen ur andra sektorer behandlas i andra delar av Horisont Europas pelare Globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft.

17

europeisk

(18)  Ungefär en tredjedel av EU:s medborgare bor i städer med koncentrationer av föroreningar som överskrider lagstadgade gränsvärden.

18

(18)  Ungefär en tredjedel av EU:s medborgare bor i städer med koncentrationer av föroreningar som överskrider lagstadgade gränsvärden.

18

(19)  Jordobservation kommer att stödja forskning och innovation inom andra insatsområden inom denna globala utmaning samt andra relevanta delar av Horisont Europa.

19

(19)  Jordobservation kommer att stödja forskning och innovation inom andra insatsområden inom denna globala utmaning samt andra relevanta delar av Horisont Europa.

19

(20)  SWD(2016)0319 European Research and Innovation for Food and Nutrition Security

20

(20)  SWD(2016)0319 European Research and Innovation for Food and Nutrition Security

20

(21)  Biotekniska hälsotillämpningar kommer att behandlas under hälsoklustret inom denna pelare.

21

(21)  Biotekniska hälsotillämpningar kommer att behandlas under hälsoklustret inom denna pelare.

21

(22)  Verksamheten på insatsområdet för cirkulära system är ett komplement till verksamheten för en koldioxidsnål och ren industri i klustret Digitala frågor och industri.

22

(22)  Verksamheten på insatsområdet för cirkulära system är ett komplement till verksamheten för en koldioxidsnål och ren industri i klustret Digitala frågor och industri.

22

(23)  Dessa är offentliga eller privata faciliteter som erbjuder tillgång till senaste kunskap och expertis om digital och därmed sammanhängande teknik som är nödvändig för att företag ska kunna bli mer konkurrenskraftiga när det gäller produktion, tjänster och affärsprocesser.

23

(23)  Dessa är offentliga eller privata faciliteter som erbjuder tillgång till senaste kunskap och expertis om digital och därmed sammanhängande teknik som är nödvändig för att företag ska kunna bli mer konkurrenskraftiga när det gäller produktion, tjänster och affärsprocesser.

23

(24)  Dessa portföljer skulle kunna inbegripa ämnen som artificiell intelligens, kvantteknik, biologisk bekämpning eller andra generationens digitala tvillingar, eller andra ämnen som identifierats i samband med den strategiska programplaneringen för Horisont Europa (inklusive med medlemsstaternas sammanlänkade program).

24

(24)  Dessa portföljer skulle kunna inbegripa ämnen som artificiell intelligens, kvantteknik, biologisk bekämpning eller andra generationens digitala tvillingar, eller andra ämnen som identifierats i samband med den strategiska programplaneringen för Horisont Europa (inklusive med medlemsstaternas sammanlänkade program).

24

(27)  Vanligtvis inte mer än 25 % av rösträtterna. I exceptionella fall kan EU säkra förvärvet av en blockerande minoritet för att skydda europeiska intressen på viktiga områden, t.ex. it-säkerhet.

27

(27)  Vanligtvis inte mer än 25 % av rösträtterna. I exceptionella fall kan EU säkra förvärvet av en blockerande minoritet för att skydda europeiska intressen på viktiga områden, t.ex. it-säkerhet.

27

(28)  Såsom EFR:s bidrag till konceptprovning, från projekt som stöds inom pelaren globala utmaningar och industriell konkurrenskraft, nystartade företag som uppstått från KI-grupper inom Europeiska institutet för innovation och teknik, inbegripet från Horisont 2020-verksamhet, i synnerhet projekt som valts ut inom fas 2 av Horisont 2020 små och medelstora företag och tillhörande spetskompetensstämpel som medlemsstaterna finansierat, (befintliga och framtida) europeiska partnerskap.

28

(28)  Såsom EFR:s bidrag till konceptprovning, från projekt som stöds inom pelaren globala utmaningar och
  europeisk
  industriell konkurrenskraft, nystartade företag som uppstått från KI-grupper inom Europeiska institutet för innovation och teknik, inbegripet från Horisont 2020-verksamhet, i synnerhet projekt som valts ut inom fas 2 av Horisont 2020 små och medelstora företag och tillhörande spetskompetensstämpel som medlemsstaterna finansierat, (befintliga och framtida) europeiska partnerskap.

28

europeisk

(29)  EIC-priserna kommer att ta över hanteringen av priser som instiftades inom ramen för Horisont 2020 och sörja för utformningen och genomförandet av nya innovationsstimulerande priser och erkännande utmärkelser.

29

(29)  EIC-priserna kommer att ta över hanteringen av priser som instiftades inom ramen för Horisont 2020 och sörja för utformningen och genomförandet av nya innovationsstimulerande priser och erkännande utmärkelser.

29

(31)  Rådets slutsatser om färdplanen för det europeiska forskningsområdet, 19 maj 2015 [Uppdateras efter behov].

31

(32)  Artikel 181.2 i EUF-fördraget

32

(31)  Rådets slutsatser om färdplanen för det europeiska forskningsområdet, 19 maj 2015 [Uppdateras efter behov].

31

(32)  Artikel 181.2 i EUF-fördraget

32

(33)  
  För att bestämma i vilka medlemsstater och associerade länder det behöver inrättas juridiska enheter för att inom ramen för spridning av spetskompetens kunna lägga fram förslag på samordnare kommer det att användas ett kriterium grundat på spetskompetens inom forskning och innovation. Detta kriterium kommer att inbegripa aspekterna av total ekonomisk prestation (BNP), forskningsprestation och innovationsprestation i en kombination som standardiseras efter de berörda ländernas storlek. De länder som fastställts enligt detta kriterium betecknas ”kvalificerade länder” i samband med spridning av spetskompetens. Med stöd av artikel 349 i EUF-fördraget kommer juridiska enheter från de yttersta randområdena också att vara fullt kvalificerade som samordnare i samband med spridning av spetskompetens.

33

För att bestämma i vilka medlemsstater och associerade länder det behöver inrättas juridiska enheter för att inom ramen för spridning av spetskompetens kunna lägga fram förslag på samordnare kommer det att användas ett kriterium grundat på spetskompetens inom forskning och innovation. Detta kriterium kommer att inbegripa aspekterna av total ekonomisk prestation (BNP), forskningsprestation och innovationsprestation i en kombination som standardiseras efter de berörda ländernas storlek. De länder som fastställts enligt detta kriterium betecknas ”kvalificerade länder” i samband med spridning av spetskompetens. Med stöd av artikel 349 i EUF-fördraget kommer juridiska enheter från de yttersta randområdena också att vara fullt kvalificerade som samordnare i samband med spridning av spetskompetens.

(36)  Bland annat den europeiska stadgan för forskare och uppförandekoden för rekrytering av forskare, Euraxess och pensionsfonden Resaver.

36

(36)  Bland annat den europeiska stadgan för forskare och uppförandekoden för rekrytering av forskare, Euraxess och pensionsfonden Resaver.

36

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/623 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/623

---

P8_TA(2018)0516

Inrättande av Europeiska försvarsfonden ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 12 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska försvarsfonden (COM(2018)0476 – C8–0268/2018 – 2018/0254(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

[Ändringsförslag 1, om inte annat anges]

(2020/C 388/41)

EUROPAPARLAMENTETS ÄNDRINGSFÖRSLAG (*1)

till kommissionens förslag

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om inrättande av Europeiska försvarsfonden

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 173.3, 182.4 och 183 samt artikel 188 andra stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och

av följande skäl:

| (-1a) | Försvaret anses vara ett tydligt exempel på hur ökad effektivitet skulle kunna uppnås om vissa befogenheter och verksamheter som för närvarande utövas av medlemsstaterna överfördes till EU-nivån tillsammans med motsvarande anslag, vilket skulle demonstrera det europeiska mervärdet och göra det möjligt att begränsa den totala bördan på de offentliga utgifterna i unionen. |
| --- | --- |

(-1a)

Försvaret anses vara ett tydligt exempel på hur ökad effektivitet skulle kunna uppnås om vissa befogenheter och verksamheter som för närvarande utövas av medlemsstaterna överfördes till EU-nivån tillsammans med motsvarande anslag, vilket skulle demonstrera det europeiska mervärdet och göra det möjligt att begränsa den totala bördan på de offentliga utgifterna i unionen.

| (-1b) | Unionens geopolitiska kontext har förändrats dramatiskt under det senaste årtiondet. Situationen i Europas grannregioner är instabil, och unionen konfronteras med en komplex och svårhanterad närmiljö där nya hot såsom hybrid- och it-angrepp växer fram i kombination med mer konventionella utmaningar på väg tillbaka. I denna situation anser både medborgarna i Europa och deras politiska ledare att mer måste göras kollektivt på försvarsområdet. 75 procent av européerna stöder en gemensam försvars- och säkerhetspolitik. I Romförklaringen av den 25 mars 2017 tillkännagav ledarna för 27 medlemsstater samt Europeiska rådet, Europaparlamentet och kommissionen att unionen kommer att stärka sin gemensamma säkerhets- och försvarspolitik och främja en mer konkurrenskraftig och integrerad försvarsindustri. |
| --- | --- |

(-1b)

Unionens geopolitiska kontext har förändrats dramatiskt under det senaste årtiondet. Situationen i Europas grannregioner är instabil, och unionen konfronteras med en komplex och svårhanterad närmiljö där nya hot såsom hybrid- och it-angrepp växer fram i kombination med mer konventionella utmaningar på väg tillbaka. I denna situation anser både medborgarna i Europa och deras politiska ledare att mer måste göras kollektivt på försvarsområdet. 75 procent av européerna stöder en gemensam försvars- och säkerhetspolitik. I Romförklaringen av den 25 mars 2017 tillkännagav ledarna för 27 medlemsstater samt Europeiska rådet, Europaparlamentet och kommissionen att unionen kommer att stärka sin gemensamma säkerhets- och försvarspolitik och främja en mer konkurrenskraftig och integrerad försvarsindustri.

| (1) | I
  sitt meddelande av den 30 november 2016 om
  den europeiska försvarshandlingsplan som antogs den 30 november 2016 åtog sig kommissionen att komplettera, stimulera och befästa medlemsstaternas samarbete för att utveckla försvarsteknisk och försvarsindustriell kapacitet som svar på säkerhetsutmaningar, liksom att främja en konkurrenskraftig, innovativ och ändamålsenlig europeisk försvarsindustri
  och skapa en mer integrerad försvarsmarknad i hela unionen
  . Där föreslogs i synnerhet att en europeisk försvarsfond (nedan kallad fonden) skulle inrättas för att stödja investeringar i gemensam forskning och gemensam utveckling i fråga om försvarsprodukter och försvarsteknik, och därmed främja synergieffekter och kostnadseffektivitet, och att medlemsstaternas gemensamma inköp och underhåll av försvarsutrustning skulle främjas. Denna fond skulle komplettera den nationella finansiering som redan används för detta ändamål och skulle fungera som incitament för medlemsstaterna att samarbeta
  över nationsgränserna
  och öka sina försvarsinvesteringar. Fonden skulle stödja samarbete under hela livscykeln för försvarsprodukter och försvarsteknik. |
| --- | --- |

(1)

I
  sitt meddelande av den 30 november 2016 om
  den europeiska försvarshandlingsplan som antogs den 30 november 2016 åtog sig kommissionen att komplettera, stimulera och befästa medlemsstaternas samarbete för att utveckla försvarsteknisk och försvarsindustriell kapacitet som svar på säkerhetsutmaningar, liksom att främja en konkurrenskraftig, innovativ och ändamålsenlig europeisk försvarsindustri
  och skapa en mer integrerad försvarsmarknad i hela unionen
  . Där föreslogs i synnerhet att en europeisk försvarsfond (nedan kallad fonden) skulle inrättas för att stödja investeringar i gemensam forskning och gemensam utveckling i fråga om försvarsprodukter och försvarsteknik, och därmed främja synergieffekter och kostnadseffektivitet, och att medlemsstaternas gemensamma inköp och underhåll av försvarsutrustning skulle främjas. Denna fond skulle komplettera den nationella finansiering som redan används för detta ändamål och skulle fungera som incitament för medlemsstaterna att samarbeta
  över nationsgränserna
  och öka sina försvarsinvesteringar. Fonden skulle stödja samarbete under hela livscykeln för försvarsprodukter och försvarsteknik.

| (1a) | Den 7 juni 2017 antog kommissionen ett meddelande om en start för Europeiska försvarsfonden. I förslaget ingår en tvåstegsmetod: I syfte att testa metoden har för det första inledande finansiering för både forskning och utveckling gjorts tillgänglig inom ramen för den fleråriga budgetramen 2014–2020 genom antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1092 (2). För det andra skulle en särskild fond inrättas inom den fleråriga budgetramen 2021–2027 för att öka finansieringen till samarbetsinriktad forskning om innovativa försvarsprodukter och innovativ försvarsteknik och till de efterföljande skedena i utvecklingsarbetet, däribland utvecklingen av prototyper. Det bör finnas ett enhetligt och konsekvent tillvägagångssätt mellan dessa två steg. |
| --- | --- |

(1a)

Den 7 juni 2017 antog kommissionen ett meddelande om en start för Europeiska försvarsfonden. I förslaget ingår en tvåstegsmetod: I syfte att testa metoden har för det första inledande finansiering för både forskning och utveckling gjorts tillgänglig inom ramen för den fleråriga budgetramen 2014–2020 genom antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1092 (2). För det andra skulle en särskild fond inrättas inom den fleråriga budgetramen 2021–2027 för att öka finansieringen till samarbetsinriktad forskning om innovativa försvarsprodukter och innovativ försvarsteknik och till de efterföljande skedena i utvecklingsarbetet, däribland utvecklingen av prototyper. Det bör finnas ett enhetligt och konsekvent tillvägagångssätt mellan dessa två steg.

| (1b) | Försvarssektorn präglas av ökande kostnader för försvarsutrustning och höga kostnader för forskning och utveckling (FoU) som begränsar inrättandet av nya försvarsprogram och direkt påverkar EU-industrins konkurrenskraft och innovationskapacitet. Mot bakgrund av de ökande kostnaderna, omfattningen av icke återkommande FoU-utgifter och de små serier som kan upphandlas nationellt är utvecklingen av en ny generation större försvarssystem och ny försvarsteknik i allt större utsträckning utom räckhåll för en ensam medlemsstat. |
| --- | --- |

(1b)

Försvarssektorn präglas av ökande kostnader för försvarsutrustning och höga kostnader för forskning och utveckling (FoU) som begränsar inrättandet av nya försvarsprogram och direkt påverkar EU-industrins konkurrenskraft och innovationskapacitet. Mot bakgrund av de ökande kostnaderna, omfattningen av icke återkommande FoU-utgifter och de små serier som kan upphandlas nationellt är utvecklingen av en ny generation större försvarssystem och ny försvarsteknik i allt större utsträckning utom räckhåll för en ensam medlemsstat.

| (1c) | I sin resolution av den 14 mars 2018 Nästa fleråriga budgetram: förberedelse av parlamentets ståndpunkt om den fleråriga budgetramen efter 2020 upprepade parlamentet sitt stöd för skapandet av en europeisk försvarsunion, med ett särskilt unionsprogram för försvarsforskning och ett program för industriutveckling, som medlemsstaterna investerar i, för att undanröja dubbelarbete och öka den europeiska försvarsindustrins strategiska oberoende och effektivitet. Parlamentet upprepade också att unionen kan bli starkare och mer ambitiös endast om den förfogar över ökade finansiella resurser och efterlyste därför fortlöpande stöd till befintlig politik som ökar resurserna till unionens flaggskeppsprogram och att de utökade ansvarsområdena matchas av ökade ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

(1c)

I sin resolution av den 14 mars 2018 Nästa fleråriga budgetram: förberedelse av parlamentets ståndpunkt om den fleråriga budgetramen efter 2020 upprepade parlamentet sitt stöd för skapandet av en europeisk försvarsunion, med ett särskilt unionsprogram för försvarsforskning och ett program för industriutveckling, som medlemsstaterna investerar i, för att undanröja dubbelarbete och öka den europeiska försvarsindustrins strategiska oberoende och effektivitet. Parlamentet upprepade också att unionen kan bli starkare och mer ambitiös endast om den förfogar över ökade finansiella resurser och efterlyste därför fortlöpande stöd till befintlig politik som ökar resurserna till unionens flaggskeppsprogram och att de utökade ansvarsområdena matchas av ökade ekonomiska resurser.

| (1d) | Situationen i försvarssektorn har under de senaste tio åren förvärrats ytterligare av betydande nedskärningar i försvarsbudgetarna i hela Europa, vilket i synnerhet har påverkat utgifterna för FoU och utrustning. Mellan 2006 och 2013 minskade de faktiska försvarsutgifterna i de medlemsstater som deltar i EDA med 12 procent. Mot bakgrund av att FoU på försvarsområdet utgör grunden för utveckling av framtida avancerad försvarsteknik är sådana trender särskilt oroande och utgör en allvarlig utmaning för möjligheten att upprätthålla konkurrenskraften för försvarsindustrin i unionen på lång sikt. |
| --- | --- |

(1d)

Situationen i försvarssektorn har under de senaste tio åren förvärrats ytterligare av betydande nedskärningar i försvarsbudgetarna i hela Europa, vilket i synnerhet har påverkat utgifterna för FoU och utrustning. Mellan 2006 och 2013 minskade de faktiska försvarsutgifterna i de medlemsstater som deltar i EDA med 12 procent. Mot bakgrund av att FoU på försvarsområdet utgör grunden för utveckling av framtida avancerad försvarsteknik är sådana trender särskilt oroande och utgör en allvarlig utmaning för möjligheten att upprätthålla konkurrenskraften för försvarsindustrin i unionen på lång sikt.

| (1e) | Trots samspelet mellan ökade kostnader och minskade utgifter har försvarsplaneringen och försvarsutgifterna för FoU och upphandling av utrustning fortsatt att till stor del hanteras på nationell nivå, med ett mycket begränsat samarbete mellan medlemsstaterna kring investeringar i försvarsutrustning. Dessutom är det få av de genomförda programmen som också är kopplade till unionens kapacitetsprioriteringar – 2015 upphandlades endast 16 procent av utrustningen med gemensam EU-upphandling, vilket är långt under det överenskomna kollektiva riktmärket på 35 procent. |
| --- | --- |

(1e)

Trots samspelet mellan ökade kostnader och minskade utgifter har försvarsplaneringen och försvarsutgifterna för FoU och upphandling av utrustning fortsatt att till stor del hanteras på nationell nivå, med ett mycket begränsat samarbete mellan medlemsstaterna kring investeringar i försvarsutrustning. Dessutom är det få av de genomförda programmen som också är kopplade till unionens kapacitetsprioriteringar – 2015 upphandlades endast 16 procent av utrustningen med gemensam EU-upphandling, vilket är långt under det överenskomna kollektiva riktmärket på 35 procent.

| (2) | Fonden skulle bidra till upprättandet av en stark, konkurrenskraftig och innovativ försvarsindustriell och försvarsteknisk bas och gå hand i hand med unionens initiativ för en mer integrerad europeisk försvarsmarknad, särskilt de två direktiv (3) om upphandling respektive överföring av försvarsrelaterade produkter inom EU som antogs 2009.
  Det är därför av avgörande betydelse att centrala regleringsmässiga förutsättningar är uppfyllda, särskilt det fullständiga genomförandet av dessa direktiv. Fonden är avsedd att utgöra hörnstenen i en sund europeisk försvarsindustripolitik. |
| --- | --- |

(2)

Fonden skulle bidra till upprättandet av en stark, konkurrenskraftig och innovativ försvarsindustriell och försvarsteknisk bas och gå hand i hand med unionens initiativ för en mer integrerad europeisk försvarsmarknad, särskilt de två direktiv (3) om upphandling respektive överföring av försvarsrelaterade produkter inom EU som antogs 2009.
  Det är därför av avgörande betydelse att centrala regleringsmässiga förutsättningar är uppfyllda, särskilt det fullständiga genomförandet av dessa direktiv. Fonden är avsedd att utgöra hörnstenen i en sund europeisk försvarsindustripolitik.

| (3) | I enlighet med ett integrerat tillvägagångssätt och i syfte att bidra till ökad konkurrenskraft och innovationskapacitet inom unionens försvarsindustri bör en europeisk försvarsfond inrättas. Fonden bör syfta till att stärka konkurrenskraften, innovationen, effektiviteten och
  det tekniska och industriella
  oberoendet hos unionens försvarsindustri och därigenom bidra till unionens strategiska oberoende genom stöd till gränsöverskridande samarbete mellan medlemsstaterna och mellan företag, forskningscentrum, nationella förvaltningar, internationella organisationer och universitet
  i hela unionen
  i forskningsfasen och i utvecklingsfasen för försvarsprodukter och försvarsteknik. För att uppnå mer innovativa lösningar och en öppen inre marknad bör fonden stödja gränsöverskridande deltagande av små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag på försvarsområdet.
  För att främja en öppen inre marknad bör fonden underlätta ett breddande av gränsöverskridande samarbete mellan rättsliga enheter, i synnerhet gränsöverskridande deltagande av små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med ett integrerat tillvägagångssätt och i syfte att bidra till ökad konkurrenskraft och innovationskapacitet inom unionens försvarsindustri bör en europeisk försvarsfond inrättas. Fonden bör syfta till att stärka konkurrenskraften, innovationen, effektiviteten och
  det tekniska och industriella
  oberoendet hos unionens försvarsindustri och därigenom bidra till unionens strategiska oberoende genom stöd till gränsöverskridande samarbete mellan medlemsstaterna och mellan företag, forskningscentrum, nationella förvaltningar, internationella organisationer och universitet
  i hela unionen
  i forskningsfasen och i utvecklingsfasen för försvarsprodukter och försvarsteknik. För att uppnå mer innovativa lösningar och en öppen inre marknad bör fonden stödja gränsöverskridande deltagande av små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag på försvarsområdet.
  För att främja en öppen inre marknad bör fonden underlätta ett breddande av gränsöverskridande samarbete mellan rättsliga enheter, i synnerhet gränsöverskridande deltagande av små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag.

| (3a) | Den europeiska säkerheten är beroende av starka och stabila förbindelser med strategiska partner runt om i världen, och programmet bör stärka konkurrenskraften på den europeiska försvarsindustrimarknaden genom att ytterligare stärka partnerskap genom FoU och därigenom främja Europas strategiska kapacitet och förmåga. |
| --- | --- |

(3a)

Den europeiska säkerheten är beroende av starka och stabila förbindelser med strategiska partner runt om i världen, och programmet bör stärka konkurrenskraften på den europeiska försvarsindustrimarknaden genom att ytterligare stärka partnerskap genom FoU och därigenom främja Europas strategiska kapacitet och förmåga.

| (4) | Forskningsfasen är en avgörande etapp, eftersom den är en förutsättning för den europeiska industrins kapacitet och oberoende för produktutveckling och medlemsstaternas oberoende som slutanvändare av försvarsprodukter och försvarsteknik. Forskningsfasen kopplad till utveckling av försvarskapacitet kan innebära stora risker, särskilt risker som hänger samman med låg mognadsgrad och banbrytande teknik. Utvecklingsfasen, som följer på forsknings- och teknikfasen, medför också stora risker och kostnader som hämmar det fortsatta utnyttjandet av forskningsresultaten och har en negativ inverkan på konkurrenskraften och innovationen inom unionens försvarsindustri.
  Fonden bör stärka kopplingen mellan forskningsfasen och utvecklingsfasen för försvarsprodukter och försvarsteknik för att underlätta passagen genom den så kallade dödsskuggans dal. |
| --- | --- |

(4)

Forskningsfasen är en avgörande etapp, eftersom den är en förutsättning för den europeiska industrins kapacitet och oberoende för produktutveckling och medlemsstaternas oberoende som slutanvändare av försvarsprodukter och försvarsteknik. Forskningsfasen kopplad till utveckling av försvarskapacitet kan innebära stora risker, särskilt risker som hänger samman med låg mognadsgrad och banbrytande teknik. Utvecklingsfasen, som följer på forsknings- och teknikfasen, medför också stora risker och kostnader som hämmar det fortsatta utnyttjandet av forskningsresultaten och har en negativ inverkan på konkurrenskraften och innovationen inom unionens försvarsindustri.
  Fonden bör stärka kopplingen mellan forskningsfasen och utvecklingsfasen för försvarsprodukter och försvarsteknik för att underlätta passagen genom den så kallade dödsskuggans dal.

| (5) | Fonden bör inte stödja ren grundforskning, som i stället bör stödjas genom andra program, men bör dock få omfatta försvarsrelaterad grundforskning som kan ligga till grund för att lösa erkända eller förväntade problem eller tillvarata möjligheter. |
| --- | --- |

(5)

Fonden bör inte stödja ren grundforskning, som i stället bör stödjas genom andra program, men bör dock få omfatta försvarsrelaterad grundforskning som kan ligga till grund för att lösa erkända eller förväntade problem eller tillvarata möjligheter.

| (6) | Fonden skulle kunna stödja åtgärder som omfattar både nya produkter och ny teknik samt uppgradering av befintliga produkter och befintlig teknik, där användning av de befintliga uppgifter som behövs för att genomföra uppgraderingen inte är föremål för någon begränsning av icke-associerade tredjeländer eller enheter i icke-associerade tredjeländer. Vid ansökan om unionsfinansiering bör de rättliga enheterna vara skyldiga att lämna relevant information som styrker avsaknaden av begränsningar. Om sådan information saknas bör unionsfinansiering inte vara möjlig. |
| --- | --- |

(6)

Fonden skulle kunna stödja åtgärder som omfattar både nya produkter och ny teknik samt uppgradering av befintliga produkter och befintlig teknik, där användning av de befintliga uppgifter som behövs för att genomföra uppgraderingen inte är föremål för någon begränsning av icke-associerade tredjeländer eller enheter i icke-associerade tredjeländer. Vid ansökan om unionsfinansiering bör de rättliga enheterna vara skyldiga att lämna relevant information som styrker avsaknaden av begränsningar. Om sådan information saknas bör unionsfinansiering inte vara möjlig.

| (6a) | Fonden bör ge tillräckligt stöd till FoU på området banbrytande försvarsteknik. Eftersom banbrytande teknik kan bygga på koncept eller idéer från icke-traditionella FoU-aktörer på försvarsområdet bör fonden ge utrymme för tillräcklig flexibilitet när det gäller samråd med intressenter, finansiering och förvaltning. |
| --- | --- |

(6a)

Fonden bör ge tillräckligt stöd till FoU på området banbrytande försvarsteknik. Eftersom banbrytande teknik kan bygga på koncept eller idéer från icke-traditionella FoU-aktörer på försvarsområdet bör fonden ge utrymme för tillräcklig flexibilitet när det gäller samråd med intressenter, finansiering och förvaltning.

| (7) | För att säkerställa att unionens och dess medlemsstaters internationella skyldigheter respekteras vid genomförandet av denna förordning bör åtgärder som rör produkter eller teknik som det enligt internationell rätt är förbjudet att använda, utveckla eller framställa inte finansieras genom fonden. I detta hänseende bör även stödberättigande för åtgärder avseende nya försvarsprodukter eller ny försvarsteknik, t.ex. sådana som är särskilt utformade för utförande av dödliga anfall utan någon mänsklig kontroll över besluten om insats, vara beroende av utvecklingen i internationell rätt. |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa att unionens och dess medlemsstaters internationella skyldigheter respekteras vid genomförandet av denna förordning bör åtgärder som rör produkter eller teknik som det enligt internationell rätt är förbjudet att använda, utveckla eller framställa inte finansieras genom fonden. I detta hänseende bör även stödberättigande för åtgärder avseende nya försvarsprodukter eller ny försvarsteknik, t.ex. sådana som är särskilt utformade för utförande av dödliga anfall utan någon mänsklig kontroll över besluten om insats, vara beroende av utvecklingen i internationell rätt.

| (7a) | När det gäller export av produkter som skulle bli resultatet av programmets FoU-åtgärder bör särskild uppmärksamhet ägnas åt artikel 7.1 i FN:s vapenhandelsfördrag från 2013, där det fastställs att exporterande statsparter, om exporten inte är förbjuden, på ett objektivt och icke-diskriminerande sätt och med beaktande av relevanta omständigheter ska göra en bedömning av huruvida de konventionella vapnen eller materielen a) skulle bidra till eller undergräva fred och säkerhet eller b) skulle kunna användas för att i) begå eller underlätta en allvarlig kränkning av internationell humanitär rätt, ii) begå eller underlätta en allvarlig kränkning av internationell människorättslagstiftning, iii) begå eller underlätta en gärning som utgör ett brott enligt internationella konventioner eller protokoll rörande terrorism som den exporterande staten är part i eller iv) begå eller underlätta en gärning som utgör ett brott enligt internationella konventioner eller protokoll rörande gränsöverskridande organiserad brottslighet som den exporterande staten är part i. |
| --- | --- |

(7a)

När det gäller export av produkter som skulle bli resultatet av programmets FoU-åtgärder bör särskild uppmärksamhet ägnas åt artikel 7.1 i FN:s vapenhandelsfördrag från 2013, där det fastställs att exporterande statsparter, om exporten inte är förbjuden, på ett objektivt och icke-diskriminerande sätt och med beaktande av relevanta omständigheter ska göra en bedömning av huruvida de konventionella vapnen eller materielen a) skulle bidra till eller undergräva fred och säkerhet eller b) skulle kunna användas för att i) begå eller underlätta en allvarlig kränkning av internationell humanitär rätt, ii) begå eller underlätta en allvarlig kränkning av internationell människorättslagstiftning, iii) begå eller underlätta en gärning som utgör ett brott enligt internationella konventioner eller protokoll rörande terrorism som den exporterande staten är part i eller iv) begå eller underlätta en gärning som utgör ett brott enligt internationella konventioner eller protokoll rörande gränsöverskridande organiserad brottslighet som den exporterande staten är part i.

| (8) | Svårigheten att komma överens om krav för konsoliderad försvarskapacitet och gemensamma tekniska specifikationer eller standarder hämmar det gränsöverskridande samarbetet mellan medlemsstaterna och mellan rättsliga enheter som är etablerade i olika medlemsstater. Avsaknaden av sådana krav, specifikationer och standarder har medfört ökad uppsplittring av försvarssektorn, teknisk komplexitet, fördröjningar, kostnadsökningar
  , onödig överlappning av kapacitet
  samt minskad interoperabilitet. En överenskommelse om gemensamma tekniska specifikationer bör vara en förutsättning för åtgärder som omfattar en högre grad av teknisk mognad. Den verksamhet i medlemsstaterna
  som främjar interoperabilitet och
  som utmynnar i krav på gemensam försvarskapacitet och stödjande undersökningar samt åtgärder som syftar till att stödja utarbetandet av en gemensam definition av tekniska specifikationer eller standarder bör också kunna få stöd genom fonden
  i syfte att hindra konkurrerande specifikationer eller standarder från att undergräva interoperabiliteten
  . |
| --- | --- |

(8)

Svårigheten att komma överens om krav för konsoliderad försvarskapacitet och gemensamma tekniska specifikationer eller standarder hämmar det gränsöverskridande samarbetet mellan medlemsstaterna och mellan rättsliga enheter som är etablerade i olika medlemsstater. Avsaknaden av sådana krav, specifikationer och standarder har medfört ökad uppsplittring av försvarssektorn, teknisk komplexitet, fördröjningar, kostnadsökningar
  , onödig överlappning av kapacitet
  samt minskad interoperabilitet. En överenskommelse om gemensamma tekniska specifikationer bör vara en förutsättning för åtgärder som omfattar en högre grad av teknisk mognad. Den verksamhet i medlemsstaterna
  som främjar interoperabilitet och
  som utmynnar i krav på gemensam försvarskapacitet och stödjande undersökningar samt åtgärder som syftar till att stödja utarbetandet av en gemensam definition av tekniska specifikationer eller standarder bör också kunna få stöd genom fonden
  i syfte att hindra konkurrerande specifikationer eller standarder från att undergräva interoperabiliteten
  .

| (9) | Eftersom syftet med fonden är att främja konkurrenskraft
  , effektivitet, industriellt oberoende
  och innovation inom unionens försvarsindustri genom stöd och komplement till samarbetsinriktad försvarsforskning och teknisk verksamhet och att minska riskerna i utvecklingsfasen av samarbetsprojekt bör åtgärder kopplade till
  FoU
  av en försvarsprodukt eller försvarsteknik kunna få stöd från fonden. Detta bör också gälla för uppgradering, inklusive interoperabilitet, av befintliga försvarsprodukter och befintlig försvarsteknik. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom syftet med fonden är att främja konkurrenskraft
  , effektivitet, industriellt oberoende
  och innovation inom unionens försvarsindustri genom stöd och komplement till samarbetsinriktad försvarsforskning och teknisk verksamhet och att minska riskerna i utvecklingsfasen av samarbetsprojekt bör åtgärder kopplade till
  FoU
  av en försvarsprodukt eller försvarsteknik kunna få stöd från fonden. Detta bör också gälla för uppgradering, inklusive interoperabilitet, av befintliga försvarsprodukter och befintlig försvarsteknik.

| (10) | Eftersom syftet med fonden i synnerhet är att fördjupa samarbetet mellan rättsliga enheter och EU:s medlemsstater bör en åtgärd kunna finansieras endast om den genomförs genom samarbete
  inom ett konsortium
  mellan minst tre rättsliga enheter som är baserade i minst tre olika medlemsstater ▌.
  Eventuella ytterligare rättsliga enheter som deltar i konsortiet bör tillåtas vara etablerade i ett associerat land. Inom varje typ av samarbete bör rättsliga enheter som är etablerade i medlemsstaterna utgöra majoritet i konsortiet.
  Minst tre av dessa stödberättigade rättliga enheter som är etablerade i minst två olika medlemsstater och/eller associerade länder bör varken direkt eller indirekt stå under ▌ kontroll av samma enhet eller kontrollera varandra. För att öka samarbetet mellan medlemsstaterna bör fonden stödja gemensam förkommersiell upphandling. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom syftet med fonden i synnerhet är att fördjupa samarbetet mellan rättsliga enheter och EU:s medlemsstater bör en åtgärd kunna finansieras endast om den genomförs genom samarbete
  inom ett konsortium
  mellan minst tre rättsliga enheter som är baserade i minst tre olika medlemsstater ▌.
  Eventuella ytterligare rättsliga enheter som deltar i konsortiet bör tillåtas vara etablerade i ett associerat land. Inom varje typ av samarbete bör rättsliga enheter som är etablerade i medlemsstaterna utgöra majoritet i konsortiet.
  Minst tre av dessa stödberättigade rättliga enheter som är etablerade i minst två olika medlemsstater och/eller associerade länder bör varken direkt eller indirekt stå under ▌ kontroll av samma enhet eller kontrollera varandra. För att öka samarbetet mellan medlemsstaterna bör fonden stödja gemensam förkommersiell upphandling.

| (11) | I enlighet med [hänvisning som ska uppdateras på lämpligt sätt enligt det nya beslutet om utomeuropeiska länder och territorier: artikel 94 i rådets beslut 2013/755/EU (4)] ska enheter som är etablerade i utomeuropeiska länder och territorier kunna få finansiering enligt fondens regler och mål och eventuella arrangemang som är tillämpliga på den medlemsstat till vilken det utomeuropeiska landet eller territoriet är kopplat. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med [hänvisning som ska uppdateras på lämpligt sätt enligt det nya beslutet om utomeuropeiska länder och territorier: artikel 94 i rådets beslut 2013/755/EU (4)] ska enheter som är etablerade i utomeuropeiska länder och territorier kunna få finansiering enligt fondens regler och mål och eventuella arrangemang som är tillämpliga på den medlemsstat till vilken det utomeuropeiska landet eller territoriet är kopplat.

| (12) | Eftersom fonden syftar till att öka konkurrenskraften, effektiviteten och oberoendet inom unionens försvarsindustri bör endast enheter som är etablerade i unionen eller associerade länder som inte kontrolleras av icke-associerade tredjeländer eller icke-associerade enheter i tredjeländer i princip kunna få stöd. För att säkerställa skyddet av väsentliga säkerhets- och försvarsintressen i unionen och dess medlemsstater bör dessutom infrastruktur, anläggningar, tillgångar och resurser som används av stödmottagarna och deras underleverantörer i de åtgärder som stöds genom fonden ▌vara belägna på
  unionens eller associerade
  tredjeländers territorier. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom fonden syftar till att öka konkurrenskraften, effektiviteten och oberoendet inom unionens försvarsindustri bör endast enheter som är etablerade i unionen eller associerade länder som inte kontrolleras av icke-associerade tredjeländer eller icke-associerade enheter i tredjeländer i princip kunna få stöd. För att säkerställa skyddet av väsentliga säkerhets- och försvarsintressen i unionen och dess medlemsstater bör dessutom infrastruktur, anläggningar, tillgångar och resurser som används av stödmottagarna och deras underleverantörer i de åtgärder som stöds genom fonden ▌vara belägna på
  unionens eller associerade
  tredjeländers territorier.

| (13) | Om det är nödvändigt för att uppnå målen med åtgärden bör det under vissa omständigheter vara möjligt att medge undantag från principen att stödmottagarna och deras underleverantörer inte bör kontrolleras av icke-associerade tredjeländer eller icke-associerade enheter i tredjeländer. I detta avseende bör rättsliga enheter som är etablerade i unionen och som kontrolleras av ett icke-associerat tredjeland eller en icke-associerad enhet i ett tredjeland kunna vara stödberättigade, om det är relevant och om stränga villkor som rör unionens och dess medlemsstaters säkerhets- och försvarsintressen uppfylls. Deltagandet av sådana enheter bör inte stå i strid med fondens mål. De sökande bör tillhandahålla all relevant information om den infrastruktur och de anläggningar, tillgångar och resurser som ska användas i åtgärden.
  Inget undantag bör beviljas sökande som kontrolleras av ett icke-associerat tredjeland som är föremål för unionens restriktiva åtgärder eller av en enhet i ett icke-associerat tredjeland som är föremål för unionens restriktiva åtgärder. |
| --- | --- |

(13)

Om det är nödvändigt för att uppnå målen med åtgärden bör det under vissa omständigheter vara möjligt att medge undantag från principen att stödmottagarna och deras underleverantörer inte bör kontrolleras av icke-associerade tredjeländer eller icke-associerade enheter i tredjeländer. I detta avseende bör rättsliga enheter som är etablerade i unionen och som kontrolleras av ett icke-associerat tredjeland eller en icke-associerad enhet i ett tredjeland kunna vara stödberättigade, om det är relevant och om stränga villkor som rör unionens och dess medlemsstaters säkerhets- och försvarsintressen uppfylls. Deltagandet av sådana enheter bör inte stå i strid med fondens mål. De sökande bör tillhandahålla all relevant information om den infrastruktur och de anläggningar, tillgångar och resurser som ska användas i åtgärden.
  Inget undantag bör beviljas sökande som kontrolleras av ett icke-associerat tredjeland som är föremål för unionens restriktiva åtgärder eller av en enhet i ett icke-associerat tredjeland som är föremål för unionens restriktiva åtgärder.

| (14) | Om ett konsortium vill delta i en stödberättigande åtgärd och unionens ekonomiska stöd ska lämnas i form av ett bidrag bör konsortiet utse en av sina medlemmar till samordnare och huvudsaklig kontaktpunkt. |
| --- | --- |

(14)

Om ett konsortium vill delta i en stödberättigande åtgärd och unionens ekonomiska stöd ska lämnas i form av ett bidrag bör konsortiet utse en av sina medlemmar till samordnare och huvudsaklig kontaktpunkt.

| (15) | Om en utvecklingsåtgärd som stöds genom fonden leds av en projektledare som utsetts av medlemsstaterna eller associerade länder, bör kommissionen
  samråda med
  projektledaren innan den verkställer utbetalningen till stödmottagaren så att projektledaren kan säkerställa att stödmottagarna håller tidsfristerna. Projektledaren
  bör
  lämna sina synpunkter till kommissionen om framstegen med åtgärden så att kommissionen kan bekräfta huruvida villkoren för att verkställa utbetalningen är uppfyllda. |
| --- | --- |

(15)

Om en utvecklingsåtgärd som stöds genom fonden leds av en projektledare som utsetts av medlemsstaterna eller associerade länder, bör kommissionen
  samråda med
  projektledaren innan den verkställer utbetalningen till stödmottagaren så att projektledaren kan säkerställa att stödmottagarna håller tidsfristerna. Projektledaren
  bör
  lämna sina synpunkter till kommissionen om framstegen med åtgärden så att kommissionen kan bekräfta huruvida villkoren för att verkställa utbetalningen är uppfyllda.

| (16) | För att säkerställa att de finansierade åtgärderna är ekonomiskt bärkraftiga måste stödmottagarna visa att de kostnader för åtgärden som inte täcks av unionens finansiering täcks genom andra finansieringssätt. |
| --- | --- |

(16)

För att säkerställa att de finansierade åtgärderna är ekonomiskt bärkraftiga måste stödmottagarna visa att de kostnader för åtgärden som inte täcks av unionens finansiering täcks genom andra finansieringssätt.

| (17) | Olika typer av finansiella lösningar bör stå till medlemsstaternas förfogande för gemensam utveckling och gemensamt förvärv av försvarskapacitet. Den finansverktygslåda som kommissionen har utarbetat bör tillhandahålla olika typer av lösningar som medlemsstaterna kan utnyttja för att hantera de finansieringsutmaningar som samarbetsinriktad utveckling och upphandling innebär. Utnyttjandet av sådana finansiella lösningar skulle ytterligare kunna främja inledandet av samarbetsinriktade
  och gränsöverskridande
  försvarsprojekt
  , bidra till motverkande av överlappningar
  och effektivisera försvarsutgifterna, även för projekt som stöds genom Europeiska försvarsfonden. |
| --- | --- |

(17)

Olika typer av finansiella lösningar bör stå till medlemsstaternas förfogande för gemensam utveckling och gemensamt förvärv av försvarskapacitet. Den finansverktygslåda som kommissionen har utarbetat bör tillhandahålla olika typer av lösningar som medlemsstaterna kan utnyttja för att hantera de finansieringsutmaningar som samarbetsinriktad utveckling och upphandling innebär. Utnyttjandet av sådana finansiella lösningar skulle ytterligare kunna främja inledandet av samarbetsinriktade
  och gränsöverskridande
  försvarsprojekt
  , bidra till motverkande av överlappningar
  och effektivisera försvarsutgifterna, även för projekt som stöds genom Europeiska försvarsfonden.

| (18) | Med hänsyn till särdragen inom försvarsindustrin, där efterfrågan nästan enbart kommer från medlemsstaterna och de associerade länderna, vilka också kontrollerar alla inköp av försvarsrelaterade produkter och försvarsrelaterad teknik, inklusive export, fungerar försvarssektorn på ett unikt sätt som inte följer de konventionella regler och affärsmodeller som styr mer traditionella marknader. Industrin kan därför inte bedriva några omfattande egenfinansierade forsknings- och utvecklingsprojekt på försvarsområdet, och medlemsstaterna och de associerade länderna finansierar i regel alla kostnader för forskning och utveckling. I syfte att uppnå målen med fonden, särskilt att ge incitament till samarbete mellan företag från olika medlemsstater och associerade länder, med beaktande av försvarssektorns särdrag, bör ▌100 procent av de stödberättigande kostnaderna täckas för åtgärder som genomförs före fasen för utveckling av prototyper. |
| --- | --- |

(18)

Med hänsyn till särdragen inom försvarsindustrin, där efterfrågan nästan enbart kommer från medlemsstaterna och de associerade länderna, vilka också kontrollerar alla inköp av försvarsrelaterade produkter och försvarsrelaterad teknik, inklusive export, fungerar försvarssektorn på ett unikt sätt som inte följer de konventionella regler och affärsmodeller som styr mer traditionella marknader. Industrin kan därför inte bedriva några omfattande egenfinansierade forsknings- och utvecklingsprojekt på försvarsområdet, och medlemsstaterna och de associerade länderna finansierar i regel alla kostnader för forskning och utveckling. I syfte att uppnå målen med fonden, särskilt att ge incitament till samarbete mellan företag från olika medlemsstater och associerade länder, med beaktande av försvarssektorns särdrag, bör ▌100 procent av de stödberättigande kostnaderna täckas för åtgärder som genomförs före fasen för utveckling av prototyper.

| (19) | Prototypfasen är en fas av avgörande betydelse då medlemsstaterna eller de associerade länderna i regel fattar beslut om sin samlade investering och inleder inköpsprocessen för sina framtida försvarsprodukter eller sin framtida försvarsteknik. Detta är skälet till att medlemsstaterna och de associerade länderna i denna specifika fas kommer överens om de nödvändiga åtagandena, inklusive kostnadsdelning och äganderätt till projektet. För att säkerställa att deras åtaganden förblir trovärdiga bör unionens ekonomiska stöd genom fonden i regel inte överstiga 20 % av de stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

(19)

Prototypfasen är en fas av avgörande betydelse då medlemsstaterna eller de associerade länderna i regel fattar beslut om sin samlade investering och inleder inköpsprocessen för sina framtida försvarsprodukter eller sin framtida försvarsteknik. Detta är skälet till att medlemsstaterna och de associerade länderna i denna specifika fas kommer överens om de nödvändiga åtagandena, inklusive kostnadsdelning och äganderätt till projektet. För att säkerställa att deras åtaganden förblir trovärdiga bör unionens ekonomiska stöd genom fonden i regel inte överstiga 20 % av de stödberättigande kostnaderna.

| (20) | För åtgärder efter prototypfasen bör finansiering med högst 80 % föreskrivas. Dessa åtgärder som ligger närmare den slutliga produkt- och teknikutformningen kan ändå medföra betydande kostnader. |
| --- | --- |

(20)

För åtgärder efter prototypfasen bör finansiering med högst 80 % föreskrivas. Dessa åtgärder som ligger närmare den slutliga produkt- och teknikutformningen kan ändå medföra betydande kostnader.

| (21) | Berörda parter inom försvarssektorn har särskilda indirekta kostnader, t.ex. kostnader för säkerhet. De är dessutom verksamma på en särskild marknad där de – utan efterfrågan från några köpare – inte kan få tillbaka kostnader för
  FoU
  som inom den civila sektorn. Det är därför motiverat att medge en schablonsats på 25 procent samt en möjlighet att ▌ta ut indirekta kostnader som beräknas enligt stödmottagarnas vanliga bokföringsmetoder, om dessa metoder godtas av deras nationella myndigheter för jämförbara nationella finansieringsprogram, som har meddelats kommissionen. ▌ |
| --- | --- |

(21)

Berörda parter inom försvarssektorn har särskilda indirekta kostnader, t.ex. kostnader för säkerhet. De är dessutom verksamma på en särskild marknad där de – utan efterfrågan från några köpare – inte kan få tillbaka kostnader för
  FoU
  som inom den civila sektorn. Det är därför motiverat att medge en schablonsats på 25 procent samt en möjlighet att ▌ta ut indirekta kostnader som beräknas enligt stödmottagarnas vanliga bokföringsmetoder, om dessa metoder godtas av deras nationella myndigheter för jämförbara nationella finansieringsprogram, som har meddelats kommissionen. ▌

| (21a) | Projekt med deltagande av gränsöverskridande små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag hjälper till att öppna upp leveranskedjorna och bidrar till fondens mål. Sådana åtgärder bör därför vara berättigade till en högre finansieringsgrad som gynnar alla enheter som deltar i konsortiet. |
| --- | --- |

(21a)

Projekt med deltagande av gränsöverskridande små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag hjälper till att öppna upp leveranskedjorna och bidrar till fondens mål. Sådana åtgärder bör därför vara berättigade till en högre finansieringsgrad som gynnar alla enheter som deltar i konsortiet.

| (22) | I syfte att säkerställa att de finansierade åtgärderna främjar konkurrenskraft och innovation i den europeiska försvarsindustrin är det viktigt att medlemsstaterna redan avser att gemensamt upphandla slutprodukten eller använda tekniken, särskilt genom gemensam gränsöverskridande upphandling, där medlemsstaterna i synnerhet organiserar sina upphandlingsförfaranden gemensamt med hjälp av ett centralt upphandlingsorgan.
  I syfte att underlätta upphandling bör medlemsstaternas försvarsministerier vara delaktiga i projektet från den tekniska specifikationen hela vägen till dess att projektet är slutfört, med tanke på att medlemsstaternas försvarsministerier är exklusiva kunder och försvarsindustrierna är de enda leverantörerna av försvarsprodukter. |
| --- | --- |

(22)

I syfte att säkerställa att de finansierade åtgärderna främjar konkurrenskraft och innovation i den europeiska försvarsindustrin är det viktigt att medlemsstaterna redan avser att gemensamt upphandla slutprodukten eller använda tekniken, särskilt genom gemensam gränsöverskridande upphandling, där medlemsstaterna i synnerhet organiserar sina upphandlingsförfaranden gemensamt med hjälp av ett centralt upphandlingsorgan.
  I syfte att underlätta upphandling bör medlemsstaternas försvarsministerier vara delaktiga i projektet från den tekniska specifikationen hela vägen till dess att projektet är slutfört, med tanke på att medlemsstaternas försvarsministerier är exklusiva kunder och försvarsindustrierna är de enda leverantörerna av försvarsprodukter.

| (22a) | För att kunna hantera ökande instabilitet och tilltagande konflikter i grannskapet samt nya säkerhetshot och geopolitiska hot behöver medlemsstaterna och unionen samordna sina investeringsbeslut. Detta kräver en gemensam definition av hotbilder, behov och prioriteringar, inbegripet förväntade behov av militär kapacitet, som skulle kunna fastställas genom förfaranden såsom kapacitetsutvecklingsplanen. |
| --- | --- |

(22a)

För att kunna hantera ökande instabilitet och tilltagande konflikter i grannskapet samt nya säkerhetshot och geopolitiska hot behöver medlemsstaterna och unionen samordna sina investeringsbeslut. Detta kräver en gemensam definition av hotbilder, behov och prioriteringar, inbegripet förväntade behov av militär kapacitet, som skulle kunna fastställas genom förfaranden såsom kapacitetsutvecklingsplanen.

| (23) | Innovation och teknisk utveckling inom unionens försvarsindustri bör främjas på ett sätt som är förenligt med unionens säkerhets- och försvarsintressen. Åtgärdens bidrag till dessa intressen och till de forsknings- och kapacitetsprioriteringar på försvarsområdet som medlemsstaterna gemensamt kommit överens om bör därför vara ett kriterium för tilldelning. Inom unionen kartläggs brister som rör gemensam forskning och kapacitet på försvarsområdet inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, särskilt genom den överbryggande strategiska forskningsagendan och kapacitetsutvecklingsplanen
  , inbegripet planens strategiska sammanhangsfall
  . Andra unionsprocesser, såsom den samordnade årliga försvarsöversikten och det permanenta strukturerade samarbetet, kommer att stödja genomförandet av relevanta prioriteringar genom kartläggning och vidareutveckling av möjligheter till fördjupat samarbete i syfte att förverkliga EU:s ambitioner på säkerhets- och försvarsområdet. När så är lämpligt bör även hänsyn tas till regionala och internationella prioriteringar, inklusive inom ramen för Nato, om de är förenliga med unionens prioriteringar och inte hindrar någon medlemsstat eller något associerat land från att delta, och med beaktande av att onödig överlappning bör undvikas. |
| --- | --- |

(23)

Innovation och teknisk utveckling inom unionens försvarsindustri bör främjas på ett sätt som är förenligt med unionens säkerhets- och försvarsintressen. Åtgärdens bidrag till dessa intressen och till de forsknings- och kapacitetsprioriteringar på försvarsområdet som medlemsstaterna gemensamt kommit överens om bör därför vara ett kriterium för tilldelning. Inom unionen kartläggs brister som rör gemensam forskning och kapacitet på försvarsområdet inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, särskilt genom den överbryggande strategiska forskningsagendan och kapacitetsutvecklingsplanen
  , inbegripet planens strategiska sammanhangsfall
  . Andra unionsprocesser, såsom den samordnade årliga försvarsöversikten och det permanenta strukturerade samarbetet, kommer att stödja genomförandet av relevanta prioriteringar genom kartläggning och vidareutveckling av möjligheter till fördjupat samarbete i syfte att förverkliga EU:s ambitioner på säkerhets- och försvarsområdet. När så är lämpligt bör även hänsyn tas till regionala och internationella prioriteringar, inklusive inom ramen för Nato, om de är förenliga med unionens prioriteringar och inte hindrar någon medlemsstat eller något associerat land från att delta, och med beaktande av att onödig överlappning bör undvikas.

| (24) | Stödberättigande åtgärder som utformas inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet inom unionens institutionella ramverk bör säkerställa ett förstärkt och fortlöpande samarbete mellan rättsliga enheter i olika medlemsstater och därigenom direkt bidra till fondens mål. Om sådana projekt väljs ut bör de därför vara berättigade till en högre finansieringsgrad. |
| --- | --- |

(24)

Stödberättigande åtgärder som utformas inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet inom unionens institutionella ramverk bör säkerställa ett förstärkt och fortlöpande samarbete mellan rättsliga enheter i olika medlemsstater och därigenom direkt bidra till fondens mål. Om sådana projekt väljs ut bör de därför vara berättigade till en högre finansieringsgrad.

| (24a) | Fonden bör beakta handlingsplanen för militär rörlighet inom ramen för den kommande Fonden för ett sammanlänkat Europa, den europeiska fredsfaciliteten för att stödja bland annat den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikens Gusp/GSFP-uppdrag och insatser för att bekämpa hybridhot, som tillsammans med kapacitetsutvecklingsplanen, den samordnade årliga försvarsöversikten och Pesco bidrar till att samordna kapacitetsplanering, utveckling, upphandling och insatser. |
| --- | --- |

(24a)

Fonden bör beakta handlingsplanen för militär rörlighet inom ramen för den kommande Fonden för ett sammanlänkat Europa, den europeiska fredsfaciliteten för att stödja bland annat den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikens Gusp/GSFP-uppdrag och insatser för att bekämpa hybridhot, som tillsammans med kapacitetsutvecklingsplanen, den samordnade årliga försvarsöversikten och Pesco bidrar till att samordna kapacitetsplanering, utveckling, upphandling och insatser.

| (25) | Kommissionen kommer att beakta övrig verksamhet som finansieras genom ramprogrammet Horisont Europa i syfte att undvika onödig överlappning och säkerställa korsbefruktning
  och synergier
  mellan civil forskning och forskning på försvarsområdet
  och se till att Horisont Europa förblir ett helt och hållet civilt forskningsprogram
  . |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen kommer att beakta övrig verksamhet som finansieras genom ramprogrammet Horisont Europa i syfte att undvika onödig överlappning och säkerställa korsbefruktning
  och synergier
  mellan civil forskning och forskning på försvarsområdet
  och se till att Horisont Europa förblir ett helt och hållet civilt forskningsprogram
  .

| (26) | It-säkerhet och it-försvar blir allt större utmaningar, och kommissionen och unionens höga representant har framhållit behovet av att skapa synergieffekter mellan åtgärder som gäller it-försvar inom ramen för fonden och unionens initiativ för it-säkerhet, t.ex. sådana som togs upp i det gemensamma meddelandet om it-säkerhet. I synnerhet bör det europeiska industri-, teknik-, forsknings- och kompetenscentrum för it-säkerhet som ska inrättas sträva efter synergieffekter mellan it-säkerhet på det civila respektive det försvarsrelaterade området. Det skulle aktivt kunna stödja medlemsstaterna och andra relevanta aktörer genom rådgivning, utbyte av sakkunskap och underlättande av samverkan med avseende på projekt och åtgärder samt, på medlemsstaternas begäran, fungera som projektledare i förhållande till Europeiska försvarsfonden. |
| --- | --- |

(26)

It-säkerhet och it-försvar blir allt större utmaningar, och kommissionen och unionens höga representant har framhållit behovet av att skapa synergieffekter mellan åtgärder som gäller it-försvar inom ramen för fonden och unionens initiativ för it-säkerhet, t.ex. sådana som togs upp i det gemensamma meddelandet om it-säkerhet. I synnerhet bör det europeiska industri-, teknik-, forsknings- och kompetenscentrum för it-säkerhet som ska inrättas sträva efter synergieffekter mellan it-säkerhet på det civila respektive det försvarsrelaterade området. Det skulle aktivt kunna stödja medlemsstaterna och andra relevanta aktörer genom rådgivning, utbyte av sakkunskap och underlättande av samverkan med avseende på projekt och åtgärder samt, på medlemsstaternas begäran, fungera som projektledare i förhållande till Europeiska försvarsfonden.

| (27) | Ett integrerat tillvägagångssätt bör säkerställas genom att man sammanför verksamhet som omfattas av de förberedande åtgärder i den mening som avses i artikel [58.2 b] i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/... (nedan kallad budgetförordningen) på försvarsforskningens område som kommissionen inlett och det program för utveckling av den europeiska försvarsindustrin som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr ... i syfte att harmonisera villkoren för deltagandet, skapa en mer enhetlig uppsättning instrument samt öka de innovativa, samarbetsinriktade och ekonomiska effekterna, samtidigt som onödig överlappning och uppsplittring undviks. Med detta integrerade tillvägagångssätt skulle fonden också bidra till ett bättre utnyttjande av resultaten från forskning på försvarsområdet, överbrygga klyftan mellan forskning och utveckling med beaktande av försvarssektorns särdrag och främja all form av innovation,
  och i den mån positiva spridningseffekter kan förväntas, eventuellt på det civila området,
  inklusive banbrytande innovation där eventuella misslyckanden bör accepteras. |
| --- | --- |

(27)

Ett integrerat tillvägagångssätt bör säkerställas genom att man sammanför verksamhet som omfattas av de förberedande åtgärder i den mening som avses i artikel [58.2 b] i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/... (nedan kallad budgetförordningen) på försvarsforskningens område som kommissionen inlett och det program för utveckling av den europeiska försvarsindustrin som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr ... i syfte att harmonisera villkoren för deltagandet, skapa en mer enhetlig uppsättning instrument samt öka de innovativa, samarbetsinriktade och ekonomiska effekterna, samtidigt som onödig överlappning och uppsplittring undviks. Med detta integrerade tillvägagångssätt skulle fonden också bidra till ett bättre utnyttjande av resultaten från forskning på försvarsområdet, överbrygga klyftan mellan forskning och utveckling med beaktande av försvarssektorns särdrag och främja all form av innovation,
  och i den mån positiva spridningseffekter kan förväntas, eventuellt på det civila området,
  inklusive banbrytande innovation där eventuella misslyckanden bör accepteras.

| (28) | Fondens strategiska mål kommer också att uppnås med hjälp av finansieringsinstrument och budgetgarantier inom de olika delarna [...] av fonden InvestEU. |
| --- | --- |

(28)

Fondens strategiska mål kommer också att uppnås med hjälp av finansieringsinstrument och budgetgarantier inom de olika delarna [...] av fonden InvestEU.

| (29) | Det ekonomiska stödet bör användas till att hantera marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer, på ett proportionellt sätt, och åtgärderna bör inte överlappa eller tränga ut privat finansiering eller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. Åtgärderna bör ha ett tydligt europeiskt mervärde. |
| --- | --- |

(29)

Det ekonomiska stödet bör användas till att hantera marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer, på ett proportionellt sätt, och åtgärderna bör inte överlappa eller tränga ut privat finansiering eller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. Åtgärderna bör ha ett tydligt europeiskt mervärde.

| (30) | Valet av finansieringstyper och genomförandemetoder inom ramen för denna förordning bör göras med hänsyn till i vilken utsträckning de kan leda till att målen med de särskilda åtgärderna kan förverkligas och resultat kan uppnås, särskilt med beaktande av kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta bör inbegripa övervägande av användning av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader samt finansiering som inte är kopplad till sådana kostnader som avses i [artikel 125.1] i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(30)

Valet av finansieringstyper och genomförandemetoder inom ramen för denna förordning bör göras med hänsyn till i vilken utsträckning de kan leda till att målen med de särskilda åtgärderna kan förverkligas och resultat kan uppnås, särskilt med beaktande av kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta bör inbegripa övervägande av användning av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader samt finansiering som inte är kopplad till sådana kostnader som avses i [artikel 125.1] i budgetförordningen.

| (31) | Kommissionen bör upprätta årliga eller fleråriga arbetsprogram i enlighet med målen för fonden.
  Arbetsprogrammen bör beakta de första erfarenheterna från det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet, pilotprojektet och den förberedande åtgärden för försvarsrelaterad forskning.
  ▌ |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen bör upprätta årliga eller fleråriga arbetsprogram i enlighet med målen för fonden.
  Arbetsprogrammen bör beakta de första erfarenheterna från det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet, pilotprojektet och den förberedande åtgärden för försvarsrelaterad forskning.
  ▌

| (32) | I syfte att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på antagandet av arbetsprogrammet och tilldelningen av medel till de utvecklingsåtgärder som väljs ut. Vid genomförandet av utvecklingsåtgärder bör försvarssektorns särdrag beaktas, särskilt medlemsstaternas och/eller de associerade ländernas ansvar för planeringen och inköpsprocessen. Dessa genomförandebefogenheter bör utövas i enlighet med [Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011] (5). |
| --- | --- |

(32)

I syfte att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på antagandet av arbetsprogrammet och tilldelningen av medel till de utvecklingsåtgärder som väljs ut. Vid genomförandet av utvecklingsåtgärder bör försvarssektorns särdrag beaktas, särskilt medlemsstaternas och/eller de associerade ländernas ansvar för planeringen och inköpsprocessen. Dessa genomförandebefogenheter bör utövas i enlighet med [Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011] (5).

| (33) | I syfte att stödja en öppen inre marknad bör gränsöverskridande små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag uppmuntras att delta, antingen som medlemmar i konsortier eller som underleverantörer.
  Arbetsprogrammet bör säkerställa att en trovärdig andel av den totala budgeten gynnar åtgärder som gör det möjligt för små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag att delta över nationsgränserna. |
| --- | --- |

(33)

I syfte att stödja en öppen inre marknad bör gränsöverskridande små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag uppmuntras att delta, antingen som medlemmar i konsortier eller som underleverantörer.
  Arbetsprogrammet bör säkerställa att en trovärdig andel av den totala budgeten gynnar åtgärder som gör det möjligt för små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag att delta över nationsgränserna.

| (34) | Kommissionen bör sträva efter att upprätthålla en dialog med
  Europaparlamentet,
  medlemsstaterna och näringslivet i syfte att säkerställa fondens framgång
  genom dess inverkan på försvarsindustrin
  . |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen bör sträva efter att upprätthålla en dialog med
  Europaparlamentet,
  medlemsstaterna och näringslivet i syfte att säkerställa fondens framgång
  genom dess inverkan på försvarsindustrin
  .

| (35) | I denna förordning fastställs en finansieringsram för Europeiska försvarsfonden som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i [det nya interinstitutionella avtalet] mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (6), för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.
  Kommissionen bör se till att de administrativa förfarandena är så enkla som möjligt och medför minsta möjliga ytterligare kostnader. |
| --- | --- |

(35)

I denna förordning fastställs en finansieringsram för Europeiska försvarsfonden som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i [det nya interinstitutionella avtalet] mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (6), för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.
  Kommissionen bör se till att de administrativa förfarandena är så enkla som möjligt och medför minsta möjliga ytterligare kostnader.

| (36) | Om inte annat anges är budgetförordningen tillämplig på fonden. I den förordningen fastställs bestämmelser för genomförandet av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, ekonomiskt stöd, finansieringsinstrument och budgetgarantier. |
| --- | --- |

(36)

Om inte annat anges är budgetförordningen tillämplig på fonden. I den förordningen fastställs bestämmelser för genomförandet av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, ekonomiskt stöd, finansieringsinstrument och budgetgarantier.

| (37) | De övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och reglerar särskilt förfarandet för upprättande och genomförande av budgeten genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande, och föreskriver kontroller av finansiella aktörers ansvar. De regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget rör också skyddet av unionens budget i händelse av allmänna brister i medlemsstaternas efterlevnad av rättsstatsprincipen, eftersom iakttagandet av rättsstatsprincipen är en grundförutsättning för sund ekonomisk förvaltning och effektiv EU-finansiering. |
| --- | --- |

(37)

De övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och reglerar särskilt förfarandet för upprättande och genomförande av budgeten genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande, och föreskriver kontroller av finansiella aktörers ansvar. De regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget rör också skyddet av unionens budget i händelse av allmänna brister i medlemsstaternas efterlevnad av rättsstatsprincipen, eftersom iakttagandet av rättsstatsprincipen är en grundförutsättning för sund ekonomisk förvaltning och effektiv EU-finansiering.

| (38) | I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (7), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2988/95 (8), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (9) och rådets förordning (EU) 2017/1939 (10) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, bland annat genom förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter och bedrägerier, återkrav av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt och, i tillämpliga fall, genom administrativa sanktioner. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 får Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra administrativa utredningar, inbegripet kontroller och inspektioner på plats, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 får Europeiska åklagarmyndigheten i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (11) utreda och lagföra bedrägeri och annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I enlighet med budgetförordningen är varje person eller enhet som tar emot medel från unionen skyldig att fullt ut samarbeta för att skydda unionens ekonomiska intressen, ge kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten alla rättigheter och all tillgång som behövs och säkerställa att tredjeparter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar motsvarande rättigheter. |
| --- | --- |

(38)

I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (7), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2988/95 (8), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (9) och rådets förordning (EU) 2017/1939 (10) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, bland annat genom förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter och bedrägerier, återkrav av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt och, i tillämpliga fall, genom administrativa sanktioner. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 får Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra administrativa utredningar, inbegripet kontroller och inspektioner på plats, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 får Europeiska åklagarmyndigheten i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (11) utreda och lagföra bedrägeri och annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I enlighet med budgetförordningen är varje person eller enhet som tar emot medel från unionen skyldig att fullt ut samarbeta för att skydda unionens ekonomiska intressen, ge kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten alla rättigheter och all tillgång som behövs och säkerställa att tredjeparter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar motsvarande rättigheter.

| (39) | Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) får delta i unionens program inom ramen för det samarbete som inrättas genom EES-avtalet, varvid programmens genomförande följer ett beslut enligt det avtalet. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning för att bevilja de rättigheter och det tillträde som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. |
| --- | --- |

(39)

Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) får delta i unionens program inom ramen för det samarbete som inrättas genom EES-avtalet, varvid programmens genomförande följer ett beslut enligt det avtalet. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning för att bevilja de rättigheter och det tillträde som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt.

| (40) | I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning ska denna förordning utvärderas på grundval av information som samlas in genom särskilda krav på övervakning, samtidigt som överreglering och administrativa bördor undviks, särskilt för medlemsstaterna. Dessa krav kan i förekommande fall innefatta mätbara indikatorer som tjänar som grund för utvärderingen av förordningens praktiska effekter. Kommissionen bör göra en interimsutvärdering senast fyra år efter det att fonden börjar genomföras samt en slutlig utvärdering vid slutet av perioden för genomförandet av fonden, där den granskar den finansiella verksamheten med avseende på det ekonomiska utfallet och, i den mån det är möjligt vid den tidpunkten, resultaten och genomslaget.
  Dessa rapporter
  bör också innehålla en analys av de små och medelstora företagens och de medelstora börsnoterade företagens gränsöverskridande deltagande i projekt som stöds genom fonden samt deras deltagande i den globala värdekedjan
  , liksom information om mottagarnas ursprungsländer, antalet länder som är involverade i enskilda projekt och, om möjligt, fördelningen av de genererade immateriella rättigheterna
  . Kommissionen bör även få föreslå ändringar av denna förordning i syfte att vidta åtgärder som rör eventuell utveckling under den tid då fonden genomförs. |
| --- | --- |

(40)

I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning ska denna förordning utvärderas på grundval av information som samlas in genom särskilda krav på övervakning, samtidigt som överreglering och administrativa bördor undviks, särskilt för medlemsstaterna. Dessa krav kan i förekommande fall innefatta mätbara indikatorer som tjänar som grund för utvärderingen av förordningens praktiska effekter. Kommissionen bör göra en interimsutvärdering senast fyra år efter det att fonden börjar genomföras samt en slutlig utvärdering vid slutet av perioden för genomförandet av fonden, där den granskar den finansiella verksamheten med avseende på det ekonomiska utfallet och, i den mån det är möjligt vid den tidpunkten, resultaten och genomslaget.
  Dessa rapporter
  bör också innehålla en analys av de små och medelstora företagens och de medelstora börsnoterade företagens gränsöverskridande deltagande i projekt som stöds genom fonden samt deras deltagande i den globala värdekedjan
  , liksom information om mottagarnas ursprungsländer, antalet länder som är involverade i enskilda projekt och, om möjligt, fördelningen av de genererade immateriella rättigheterna
  . Kommissionen bör även få föreslå ändringar av denna förordning i syfte att vidta åtgärder som rör eventuell utveckling under den tid då fonden genomförs.

| (41) | Denna fond kommer att bidra till att integrera klimatåtgärder i unionens politik och till att uppnå det övergripande målet att 25 procent av utgifterna i EU-budgeten ska bidra till klimatmålen, vilket återspeglar vikten av att bekämpa klimatförändringarna i linje med unionens åtagande att genomföra Parisavtalet och uppnå FN:s mål för hållbar utveckling. Relevanta åtgärder kommer att fastställas under förberedelserna och genomförandet av fonden och på nytt bedömas i samband med halvtidsutvärderingen av fonden. |
| --- | --- |

(41)

Denna fond kommer att bidra till att integrera klimatåtgärder i unionens politik och till att uppnå det övergripande målet att 25 procent av utgifterna i EU-budgeten ska bidra till klimatmålen, vilket återspeglar vikten av att bekämpa klimatförändringarna i linje med unionens åtagande att genomföra Parisavtalet och uppnå FN:s mål för hållbar utveckling. Relevanta åtgärder kommer att fastställas under förberedelserna och genomförandet av fonden och på nytt bedömas i samband med halvtidsutvärderingen av fonden.

| (42) | Eftersom fonden stöder enbart forsknings- och utvecklingsfaserna när det gäller försvarsprodukter och försvarsteknik bör unionen ▌inte ha äganderätt eller immateriella rättigheter när det gäller de produkter eller den teknik som de finansierade åtgärderna utmynnar i, såvida inte unionens bidrag ges genom upphandling. När det gäller forskningsåtgärder bör dock intresserade medlemsstater och associerade länder ha möjlighet att utnyttja resultaten av de finansierade åtgärderna och att delta i gemensam uppföljande utveckling, och därför bör undantag från den principen medges. |
| --- | --- |

(42)

Eftersom fonden stöder enbart forsknings- och utvecklingsfaserna när det gäller försvarsprodukter och försvarsteknik bör unionen ▌inte ha äganderätt eller immateriella rättigheter när det gäller de produkter eller den teknik som de finansierade åtgärderna utmynnar i, såvida inte unionens bidrag ges genom upphandling. När det gäller forskningsåtgärder bör dock intresserade medlemsstater och associerade länder ha möjlighet att utnyttja resultaten av de finansierade åtgärderna och att delta i gemensam uppföljande utveckling, och därför bör undantag från den principen medges.

| (43) | Unionens ekonomiska stöd
  bör åtföljas av ett fullständigt och korrekt genomförande av
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG (12)

  om överföring av försvarsrelaterade produkter inom unionen och bör inte påverka
  exporten av produkter, utrustning eller teknik. |
| --- | --- |

(43)

Unionens ekonomiska stöd
  bör åtföljas av ett fullständigt och korrekt genomförande av
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG (12)

  om överföring av försvarsrelaterade produkter inom unionen och bör inte påverka
  exporten av produkter, utrustning eller teknik.

| (43a) | Enheter som i en domstol befunnits skyldiga till en överträdelse såsom att ha mutat en tjänsteman eller att ha brutit mot EU:s restriktiva åtgärder, och mer därtill, bör inte vara berättigade till stöd. Kommissionen får besluta att varje sådan enhet, eller en enhet där de högsta befattningshavarna befunnits skyldiga, ska utestängas från att få ansöka om stöd under en period på minst 36 månader efter domslutet. Kommissionen bör föra en offentligt tillgänglig databas över alla utestängda företag. Om ett företag är föremål för en trovärdig och relevant brottsutredning bör kommissionen förbehålla sig rätten att invänta utredningens resultat innan stöd tilldelas. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(43a)

Enheter som i en domstol befunnits skyldiga till en överträdelse såsom att ha mutat en tjänsteman eller att ha brutit mot EU:s restriktiva åtgärder, och mer därtill, bör inte vara berättigade till stöd. Kommissionen får besluta att varje sådan enhet, eller en enhet där de högsta befattningshavarna befunnits skyldiga, ska utestängas från att få ansöka om stöd under en period på minst 36 månader efter domslutet. Kommissionen bör föra en offentligt tillgänglig databas över alla utestängda företag. Om ett företag är föremål för en trovärdig och relevant brottsutredning bör kommissionen förbehålla sig rätten att invänta utredningens resultat innan stöd tilldelas. [Ändr. 4]

| (43b) | Fonden bör stödja bästa praxis inom branschen vad gäller företagsstyrning och upphandlingsmetoder. Detta inbegriper möjligheten att anonymt och under sekretess rapportera om missförhållanden genom jourtelefoner som drivs av utomstående, i enlighet med förfaranden som införts för att förhindra vedergällning. Tilldelningsförfarandet bör spegla dessa företagsstyrningsstandarder med målet att höja standarderna avseende redovisningsskyldigheten för företag inom EU:s försvarssektor. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(43b)

Fonden bör stödja bästa praxis inom branschen vad gäller företagsstyrning och upphandlingsmetoder. Detta inbegriper möjligheten att anonymt och under sekretess rapportera om missförhållanden genom jourtelefoner som drivs av utomstående, i enlighet med förfaranden som införts för att förhindra vedergällning. Tilldelningsförfarandet bör spegla dessa företagsstyrningsstandarder med målet att höja standarderna avseende redovisningsskyldigheten för företag inom EU:s försvarssektor. [Ändr. 5]

| (44) | Användning av känslig bakgrundsinformation eller obehöriga personers tillgång till känsliga resultat som genereras genom forskningsprojekten kan leda till negativa konsekvenser för unionens eller en eller flera medlemsstaters intressen. Hanteringen av konfidentiella uppgifter och säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter bör därför regleras av all relevant unionsrätt, inbegripet institutionernas interna regler såsom kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 (13). |
| --- | --- |

(44)

Användning av känslig bakgrundsinformation eller obehöriga personers tillgång till känsliga resultat som genereras genom forskningsprojekten kan leda till negativa konsekvenser för unionens eller en eller flera medlemsstaters intressen. Hanteringen av konfidentiella uppgifter och säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter bör därför regleras av all relevant unionsrätt, inbegripet institutionernas interna regler såsom kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 (13).

| (45) | För att effektkedjeindikatorerna ska kunna kompletteras eller ändras, om det anses nödvändigt, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(45)

För att effektkedjeindikatorerna ska kunna kompletteras eller ändras, om det anses nödvändigt, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (46) | Kommissionen bör förvalta fonden med vederbörlig hänsyn till kraven på sekretess och säkerhet, särskilt i fråga om säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och känsliga uppgifter. |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen bör förvalta fonden med vederbörlig hänsyn till kraven på sekretess och säkerhet, särskilt i fråga om säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och känsliga uppgifter.

| (46a) | När företag föreslår nya försvarsprodukter eller försvarstekniker eller föreslår att ändra ändamålet med befintliga sådana är de bundna av den tillämpliga lagstiftningen. Om det inte finns någon lagstiftning som enkelt kan tillämpas bör de åta sig att följa en rad universella etiska principer rörande människors grundläggande rättigheter och välfärd, skyddet av människans genom, behandlingen av djur, bevarandet av miljön, skyddet av kulturarvet och rättvist tillträde till globala gemensamma resurser, inbegripet rymden och cyberrymden. Kommissionen bör se till att förslag granskas systematiskt för att fastställa vilka åtgärder som ger upphov till allvarliga etiska frågor och hänskjuta dem till en etisk bedömning. Åtgärder som inte är etiskt godtagbara bör inte få finansiering från unionen. |
| --- | --- |

(46a)

När företag föreslår nya försvarsprodukter eller försvarstekniker eller föreslår att ändra ändamålet med befintliga sådana är de bundna av den tillämpliga lagstiftningen. Om det inte finns någon lagstiftning som enkelt kan tillämpas bör de åta sig att följa en rad universella etiska principer rörande människors grundläggande rättigheter och välfärd, skyddet av människans genom, behandlingen av djur, bevarandet av miljön, skyddet av kulturarvet och rättvist tillträde till globala gemensamma resurser, inbegripet rymden och cyberrymden. Kommissionen bör se till att förslag granskas systematiskt för att fastställa vilka åtgärder som ger upphov till allvarliga etiska frågor och hänskjuta dem till en etisk bedömning. Åtgärder som inte är etiskt godtagbara bör inte få finansiering från unionen.

| (46b) | Rådet bör sträva efter att fastställa ett beslut om användningen av bestyckade obemannade luftfartyg före den [31 december 2020]. Innan detta beslut har trätt i kraft bör ingen finansiering ställas till förfogande för att utveckla bestyckade obemannade luftfartyg. |
| --- | --- |

(46b)

Rådet bör sträva efter att fastställa ett beslut om användningen av bestyckade obemannade luftfartyg före den [31 december 2020]. Innan detta beslut har trätt i kraft bör ingen finansiering ställas till förfogande för att utveckla bestyckade obemannade luftfartyg.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

GEMENSAMMA BESTÄMMELSER FÖR FORSKNING OCH UTVECKLING

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning inrättas Europeiska försvarsfonden (nedan kallad fonden).

I förordningen fastställs målen för fonden, budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning avses med

▌

| (2) | kontroll: förmågan att utöva ett avgörande inflytande på en rättslig enhet, antingen direkt eller indirekt via en eller flera andra rättsliga enheter. |
| --- | --- |

(2)

kontroll: förmågan att utöva ett avgörande inflytande på en rättslig enhet, antingen direkt eller indirekt via en eller flera andra rättsliga enheter.

| (3) | utvecklingsåtgärd: åtgärd som består främst av försvarsinriktad verksamhet i utvecklingsfasen och som omfattar nya produkter eller ny teknik eller uppgraderingar av befintliga produkter och befintlig teknik, med undantag av produktion eller användning av vapen. |
| --- | --- |

(3)

utvecklingsåtgärd: åtgärd som består främst av försvarsinriktad verksamhet i utvecklingsfasen och som omfattar nya produkter eller ny teknik eller uppgraderingar av befintliga produkter och befintlig teknik, med undantag av produktion eller användning av vapen.

| (4) | banbrytande försvarsteknik: teknik vars tillämpning på ett genomgripande sätt kan förändra koncepten och genomförandet när det gäller försvarsfrågor. |
| --- | --- |

(4)

banbrytande försvarsteknik: teknik vars tillämpning på ett genomgripande sätt kan förändra koncepten och genomförandet när det gäller försvarsfrågor.

| (5) | strukturer för verkställande ledning: ett eller flera organ som har utsetts i enlighet med nationell rätt och som har mandat att fastställa den rättsliga enhetens strategi, mål och allmänna inriktning samt kontrollera och övervaka ledningens beslutsfattande. |
| --- | --- |

(5)

strukturer för verkställande ledning: ett eller flera organ som har utsetts i enlighet med nationell rätt och som har mandat att fastställa den rättsliga enhetens strategi, mål och allmänna inriktning samt kontrollera och övervaka ledningens beslutsfattande.

| (6) | rättslig enhet: en fysisk person eller en juridisk person som inrättats och erkänts som sådan enligt nationell rätt, unionsrätt eller internationell rätt, som har ställning som juridisk person och som för egen räkning kan utöva rättigheter och ha skyldigheter, eller en enhet som inte är en juridisk person, i enlighet med artikel [197.2 c] i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(6)

rättslig enhet: en fysisk person eller en juridisk person som inrättats och erkänts som sådan enligt nationell rätt, unionsrätt eller internationell rätt, som har ställning som juridisk person och som för egen räkning kan utöva rättigheter och ha skyldigheter, eller en enhet som inte är en juridisk person, i enlighet med artikel [197.2 c] i budgetförordningen.

| (7) | medelstort börsnoterat företag: ett företag som inte är ett mikroföretag eller ett litet eller medelstort företag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (14) och som har högst 3 000 anställda, där personalens storlek beräknas i enlighet med artiklarna 3, 4, 5 och 6 i avdelning I bilagan till den rekommendationen. |
| --- | --- |

(7)

medelstort börsnoterat företag: ett företag som inte är ett mikroföretag eller ett litet eller medelstort företag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (14) och som har högst 3 000 anställda, där personalens storlek beräknas i enlighet med artiklarna 3, 4, 5 och 6 i avdelning I bilagan till den rekommendationen.

| (8) | förkommersiell upphandling: upphandling av forsknings- och utvecklingstjänster som innebär delning av risker och fördelar på marknadsvillkor och konkurrenspräglad utveckling i faser, där upphandlade forsknings- och utvecklingstjänster tydligt åtskiljs från introduktionen av slutprodukter i kommersiella mängder. |
| --- | --- |

(8)

förkommersiell upphandling: upphandling av forsknings- och utvecklingstjänster som innebär delning av risker och fördelar på marknadsvillkor och konkurrenspräglad utveckling i faser, där upphandlade forsknings- och utvecklingstjänster tydligt åtskiljs från introduktionen av slutprodukter i kommersiella mängder.

| (9) | projektledare: en upphandlande myndighet som är etablerad i en medlemsstat eller i ett associerat land och som inrättats av en medlemsstat eller ett associerat land eller en grupp av medlemsstater och/eller associerade länder för att hantera multinationella vapenprojekt på ett permanent sätt eller efter behov. |
| --- | --- |

(9)

projektledare: en upphandlande myndighet som är etablerad i en medlemsstat eller i ett associerat land och som inrättats av en medlemsstat eller ett associerat land eller en grupp av medlemsstater och/eller associerade länder för att hantera multinationella vapenprojekt på ett permanent sätt eller efter behov.

| (10) | mottagare: en rättslig enhet som erhåller stöd inom ramen för denna fond. |
| --- | --- |

(10)

mottagare: en rättslig enhet som erhåller stöd inom ramen för denna fond.

| (11) | forskningsåtgärd: en åtgärd i form av forskningsverksamhet som enbart inriktas på militära tillämpningar. |
| --- | --- |

(11)

forskningsåtgärd: en åtgärd i form av forskningsverksamhet som enbart inriktas på militära tillämpningar.

| (12) | resultat: en konkret eller immateriell effekt av åtgärden, såsom data, kunskap eller information, oavsett form eller typ och oavsett om de kan skyddas eller ej, samt alla tillhörande rättigheter, inbegripet immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

(12)

resultat: en konkret eller immateriell effekt av åtgärden, såsom data, kunskap eller information, oavsett form eller typ och oavsett om de kan skyddas eller ej, samt alla tillhörande rättigheter, inbegripet immateriella rättigheter.

| (13) | särskild rapport: en specifik produkt av en forskningsåtgärd som sammanfattar dess resultat och som tillhandahåller omfattande information om de grundläggande principerna, målen, de faktiska resultaten, de grundläggande egenskaperna, de utförda testerna, de eventuella fördelarna, de eventuella militära tillämpningarna och det förväntade utnyttjandet av forskningen. |
| --- | --- |

(13)

särskild rapport: en specifik produkt av en forskningsåtgärd som sammanfattar dess resultat och som tillhandahåller omfattande information om de grundläggande principerna, målen, de faktiska resultaten, de grundläggande egenskaperna, de utförda testerna, de eventuella fördelarna, de eventuella militära tillämpningarna och det förväntade utnyttjandet av forskningen.

| (14) | systemprototyp: en modell av en produkt eller teknik som kan visa prestanda i driftsmiljö. |
| --- | --- |

(14)

systemprototyp: en modell av en produkt eller teknik som kan visa prestanda i driftsmiljö.

| (15) | tredjeland: ett land som inte är medlem i unionen. |
| --- | --- |

(15)

tredjeland: ett land som inte är medlem i unionen.

| (16) | icke-associerat tredjeland: ett tredjeland som inte är ett associerat land i enlighet med artikel 5. |
| --- | --- |

(16)

icke-associerat tredjeland: ett tredjeland som inte är ett associerat land i enlighet med artikel 5.

| (17) | enhet i ett icke-associerat tredjeland: en rättslig enhet som är etablerad i ett icke-associerat tredjeland eller som har dess strukturer för verkställande ledning i ett icke-associerat tredjeland. |
| --- | --- |

(17)

enhet i ett icke-associerat tredjeland: en rättslig enhet som är etablerad i ett icke-associerat tredjeland eller som har dess strukturer för verkställande ledning i ett icke-associerat tredjeland.

| (17a) | kvalificering: hela det förfarande som påvisar att utformningen av en försvarsprodukt, en materiell eller immateriell komponent eller materiell eller immateriell teknik uppfyller de angivna kraven. Detta förfarande tillhandahåller objektiva bevis för att särskilda krav för en utformning har påvisats vara uppfyllda. |
| --- | --- |

(17a)

kvalificering: hela det förfarande som påvisar att utformningen av en försvarsprodukt, en materiell eller immateriell komponent eller materiell eller immateriell teknik uppfyller de angivna kraven. Detta förfarande tillhandahåller objektiva bevis för att särskilda krav för en utformning har påvisats vara uppfyllda.

| (17b) | konsortium: en samverkande gruppering av rättsliga enheter som har bildats för att genomföra en åtgärd inom ramen för fonden. |
| --- | --- |

(17b)

konsortium: en samverkande gruppering av rättsliga enheter som har bildats för att genomföra en åtgärd inom ramen för fonden.

| (17c) | certifiering: ett förfarande enligt vilket en nationell myndighet intygar att försvarsprodukten, den materiella eller immateriella komponenten eller den materiella eller immateriella tekniken överensstämmer med de tillämpliga bestämmelserna. |
| --- | --- |

(17c)

certifiering: ett förfarande enligt vilket en nationell myndighet intygar att försvarsprodukten, den materiella eller immateriella komponenten eller den materiella eller immateriella tekniken överensstämmer med de tillämpliga bestämmelserna.

| (17d) | samordnare: en rättslig enhet som tillhör ett konsortium och som av alla konsortiemedlemmar utsetts till huvudsaklig kontaktpunkt med kommissionen för bidragsavtalet. |
| --- | --- |

(17d)

samordnare: en rättslig enhet som tillhör ett konsortium och som av alla konsortiemedlemmar utsetts till huvudsaklig kontaktpunkt med kommissionen för bidragsavtalet.

Artikel 3

Fondens mål

1.   Fondens allmänna mål är att främja konkurrenskraften, effektiviteten och innovationsförmågan inom den europeiska försvarsindustrin genom att stödja samarbetsinriktade insatser och gränsöverskridande samarbete mellan rättsliga enheter inom hela unionen, inklusive små och medelstora företag samt medelstora börsnoterade företag,
  stärka och förbättra både försvarslogistikkedjans och försvarsvärdekedjans flexibilitet, bredda det gränsöverskridande samarbetet mellan rättsliga enheter samt
  främja ett bättre utnyttjande av de industriella möjligheter som skapas genom innovation, forskning och teknisk utveckling i varje skede av ▌livscykeln
  för försvarsprodukter och försvarsteknik
  . Fonden
  ska
  bidra till unionens handlingsfrihet och dess
  strategiska
  oberoende, särskilt när det gäller teknik och näringsliv.

2.   Fonden ska ha följande särskilda mål:

| a) | Stödja
  högeffektiva
  projekt för forskningssamverkan som avsevärt skulle kunna öka prestationsförmågan för
  europeisk
  framtida kapacitet, i syfte att maximera innovation och införa nya försvarsprodukter och ny försvarsteknik, inklusive banbrytande försvarsprodukter och försvarsteknik. |
| --- | --- |

a)

Stödja
  högeffektiva
  projekt för forskningssamverkan som avsevärt skulle kunna öka prestationsförmågan för
  europeisk
  framtida kapacitet, i syfte att maximera innovation och införa nya försvarsprodukter och ny försvarsteknik, inklusive banbrytande försvarsprodukter och försvarsteknik.

| b) | Stödja samarbetsinriktade
  europeiska
  utvecklingsprojekt för försvarsprodukter och försvarsteknik i enlighet med de kapacitetsutvecklingsprioriteringar som medlemsstaterna gemensamt enats om inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken
  , i synnerhet med avseende på kapacitetsutvecklingsplanen inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken
  , och på så sätt bidra till större effektivitet i försvarsutgifterna inom unionen, uppnå större stordriftsfördelar, minska risken för ▌överlappning
  och minska det alltför stora beroendet av import från tredjeländer,
  och därmed minska fragmenteringen
  av marknaden för
  försvarsprodukter och försvarsteknik i hela unionen
  , liksom att sträva efter att öka standardiseringen av försvarssystem och
  interoperabilitet mellan medlemsstaternas kapacitet. |
| --- | --- |

b)

Stödja samarbetsinriktade
  europeiska
  utvecklingsprojekt för försvarsprodukter och försvarsteknik i enlighet med de kapacitetsutvecklingsprioriteringar som medlemsstaterna gemensamt enats om inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken
  , i synnerhet med avseende på kapacitetsutvecklingsplanen inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken
  , och på så sätt bidra till större effektivitet i försvarsutgifterna inom unionen, uppnå större stordriftsfördelar, minska risken för ▌överlappning
  och minska det alltför stora beroendet av import från tredjeländer,
  och därmed minska fragmenteringen
  av marknaden för
  försvarsprodukter och försvarsteknik i hela unionen
  , liksom att sträva efter att öka standardiseringen av försvarssystem och
  interoperabilitet mellan medlemsstaternas kapacitet.

Artikel 4

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av Europeiska försvarsfonden för perioden 2021–2027 ska vara
  11 453 260 000 EUR i 2018 års priser (
  13 000 000 000 EUR i löpande priser).

2.   ▌Fördelningen av det belopp som avses i punkt 1 ska vara följande:

| a) | 3 612 182 000 EUR i 2018 års priser (
  4 100 000 000 EUR för forskningsåtgärder
  i löpande priser)
  . |
| --- | --- |

a)

3 612 182 000 EUR i 2018 års priser (
  4 100 000 000 EUR för forskningsåtgärder
  i löpande priser)
  .

| b) | 7 841 078 000 EUR i 2018 års priser (
  8 900 000 000 EUR
  i löpande priser
  för utvecklingsåtgärder). |
| --- | --- |

b)

7 841 078 000 EUR i 2018 års priser (
  8 900 000 000 EUR
  i löpande priser
  för utvecklingsåtgärder).

2a
     .
  För att kunna reagera på oförutsedda situationer eller ny utveckling och nya behov får kommissionen, inom ramen för det årliga budgetförfarandet, avvika från de belopp som avses i punkt 2 med högst 10 procent.

3.   Det belopp som avses i punkt 1 får användas för tekniskt och administrativt bistånd för genomförandet av fonden, såsom förberedelser, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, inklusive centrala informationstekniska system.
  Det beloppet ska inte överstiga 5 procent av värdet av den finansieringsram som avses i punkt 1.

4.   
  Minst 5 procent och
  högst
  10
  procent av den finansieringsram som avses i punkt 1 ska avsättas för att stödja banbrytande försvarsteknik.

▌

Artikel 5

Associerade länder

Fonden ska kunna utnyttjas av de medlemmar i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) i enlighet med villkoren i EES-avtalet.
  Alla ekonomiska bidrag till fonden inom ramen för denna artikel ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel [21.5] i budgetförordningen.

Artikel 6

Stöd till banbrytande försvarsteknik

1.   Kommissionen ska tilldela medel genom öppna och offentliga samråd om
  banbrytande teknik, med uteslutande inriktning på försvarstillämpningar på
  de insatsområden som fastställs i arbetsprogrammen
  i enlighet med förfarandet i artikel 27
  .

2.   Kommissionen
  ska
  hitta den lämpligaste formen för att finansiera
  banbrytande teknik
  från fall till fall.

Artikel 7

Etik

1.   Åtgärder som genomförs inom ramen för fonden ska följa

| — | etiska principer och relevant nationell och internationell lagstiftning samt unionslagstiftning
  , inbegripet Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och dess tilläggsprotokoll samt internationell humanitär rätt, och |
| --- | --- |

—

etiska principer och relevant nationell och internationell lagstiftning samt unionslagstiftning
  , inbegripet Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och dess tilläggsprotokoll samt internationell humanitär rätt, och

| — | bestämmelser och initiativ mot korruption och penningtvätt. [Ändr. 6/rev och 13] |
| --- | --- |

—

bestämmelser och initiativ mot korruption och penningtvätt. [Ändr. 6/rev och 13]

2.   
  Kommissionen ska granska
  förslag ▌systematiskt
  och i förväg
  för att fastställa vilka åtgärder som väcker komplexa eller allvarliga etiska frågor och
  vid behov
  hänskjuta dem till en etisk bedömning. Etiska kontroller och bedömningar ska genomföras av kommissionen med hjälp av
  oberoende
  experter
  med olika bakgrund
  . Kommissionen ska i största möjliga utsträckning säkerställa insyn i de etiska förfarandena
  och rapportera om detta inom ramen för sin rapporterings- och utvärderingsskyldighet enligt artiklarna 31 och 32
  .
  Alla experter ska vara unionsmedborgare och komma från så många olika medlemsstater som möjligt.

3.   De enheter som deltar i åtgärden ska införskaffa alla godkännanden eller andra obligatoriska handlingar från relevanta nationella och lokala etikkommittéer eller andra organ, såsom dataskyddsmyndigheter, innan den berörda verksamheten inleds. Dessa handlingar ska arkiveras och tillhandahållas kommissionen.

▌

5.   Åtgärder som inte är etiskt godtagbara
  ska
  förkastas ▌.

KAPITEL II

KAPITEL II

FINANSIELLA BESTÄMMELSER

FINANSIELLA BESTÄMMELSER

Artikel 8

Genomförande och former för EU-finansiering

1.   Fonden ska genomföras
  av kommissionen
  genom direkt förvaltning i enlighet med budgetförordningen.

2.   Fonden får tillhandahålla finansiering i alla de former som anges i budgetförordningen, särskilt bidrag, priser och upphandling. ▌

Artikel 9

Kumulativ, kompletterande och kombinerad finansiering

1.   En åtgärd som har fått bidrag från något annat unionsprogram får också erhålla bidrag genom fonden, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader. Bestämmelserna för varje bidragande unionsprogram/fond ska tillämpas för dess respektive bidrag till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden och stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet.

▌

KAPITEL III

KAPITEL III

VILLKOR FÖR STÖDBERÄTTIGANDE, TILLDELNINGSKRITERIER OCH FINANSIERING

VILLKOR FÖR STÖDBERÄTTIGANDE, TILLDELNINGSKRITERIER OCH FINANSIERING

Artikel 10

Stödberättigade enheter

1.   Sökande och deras underleverantörer
  som deltar i åtgärden
  ska vara stödberättigade förutsatt att de är etablerade i unionen eller i ett associerat land
  som avses i artikel 5
  , har sina strukturer för verkställande ledning i unionen eller i ett associerat land och inte kontrolleras av ett icke-associerat tredjeland eller av en enhet i ett icke-associerat tredjeland.

2.   Genom undantag från punkt 1
  ska
  en sökande
  eller en underleverantör
  som
  deltar i åtgärden,
  är etablerad i unionen eller i ett associerat land och kontrolleras av ett icke-associerat tredjeland eller en enhet i ett icke-associerat tredjeland
  kunna utgöra en
  stödberättigad
  enhet
  om detta är nödvändigt för att uppnå målen med åtgärden och förutsatt att dess deltagande inte kommer att äventyra unionens och dess medlemsstaters
  säkerhets- och försvarsintressen eller målen i artikel 3
  . För att säkerställa skyddet av unionens och dess medlemsstaters säkerhetsintressen ska det i ansökningsomgången krävas att sökanden åtar sig att innan
  åtgärden inleds vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa
  att

| (a) | kontrollen över sökanden inte ▌utövas på ett sätt som begränsar dess förmåga att ▌genomföra åtgärden
  och åstadkomma resultat, inför begränsningar vad gäller dess infrastruktur, anläggningar, tillgångar, resurser, immateriella rättigheter eller kunnande som behövs för åtgärden, eller undergräver dess förmågor och standarder som krävs för att utföra åtgärden
  , |
| --- | --- |

(a)

kontrollen över sökanden inte ▌utövas på ett sätt som begränsar dess förmåga att ▌genomföra åtgärden
  och åstadkomma resultat, inför begränsningar vad gäller dess infrastruktur, anläggningar, tillgångar, resurser, immateriella rättigheter eller kunnande som behövs för åtgärden, eller undergräver dess förmågor och standarder som krävs för att utföra åtgärden
  ,

| (b) | tillgång
  för de icke-associerade tredjeländerna eller enheterna i de icke-associerade tredjeländerna till säkerhetsskyddsklassificerade och känsliga men inte säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som rör åtgärden ▌förhindras, och att de
  anställda eller andra
  personer som deltar i åtgärden
  har
  genomgått nationell säkerhetsprövning som har utfärdats av en medlemsstat eller ett associerat land, |
| --- | --- |

(b)

tillgång
  för de icke-associerade tredjeländerna eller enheterna i de icke-associerade tredjeländerna till säkerhetsskyddsklassificerade och känsliga men inte säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som rör åtgärden ▌förhindras, och att de
  anställda eller andra
  personer som deltar i åtgärden
  har
  genomgått nationell säkerhetsprövning som har utfärdats av en medlemsstat eller ett associerat land,

| (c) | äganderätten till de immateriella rättigheterna från, och till
  resultaten av, åtgärden stannar hos stödmottagaren och inte
  är
  föremål för kontroll eller begränsningar som utförs av icke-associerade tredjeländer eller andra enheter i icke-associerade tredjeländer
  samt inte exporteras till, eller ges tillgång från, ett tredjeland
  eller
  en enhet i ett tredjeland utan godkännande från den medlemsstat där stödmottagaren är etablerad, och i enlighet med målen i artikel 3,
  under åtgärden och under en viss tid efter dess slutförande
  , som ska fastställas i bidragsavtalet
  . |
| --- | --- |

(c)

äganderätten till de immateriella rättigheterna från, och till
  resultaten av, åtgärden stannar hos stödmottagaren och inte
  är
  föremål för kontroll eller begränsningar som utförs av icke-associerade tredjeländer eller andra enheter i icke-associerade tredjeländer
  samt inte exporteras till, eller ges tillgång från, ett tredjeland
  eller
  en enhet i ett tredjeland utan godkännande från den medlemsstat där stödmottagaren är etablerad, och i enlighet med målen i artikel 3,
  under åtgärden och under en viss tid efter dess slutförande
  , som ska fastställas i bidragsavtalet
  .

En sökande eller en underleverantör som deltar i åtgärden som har sina strukturer för verkställande ledning i unionen eller i ett associerat land och som kontrolleras av ett icke-associerat tredjeland som är föremål för unionens restriktiva åtgärder eller av en enhet i ett icke-associerat tredjeland som är föremål för unionens restriktiva åtgärder, ska inte beviljas undantag enligt denna punkt.

3.   All infrastruktur och utrustning samt alla tillgångar och resurser som används i samband med de åtgärder som finansieras inom ramen för fonden ska vara belägen eller belägna på unionens eller de associerade ländernas territorium
  och ska inte vara föremål för kontroll eller begränsningar som utförs av icke-associerade tredjeländer eller andra enheter i icke-associerade i tredjeländer
  . När
  de stödmottagare
  och deras underleverantörer
  som deltar i åtgärden
  genomför en stödberättigande åtgärd ska de dessutom bara samarbeta med rättsliga enheter som är etablerade i unionen eller i ett associerat land och som inte kontrolleras av icke-associerade tredjeländer eller enheter i icke-associerade tredjeländer.

4.   Genom undantag från punkt 3
  , om det inte finns några tillgängliga konkurrenskraftiga alternativ inom unionen,
  får de stödmottagare och underleverantörer som deltar i åtgärden använda sin infrastruktur samt sina tillgångar, anläggningar och resurser som är belägna eller förvaras på ett icke-associerat tredjelands territorium, om det är nödvändigt för att uppnå målen för en åtgärd och förutsatt att det inte äventyrar
  unionens
  och dess
  medlemsstaters säkerhets- och försvarsintressen eller målen i artikel 3
  . Enligt samma villkor får stödmottagare och deras underleverantörer
  som deltar i åtgärden
  när de utför en stödberättigande insats samarbeta med en enhet som är etablerad i ett icke-associerat tredjeland. Kostnaderna för användning av sådan infrastruktur, för sådana anläggningar, tillgångar eller resurser och för sådant samarbete ska inte
  berättiga till finansiering
  inom ramen för fonden.
  Ett sådant undantag ska under alla omständigheter inte beviljas om dessa tillgångar, denna infrastruktur, dessa anläggningar och resurser är belägna eller förvaras på ett icke-associerat tredjelands territorium som omfattas av unionens restriktiva åtgärder.

5.   För att säkerställa skyddet av unionens och dess medlemsstaters säkerhetsintressen ska meddelandet om ansökningsomgång eller bidragsavtal fastställa
  alla
  villkor,
  inklusive de som avses i punkt 2 i denna artikel
  . Dessa villkor ska särskilt gälla bestämmelserna om äganderätt till resultaten av åtgärden samt tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och känsliga men inte säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och till garantier för funktionssäkerheten.

6.   Sökandena ska lämna all relevant information som behövs för bedömningen av kriterierna för stödberättigande och de villkor som avses i punkterna 1–4.

7.   Ansökningar som kräver kontroller enligt punkt 2 eller punkt 4 får endast lämnas in efter överenskommelse med den medlemsstat eller det associerade land där den sökande är etablerad.

8.   Om det under genomförandet av en åtgärd sker förändringar som skulle kunna leda till tvivel huruvida dessa kriterier och villkor är uppfyllda, ska stödmottagaren informera kommissionen, som ska bedöma huruvida dessa kriterier och villkor fortfarande är uppfyllda och bedöma den eventuella inverkan
  (tillfälligt upphävande, annullering)
  på finansieringen av åtgärden.

9.   Vid tillämpningen av denna artikel avses med underleverantörer de underleverantörer som har ett direkt avtalsförhållande med en stödmottagare, andra underleverantörer som tilldelas minst 10 % av de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden och underleverantörer som får kräva tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter enligt kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 för att genomföra åtgärden.

Artikel 11

Stödberättigande åtgärder

1.   Endast åtgärder som genomför de mål som avses i artikel 3 ska berättiga till finansiering.

2.   Fonden ska stödja de åtgärder som omfattar både nya produkter och ny teknik samt uppgraderingar av befintliga produkter och befintlig teknik, där användning av de befintliga uppgifter som behövs för att genomföra uppgraderingen inte direkt eller indirekt är föremål för en begränsning från icke-associerade tredjeländer eller enheter i icke-associerade tredjeländer.

3.   En stödberättigande åtgärd ska avse en eller flera av följande punkter:

| (a) | Verksamhet som syftar till att skapa, stödja och stärka ▌kunskap och
  försvarsprodukter eller
  försvarsteknik
  , inbegripet banbrytande teknik,
  som kan få betydande inverkan på försvarsområdet. |
| --- | --- |

(a)

Verksamhet som syftar till att skapa, stödja och stärka ▌kunskap och
  försvarsprodukter eller
  försvarsteknik
  , inbegripet banbrytande teknik,
  som kan få betydande inverkan på försvarsområdet.

| (b) | Verksamhet som syftar till att öka interoperabilitet och motståndskraft, inklusive säker produktion och säkert utbyte av uppgifter, sätta sig in i kritisk försvarsteknik, stärka funktionssäkerheten eller göra det möjligt att på ett ändamålsenligt sätt utnyttja resultaten för försvarsprodukter och försvarsteknik. |
| --- | --- |

(b)

Verksamhet som syftar till att öka interoperabilitet och motståndskraft, inklusive säker produktion och säkert utbyte av uppgifter, sätta sig in i kritisk försvarsteknik, stärka funktionssäkerheten eller göra det möjligt att på ett ändamålsenligt sätt utnyttja resultaten för försvarsprodukter och försvarsteknik.

| (c) | Studier, såsom genomförbarhetsstudier, för att undersöka genomförbarheten när det gäller ny eller bättre teknik, nya eller bättre produkter, processer, tjänster eller lösningar ▌. |
| --- | --- |

(c)

Studier, såsom genomförbarhetsstudier, för att undersöka genomförbarheten när det gäller ny eller bättre teknik, nya eller bättre produkter, processer, tjänster eller lösningar ▌.

| (d) | Utformning av en försvarsprodukt, en materiell eller immateriell komponent eller materiell eller immateriell teknik samt fastställande av tekniska specifikationer utifrån vilka en sådan utformning har utvecklats, vilket får inbegripa partiella provningar för riskminskning i en industriell eller representativ miljö. |
| --- | --- |

(d)

Utformning av en försvarsprodukt, en materiell eller immateriell komponent eller materiell eller immateriell teknik samt fastställande av tekniska specifikationer utifrån vilka en sådan utformning har utvecklats, vilket får inbegripa partiella provningar för riskminskning i en industriell eller representativ miljö.

| (e) | Utveckling av en modell av en försvarsprodukt, en materiell eller immateriell komponent eller materiell eller immateriell teknik, som kan visa delens prestanda i driftsmiljö (systemprototyp). |
| --- | --- |

(e)

Utveckling av en modell av en försvarsprodukt, en materiell eller immateriell komponent eller materiell eller immateriell teknik, som kan visa delens prestanda i driftsmiljö (systemprototyp).

| (f) | Provning av en försvarsprodukt, en materiell eller immateriell komponent eller materiell eller immateriell teknik. |
| --- | --- |

(f)

Provning av en försvarsprodukt, en materiell eller immateriell komponent eller materiell eller immateriell teknik.

| (g) | Kvalificering av en försvarsprodukt, en materiell eller immateriell komponent eller materiell eller immateriell teknik. ▌ |
| --- | --- |

(g)

Kvalificering av en försvarsprodukt, en materiell eller immateriell komponent eller materiell eller immateriell teknik. ▌

| (h) | Certifiering av en försvarsprodukt, en materiell eller immateriell komponent eller materiell eller immateriell teknik. ▌ |
| --- | --- |

(h)

Certifiering av en försvarsprodukt, en materiell eller immateriell komponent eller materiell eller immateriell teknik. ▌

| (i) | Utveckling av teknik eller tillgångar som ökar effektiviteten under hela livscykeln för försvarsprodukter och försvarsteknik. |
| --- | --- |

(i)

Utveckling av teknik eller tillgångar som ökar effektiviteten under hela livscykeln för försvarsprodukter och försvarsteknik.

▌

4.   ▌Åtgärden
  ska
  genomföras i samarbete
  inom ett konsortium
  mellan minst tre rättsliga enheter som är etablerade i minst tre olika medlemsstater och/eller associerade länder.
  Eventuella ytterligare rättsliga enheter som deltar i konsortiet kan vara etablerade i ett associerat land som avses i artikel 5.
  Minst tre av dessa stödberättigade enheter som är etablerade i minst två medlemsstater och/eller associerade länder ska under hela genomförandet av åtgärden varken direkt eller indirekt stå under ▌kontroll av samma enhet eller kontrollera varandra.

5.   Punkt 4 ska inte tillämpas för de åtgärder som avses i punkt 3 c ▌och de åtgärder som avses i artikel 6.

6.   Åtgärder för utveckling av produkter och teknik, vars användning, utveckling eller produktion är förbjuden enligt tillämplig internationell rätt ska inte
  berättiga till finansiering. Programmet ska i synnerhet inte finansiera brandvapen inklusive vit fosfor, ammunition med utarmat uran, dödliga autonoma vapen, däribland obemannade luftfartyg, utan meningsfull mänsklig kontroll över de kritiska funktionerna att välja ut och anfalla enskilda mål, handeldvapen och lätta vapen som huvudsakligen utvecklats för exportändamål, dvs. där ingen medlemsstat har uttryckt något krav på att åtgärden ska genomföras. [Ändr. 29/rev]

6a.
     
  Åtgärder för utveckling av produkter och teknik som kan begå eller underlätta följande ska inte vara berättigade till finansiering inom ramen för programmet:

| (i) | en allvarlig kränkning av internationell humanitär rätt, |
| --- | --- |

(i)

en allvarlig kränkning av internationell humanitär rätt,

| (ii) | en allvarlig kränkning av de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

(ii)

en allvarlig kränkning av de mänskliga rättigheterna,

| (iii) | en gärning som utgör ett brott enligt internationella konventioner eller protokoll som rör terrorism, |
| --- | --- |

(iii)

en gärning som utgör ett brott enligt internationella konventioner eller protokoll som rör terrorism,

| (iv) | en gärning som utgör ett brott enligt internationella konventioner eller protokoll som rör gränsöverskridande organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

(iv)

en gärning som utgör ett brott enligt internationella konventioner eller protokoll som rör gränsöverskridande organiserad brottslighet.

6b.
     
  Åtgärder som direkt eller indirekt bidrar till utveckling av massförstörelsevapen och tillhörande stridsspets- och missilteknik ska inte vara stödberättigande. [Ändr. 21]

Artikel 12

Urvals- och tilldelningsförfarande

▌ [Ändr. 30D]

2.   Kommissionen ska efter varje ansökningsomgång eller efter tillämpning av artikel [195 e] i budgetförordningen tilldela finansiering för utvalda åtgärder.

3.   Vid tilldelning av finansiering för utvecklingsåtgärder ska kommissionen vidta åtgärder genom
  delegerade akter
  i enlighet med det förfarande som avses i artikel
  28a
  .

Artikel 13

Tilldelningskriterier

1.   Varje förslag ska bedömas på grundval av följande kriterier:

| (a) | Bidrag till spetskompetens eller eventuella banbrytande händelser på försvarsområdet, särskilt genom att det visar sig att de förväntade resultaten av den föreslagna åtgärden innebär avsevärda fördelar jämfört med befintliga produkter eller befintlig teknik. |
| --- | --- |

(a)

Bidrag till spetskompetens eller eventuella banbrytande händelser på försvarsområdet, särskilt genom att det visar sig att de förväntade resultaten av den föreslagna åtgärden innebär avsevärda fördelar jämfört med befintliga produkter eller befintlig teknik.

| (b) | Bidrag till innovation och teknisk utveckling inom den europeiska försvarsindustrin, särskilt genom att det visar sig att den föreslagna åtgärden inbegriper banbrytande eller nya koncept och strategier, nya lovande framtida tekniska förbättringar eller tillämpning av teknik eller koncept som inte tillämpats tidigare i försvarssektorn. |
| --- | --- |

(b)

Bidrag till innovation och teknisk utveckling inom den europeiska försvarsindustrin, särskilt genom att det visar sig att den föreslagna åtgärden inbegriper banbrytande eller nya koncept och strategier, nya lovande framtida tekniska förbättringar eller tillämpning av teknik eller koncept som inte tillämpats tidigare i försvarssektorn.

| (c) | Bidrag till den europeiska försvarsindustrins konkurrenskraft, särskilt genom att nya marknadsmöjligheter skapas och företags tillväxt påskyndas i hela unionen. |
| --- | --- |

(c)

Bidrag till den europeiska försvarsindustrins konkurrenskraft, särskilt genom att nya marknadsmöjligheter skapas och företags tillväxt påskyndas i hela unionen.

| (ca) | Bidrag till unionens industriella och tekniska autonomi genom att stärka försvarsteknik eller försvarsprodukter i linje med försvarskapacitetsprioriteringar som beslutats av medlemsstaterna inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och särskilt inom ramen för kapacitetsutvecklingsplanen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

(ca)

Bidrag till unionens industriella och tekniska autonomi genom att stärka försvarsteknik eller försvarsprodukter i linje med försvarskapacitetsprioriteringar som beslutats av medlemsstaterna inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och särskilt inom ramen för kapacitetsutvecklingsplanen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken.

| (d) | Bidrag till säkerhets- och försvarsintressen i unionen i enlighet med de prioriteringar som avses i artikel 3.2 och, om så är lämpligt, regionala och internationella samarbetsavtal. |
| --- | --- |

(d)

Bidrag till säkerhets- och försvarsintressen i unionen i enlighet med de prioriteringar som avses i artikel 3.2 och, om så är lämpligt, regionala och internationella samarbetsavtal.

| (e) | Bidrag till att skapa nytt gränsöverskridande samarbete mellan rättsliga enheter, särskilt för små och medelstora företag
  samt medelstora börsnoterade företag
  som är etablerade i andra medlemsstater och/eller i associerade länder än dem där de enheter i konsortiet som inte är små och medelstora företag
  eller medelstora börsnoterade företag
  är etablerade. |
| --- | --- |

(e)

Bidrag till att skapa nytt gränsöverskridande samarbete mellan rättsliga enheter, särskilt för små och medelstora företag
  samt medelstora börsnoterade företag
  som är etablerade i andra medlemsstater och/eller i associerade länder än dem där de enheter i konsortiet som inte är små och medelstora företag
  eller medelstora börsnoterade företag
  är etablerade.

| (f) | Kvaliteten på och effektiviteten hos genomförandet av åtgärden. |
| --- | --- |

(f)

Kvaliteten på och effektiviteten hos genomförandet av åtgärden.

2.   Enligt punkt 1 d får regionala och internationella prioriteringar beaktas, särskilt för att undvika onödig överlappning, förutsatt att de uppfyller unionens säkerhets- och försvarsintressen och inte hindrar någon medlemsstat från att delta.

Artikel 14

Samfinansieringssats

1.   Fonden
  ska
  finansiera ▌100 % av de stödberättigande kostnaderna för en åtgärd utan att det påverkar tillämpningen av samfinansieringsprincipen.

2.   Genom ett undantag från punkt 1 gäller följande:

| (a) | För de åtgärder som avses i artikel 11.3 e ska det ekonomiska stödet från fonden inte överstiga 20 % av de stödberättigande kostnaderna för åtgärden. |
| --- | --- |

(a)

För de åtgärder som avses i artikel 11.3 e ska det ekonomiska stödet från fonden inte överstiga 20 % av de stödberättigande kostnaderna för åtgärden.

| (b) | För de åtgärder som avses i artikel 11.3 f–h ska det ekonomiska stödet från fonden inte överstiga 80 % av de stödberättigande kostnaderna för åtgärden. |
| --- | --- |

(b)

För de åtgärder som avses i artikel 11.3 f–h ska det ekonomiska stödet från fonden inte överstiga 80 % av de stödberättigande kostnaderna för åtgärden.

3.   För utvecklingsåtgärder ska finansieringssatsen höjas
  , utan att den överskrider den totala stödberättigande kostnaden,
  i följande fall:

| (a) | För en åtgärd som utvecklas inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet som inrättas genom rådets beslut (Gusp) 2017/2315 av den 11 december 2017
  ska
  finansieringssatsen höjas med ytterligare 10 procentenheter. |
| --- | --- |

(a)

För en åtgärd som utvecklas inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet som inrättas genom rådets beslut (Gusp) 2017/2315 av den 11 december 2017
  ska
  finansieringssatsen höjas med ytterligare 10 procentenheter.

| (b) | För
  en åtgärd
  ska finansieringssatsen höjas med de procentenheter som motsvarar procentandelen av de totala stödberättigande kostnaderna som avsätts till de små och medelstora företag som är etablerade i en annan medlemsstat eller i ett annat associerat land än där konsortiets medlemmar som inte är små eller medelstora företag
  eller medelstora börsnoterade företag
  är etablerade. |
| --- | --- |

(b)

För
  en åtgärd
  ska finansieringssatsen höjas med de procentenheter som motsvarar procentandelen av de totala stödberättigande kostnaderna som avsätts till de små och medelstora företag som är etablerade i en annan medlemsstat eller i ett annat associerat land än där konsortiets medlemmar som inte är små eller medelstora företag
  eller medelstora börsnoterade företag
  är etablerade.

| (c) | För
  en åtgärd
  ska finansieringssatsen höjas med de procentenheter som motsvarar en fjärdedel av procentandelen av de totala stödberättigande kostnaderna som avsätts till de medelstora börsnoterade företag som är etablerade i en annan medlemsstat eller i ett annat associerat land än där konsortiets övriga medlemmar som inte är små eller medelstora företag eller medelstora börsnoterade företag är etablerade. |
| --- | --- |

(c)

För
  en åtgärd
  ska finansieringssatsen höjas med de procentenheter som motsvarar en fjärdedel av procentandelen av de totala stödberättigande kostnaderna som avsätts till de medelstora börsnoterade företag som är etablerade i en annan medlemsstat eller i ett annat associerat land än där konsortiets övriga medlemmar som inte är små eller medelstora företag eller medelstora börsnoterade företag är etablerade.

| (d) | Den totala ökningen av finansieringssatsen för en åtgärd får inte överstiga 30 procentenheter. |
| --- | --- |

(d)

Den totala ökningen av finansieringssatsen för en åtgärd får inte överstiga 30 procentenheter.

Artikel 15

Finansiell kapacitet

Genom undantag från artikel 198 i budgetförordningen gäller följande:

| (a) | Endast samordnarens finansiella kapacitet ska kontrolleras och endast om den begärda finansieringen från unionen är lika med eller större än 500 000 EUR. Om det finns skäl att betvivla den finansiella kapaciteten ska kommissionen även kontrollera den finansiella kapaciteten hos andra sökande eller de samordnare som ligger under det tröskelvärde som avses i första meningen. |
| --- | --- |

(a)

Endast samordnarens finansiella kapacitet ska kontrolleras och endast om den begärda finansieringen från unionen är lika med eller större än 500 000 EUR. Om det finns skäl att betvivla den finansiella kapaciteten ska kommissionen även kontrollera den finansiella kapaciteten hos andra sökande eller de samordnare som ligger under det tröskelvärde som avses i första meningen.

| (b) | Den finansiella kapaciteten ska inte kontrolleras när det gäller rättsliga enheter vars livskraft garanteras av en medlemsstat och inte heller när det gäller universitet
  och offentliga forskningscentrum
  . |
| --- | --- |

(b)

Den finansiella kapaciteten ska inte kontrolleras när det gäller rättsliga enheter vars livskraft garanteras av en medlemsstat och inte heller när det gäller universitet
  och offentliga forskningscentrum
  .

| (c) | Om den finansiella kapaciteten garanteras strukturellt av en annan rättslig enhet ska dennas finansiella kapacitet kontrolleras. |
| --- | --- |

(c)

Om den finansiella kapaciteten garanteras strukturellt av en annan rättslig enhet ska dennas finansiella kapacitet kontrolleras.

Artikel 16

Indirekta kostnader

1.   Indirekta stödberättigande kostnader ska fastställas genom tillämpning av en schablonsats på 25 % av de totala direkta stödberättigande kostnaderna, med undantag av de direkta stödberättigande kostnaderna för underentreprenad, finansiellt stöd till tredje part och alla enhetskostnader eller enhetsbelopp som inbegriper indirekta kostnader.

2.   
  Som ett alternativ får
  indirekta stödberättigande kostnader ▌fastställas i enlighet med stödmottagarens vanliga metoder för kostnadsredovisning på grundval av faktiska indirekta kostnader, förutsatt att dessa metoder för kostnadsredovisning godtas av de nationella myndigheterna när det gäller jämförbara finansieringssystem i enlighet med artikel [185] i budgetförordningen och meddelas kommissionen.

Artikel 17

Användning av enhetsbelopp eller bidrag som inte är kopplade till kostnader

1.   För bidrag som beviljas för de åtgärder som avses i artikel 11.3 e och andra åtgärder där medlemsstater och/eller associerade länder finansierar
  över 50 %
  av budgeten får kommissionen använda

| (a) | ett bidrag som inte är kopplat till de kostnader som avses i artikel [180.3] i budgetförordningen och som grundar sig på uppnådda resultat, som mäts i förhållande till tidigare uppsatta delmål eller genom resultatindikatorer, eller |
| --- | --- |

(a)

ett bidrag som inte är kopplat till de kostnader som avses i artikel [180.3] i budgetförordningen och som grundar sig på uppnådda resultat, som mäts i förhållande till tidigare uppsatta delmål eller genom resultatindikatorer, eller

| (b) | ett enhetsbelopp som avses i artikel [182] i budgetförordningen och som grundar sig på den preliminära budgeten för den åtgärd som redan godkänts av de nationella myndigheterna i de samfinansierande medlemsstaterna och associerade länderna. |
| --- | --- |

(b)

ett enhetsbelopp som avses i artikel [182] i budgetförordningen och som grundar sig på den preliminära budgeten för den åtgärd som redan godkänts av de nationella myndigheterna i de samfinansierande medlemsstaterna och associerade länderna.

2.   Indirekta kostnader ska inkluderas i enhetsbeloppet.

Artikel 18

Förkommersiell upphandling

1.   Unionen får stödja förkommersiell upphandling genom att bevilja bidrag till upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter, såsom fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (15), 2014/25/EU (16) och 2009/81/EC (17), som gemensamt upphandlar forskning på
  försvarsområdet
  och utveckling avseende
  tjänster
  eller samordnar sina upphandlingsförfaranden.

2.   Upphandlingsförfarandena

| (a) | ska vara i linje med bestämmelserna i denna förordning, |
| --- | --- |

(a)

ska vara i linje med bestämmelserna i denna förordning,

| (b) | får tillåta att flera kontrakt beviljas genom samma förfarande (flera leverantörer), |
| --- | --- |

(b)

får tillåta att flera kontrakt beviljas genom samma förfarande (flera leverantörer),

| (c) | ska föreskriva tilldelning av kontrakt till den eller de anbudsgivare som har det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. |
| --- | --- |

(c)

ska föreskriva tilldelning av kontrakt till den eller de anbudsgivare som har det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet.

Artikel 19

Garantifond

Bidrag till ett ömsesidigt försäkringssystem får täcka risken i samband med återbetalning av belopp från mottagarnas sida och ska uppfattas som en tillräcklig garanti enligt budgetförordningen. Bestämmelserna i [artikel X i] förordning XXX [den förordning som efterträder förordningen om garantifonden] ska tillämpas.

▌

Artikel 21

Tillgång till finansieringsinstrument

Fondens stödmottagare
  ska
  ha rätt att få tillgång till de särskilda finansiella produkter som introduceras inom ramen för InvestEU
  i enlighet med ▌avdelning X i budgetförordningen.

AVDELNING II

AVDELNING II

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR FORSKNING

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR FORSKNING

Artikel 22

Äganderätt till resultat

1.   Resultaten av åtgärderna ska ägas av de stödmottagare som genererar dem. Om rättsliga enheter gemensamt genererar resultat och om deras respektive bidrag inte kan fastställas, eller om det inte går att särskilja sådana gemensamma resultat, ska de rättsliga enheterna ha gemensam äganderätt till resultaten.
  Samägarna ska ingå ett avtal om fördelningen och villkoren för utövande av samäganderätten i enlighet med sina skyldigheter enligt bidragsavtalet.

2.   Om unionsbistånd ges i form av offentlig upphandling, ska resultaten ägas av unionen. Medlemsstaterna och de associerade länderna ska på deras
  skriftliga
  begäran ha kostnadsfri nyttjanderätt till resultaten.

3.   ▌Resultaten av de åtgärder som får stöd från fonden ska inte vara föremål för någon kontroll eller begränsning, antingen direkt eller indirekt via en eller flera andra rättsliga enheter, inbegripet i form av tekniköverföring som görs av ett icke-associerat tredjeland eller en enhet i ett icke-associerat tredjeland.

4.   Om det är motiverat ska det i bidragsavtalet föreskrivas att kommissionen har rätt att informeras om och motsätta sig överföring av äganderätt till resultaten eller beviljande av en licens avseende resultaten till ett icke-associerat tredjeland eller en enhet i ett icke-associerat tredjeland. Sådana överföringar får inte strida mot unionens och dess medlemsstaters försvars- och säkerhetsintressen eller målen i denna förordning som fastställs i artikel 3.

5.   De nationella myndigheterna i medlemsstaterna och i de associerade länderna ska ha nyttjanderätt till den särskilda rapporten om
  en åtgärd
  som har erhållit finansiering från unionen. Sådan nyttjanderätt ska beviljas utan ersättningskrav och överföras av kommissionen till medlemsstaterna och de associerade länderna efter det att det säkerställts att kraven på konfidentialitet iakttagits.
  Deltagare ska inte under några omständigheter vara skyldiga att tillhandahålla data eller information som är en del av immateriella rättigheter i den särskilda rapporten.

6.   De nationella myndigheterna i medlemsstaterna och i de associerade länderna ska använda den särskilda rapporten endast för syften som rör användning av eller för deras väpnade styrkor, eller säkerhets- eller underrättelsetjänster, inbegripet inom ramen för sina samarbetsprogram. Sådan användning ska innefatta, men inte vara begränsad till, studier, utvärdering, bedömning, forskning, design, utveckling, framställning, förbättring, ändring, underhåll, reparation, renovering och godkännande och certifiering av produkter, drift, utbildning, bortskaffande och andra designtjänster och produktutplacering samt bedömning och utarbetande av tekniska krav för upphandling.

7.   Stödmottagarna ska bevilja unionens institutioner, organ eller byråer nyttjanderätt till sina resultat utan ersättningskrav i det vederbörligen motiverade syftet att utveckla, genomföra och övervaka unionens politik eller program. Sådan nyttjanderätt ska begränsas till icke-kommersiell och icke-konkurrenspräglad användning.

8.   Särskilda bestämmelser om äganderätt, nyttjanderätt och licensiering ska fastställas i bidragsavtalen och kontrakten om förkommersiell upphandling för att säkerställa största möjliga upptagning av resultaten och för att undvika otillbörligt gynnande. ▌Om en uppdragstagare inte lyckas utnyttja resultaten kommersiellt inom en i kontraktet fastställd period efter den förkommersiella upphandlingen ska uppdragstagaren
  , om möjligt,
  överlåta äganderätten till resultaten till de upphandlande myndigheterna.

8a.
     
  Tre eller flera medlemsstater eller associerade länder som multilateralt eller inom ramen för en EU-organisation, gemensamt har ingått ett eller flera kontrakt med en eller flera deltagare för att tillsammans vidareutveckla resultat som erhållits inom ramen för en särskild åtgärd som har fått finansiering inom ramen för ett bidragsavtal för ett forskningsprojekt på försvarsområdet, ska ha nyttjanderätt till resultaten av den åtgärd som ägs av en sådan deltagare och är nödvändiga för genomförandet av kontraktet. Sådan nyttjanderätt ska beviljas utan ersättningskrav och på särskilda villkor som syftar till att säkerställa att dessa rättigheter endast utnyttjas för kontraktets syfte och att det finns lämpliga skyldigheter avseende konfidentialitet.

AVDELNING III

AVDELNING III

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR UTVECKLING

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR UTVECKLING

Artikel 23

Ytterligare kriterier för stödberättigande

1.   Där så är lämpligt ska konsortiet visa att de återstående kostnader för en stödberättigande åtgärd som inte täcks av unionsstödet kommer att täckas av andra finansieringssätt, såsom bidrag från medlemsstaterna och/eller de associerade länderna eller samfinansiering från rättsliga enheter.

2.   När det gäller åtgärder som avses i artikel 11.3 d ska åtgärden grunda sig på de harmoniserade kapacitetskrav som de berörda medlemsstaterna och/eller associerade länderna gemensamt kommit överens om.

3.   För åtgärder som avses i artikel 11.3 e–h ska konsortiet med hjälp av handlingar som utfärdats av de nationella myndigheterna visa att

| (a) | minst två medlemsstater ▌eller
  minst en medlemsstat tillsammans med
  associerade länder
  ger garantier om
  att upphandla slutprodukten eller använda tekniken på ett samordnat sätt, inklusive gemensam upphandling,
  vilket kan omfatta
  gemensam upphandling, |
| --- | --- |

(a)

minst två medlemsstater ▌eller
  minst en medlemsstat tillsammans med
  associerade länder
  ger garantier om
  att upphandla slutprodukten eller använda tekniken på ett samordnat sätt, inklusive gemensam upphandling,
  vilket kan omfatta
  gemensam upphandling,

| (b) | åtgärden grundar sig på de gemensamma tekniska specifikationer som de medlemsstater och/eller associerade länder som samfinansierar åtgärden kommit överens om. |
| --- | --- |

(b)

åtgärden grundar sig på de gemensamma tekniska specifikationer som de medlemsstater och/eller associerade länder som samfinansierar åtgärden kommit överens om.

Artikel 24

Ytterligare tilldelningskriterier

Utöver de tilldelningskriterier som avses i artikel 13 får också följande beaktas i arbetsprogrammet:

| (a) | Graden av ökad effektivitet under hela livscykeln för försvarsprodukter och försvarsteknik, inbegripet kostnadseffektivitet och synergieffekters potential när det gäller upphandling och underhåll samt avfallshantering. |
| --- | --- |

(a)

Graden av ökad effektivitet under hela livscykeln för försvarsprodukter och försvarsteknik, inbegripet kostnadseffektivitet och synergieffekters potential när det gäller upphandling och underhåll samt avfallshantering.

| (b) | Graden av samarbete mellan
  medlemsstater som deltar i
  den stödberättigande åtgärden. |
| --- | --- |

(b)

Graden av samarbete mellan
  medlemsstater som deltar i
  den stödberättigande åtgärden.

| (ba) | Den avsedda upphandlingsvolymen och den förväntade effekten på medlemsstaternas försvarskapacitet och försvarsutgifter, samt unionens strategiska oberoende. |
| --- | --- |

(ba)

Den avsedda upphandlingsvolymen och den förväntade effekten på medlemsstaternas försvarskapacitet och försvarsutgifter, samt unionens strategiska oberoende.

Artikel 25

Äganderätt till resultat

1.   Unionen ska inte äga de produkter eller den teknik som utvecklingsåtgärderna resulterar i och ska inte heller ha någon fordran avseende immateriella rättigheter när det gäller åtgärdernas resultat.

1a.
     
  Resultaten av åtgärderna ska ägas av de stödmottagare som har genererat dem. Om rättsliga enheter gemensamt genererar resultat och om deras respektive bidrag inte kan fastställas, eller om det inte går att särskilja sådana gemensamma resultat, ska de rättsliga enheterna ha gemensam äganderätt till resultaten. Samägarna ska ingå ett avtal om fördelningen och villkoren för utövande av samäganderätten i enlighet med sina skyldigheter enligt bidragsavtalet.

2.   Resultaten av de åtgärder som får stöd från fonden ska inte vara föremål för någon kontroll eller begränsning från icke-associerade tredjeländer eller från enheter i icke-associerade tredjeländer, antingen direkt eller indirekt via ett eller flera rättsliga enheter, inbegripet i form av tekniköverföring.

3.   När det gäller resultat som mottagarna genererat
  enligt denna förordning, och utan att det påverkar punkt 2 i denna artikel,
  ska kommissionen
  minst sex veckor i förväg
  underrättas om varje överföring av äganderätt eller beviljande av licens till icke-associerade tredjeländer
  eller enheter i icke-associerade tredjeländer
  .
  Om
  sådana överföringar av äganderätt eller beviljanden av licens
  strider
  mot unionens och dess medlemsstaters försvars- och säkerhetsintressen eller de mål i denna förordning som föreskrivs i artikel 3
  ska
  medlen som tillhandahållits inom ramen för fonden återbetalas.

4.   Om unionen tillhandahåller bistånd i form av offentlig upphandling ska unionen, genom undantag från punkt 1, äga resultaten och medlemsstaterna och/eller de associerade länderna ska på skriftlig begäran ha rätt till en kostnadsfri icke-exklusiv licens för användning av resultaten.

Artikel 26

Projektledaren underrättas

Om medlemsstaterna och de associerade länderna utser en projektledare ska kommissionen
  samråda med projektledaren om de framsteg som gjorts i fråga om åtgärden innan den verkställer
  utbetalningen till
  stödmottagaren för den stödberättigande åtgärden
  .

AVDELNING IV

AVDELNING IV

STYRNING, ÖVERVAKNING, UTVÄRDERING OCH KONTROLL

STYRNING, ÖVERVAKNING, UTVÄRDERING OCH KONTROLL

Artikel 27

Arbetsprogram

1.   Fonden ska genomföras med hjälp av årliga eller fleråriga arbetsprogram som fastställs i enlighet med artikel [110] i budgetförordningen. ▌

1a.
     
  Arbetsprogrammen kan i synnerhet beakta de strategier som utvecklats i den överbryggande strategiska forskningsagendan och de strategiska sammanhangsfallen i kapacitetsutvecklingsplanen.

1b.
     
  Kommissionen ska säkerställa att arbetsprogrammen är enhetliga under hela livscykelförvaltningen av försvarsprodukter och försvarsteknik.

2.   Kommissionen ska anta arbetsprogrammet genom
  delegerade akter
  i enlighet med det förfarande som avses i artikel
  28a
  .

2a.
     
  Arbetsprogrammen ska i detalj ange de projektkategorier som ska finansieras inom ramen för fonden. Dessa arbetsprogram ska överensstämma med de mål som anges i artikel 3.

2b.
     
  Baserat på arbetsprogrammens utarbetandeprocess ska kommissionen göra en förhandsbedömning av eventuell överlappning med befintlig kapacitet eller redan finansierade forsknings- eller utvecklingsprojekt inom unionen.

▌

Artikel 28a

Utövande av delegering

1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 27 ska ges till kommissionen för en period av sju år från och med den [dagen för ikraftträdande].

3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 27 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning
   (18).

Artikel 29

Oberoende experter

1.   Kommissionen ska utse oberoende experter som ska hjälpa till vid utvärderingen av förslag i enlighet med artikel [237] i budgetförordningen. ▌

2.   Oberoende experter ska vara
  unionsmedborgare från så många olika medlemsstater som möjligt
  och identifieras och väljas ut på grundval av ▌inbjudningar att anmäla intresse ▌i syfte att upprätta en förteckning över experter. Genom undantag från artikel [237] i budgetförordningen ska denna förteckning inte offentliggöras
  helt eller delvis om detta krävs för att skydda den allmänna säkerheten
  .

3.   Oberoende experter ska ha genomgått lämplig säkerhetsprövning i en medlemsstat.

▌

5.   Oberoende experter ska väljas ut på grundval av kompetens, erfarenhet och kunskaper som är relevanta för utförandet av de uppgifter som anförtros dem.

5a.   
  Kommissionen ska säkerställa att en expert som står inför en intressekonflikt avseende en fråga som denne ska uttala sig om inte bedömer, ger råd om eller bistår i fråga om den specifika sakfrågan.

Artikel 30

Tillämpliga bestämmelser i fråga om säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter

1.   Vid tillämpningen av denna förordning

| (a) | ska varje medlemsstat eller associerat land se till att dess nationella säkerhetsbestämmelser erbjuder en skyddsnivå för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som motsvarar den som ges med de regler om säkerhet som fastställs i kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 av den 13 mars 2015 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (19) och i rådets säkerhetsbestämmelser enligt bilagorna till beslut 2013/488/EU (20). |
| --- | --- |

(a)

ska varje medlemsstat eller associerat land se till att dess nationella säkerhetsbestämmelser erbjuder en skyddsnivå för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som motsvarar den som ges med de regler om säkerhet som fastställs i kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 av den 13 mars 2015 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (19) och i rådets säkerhetsbestämmelser enligt bilagorna till beslut 2013/488/EU (20).

| (b) | Medlemsstaterna och de associerade länderna ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om de nationella säkerhetsbestämmelser som avses i led a. |
| --- | --- |

(b)

Medlemsstaterna och de associerade länderna ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om de nationella säkerhetsbestämmelser som avses i led a.

| (c) | Fysiska personer som är bosatta och juridiska personer som är etablerade i icke-associerade tredjeländer får hantera säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter om fonden endast om de i dessa länder omfattas av säkerhetsbestämmelser som säkerställer en skyddsnivå som är åtminstone likvärdig den som tillhandahålls genom kommissionens säkerhetsbestämmelser som fastställs i kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 och genom rådets säkerhetsbestämmelser enligt bilagorna till beslut 2013/488/EU. Likvärdigheten när det gäller säkerhetsbestämmelser som tillämpas i ett tredjeland eller i en internationell organisation ska fastställas i ett informationssäkerhetsavtal, som om det är relevant inbegriper frågor som rör industrisäkerhet, som slutits mellan unionen och det tredjelandet eller den internationella organisationen i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 218 i EUF-fördraget och med beaktande av artikel 13 i beslut 2013/488/EU. |
| --- | --- |

(c)

Fysiska personer som är bosatta och juridiska personer som är etablerade i icke-associerade tredjeländer får hantera säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter om fonden endast om de i dessa länder omfattas av säkerhetsbestämmelser som säkerställer en skyddsnivå som är åtminstone likvärdig den som tillhandahålls genom kommissionens säkerhetsbestämmelser som fastställs i kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 och genom rådets säkerhetsbestämmelser enligt bilagorna till beslut 2013/488/EU. Likvärdigheten när det gäller säkerhetsbestämmelser som tillämpas i ett tredjeland eller i en internationell organisation ska fastställas i ett informationssäkerhetsavtal, som om det är relevant inbegriper frågor som rör industrisäkerhet, som slutits mellan unionen och det tredjelandet eller den internationella organisationen i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 218 i EUF-fördraget och med beaktande av artikel 13 i beslut 2013/488/EU.

| (d) | En fysisk eller juridisk person, ett tredjeland eller en internationell organisation får – utan att det påverkar tillämpningen av artikel 13 i beslut 2013/488/EU och bestämmelserna om industrisäkerhet enligt kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 – ges tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter när det, utifrån en bedömning från fall till fall, anses nödvändigt beroende på uppgifternas karaktär och innehåll, mottagarens behovsenliga behörighet och den fördel som det innebär för unionen. |
| --- | --- |

(d)

En fysisk eller juridisk person, ett tredjeland eller en internationell organisation får – utan att det påverkar tillämpningen av artikel 13 i beslut 2013/488/EU och bestämmelserna om industrisäkerhet enligt kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 – ges tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter när det, utifrån en bedömning från fall till fall, anses nödvändigt beroende på uppgifternas karaktär och innehåll, mottagarens behovsenliga behörighet och den fördel som det innebär för unionen.

2.   När det gäller åtgärder som involverar, kräver och/eller innehåller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska det relevanta finansieringsorganet i ansökningsomgången/upphandlingsdokumenten precisera vilka åtgärder och krav som är nödvändiga för att säkerställa säkerheten för denna information på erforderlig nivå.

3.   För att underlätta utbyte av känslig information mellan kommissionen, mottagarna och, i förekommande fall, medlemsstaterna ska kommissionen inrätta ett
  säkert
  elektroniskt system för informationsutbyte.

Artikel 31

Övervakning och rapportering

1.   I bilagan fastställs indikatorer för att övervaka genomförandet av och framstegen för fonden när det gäller att uppnå de allmänna och särskilda mål som fastställs i artikel 3.

2.   För att säkerställa en effektiv bedömning av fondens framsteg när det gäller att uppnå målen ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 36 med avseende på att ändra bilagan för att se över eller komplettera indikatorerna där så krävs och för att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättandet av en ram för övervakning och utvärdering.

3.   Kommissionen ska regelbundet övervaka
  och utvärdera
  genomförandet av fonden och årligen rapportera
  till Europaparlamentet och rådet
  om de framsteg som gjorts.
  Årsrapporten ska innehålla ett avsnitt om genomförandet av artikel 7.
  Kommissionen ska för detta ändamål vidta nödvändiga övervakningsåtgärder.

4.   Rapporteringssystemet ska säkerställa att uppgifter för övervakning av fondens genomförande och resultat samlas in ändamålsenligt, resurseffektivt och i rätt tid. För detta ändamål ska proportionella rapporteringskrav ställas på mottagarna av unionens medel.

Artikel 32

Utvärdering av fonden

1.   Utvärderingar ska utföras i rätt tid för att kunna användas i beslutsprocessen.

2.   En halvtidsutvärdering av fonden ska göras när det väl föreligger tillräcklig information om genomförandet av fonden, dock senast fyra år efter det att fonden börjat genomföras. Lägesrapporten, som ska ha utarbetats senast den 31 juli 2024,
  ska
  i synnerhet ▌innehålla en bedömning av fondens styrning,
  tillvaratagna erfarenheter från det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet och den förberedande åtgärden för försvarsrelaterad forskning, en bedömning av genomförandet av de etiska förfaranden som avses i artikel 7,
  utnyttjandegrader, projekttilldelningsresultat, inbegripet små och medelstora företags och medelstora börsnoterade företags deltagande samt deras grad av gränsöverskridande deltagande,
  fördelningen av finansiering mellan olika kategorier av underleverantörer enligt definitionen i artikel 10.9, budgetanslaget för banbrytande teknik
  och den finansiering som beviljats i enlighet med artikel [195] i budgetförordningen.
  Halvtidsutvärderingen ska också omfatta information om mottagarnas ursprungsländer, antalet deltagande länder i de enskilda projekten, och, om möjligt, fördelningen av de genererade immateriella rättigheterna.
  Kommissionen får lägga fram förslag till lämpliga ändringar av denna förordning.

3.   Vid slutet av genomförandeperioden, dock senast fyra år efter den 31 december
  2027
  , ska kommissionen göra en slutlig utvärdering av fondens genomförande. Den slutliga utvärderingsrapporten ska innefatta resultaten av genomförandet och i möjligaste mån fondens inverkan. Rapporten, som ska bygga på relevanta samråd med medlemsstaterna och associerade länder och de viktigaste berörda parterna, ska särskilt bedöma framstegen med att nå målen i artikel 3. Den ska också innehålla en analys av gränsöverskridande deltagande i projekt inom ramen för fonden, inbegripet små och medelstora företags och medelstora börsnoterade företags deltagande, samt av små och medelstora företags och medelstora börsnoterade företags delaktighet i den globala värdekedjan. Utvärderingen ska också innehålla information om mottagarnas ursprungsländer och, om möjligt, fördelningen av de genererade immateriella rättigheterna.

4.   Kommissionen ska överlämna slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén.

Artikel 33

Revision

Revisioner av användningen av unionens medel som utförs av personer eller enheter, inbegripet andra än de som görs på uppdrag av unionens institutioner eller organ, ska ligga till grund för den övergripande försäkran i enlighet med artikel 127 i budgetförordningen. Europeiska unionens revisionsrätt ska granska räkenskaperna över unionens samtliga inkomster och utgifter enligt artikel 287 i EUF-fördraget.

Artikel 34

Skydd av unionens ekonomiska intressen

När ett tredjeland deltar i fonden genom ett beslut enligt ett internationellt avtal eller något annat rättsligt instrument ska tredjelandet bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. När det gäller Olaf ska dessa rättigheter innefatta rätten att utföra de utredningar, däribland kontroller på plats och inspektioner, som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf).

Artikel 35

Information, kommunikation och publicitet

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla att finansieringen kommer från unionen och säkerställa dess synlighet (i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat) genom att tillhandahålla enhetlig, verkningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten.

2.   Kommissionen ska vidta informations- och kommunikationsåtgärder avseende fonden och dess åtgärder och resultat. Medel som tilldelats fonden ska också bidra till
  kommissionens
  kommunikation av unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning till de mål som anges i artikel 3.
  Dessa medel får användas för projekt om statistik om försvarsindustrin och projekt för att hantera insamling av uppgifter.

AVDELNING V

AVDELNING V

DELEGERADE AKTER, ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

DELEGERADE AKTER, ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 36

Delegerade akter

1.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 31 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den dag då denna förordning träder i kraft.

2.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 31 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

3.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artikel 31 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 37

Upphävande

Förordning (EU) nr .../.... (om ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram) ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2021.

Artikel 38

Övergångsbestämmelser

1.   Denna förordning ska inte påverka fortsatt genomförande eller ändringar av de berörda åtgärderna fram till dess att de har avslutats, enligt [förordningen om ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram] och den förberedande åtgärden för forskning inom försvarsområdet, som ska fortsätta att tillämpas för de berörda åtgärderna fram till dess att de avslutas.

2.   Finansieringsramen för fonden får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt stöd som är nödvändiga för övergången mellan fonden och de åtgärder som antagits inom ramen för föregångarna, [förordningen om ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram] och den förberedande åtgärden för forskning inom försvarsområdet.

3.   Vid behov får anslag föras in i budgeten efter 2027 för att täcka de kostnader som föreskrivs i artikel 4.4, i syfte att möjliggöra förvaltning av åtgärder som inte slutförts den 31 december 2027.

Artikel 39

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0412/2018).

1

(*1)  Ändringsförslag: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar markeras med symbolen ▌.

*1

(2)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1092 av den 18 juli 2018 om inrättande av ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram som syftar till att stödja konkurrenskraften och innovationsförmågan inom unionens försvarsindustri. (EUT L 200, 7.8.2018, s. 30).

2

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1092 av den 18 juli 2018 om inrättande av ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram som syftar till att stödja konkurrenskraften och innovationsförmågan inom unionens försvarsindustri. (EUT L 200, 7.8.2018, s. 30).

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG av den 6 maj 2009 om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (EUT L 146, 10.6.2009, s. 1). Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG av den 13 juli 2009 om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG (EUT L 216, 20.8.2009, s. 76).

3

(4)  Rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet), EUT L 344, 19.12.2013, s. 1.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

5

(6)  Hänvisning som ska uppdateras: EUT C 373, 20.12.2013, s. 1. Avtalet finns på följande webbplats:
  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.ENG&toc=OJ:C:2013:373:TOC

6

Avtalet finns på följande webbplats:

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.ENG&toc=OJ:C:2013:373:TOC

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

7

(8)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

8

(9)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

9

(10)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG av den 6 maj 2009 om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (EUT L 146, 10.6.2009, s. 1).

12

(13)  Kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 av den 13 mars 2015 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 72, 17.3.2015, s. 53).

13

(14)  Kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och upphävande av direktiv 2004/17/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 243).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG av den 13 juli 2009 om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG (EUT L 216, 20.8.2009, s. 76).

17

(18)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

18

(19)  EUT L 72, 17.3.2015, s. 53.

19

(20)  EUT L 274, 15.10.2013, s. 1.

20

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/648 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/648

---

P8_TA(2018)0517

Inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 12 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 (COM(2018)0438 – C8–0255/2018 – 2018/0228(COD) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

[Ändring 1, om inget annat anges]

(2020/C 388/42)

EUROPAPARLAMENTETS ÄNDRINGSFÖRSLAG (*1)

till kommissionens förslag

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING EU .../...

om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 172 och 194,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och

av följande skäl:

| (1) | För att få till stånd en smart och hållbar tillväxt för alla och stimulera skapandet av arbetstillfällen
  och respektera de långsiktiga åtagandena om minskade koldioxidutsläpp,
  behöver unionen en modern,
  multimodal
  högeffektiv infrastruktur som bidrar till att binda samman och integrera unionen och alla dess regioner
  , även avlägsna områden, yttersta randområden, öområden, perifera områden och bergsområden,
  inom transport-,
  digitaliserings-
  och energisektorerna. Dessa förbindelser bör bidra till att förbättra den fria rörligheten för personer,
  även för personer med nedsatt rörlighet,
  varor, kapital och tjänster. De transeuropeiska näten bör underlätta gränsöverskridande förbindelser, främja större ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och bidra till en mer konkurrenskraftig
  och hållbar
  social marknadsekonomi och bekämpning av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

(1)

För att få till stånd en smart och hållbar tillväxt för alla och stimulera skapandet av arbetstillfällen
  och respektera de långsiktiga åtagandena om minskade koldioxidutsläpp,
  behöver unionen en modern,
  multimodal
  högeffektiv infrastruktur som bidrar till att binda samman och integrera unionen och alla dess regioner
  , även avlägsna områden, yttersta randområden, öområden, perifera områden och bergsområden,
  inom transport-,
  digitaliserings-
  och energisektorerna. Dessa förbindelser bör bidra till att förbättra den fria rörligheten för personer,
  även för personer med nedsatt rörlighet,
  varor, kapital och tjänster. De transeuropeiska näten bör underlätta gränsöverskridande förbindelser, främja större ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och bidra till en mer konkurrenskraftig
  och hållbar
  social marknadsekonomi och bekämpning av klimatförändringarna.

| (2) | Syftet med Fonden för ett sammanlänkat Europa (nedan kallad programmet) är att påskynda investeringarna på området för transeuropeiska nät och stimulera till ökade medel från både den offentliga och den privata sektorn, samtidigt som rättssäkerheten ökas och principen om teknikneutralitet respekteras. Programmet bör möjliggöra maximala synergier mellan transport-, energi- och digitaliseringssektorerna och därmed effektivisera unionens åtgärder och optimera kostnaderna för genomförandet. |
| --- | --- |

(2)

Syftet med Fonden för ett sammanlänkat Europa (nedan kallad programmet) är att påskynda investeringarna på området för transeuropeiska nät och stimulera till ökade medel från både den offentliga och den privata sektorn, samtidigt som rättssäkerheten ökas och principen om teknikneutralitet respekteras. Programmet bör möjliggöra maximala synergier mellan transport-, energi- och digitaliseringssektorerna och därmed effektivisera unionens åtgärder och optimera kostnaderna för genomförandet.

| (2a) | Programmet bör bidra till att främja territoriell tillgänglighet och konnektivitet i alla regioner i unionen, även avlägsna områden, yttersta randområden, öområden, perifera områden, bergsområden och gränsöverskridande regioner, samt i avfolkade områden och glesbygder. |
| --- | --- |

(2a)

Programmet bör bidra till att främja territoriell tillgänglighet och konnektivitet i alla regioner i unionen, även avlägsna områden, yttersta randområden, öområden, perifera områden, bergsområden och gränsöverskridande regioner, samt i avfolkade områden och glesbygder.

| (3) | Programmet bör
  också bidra till EU:s åtgärder mot klimatförändringar,
  stödja projekt som är hållbara ur ▌miljö- och samhällsperspektiv och, om så är lämpligt, åtgärder för begränsning och anpassning av klimatförändringar. Särskilt bör programmets bidrag till att uppnå målen från Parisavtalet samt de föreslagna klimat- och energimålen för 2030 och de långsiktiga målen för koldioxidminskningar förstärkas. |
| --- | --- |

(3)

Programmet bör
  också bidra till EU:s åtgärder mot klimatförändringar,
  stödja projekt som är hållbara ur ▌miljö- och samhällsperspektiv och, om så är lämpligt, åtgärder för begränsning och anpassning av klimatförändringar. Särskilt bör programmets bidrag till att uppnå målen från Parisavtalet samt de föreslagna klimat- och energimålen för 2030 och de långsiktiga målen för koldioxidminskningar förstärkas.

| (3a) | Programmet bör garantera mycket god insyn, genom att ge tillgång till de relevanta dokumenten, särskilt när projekten påverkar miljön och folkhälsan. Vid bedömningen av projekten bör hänsyn också tas till sociala kriterier och sammanhållningskriterier, och framför allt till acceptansen i lokalsamhället. [Ändring 82] |
| --- | --- |

(3a)

Programmet bör garantera mycket god insyn, genom att ge tillgång till de relevanta dokumenten, särskilt när projekten påverkar miljön och folkhälsan. Vid bedömningen av projekten bör hänsyn också tas till sociala kriterier och sammanhållningskriterier, och framför allt till acceptansen i lokalsamhället. [Ändring 82]

| (4) | För att spegla vikten av att bekämpa klimatförändringarna, i linje med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla FN:s mål
  17
  för hållbar utveckling, bör denna förordning integrera klimatåtgärder och leda till att det övergripande målet, dvs. att 25 % av utgifterna i EU-budgeten ska stödja klimatmål, kan uppnås (4). Åtgärder som rör klimatmål inom ramen för detta program förväntas utgöra 60 % av programmets totala finansieringsram, baserat på bl.a. ▌Rio-markörer. ▌Utgifter som rör järnvägsinfrastruktur
  och infrastruktur för vattenvägar, laddningsinfrastruktur
  , alternativa
  och hållbara
  bränslen
  för alla transportsätt, energieffektivitet
  , rena stadstransporter, överföring och lagring av elektricitet, smarta nät, koldioxidtransport, förnybar energi, ▌ inre vattenvägar och multimodala transporter, samt gasinfrastruktur
  bör vara förenliga med klimatmålen
  . Relevanta åtgärder kommer att identifieras under programmets utarbetande och genomförande och omprövas i samband med relevanta utvärderings- och översynsprocesser. För att förhindra att infrastruktur är sårbar för långsiktiga klimatförändringar och säkerställa att kostnaderna för växthusgasutsläpp till följd av ett projekt ingår i projektets ekonomiska utvärdering, bör projekt som stöds genom programmet klimatsäkras i enlighet med anvisningar som bör utarbetas av kommissionen i linje med de anvisningar som utarbetas för andra unionsprogram, om detta är relevant.
  I linje med unionens mål och åtaganden att minska klimatförändringarnas effekter bör programmet uppmuntra till en trafikomställning till mer hållbara transportsätt såsom järnväg, rena stadstransporter, sjötransport och inre vattenvägar. |
| --- | --- |

(4)

För att spegla vikten av att bekämpa klimatförändringarna, i linje med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla FN:s mål
  17
  för hållbar utveckling, bör denna förordning integrera klimatåtgärder och leda till att det övergripande målet, dvs. att 25 % av utgifterna i EU-budgeten ska stödja klimatmål, kan uppnås (4). Åtgärder som rör klimatmål inom ramen för detta program förväntas utgöra 60 % av programmets totala finansieringsram, baserat på bl.a. ▌Rio-markörer. ▌Utgifter som rör järnvägsinfrastruktur
  och infrastruktur för vattenvägar, laddningsinfrastruktur
  , alternativa
  och hållbara
  bränslen
  för alla transportsätt, energieffektivitet
  , rena stadstransporter, överföring och lagring av elektricitet, smarta nät, koldioxidtransport, förnybar energi, ▌ inre vattenvägar och multimodala transporter, samt gasinfrastruktur
  bör vara förenliga med klimatmålen
  . Relevanta åtgärder kommer att identifieras under programmets utarbetande och genomförande och omprövas i samband med relevanta utvärderings- och översynsprocesser. För att förhindra att infrastruktur är sårbar för långsiktiga klimatförändringar och säkerställa att kostnaderna för växthusgasutsläpp till följd av ett projekt ingår i projektets ekonomiska utvärdering, bör projekt som stöds genom programmet klimatsäkras i enlighet med anvisningar som bör utarbetas av kommissionen i linje med de anvisningar som utarbetas för andra unionsprogram, om detta är relevant.
  I linje med unionens mål och åtaganden att minska klimatförändringarnas effekter bör programmet uppmuntra till en trafikomställning till mer hållbara transportsätt såsom järnväg, rena stadstransporter, sjötransport och inre vattenvägar.

| (5) | För att uppfylla de rapporteringsskyldigheter som fastställs i artikel 11 c i direktiv (EU) 2016/2284 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG, och som rör användningen av unionsfinansiering som stöd till åtgärder som vidtas för att uppfylla målen i detta direktiv, bör utgifter som rör minskning av utsläpp av luftföroreningar inom ramen för detta direktiv följas upp. |
| --- | --- |

(5)

För att uppfylla de rapporteringsskyldigheter som fastställs i artikel 11 c i direktiv (EU) 2016/2284 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG, och som rör användningen av unionsfinansiering som stöd till åtgärder som vidtas för att uppfylla målen i detta direktiv, bör utgifter som rör minskning av utsläpp av luftföroreningar inom ramen för detta direktiv följas upp.

| (6) | Ett viktigt mål för programmet är att skapa ökade synergier
  och ökad komplementaritet
  mellan transport-, energi- och digitaliseringssektorerna. Därför skulle
  arbetsprogrammen på ett effektivt sätt kunna
  riktas mot särskilda områden för interventioner, t.ex. avseende uppkopplad och automatiserad mobilitet
  , hållbara
  alternativa bränslen
  , inbegripet den relevanta infrastrukturen för alla transportsätt eller gemensam gränsöverskridande infrastruktur, och bör möjliggöra ökad flexibilitet i fråga om att slå samman det ekonomiska stödet inom dessa sektorer
  .
  Att möjliggöra digital kommunikation skulle kunna utgöra en central del av ett projekt av gemensamt intresse på energi- och transportområdet.
  Programmet bör, inom varje sektor, ge möjlighet att överväga vissa
  samverkande
  komponenter som rör en annan sektor som stödberättigande, om detta förbättrar investeringens socioekonomiska nytta. Synergier mellan sektorer bör ges incitament genom de tilldelningskriterier som används för att välja ut åtgärder
  liksom när det gäller ökad samfinansiering
  . |
| --- | --- |

(6)

Ett viktigt mål för programmet är att skapa ökade synergier
  och ökad komplementaritet
  mellan transport-, energi- och digitaliseringssektorerna. Därför skulle
  arbetsprogrammen på ett effektivt sätt kunna
  riktas mot särskilda områden för interventioner, t.ex. avseende uppkopplad och automatiserad mobilitet
  , hållbara
  alternativa bränslen
  , inbegripet den relevanta infrastrukturen för alla transportsätt eller gemensam gränsöverskridande infrastruktur, och bör möjliggöra ökad flexibilitet i fråga om att slå samman det ekonomiska stödet inom dessa sektorer
  .
  Att möjliggöra digital kommunikation skulle kunna utgöra en central del av ett projekt av gemensamt intresse på energi- och transportområdet.
  Programmet bör, inom varje sektor, ge möjlighet att överväga vissa
  samverkande
  komponenter som rör en annan sektor som stödberättigande, om detta förbättrar investeringens socioekonomiska nytta. Synergier mellan sektorer bör ges incitament genom de tilldelningskriterier som används för att välja ut åtgärder
  liksom när det gäller ökad samfinansiering
  .

| (7) | I de riktlinjer för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 (5) (nedan kallade TEN-T-riktlinjerna) kartläggs infrastrukturen för TEN-T, specificeras de krav som ska uppfyllas av infrastrukturen och föreskrivs åtgärder för upprättandet av densamma. Enligt riktlinjerna ska framför allt stomnätet fullbordas senast 2030 genom att ny infrastruktur skapas och befintlig infrastruktur avsevärt uppgraderas och återställs. |
| --- | --- |

(7)

I de riktlinjer för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 (5) (nedan kallade TEN-T-riktlinjerna) kartläggs infrastrukturen för TEN-T, specificeras de krav som ska uppfyllas av infrastrukturen och föreskrivs åtgärder för upprättandet av densamma. Enligt riktlinjerna ska framför allt stomnätet fullbordas senast 2030 genom att ny infrastruktur skapas och befintlig infrastruktur avsevärt uppgraderas och återställs.

| (7a) | Åtgärder som bidrar till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse inom transportsektorn, och som finansieras av programmet, bör bygga på komplementaritet mellan alla transportsätt för att möjliggöra effektiva, sammanlänkade och multimodala nät i syfte att säkerställa konnektivitet i hela unionen. |
| --- | --- |

(7a)

Åtgärder som bidrar till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse inom transportsektorn, och som finansieras av programmet, bör bygga på komplementaritet mellan alla transportsätt för att möjliggöra effektiva, sammanlänkade och multimodala nät i syfte att säkerställa konnektivitet i hela unionen.

| (8) | För att uppnå de mål som fastställs i TEN-T-riktlinjerna är det nödvändigt att prioritera stöd till
  pågående TEN-T-projekt och till
  gränsöverskridande och felande länkar
  , flaskhalsar, horisontella prioriteringar samt urbana knutpunkter,
  och att säkerställa, om så är tillämpligt, att de åtgärder som stöds är förenliga med de arbetsplaner för korridorer som fastställs enligt artikel 47 i förordning (EU) nr 1315/2013 och med den övergripande nätutvecklingen i fråga om prestanda och driftskompatibilitet. |
| --- | --- |

(8)

För att uppnå de mål som fastställs i TEN-T-riktlinjerna är det nödvändigt att prioritera stöd till
  pågående TEN-T-projekt och till
  gränsöverskridande och felande länkar
  , flaskhalsar, horisontella prioriteringar samt urbana knutpunkter,
  och att säkerställa, om så är tillämpligt, att de åtgärder som stöds är förenliga med de arbetsplaner för korridorer som fastställs enligt artikel 47 i förordning (EU) nr 1315/2013 och med den övergripande nätutvecklingen i fråga om prestanda och driftskompatibilitet.

| (8a) | I vissa fall har projekt som genomförts inom en medlemsstats territorium en betydande gränsöverskridande inverkan och skapar ett mervärde som sträcker sig över nationella gränser, genom att förbättra den gränsöverskridande konnektiviteten vid kusten eller konnektiviteten till den bredare inlandsekonomin bortom nationsgränserna. Projekt som uppvisar sådan inverkan bör därför betraktas som gränsöverskridande. |
| --- | --- |

(8a)

I vissa fall har projekt som genomförts inom en medlemsstats territorium en betydande gränsöverskridande inverkan och skapar ett mervärde som sträcker sig över nationella gränser, genom att förbättra den gränsöverskridande konnektiviteten vid kusten eller konnektiviteten till den bredare inlandsekonomin bortom nationsgränserna. Projekt som uppvisar sådan inverkan bör därför betraktas som gränsöverskridande.

| (8b) | För att ta hänsyn till de exceptionella omständigheter som Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen innebär är det nödvändigt att fastställa Irlands förbindelser med den europeiska kontinenten genom att ändra TEN-T-korridorernas sträckning och sammansättning för att integrera sjöförbindelserna mellan irländska och kontinentaleuropeiska hamnar med stomnätet och det övergripande nätet. |
| --- | --- |

(8b)

För att ta hänsyn till de exceptionella omständigheter som Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen innebär är det nödvändigt att fastställa Irlands förbindelser med den europeiska kontinenten genom att ändra TEN-T-korridorernas sträckning och sammansättning för att integrera sjöförbindelserna mellan irländska och kontinentaleuropeiska hamnar med stomnätet och det övergripande nätet.

| (9) | För att återspegla växande transportflöden och nätets utveckling bör sträckningen för stomnätskorridorerna, de i förväg identifierade avsnitten
  och deras kapacitet
  anpassas. Dessa anpassningar
  av stomnätet bör inte påverka dess slutförande senast 2030 och
  bör
  förbättra korridorernas täckning av EU:s territorium och
  vara proportionerliga för att bevara samstämmigheten och effektiviteten i korridorernas utveckling och samordning. Av denna anledning bör längden av stomnätskorridorerna inte öka med mer än 15 procent.
  Utvecklingen av det övergripande nätet måste övervakas och bedömas i syfte att garantera avsnittens relevans. |
| --- | --- |

(9)

För att återspegla växande transportflöden och nätets utveckling bör sträckningen för stomnätskorridorerna, de i förväg identifierade avsnitten
  och deras kapacitet
  anpassas. Dessa anpassningar
  av stomnätet bör inte påverka dess slutförande senast 2030 och
  bör
  förbättra korridorernas täckning av EU:s territorium och
  vara proportionerliga för att bevara samstämmigheten och effektiviteten i korridorernas utveckling och samordning. Av denna anledning bör längden av stomnätskorridorerna inte öka med mer än 15 procent.
  Utvecklingen av det övergripande nätet måste övervakas och bedömas i syfte att garantera avsnittens relevans.

| (10) | Det är nödvändigt att uppmuntra till
  offentliga och privata
  investeringar som gynnar smart
  , driftskompatibel
  , hållbar
  , multimodal
  , inkluderande, säker och trygg mobilitet
  som är tillgänglig för personer med nedsatt rörlighet
  i hela unionen
  för alla transportsätt
  . Kommissionen presenterade 2017 ”Europa på väg” (6), en bred uppsättning initiativ för att göra trafiken säkrare, uppmuntra till smarta vägavgifter, minska koldioxidutsläpp, luftföroreningar och trafikstockningar, främja uppkopplad och autonom mobilitet och säkerställa korrekta förhållanden och vilotider för arbetare. Dessa initiativ bör åtföljas av ekonomiskt stöd från unionen genom detta program om så är relevant
  , till exempel för att påskynda genomförandet av den smarta färdskrivaren och dess eftermontering
  . |
| --- | --- |

(10)

Det är nödvändigt att uppmuntra till
  offentliga och privata
  investeringar som gynnar smart
  , driftskompatibel
  , hållbar
  , multimodal
  , inkluderande, säker och trygg mobilitet
  som är tillgänglig för personer med nedsatt rörlighet
  i hela unionen
  för alla transportsätt
  . Kommissionen presenterade 2017 ”Europa på väg” (6), en bred uppsättning initiativ för att göra trafiken säkrare, uppmuntra till smarta vägavgifter, minska koldioxidutsläpp, luftföroreningar och trafikstockningar, främja uppkopplad och autonom mobilitet och säkerställa korrekta förhållanden och vilotider för arbetare. Dessa initiativ bör åtföljas av ekonomiskt stöd från unionen genom detta program om så är relevant
  , till exempel för att påskynda genomförandet av den smarta färdskrivaren och dess eftermontering
  .

| (11) | I riktlinjerna för TEN-T krävs, med avseende på ny teknik och innovation, att TEN-T ska möjliggöra en fullständig utfasning av fossila bränslen för alla transportsätt genom incitament för energieffektiva lösningar och användning av alternativa bränslen
  , samtidigt som principen om teknikneutralitet respekteras
  . I Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU (7) fastställs en gemensam ram med åtgärder för utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen
  för alla transportsätt
  i unionen, i syfte att
  så långt möjligt minska
  transporternas
  beroende av fossila bränslen och begränsa deras miljö- och klimatpåverkan
  , och krav på medlemsstater att säkerställa allmänt tillgängliga laddnings- och tankstationer senast den 31 december 2025. I kommissionens förslag (8) från november 2017 anges att en uttömmande uppsättning åtgärder för att främja utsläppssnål mobilitet är nödvändig, inbegripet ekonomiskt stöd om marknadsförhållandena inte ger tillräckligt med incitament. |
| --- | --- |

(11)

I riktlinjerna för TEN-T krävs, med avseende på ny teknik och innovation, att TEN-T ska möjliggöra en fullständig utfasning av fossila bränslen för alla transportsätt genom incitament för energieffektiva lösningar och användning av alternativa bränslen
  , samtidigt som principen om teknikneutralitet respekteras
  . I Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU (7) fastställs en gemensam ram med åtgärder för utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen
  för alla transportsätt
  i unionen, i syfte att
  så långt möjligt minska
  transporternas
  beroende av fossila bränslen och begränsa deras miljö- och klimatpåverkan
  , och krav på medlemsstater att säkerställa allmänt tillgängliga laddnings- och tankstationer senast den 31 december 2025. I kommissionens förslag (8) från november 2017 anges att en uttömmande uppsättning åtgärder för att främja utsläppssnål mobilitet är nödvändig, inbegripet ekonomiskt stöd om marknadsförhållandena inte ger tillräckligt med incitament.

| (12) | Kommissionen framhåller i sitt meddelande Hållbar mobilitet i EU: säker, uppkopplad och ren (9) att automatiserade fordon och avancerade system för konnektivitet kommer att leda till fordon som är säkrare, enklare att dela med andra och mer tillgängliga för alla medborgare, inbegripet de som kan vara utestängda från mobilitetstjänster idag, t.ex. äldre personer och personer med
  nedsatt rörlighet
  . I detta sammanhang har kommissionen också föreslagit en ”strategisk handlingsplan för trafiksäkerhet” och en översyn av direktiv 2008/96/EG om förvaltning av vägars säkerhet.
  På samma sätt måste andra bestämmelser, såsom direktiv 2004/54/EG om minimikrav på säkerhet för tunnlar i det transeuropeiska vägnätet anpassas till de nya säkerhets- och digitaliseringsstandarderna inom transportsektorn. Bättre säkerhet måste också prioriteras inom järnvägssektorn. Det är särskilt viktigt att investera i säkerhet vid vägkorsningar (dvs. signalering, förbättring av infrastruktur). Under 2012 inträffade 573 allvarliga olyckor som resulterade i 369 dödsfall och 339 personer med allvarliga skador i de 114 000 plankorsningar som finns i EU (rapport från ERA 2014). Följaktligen måste man på EU-nivå ta reda på vilka plankorsningar som utgör en hög risk för säkerheten, med tanke på investeringar i förbättrad infrastruktur, som på längre sikt bör ersättas med broar och underfarter. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen framhåller i sitt meddelande Hållbar mobilitet i EU: säker, uppkopplad och ren (9) att automatiserade fordon och avancerade system för konnektivitet kommer att leda till fordon som är säkrare, enklare att dela med andra och mer tillgängliga för alla medborgare, inbegripet de som kan vara utestängda från mobilitetstjänster idag, t.ex. äldre personer och personer med
  nedsatt rörlighet
  . I detta sammanhang har kommissionen också föreslagit en ”strategisk handlingsplan för trafiksäkerhet” och en översyn av direktiv 2008/96/EG om förvaltning av vägars säkerhet.
  På samma sätt måste andra bestämmelser, såsom direktiv 2004/54/EG om minimikrav på säkerhet för tunnlar i det transeuropeiska vägnätet anpassas till de nya säkerhets- och digitaliseringsstandarderna inom transportsektorn. Bättre säkerhet måste också prioriteras inom järnvägssektorn. Det är särskilt viktigt att investera i säkerhet vid vägkorsningar (dvs. signalering, förbättring av infrastruktur). Under 2012 inträffade 573 allvarliga olyckor som resulterade i 369 dödsfall och 339 personer med allvarliga skador i de 114 000 plankorsningar som finns i EU (rapport från ERA 2014). Följaktligen måste man på EU-nivå ta reda på vilka plankorsningar som utgör en hög risk för säkerheten, med tanke på investeringar i förbättrad infrastruktur, som på längre sikt bör ersättas med broar och underfarter.

| (13) | För att förbättra fullbordandet av transportprojekt i nätets mindre utvecklade delar bör ett anslag från Sammanhållningsfonden överföras till programmet, för finansiering av transportprojekt i de medlemsstater som är berättigade till finansiering genom Sammanhållningsfonden. I en inledande fas bör urvalet av de projekt som är berättigande till finansiering respektera de nationella anslagen inom ramen för Sammanhållningsfonden.
  I slutet av den inledande fasen bör de resurser som överförts till programmet och som inte har öronmärkts för transportinfrastrukturprojekt
  tilldelas konkurrerande projekt som finns i medlemsstaterna och som är berättigande till finansiering från Sammanhållningsfonden, med prioritet för gränsöverskridande och felande länkar. Kommissionen bör stödja medlemsstater som är berättigade till finansiering från Sammanhållningsfonden i deras ansträngningar att förbereda en rad lämpliga projekt, särskilt genom att stärka den institutionella kapaciteten i berörda offentliga förvaltningar. |
| --- | --- |

(13)

För att förbättra fullbordandet av transportprojekt i nätets mindre utvecklade delar bör ett anslag från Sammanhållningsfonden överföras till programmet, för finansiering av transportprojekt i de medlemsstater som är berättigade till finansiering genom Sammanhållningsfonden. I en inledande fas bör urvalet av de projekt som är berättigande till finansiering respektera de nationella anslagen inom ramen för Sammanhållningsfonden.
  I slutet av den inledande fasen bör de resurser som överförts till programmet och som inte har öronmärkts för transportinfrastrukturprojekt
  tilldelas konkurrerande projekt som finns i medlemsstaterna och som är berättigande till finansiering från Sammanhållningsfonden, med prioritet för gränsöverskridande och felande länkar. Kommissionen bör stödja medlemsstater som är berättigade till finansiering från Sammanhållningsfonden i deras ansträngningar att förbereda en rad lämpliga projekt, särskilt genom att stärka den institutionella kapaciteten i berörda offentliga förvaltningar.

| (14) | I linje med det gemensamma meddelandet om förbättrad ▌mobilitet
  med dubbla användningsområden
  i Europeiska unionen från november 2017 (10) understryks i den handlingsplan för militär rörlighet som antogs den 28 mars 2018 av kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (11) att politiken för transportinfrastruktur erbjuder goda möjligheter att öka synergierna mellan försvarsbehoven och TEN-T,
  med det övergripande syftet att förbättra rörligheten i hela unionen
  . I handlingsplanen anges att rådet ska uppmanas att senast i mitten av 2018 överväga och validera de militära kraven avseende transportinfrastrukturen, och att kommissionen senast 2019 ska fastställa vilka delar av det transeuropeiska transportnätet som
  även
  är lämpliga för
  dubbel (civil och försvarsrelaterad) användning av infrastrukturen
  , inklusive
  i de fall då det är möjligt att uppgradera
  befintlig infrastruktur.
  Infrastrukturen kommer alltid att ha dubbla användningsområden.
  Unionsfinansiering för att genomföra projekt för dubbla användningsområden bör inrättas genom programmet, på grundval av ▌ arbetsprogram
  genom mätbara åtgärder
  som
  överensstämmer med
  de tillämpliga kraven enligt vad som definieras i handlingsplanen. |
| --- | --- |

(14)

I linje med det gemensamma meddelandet om förbättrad ▌mobilitet
  med dubbla användningsområden
  i Europeiska unionen från november 2017 (10) understryks i den handlingsplan för militär rörlighet som antogs den 28 mars 2018 av kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (11) att politiken för transportinfrastruktur erbjuder goda möjligheter att öka synergierna mellan försvarsbehoven och TEN-T,
  med det övergripande syftet att förbättra rörligheten i hela unionen
  . I handlingsplanen anges att rådet ska uppmanas att senast i mitten av 2018 överväga och validera de militära kraven avseende transportinfrastrukturen, och att kommissionen senast 2019 ska fastställa vilka delar av det transeuropeiska transportnätet som
  även
  är lämpliga för
  dubbel (civil och försvarsrelaterad) användning av infrastrukturen
  , inklusive
  i de fall då det är möjligt att uppgradera
  befintlig infrastruktur.
  Infrastrukturen kommer alltid att ha dubbla användningsområden.
  Unionsfinansiering för att genomföra projekt för dubbla användningsområden bör inrättas genom programmet, på grundval av ▌ arbetsprogram
  genom mätbara åtgärder
  som
  överensstämmer med
  de tillämpliga kraven enligt vad som definieras i handlingsplanen.

| (14a) | Inrättandet av handlingsplanen för rörlighet med dubbla användningsområden (civila och försvarsrelaterade) i unionen är en del av det övergripande målet om att förbättra rörligheten i EU, samtidigt som man bemöter de logistiska och rörlighetsrelaterade utmaningar som anges i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Det är därför viktigt att harmonisera gränsöverskridande normer och tullbestämmelser samt administrativa och lagstiftningsmässiga förfaranden. Rollen för EU:s gemensamma företag är bland annat avgörande för att bidra till att administrativa och lagstiftningsmässiga förfaranden harmoniseras, både för FSE och för handlingsplanen för rörlighet med dubbla användningsområden (civila och försvarsrelaterade). Rörlighet med dubbla användningsområden (civila och försvarsrelaterade) kommer att bidra till utvecklingen av FSE, särskilt inom budgetområdet och för att lösa nya och kommande behov. |
| --- | --- |

(14a)

Inrättandet av handlingsplanen för rörlighet med dubbla användningsområden (civila och försvarsrelaterade) i unionen är en del av det övergripande målet om att förbättra rörligheten i EU, samtidigt som man bemöter de logistiska och rörlighetsrelaterade utmaningar som anges i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Det är därför viktigt att harmonisera gränsöverskridande normer och tullbestämmelser samt administrativa och lagstiftningsmässiga förfaranden. Rollen för EU:s gemensamma företag är bland annat avgörande för att bidra till att administrativa och lagstiftningsmässiga förfaranden harmoniseras, både för FSE och för handlingsplanen för rörlighet med dubbla användningsområden (civila och försvarsrelaterade). Rörlighet med dubbla användningsområden (civila och försvarsrelaterade) kommer att bidra till utvecklingen av FSE, särskilt inom budgetområdet och för att lösa nya och kommande behov.

| (15) | I sitt meddelande Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden (12) framhåller kommissionen de yttersta randområdenas
  särskilda transport-, energi- och digitaliseringsbehov
  och nödvändigheten att tillhandahålla tillräcklig unionsfinansiering för att tillgodose dessa behov, bland annat genom programmet
  , genom att tillämpa samfinansieringssatser som får uppgå till högst 85 %
  . |
| --- | --- |

(15)

I sitt meddelande Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden (12) framhåller kommissionen de yttersta randområdenas
  särskilda transport-, energi- och digitaliseringsbehov
  och nödvändigheten att tillhandahålla tillräcklig unionsfinansiering för att tillgodose dessa behov, bland annat genom programmet
  , genom att tillämpa samfinansieringssatser som får uppgå till högst 85 %
  .

| (16) | Mot bakgrund av de betydande investeringsbehoven för att göra framsteg mot ett fullständigt stomnät i TEN-T senast 2030 (uppskattade till 350 miljarder euro under perioden 2021–2027), ett fullständigt övergripande nät i TEN-T senast 2050 och investeringar som rör minskade koldioxidutsläpp, digitalisering och stadsutveckling (uppskattade till 700 miljarder euro för perioden 2021–2027), är det lämpligt att
  bibehålla en tillräcklig budget för transportsektorn i linje med den som fastställdes i början av programperioden 2014–2020, samt att använda
  unionens olika stödprogram och instrument så effektivt som möjligt och därigenom maximera mervärdet från de investeringar som får stöd från unionen. Detta kan uppnås genom en rationell investeringsprocess som synliggör transportprojektens planering och samstämmighet i flera olika relevanta unionsprogram, särskilt Fonden för ett sammanlänkat Europa, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden och InvestEU. Särskild hänsyn bör, om så är relevant, tas till de nödvändiga villkor som beskrivs i bilaga IV till förordning (EU) XXX [Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Europeiska havs- och fiskerifonden, samt ekonomiska regler för dessa och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet och Instrumentet för gränsförvaltning och visering (nedan kallad förordningen om gemensamma bestämmelser)]. |
| --- | --- |

(16)

Mot bakgrund av de betydande investeringsbehoven för att göra framsteg mot ett fullständigt stomnät i TEN-T senast 2030 (uppskattade till 350 miljarder euro under perioden 2021–2027), ett fullständigt övergripande nät i TEN-T senast 2050 och investeringar som rör minskade koldioxidutsläpp, digitalisering och stadsutveckling (uppskattade till 700 miljarder euro för perioden 2021–2027), är det lämpligt att
  bibehålla en tillräcklig budget för transportsektorn i linje med den som fastställdes i början av programperioden 2014–2020, samt att använda
  unionens olika stödprogram och instrument så effektivt som möjligt och därigenom maximera mervärdet från de investeringar som får stöd från unionen. Detta kan uppnås genom en rationell investeringsprocess som synliggör transportprojektens planering och samstämmighet i flera olika relevanta unionsprogram, särskilt Fonden för ett sammanlänkat Europa, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden och InvestEU. Särskild hänsyn bör, om så är relevant, tas till de nödvändiga villkor som beskrivs i bilaga IV till förordning (EU) XXX [Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Europeiska havs- och fiskerifonden, samt ekonomiska regler för dessa och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet och Instrumentet för gränsförvaltning och visering (nedan kallad förordningen om gemensamma bestämmelser)].

| (17) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 (13) identifieras dels vilka prioriteringar för transeuropeisk energiinfrastruktur som behöver genomföras för att unionens energi- och klimatpolitiska mål ska kunna uppnås, dels projekt av gemensamt intresse som krävs för genomförandet av dessa prioriteringar, varjämte där fastställs åtgärder beträffande tillståndsgivning, allmänhetens deltagande och regler för att påskynda och/eller underlätta genomförandet av dessa projekt, inbegripet de allmänna kriterier som ska vara uppfyllda för att sådana projekt ska vara berättigande till ekonomiskt stöd från unionen.
  Förteckningen över projekt av gemensamt intresse och TEN-E-riktlinjer bör revideras för att fullt ut ta hänsyn till målen i Parisavtalet samt unionens klimat- och energimål för 2030 och därefter. |
| --- | --- |

(17)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 (13) identifieras dels vilka prioriteringar för transeuropeisk energiinfrastruktur som behöver genomföras för att unionens energi- och klimatpolitiska mål ska kunna uppnås, dels projekt av gemensamt intresse som krävs för genomförandet av dessa prioriteringar, varjämte där fastställs åtgärder beträffande tillståndsgivning, allmänhetens deltagande och regler för att påskynda och/eller underlätta genomförandet av dessa projekt, inbegripet de allmänna kriterier som ska vara uppfyllda för att sådana projekt ska vara berättigande till ekonomiskt stöd från unionen.
  Förteckningen över projekt av gemensamt intresse och TEN-E-riktlinjer bör revideras för att fullt ut ta hänsyn till målen i Parisavtalet samt unionens klimat- och energimål för 2030 och därefter.

| (18) | I direktiv [omarbetning av direktivet om förnybara energikällor] understryks behovet av att inrätta en ram som möjliggör en bättre användning av unionsmedel, med en uttrycklig hänvisning till möjliggörande av åtgärder som stöder gränsöverskridande samarbete inom området förnybar energi. |
| --- | --- |

(18)

I direktiv [omarbetning av direktivet om förnybara energikällor] understryks behovet av att inrätta en ram som möjliggör en bättre användning av unionsmedel, med en uttrycklig hänvisning till möjliggörande av åtgärder som stöder gränsöverskridande samarbete inom området förnybar energi.

| (19) | Samtidigt som fullbordandet av nätinfrastrukturen kvarstår som första prioritering för utvecklingen av förnybar energi återspeglar det integrerade och gränsöverskridande samarbetet om förnybar energi
  och utvecklingen av ett smart och effektivt energisystem inklusive lagrings- och efterfrågeflexibilitetslösningar som hjälper till att balansera elnätet,
  den strategi som antogs enligt initiativet om ren energi för alla i EU, med ett kollektivt ansvar att nå ett ambitiöst mål för förnybar energi 2030, och den ändrade politiska ramen
  som säkerställer en rättvis och lämplig social övergång
  med ambitiösa, långsiktiga mål för minskade koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

(19)

Samtidigt som fullbordandet av nätinfrastrukturen kvarstår som första prioritering för utvecklingen av förnybar energi återspeglar det integrerade och gränsöverskridande samarbetet om förnybar energi
  och utvecklingen av ett smart och effektivt energisystem inklusive lagrings- och efterfrågeflexibilitetslösningar som hjälper till att balansera elnätet,
  den strategi som antogs enligt initiativet om ren energi för alla i EU, med ett kollektivt ansvar att nå ett ambitiöst mål för förnybar energi 2030, och den ändrade politiska ramen
  som säkerställer en rättvis och lämplig social övergång
  med ambitiösa, långsiktiga mål för minskade koldioxidutsläpp.

| (20) | Innovativ infrastrukturteknik som möjliggör en övergång till
  utsläppssnåla
  energi- och mobilitetssystem och förbättrar försörjningstryggheten är nödvändiga för unionens strategi för minskade koldioxidutsläpp
  och för en mer energioberoende union
  . Kommissionen underströk särskilt i sitt Meddelande om att stärka Europas energinät (14) av den 23 november 2017 att elektriciteten, där förnybar energi kommer att utgöra hälften av elproduktionen senast 2030, i allt högre grad kommer att driva på minskade koldioxidutsläpp i sektorer där fossila bränslen tidigare dominerat, t.ex. transport, industri och uppvärmning och kylning, och att den transeuropeiska politiken för energiinfrastruktur i enlighet med detta
  måste
  inriktas mot projekt som rör sammanlänkningar av elnät, lagring av el, smarta nät
  och investeringar i gasinfrastruktur
  . För att ge stöd till unionens mål för minskade koldioxidutsläpp
  , integrering av den inre marknaden och försörjningstrygghet,
  bör teknik och projekt som bidrar till övergången till en
  utsläppssnål
  ekonomi vederbörligen beaktas och prioriteras. Kommissionen kommer att inom ramen för programmet försöka öka antalet projekt som rör gränsöverskridande smarta nät, innovativ lagring samt koldioxidtransport. |
| --- | --- |

(20)

Innovativ infrastrukturteknik som möjliggör en övergång till
  utsläppssnåla
  energi- och mobilitetssystem och förbättrar försörjningstryggheten är nödvändiga för unionens strategi för minskade koldioxidutsläpp
  och för en mer energioberoende union
  . Kommissionen underströk särskilt i sitt Meddelande om att stärka Europas energinät (14) av den 23 november 2017 att elektriciteten, där förnybar energi kommer att utgöra hälften av elproduktionen senast 2030, i allt högre grad kommer att driva på minskade koldioxidutsläpp i sektorer där fossila bränslen tidigare dominerat, t.ex. transport, industri och uppvärmning och kylning, och att den transeuropeiska politiken för energiinfrastruktur i enlighet med detta
  måste
  inriktas mot projekt som rör sammanlänkningar av elnät, lagring av el, smarta nät
  och investeringar i gasinfrastruktur
  . För att ge stöd till unionens mål för minskade koldioxidutsläpp
  , integrering av den inre marknaden och försörjningstrygghet,
  bör teknik och projekt som bidrar till övergången till en
  utsläppssnål
  ekonomi vederbörligen beaktas och prioriteras. Kommissionen kommer att inom ramen för programmet försöka öka antalet projekt som rör gränsöverskridande smarta nät, innovativ lagring samt koldioxidtransport.

| (20a) | Det behövs stöd till projekt för smarta nät, där produktion, distribution eller förbrukning av el kopplas samman med hjälp av ett system för realtidsstyrning och som påverkar gränsöverskridande energiflöden. Energiprojekten bör bättre återspegla den centrala roll som smarta nät spelar för energiomställningen, och stödet från programmet bör hjälpa till att övervinna de finansieringsunderskott som för närvarande hindrar investeringar i storskaligt utnyttjande av tekniken för smarta nät. |
| --- | --- |

(20a)

Det behövs stöd till projekt för smarta nät, där produktion, distribution eller förbrukning av el kopplas samman med hjälp av ett system för realtidsstyrning och som påverkar gränsöverskridande energiflöden. Energiprojekten bör bättre återspegla den centrala roll som smarta nät spelar för energiomställningen, och stödet från programmet bör hjälpa till att övervinna de finansieringsunderskott som för närvarande hindrar investeringar i storskaligt utnyttjande av tekniken för smarta nät.

| (20b) | När det gäller sammanlänkning av elnäten fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... [om styrningen av energiunionen] ett elsammanlänkningsmål på 15 % bland medlemsstaterna för 2030. Programmet bör bidra till att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(20b)

När det gäller sammanlänkning av elnäten fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... [om styrningen av energiunionen] ett elsammanlänkningsmål på 15 % bland medlemsstaterna för 2030. Programmet bör bidra till att uppnå dessa mål.

| (21) | Förverkligandet av en digital inre marknad förutsätter en underliggande infrastruktur för digital konnektivitet. Digitaliseringen av Europas industri och moderniseringen av sektorer som transport, energi, hälso- och sjukvård och offentlig administration är beroende av att alla kommer åt tillförlitliga och överkomliga nät med hög eller mycket hög kapacitet. Digital konnektivitet har blivit en avgörande faktor för att överbrygga ekonomiska, sociala och territoriella gränser och därmed modernisera lokala ekonomier och ge en grund för diversifiering av ekonomisk verksamhet. Programmets tillämpningsområde när det gäller interventioner inom området infrastruktur för digital konnektivitet bör justeras för att återspegla dess ökade betydelse för ekonomin och samhället i stort. Det är därför nödvändigt att fastställa vilka projekt av gemensamt intresse avseende infrastruktur för digital konnektivitet som behövs för att uppnå unionens mål om en digital inre marknad, och att upphäva Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 283/2014 (15). |
| --- | --- |

(21)

Förverkligandet av en digital inre marknad förutsätter en underliggande infrastruktur för digital konnektivitet. Digitaliseringen av Europas industri och moderniseringen av sektorer som transport, energi, hälso- och sjukvård och offentlig administration är beroende av att alla kommer åt tillförlitliga och överkomliga nät med hög eller mycket hög kapacitet. Digital konnektivitet har blivit en avgörande faktor för att överbrygga ekonomiska, sociala och territoriella gränser och därmed modernisera lokala ekonomier och ge en grund för diversifiering av ekonomisk verksamhet. Programmets tillämpningsområde när det gäller interventioner inom området infrastruktur för digital konnektivitet bör justeras för att återspegla dess ökade betydelse för ekonomin och samhället i stort. Det är därför nödvändigt att fastställa vilka projekt av gemensamt intresse avseende infrastruktur för digital konnektivitet som behövs för att uppnå unionens mål om en digital inre marknad, och att upphäva Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 283/2014 (15).

| (22) | I meddelandet Konnektivitet för en konkurrenskraftig digital inre marknad – mot ett europeiskt gigabitsamhälle (16) (nedan kallat strategin för gigabitsamhället) fastställs strategiska mål för 2025 med avseende på optimerade investeringar i infrastruktur för digital konnektivitet. Direktiv (EU) 2018/XXX [europeisk kodex för elektronisk kommunikation] syftar bl.a. till att skapa ett regelverk som ger incitament till privata investeringar i nät för digital konnektivitet. Det står dock klart att nätutbyggnad
  snarast
  kommer att
  kräva större uppmärksamhet på grund av sin begränsade kostnadseffektivitet
  i många områden i hela unionen, till följd av olika faktorer, t.ex. avsides belägenhet, territoriella eller geografiska särdrag, låg befolkningstäthet och olika socioekonomiska faktorer. Programmet bör därför
  också inriktas på att skapa en balans mellan stad och landsbygd
  så att det bidrar till att de strategiska mål som fastställs i strategin för gigabitsamhället uppnås, som ett komplement till det stöd som erbjuds till utbyggnad av nät med mycket hög kapacitet genom andra program, särskilt Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Sammanhållningsfonden och InvestEU-fonden. |
| --- | --- |

(22)

I meddelandet Konnektivitet för en konkurrenskraftig digital inre marknad – mot ett europeiskt gigabitsamhälle (16) (nedan kallat strategin för gigabitsamhället) fastställs strategiska mål för 2025 med avseende på optimerade investeringar i infrastruktur för digital konnektivitet. Direktiv (EU) 2018/XXX [europeisk kodex för elektronisk kommunikation] syftar bl.a. till att skapa ett regelverk som ger incitament till privata investeringar i nät för digital konnektivitet. Det står dock klart att nätutbyggnad
  snarast
  kommer att
  kräva större uppmärksamhet på grund av sin begränsade kostnadseffektivitet
  i många områden i hela unionen, till följd av olika faktorer, t.ex. avsides belägenhet, territoriella eller geografiska särdrag, låg befolkningstäthet och olika socioekonomiska faktorer. Programmet bör därför
  också inriktas på att skapa en balans mellan stad och landsbygd
  så att det bidrar till att de strategiska mål som fastställs i strategin för gigabitsamhället uppnås, som ett komplement till det stöd som erbjuds till utbyggnad av nät med mycket hög kapacitet genom andra program, särskilt Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Sammanhållningsfonden och InvestEU-fonden.

| (23) | Samtidigt som alla nät för digital konnektivitet som är anslutna till internet till sin natur är transeuropeiska, huvudsakligen till följd av funktionen hos de tillämpningar och tjänster som de möjliggör, bör programmet prioritera åtgärder som har den största förväntade inverkan på den digitala inre marknaden, bl.a. genom sin samstämmighet med målen i meddelandet om strategin för gigabitsamhället, samt på den digitala omvandlingen av ekonomin och samhället, med beaktande av noterade marknadsmisslyckanden och hinder för genomförande. |
| --- | --- |

(23)

Samtidigt som alla nät för digital konnektivitet som är anslutna till internet till sin natur är transeuropeiska, huvudsakligen till följd av funktionen hos de tillämpningar och tjänster som de möjliggör, bör programmet prioritera åtgärder som har den största förväntade inverkan på den digitala inre marknaden, bl.a. genom sin samstämmighet med målen i meddelandet om strategin för gigabitsamhället, samt på den digitala omvandlingen av ekonomin och samhället, med beaktande av noterade marknadsmisslyckanden och hinder för genomförande.

| (24) | Skolor, universitet, bibliotek, lokala, regionala eller nationella myndigheter, huvudleverantörer av offentliga tjänster, sjukhus och vårdenheter, knutpunkter för transporter och utpräglat digitaliserade företag är enheter och platser som kan påverka den viktiga socioekonomiska utvecklingen i det område där de är belägna
  , inklusive på lands- och glesbygden
  . Sådana socioekonomiska drivkrafter behöver ligga i framkant i fråga om gigabitkonnektivitet för att erbjuda åtkomst till de bästa tjänsterna och tillämpningarna för Europas medborgare, företag och lokalsamhällen. Programmet stöder åtkomst till gigabitkonnektivitet
  , konnektivitet med hög hastighet, även ultramodern mobil konnektivitet,
  för dessa socioekonomiska drivkrafter, för att maximera deras positiva spridningseffekter på ekonomin och samhället i ett bredare perspektiv, inbegripet genom att skapa större efterfrågan på konnektivitet och tjänster. |
| --- | --- |

(24)

Skolor, universitet, bibliotek, lokala, regionala eller nationella myndigheter, huvudleverantörer av offentliga tjänster, sjukhus och vårdenheter, knutpunkter för transporter och utpräglat digitaliserade företag är enheter och platser som kan påverka den viktiga socioekonomiska utvecklingen i det område där de är belägna
  , inklusive på lands- och glesbygden
  . Sådana socioekonomiska drivkrafter behöver ligga i framkant i fråga om gigabitkonnektivitet för att erbjuda åtkomst till de bästa tjänsterna och tillämpningarna för Europas medborgare, företag och lokalsamhällen. Programmet stöder åtkomst till gigabitkonnektivitet
  , konnektivitet med hög hastighet, även ultramodern mobil konnektivitet,
  för dessa socioekonomiska drivkrafter, för att maximera deras positiva spridningseffekter på ekonomin och samhället i ett bredare perspektiv, inbegripet genom att skapa större efterfrågan på konnektivitet och tjänster.

| (25) | Programmet bör dessutom, på grundval av framgången med initiativet WiFi4EU, fortsätta att stödja tillhandahållandet av kostnadsfri
  , säker,
  lokal trådlös konnektivitet med hög kvalitet på centrala platser för det lokala offentliga livet, inbegripet enheter med ett offentligt uppdrag, t.ex. offentliga myndigheter och leverantörer av offentliga tjänster, samt platser utomhus som är tillgängliga för allmänheten, för att främja unionens digitala vision i lokalsamhällen. |
| --- | --- |

(25)

Programmet bör dessutom, på grundval av framgången med initiativet WiFi4EU, fortsätta att stödja tillhandahållandet av kostnadsfri
  , säker,
  lokal trådlös konnektivitet med hög kvalitet på centrala platser för det lokala offentliga livet, inbegripet enheter med ett offentligt uppdrag, t.ex. offentliga myndigheter och leverantörer av offentliga tjänster, samt platser utomhus som är tillgängliga för allmänheten, för att främja unionens digitala vision i lokalsamhällen.

| (25a) | Digital infrastruktur är en viktig grund för innovationer. För att programmet ska få största möjliga genomslag bör det inriktas på att finansiera infrastrukturen. Enskilda digitala tjänster och tillämpningar, t.ex. sådana som berör olika tekniker för distribuerade liggare eller artificiell intelligens, bör därför inte omfattas av programmet, utan i förekommande fall hanteras genom andra instrument, såsom programmet för ett digitalt Europa. Det är också viktigt att maximera synergieffekterna mellan olika program. |
| --- | --- |

(25a)

Digital infrastruktur är en viktig grund för innovationer. För att programmet ska få största möjliga genomslag bör det inriktas på att finansiera infrastrukturen. Enskilda digitala tjänster och tillämpningar, t.ex. sådana som berör olika tekniker för distribuerade liggare eller artificiell intelligens, bör därför inte omfattas av programmet, utan i förekommande fall hanteras genom andra instrument, såsom programmet för ett digitalt Europa. Det är också viktigt att maximera synergieffekterna mellan olika program.

| (26) | Bärkraften i den nästa generation av digitala tjänster som är på väg, t.ex. sakernas internet och tillämpningar som förväntas skapa betydande nytta inom flera olika sektorer och för samhället i stort, kommer att kräva oavbruten gränsöverskridande täckning med 5G-nät, särskilt för att möjliggöra för användare och föremål att förbli uppkopplade när de är i rörelse. Scenarierna för 5G-utbyggnadens kostnadsdelning är dock fortsatt oklara och riskerna med kommersiell utbyggnad inom vissa nyckelområden upplevs som mycket höga. Vägkorridorer och järnvägsförbindelser förväntas bli viktiga områden för den första fasen av nya tillämpningar inom området för uppkopplad mobilitet, och utgör därför centrala gränsöverskridande projekt att finansiera inom ramen för detta program. |
| --- | --- |

(26)

Bärkraften i den nästa generation av digitala tjänster som är på väg, t.ex. sakernas internet och tillämpningar som förväntas skapa betydande nytta inom flera olika sektorer och för samhället i stort, kommer att kräva oavbruten gränsöverskridande täckning med 5G-nät, särskilt för att möjliggöra för användare och föremål att förbli uppkopplade när de är i rörelse. Scenarierna för 5G-utbyggnadens kostnadsdelning är dock fortsatt oklara och riskerna med kommersiell utbyggnad inom vissa nyckelområden upplevs som mycket höga. Vägkorridorer och järnvägsförbindelser förväntas bli viktiga områden för den första fasen av nya tillämpningar inom området för uppkopplad mobilitet, och utgör därför centrala gränsöverskridande projekt att finansiera inom ramen för detta program.

| (27) | Ej uppkopplade territorier inom unionens alla områden, inbegripet sådana som är centralt belägna, utgör flaskhalsar och ej utnyttjad potential på den digitala inre marknaden. I de mest avlägsna landsbygdsområdena kan internetkonnektivitet med hög kvalitet spela en viktig roll för att förhindra digital utestängning, isolering och avfolkning, genom att kostnaderna för att tillhandahålla både varor och tjänster blir lägre och den avsides belägenheten delvis kompenseras. Internetkonnektivitet med hög kvalitet är nödvändig för nya ekonomiska möjligheter i form av t.ex. precisionsteknik inom jordbruket eller utveckling av en bioekonomi i landsbygdsområden. Programmet bör bidra till att erbjuda fast eller trådlös konnektivitet med mycket hög kapacitet till alla europeiska hushåll, på landsbygden och i tätorter, med inriktning på sådan utbyggnad där en viss grad av marknadsmisslyckande har noterats och som kan åtgärdas med lågintensiva bidrag. Programmet bör då sikta mot att uppnå en omfattande täckning av hushåll och territorier eftersom det är oekonomiskt att senare fylla luckor i täckningen. |
| --- | --- |

(27)

Ej uppkopplade territorier inom unionens alla områden, inbegripet sådana som är centralt belägna, utgör flaskhalsar och ej utnyttjad potential på den digitala inre marknaden. I de mest avlägsna landsbygdsområdena kan internetkonnektivitet med hög kvalitet spela en viktig roll för att förhindra digital utestängning, isolering och avfolkning, genom att kostnaderna för att tillhandahålla både varor och tjänster blir lägre och den avsides belägenheten delvis kompenseras. Internetkonnektivitet med hög kvalitet är nödvändig för nya ekonomiska möjligheter i form av t.ex. precisionsteknik inom jordbruket eller utveckling av en bioekonomi i landsbygdsområden. Programmet bör bidra till att erbjuda fast eller trådlös konnektivitet med mycket hög kapacitet till alla europeiska hushåll, på landsbygden och i tätorter, med inriktning på sådan utbyggnad där en viss grad av marknadsmisslyckande har noterats och som kan åtgärdas med lågintensiva bidrag. Programmet bör då sikta mot att uppnå en omfattande täckning av hushåll och territorier eftersom det är oekonomiskt att senare fylla luckor i täckningen.

| (28) | Utbyggnaden av stomnät för elektronisk kommunikation, inbegripet med undervattenskablar som förbinder europeiska territorier med tredjeländer på andra kontinenter, eller som förbinder europeiska öar eller utomeuropeiska territorier med fastlandet, behövs för att tillhandahålla nödvändig redundans för sådan central infrastruktur och för att öka kapaciteten och tåligheten i unionens digitala nät. Sådana projekt saknar dock ofta kommersiell bärkraft utan offentligt stöd. |
| --- | --- |

(28)

Utbyggnaden av stomnät för elektronisk kommunikation, inbegripet med undervattenskablar som förbinder europeiska territorier med tredjeländer på andra kontinenter, eller som förbinder europeiska öar eller utomeuropeiska territorier med fastlandet, behövs för att tillhandahålla nödvändig redundans för sådan central infrastruktur och för att öka kapaciteten och tåligheten i unionens digitala nät. Sådana projekt saknar dock ofta kommersiell bärkraft utan offentligt stöd.

| (29) | Åtgärder som bidrar till projekt av gemensamt intresse inom området infrastruktur för digital konnektivitet bör använda den
  lämpligaste
  teknik som
  finns att tillgå
  , samtidigt som bästa balans uppnås mellan senaste teknik i fråga om dataflödeskapacitet, överföringssäkerhet, nättålighet
  , cybersäkerhet
  och kostnadseffektivitet, och bör prioriteras genom arbetsprogram som beaktar de kriterier som fastställs i denna förordning. Utbyggnad av nät med mycket hög kapacitet kan omfatta passiv infrastruktur för att maximera både socioekonomisk nytta och miljönytta. Slutligen bör hänsyn tas till den potentiella spridningseffekten i form av konnektivitet när åtgärder prioriteras, t.ex. när ett påbörjat projekt kan förbättra affärsnyttan för framtida utbyggnad vilket leder till ytterligare täckning av territorier och befolkning inom områden som dittills saknat täckning. |
| --- | --- |

(29)

Åtgärder som bidrar till projekt av gemensamt intresse inom området infrastruktur för digital konnektivitet bör använda den
  lämpligaste
  teknik som
  finns att tillgå
  , samtidigt som bästa balans uppnås mellan senaste teknik i fråga om dataflödeskapacitet, överföringssäkerhet, nättålighet
  , cybersäkerhet
  och kostnadseffektivitet, och bör prioriteras genom arbetsprogram som beaktar de kriterier som fastställs i denna förordning. Utbyggnad av nät med mycket hög kapacitet kan omfatta passiv infrastruktur för att maximera både socioekonomisk nytta och miljönytta. Slutligen bör hänsyn tas till den potentiella spridningseffekten i form av konnektivitet när åtgärder prioriteras, t.ex. när ett påbörjat projekt kan förbättra affärsnyttan för framtida utbyggnad vilket leder till ytterligare täckning av territorier och befolkning inom områden som dittills saknat täckning.

| (30) | Unionen har utvecklat sin egen satellitteknik för PNT (Positioning, Navigation and Timing) i form av Egnos/Galileo och sitt eget jordobservationssystem i form av Copernicus. Både Egnos/Galileo och Copernicus erbjuder avancerade tjänster som innebär stor ekonomisk nytta för offentliga och privata användare. Därför bör all infrastruktur för transport, energi eller digitalisering som finansieras genom programmet – och som utnyttjar PNT- eller jordobservationstjänster – vara tekniskt kompatibel med Egnos/Galileo och Copernicus. |
| --- | --- |

(30)

Unionen har utvecklat sin egen satellitteknik för PNT (Positioning, Navigation and Timing) i form av Egnos/Galileo och sitt eget jordobservationssystem i form av Copernicus. Både Egnos/Galileo och Copernicus erbjuder avancerade tjänster som innebär stor ekonomisk nytta för offentliga och privata användare. Därför bör all infrastruktur för transport, energi eller digitalisering som finansieras genom programmet – och som utnyttjar PNT- eller jordobservationstjänster – vara tekniskt kompatibel med Egnos/Galileo och Copernicus.

| (31) | De positiva resultaten från den första ansökningsomgången med blandfinansiering som utlystes inom ramen för det nuvarande programmet 2017 bekräftade relevansen och mervärdet i att använda EU-bidrag för blandfinansiering tillsammans med finansiering från Europeiska investeringsbanken och offentliga finansinstitut samt från andra privata finansinstitut och investerare, inbegripet genom offentlig-privata partnerskap.
  Blandfinansiering bör bidra till att locka privata investeringar och skapa en hävstångseffekt för den offentliga sektorns totala bidrag i enlighet med målen för programmet InvestEU.
  Programmet bör därför fortsätta att
  stödja åtgärder
  som möjliggör en kombination av EU-bidrag och andra finansieringskällor.
  Inom transportområdet bör blandfinansieringsinsatser inte överstiga 10 % av de särskilda anslagen. |
| --- | --- |

(31)

De positiva resultaten från den första ansökningsomgången med blandfinansiering som utlystes inom ramen för det nuvarande programmet 2017 bekräftade relevansen och mervärdet i att använda EU-bidrag för blandfinansiering tillsammans med finansiering från Europeiska investeringsbanken och offentliga finansinstitut samt från andra privata finansinstitut och investerare, inbegripet genom offentlig-privata partnerskap.
  Blandfinansiering bör bidra till att locka privata investeringar och skapa en hävstångseffekt för den offentliga sektorns totala bidrag i enlighet med målen för programmet InvestEU.
  Programmet bör därför fortsätta att
  stödja åtgärder
  som möjliggör en kombination av EU-bidrag och andra finansieringskällor.
  Inom transportområdet bör blandfinansieringsinsatser inte överstiga 10 % av de särskilda anslagen.

| (31a) | Inom transportområdet bör blandfinansieringsinsatser främst avse projekt som syftar till digitalisering av sektorn, i synnerhet Sesar och ERTMS, som förväntas vara ekonomiskt lönsamma. |
| --- | --- |

(31a)

Inom transportområdet bör blandfinansieringsinsatser främst avse projekt som syftar till digitalisering av sektorn, i synnerhet Sesar och ERTMS, som förväntas vara ekonomiskt lönsamma.

| (32) | De politiska målen för detta program kommer också att hanteras med hjälp av finansieringsinstrument och budgetgarantier inom de politiska områdena [...] av fonden InvestEU. Programmets åtgärder bör användas för att
  stimulera investeringar genom att hantera
  marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer på ett proportionellt
  och tillräckligt
  sätt, och
  bör varken
  överlappa med eller utestänga privat finansiering, och
  ge
  ett tydligt europeiskt mervärde. |
| --- | --- |

(32)

De politiska målen för detta program kommer också att hanteras med hjälp av finansieringsinstrument och budgetgarantier inom de politiska områdena [...] av fonden InvestEU. Programmets åtgärder bör användas för att
  stimulera investeringar genom att hantera
  marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer på ett proportionellt
  och tillräckligt
  sätt, och
  bör varken
  överlappa med eller utestänga privat finansiering, och
  ge
  ett tydligt europeiskt mervärde.

| (33) | För att gynna en integrerad utveckling av innovationscykeln är det nödvändigt att säkerställa komplementaritet mellan de innovativa lösningar som utvecklas inom ramen för unionens ramprogram för forskning och innovation och de innovativa lösningar som sprids med stöd från Fonden för ett sammanlänkat Europa. I detta syfte kommer synergier med Horisont Europa att säkerställa att a) behov av forskning och innovation inom transport, energi och digitaliseringssektorn i EU identifieras och fastställs inom Horisont Europas strategiska planeringsprocess, b)Fonden för ett sammanlänkat Europa
  har ett nära samarbete med Horisont Europa vid
  införande och utbyggnad i stor skala av innovativa typer av teknik och lösningar inom områdena transport- och energiinfrastruktur och digital infrastruktur,
  och i synergieffekter mellan dessa områden,
  särskilt när de är ett resultat av Horisont Europa, c) utbytet av information och data mellan Horisont Europa och Fonden för ett sammanlänkat Europa kommer att underlättas, t.ex. genom att teknik från Horisont Europa med en hög grad av marknadsmognad lyfts fram och kan vidareutvecklas genom Fonden för ett sammanlänkat Europa. |
| --- | --- |

(33)

För att gynna en integrerad utveckling av innovationscykeln är det nödvändigt att säkerställa komplementaritet mellan de innovativa lösningar som utvecklas inom ramen för unionens ramprogram för forskning och innovation och de innovativa lösningar som sprids med stöd från Fonden för ett sammanlänkat Europa. I detta syfte kommer synergier med Horisont Europa att säkerställa att a) behov av forskning och innovation inom transport, energi och digitaliseringssektorn i EU identifieras och fastställs inom Horisont Europas strategiska planeringsprocess, b)Fonden för ett sammanlänkat Europa
  har ett nära samarbete med Horisont Europa vid
  införande och utbyggnad i stor skala av innovativa typer av teknik och lösningar inom områdena transport- och energiinfrastruktur och digital infrastruktur,
  och i synergieffekter mellan dessa områden,
  särskilt när de är ett resultat av Horisont Europa, c) utbytet av information och data mellan Horisont Europa och Fonden för ett sammanlänkat Europa kommer att underlättas, t.ex. genom att teknik från Horisont Europa med en hög grad av marknadsmognad lyfts fram och kan vidareutvecklas genom Fonden för ett sammanlänkat Europa.

| (34) | I denna förordning fastställs en finansieringsram för hela perioden 2021–2027 som ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i [hänvisningen ska vid behov uppdateras enligt det nya interinstitutionella avtalet: punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning16 för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet].
  Denna finansieringsram bör bevaras under programmets hela löptid och inte bli föremål för någon nedskärning eller omfördelning till andra program, för att den ursprungliga balansen, men även kompromisserna och de tematiska och territoriella fördelningarna, ska upprätthållas under hela programperioden. |
| --- | --- |

(34)

I denna förordning fastställs en finansieringsram för hela perioden 2021–2027 som ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i [hänvisningen ska vid behov uppdateras enligt det nya interinstitutionella avtalet: punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning16 för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet].
  Denna finansieringsram bör bevaras under programmets hela löptid och inte bli föremål för någon nedskärning eller omfördelning till andra program, för att den ursprungliga balansen, men även kompromisserna och de tematiska och territoriella fördelningarna, ska upprätthållas under hela programperioden.

| (35) | På unionsnivå utgör den europeiska planeringsterminen ramen för att identifiera nationella reformprioriteringar och övervaka genomförandet av dem. Medlemsstaterna tar fram sina egna nationella fleråriga investeringsstrategier till stöd för dessa reformprioriteringar. Dessa strategier bör läggas fram tillsammans med de årliga nationella reformprogrammen i syfte att ange huvuddragen för och samordna prioriterade investeringsprojekt som ska få nationell finansiering och/eller unionsfinansiering. De bör också bidra till att unionsfinansieringen används på ett enhetligt sätt och maximera det ekonomiska stödets mervärde, särskilt vad gäller stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden, Europeiska investeringsstabiliseringsfunktionen, InvestEU och Fonden för ett sammanlänkat Europa, om så är relevant. Ekonomiskt stöd bör också användas på ett sätt som är förenligt med energi- och klimatplaner på unionsnivå och nationell nivå, om så är relevant. |
| --- | --- |

(35)

På unionsnivå utgör den europeiska planeringsterminen ramen för att identifiera nationella reformprioriteringar och övervaka genomförandet av dem. Medlemsstaterna tar fram sina egna nationella fleråriga investeringsstrategier till stöd för dessa reformprioriteringar. Dessa strategier bör läggas fram tillsammans med de årliga nationella reformprogrammen i syfte att ange huvuddragen för och samordna prioriterade investeringsprojekt som ska få nationell finansiering och/eller unionsfinansiering. De bör också bidra till att unionsfinansieringen används på ett enhetligt sätt och maximera det ekonomiska stödets mervärde, särskilt vad gäller stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden, Europeiska investeringsstabiliseringsfunktionen, InvestEU och Fonden för ett sammanlänkat Europa, om så är relevant. Ekonomiskt stöd bör också användas på ett sätt som är förenligt med energi- och klimatplaner på unionsnivå och nationell nivå, om så är relevant.

| (▌ | [separat omröstning] |
| --- | --- |

(▌

[separat omröstning]

| (37) | Typerna av finansiering och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av hur väl de bidrar till uppnåendet av åtgärdernas särskilda mål och åstadkommer resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta bör inbegripa att man överväger användningen av enhetsbelopp, schablonsatser, bidrag till enhetskostnader och finansiering som inte är kopplad till kostnader, i den mening som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(37)

Typerna av finansiering och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av hur väl de bidrar till uppnåendet av åtgärdernas särskilda mål och åstadkommer resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta bör inbegripa att man överväger användningen av enhetsbelopp, schablonsatser, bidrag till enhetskostnader och finansiering som inte är kopplad till kostnader, i den mening som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen.

| (38) | Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) får delta i unionsprogram inom ramen för det samarbete som inrättats genom EES-avtalet, enligt vilket programmen kan genomföras genom ett beslut enligt det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning för att bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. |
| --- | --- |

(38)

Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) får delta i unionsprogram inom ramen för det samarbete som inrättats genom EES-avtalet, enligt vilket programmen kan genomföras genom ett beslut enligt det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning för att bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt.

| (39) | Reglerna för tilldelning av bidrag fastställs i budgetförordningen. För att beakta särdragen hos de åtgärder som stöds av programmet och säkerställa ett enhetligt genomförande i de sektorer som omfattas av programmet är det nödvändigt att lämna ytterligare vägledning om stödberättigande och tilldelningskriterier.
  Kommissionen och/eller genomförandeorganen med ansvar för programmets genomförande har för övrigt inte befogenhet att införa ytterligare skyldigheter som inte föreskrivs i denna förordning vad gäller urvalet av insatser och finansieringen av dessa. Utan att avvika från budgetförordningen kan arbetsprogrammen innehålla förenklade förfaranden i vissa fall där målen med ansökningsomgångarna inte har några strategiska konsekvenser. |
| --- | --- |

(39)

Reglerna för tilldelning av bidrag fastställs i budgetförordningen. För att beakta särdragen hos de åtgärder som stöds av programmet och säkerställa ett enhetligt genomförande i de sektorer som omfattas av programmet är det nödvändigt att lämna ytterligare vägledning om stödberättigande och tilldelningskriterier.
  Kommissionen och/eller genomförandeorganen med ansvar för programmets genomförande har för övrigt inte befogenhet att införa ytterligare skyldigheter som inte föreskrivs i denna förordning vad gäller urvalet av insatser och finansieringen av dessa. Utan att avvika från budgetförordningen kan arbetsprogrammen innehålla förenklade förfaranden i vissa fall där målen med ansökningsomgångarna inte har några strategiska konsekvenser.

| (39a) | Urvals- och tilldelningskriterier definieras i arbetsprogrammen i enlighet med budgetförordningen. Inom transportområdet bör ett projekts kvalitet och relevans också bedömas genom att hänsyn tas till förväntad inverkan på konnektiviteten i EU, dess överensstämmelse med tillgänglighetskrav och dess strategi för framtida underhållsbehov. |
| --- | --- |

(39a)

Urvals- och tilldelningskriterier definieras i arbetsprogrammen i enlighet med budgetförordningen. Inom transportområdet bör ett projekts kvalitet och relevans också bedömas genom att hänsyn tas till förväntad inverkan på konnektiviteten i EU, dess överensstämmelse med tillgänglighetskrav och dess strategi för framtida underhållsbehov.

| (40) | I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (17), rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 (18), rådets förordning (EG, Euratom) nr 2185/96 (19) och rådets förordning (EU) 2017/193 (20) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter och bedrägeri, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt i tillämpliga fall administrativa sanktioner. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (EG, Euratom) nr 2185/96 får Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra administrativa utredningar, inbegripet kontroller och inspektioner på plats, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I överensstämmelse med förordning (EU) 2017/1939 får Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägeri och annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (21). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som tar emot medel från unionen samarbeta fullständigt för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. |
| --- | --- |

(40)

I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (17), rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 (18), rådets förordning (EG, Euratom) nr 2185/96 (19) och rådets förordning (EU) 2017/193 (20) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter och bedrägeri, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt i tillämpliga fall administrativa sanktioner. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (EG, Euratom) nr 2185/96 får Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra administrativa utredningar, inbegripet kontroller och inspektioner på plats, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I överensstämmelse med förordning (EU) 2017/1939 får Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägeri och annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (21). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som tar emot medel från unionen samarbeta fullständigt för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter.

| (40a) | Ett framgångsrikt genomförande av programmet beror i stor utsträckning på nivån av samarbete mellan de enheter som deltar i ett gemensamt projekt. Därför bör inrättandet av en struktur för gemensamma företag uppmuntras, bland annat genom en högre samfinansieringsnivå. |
| --- | --- |

(40a)

Ett framgångsrikt genomförande av programmet beror i stor utsträckning på nivån av samarbete mellan de enheter som deltar i ett gemensamt projekt. Därför bör inrättandet av en struktur för gemensamma företag uppmuntras, bland annat genom en högre samfinansieringsnivå.

| (41) | I enlighet med [uppdatera hänvisning i enlighet med det nya beslutet om utomeuropeiska länder och territorier (ULT): artikel 94 i rådets beslut 2013/755/EU (22)] är personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier (ULT) berättigade till finansiering, med förbehåll för programmets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet. |
| --- | --- |

(41)

I enlighet med [uppdatera hänvisning i enlighet med det nya beslutet om utomeuropeiska länder och territorier (ULT): artikel 94 i rådets beslut 2013/755/EU (22)] är personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier (ULT) berättigade till finansiering, med förbehåll för programmets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet.

| (42) | Unionen bör eftersträva samstämmighet och synergier med unionsprogrammen för EU:s externa politik, inbegripet stöd inför anslutningen som följer efter de åtaganden som gjorts mot bakgrund av meddelandet Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (23). |
| --- | --- |

(42)

Unionen bör eftersträva samstämmighet och synergier med unionsprogrammen för EU:s externa politik, inbegripet stöd inför anslutningen som följer efter de åtaganden som gjorts mot bakgrund av meddelandet Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (23).

| (43) | När tredjeländer och enheter som är etablerade i tredjeländer deltar i åtgärder som bidrar till projekt av gemensamt intresse eller gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi, bör ekonomiskt stöd vara tillgängligt endast om det är nödvändigt för att uppnå målen för dessa projekt. |
| --- | --- |

(43)

När tredjeländer och enheter som är etablerade i tredjeländer deltar i åtgärder som bidrar till projekt av gemensamt intresse eller gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi, bör ekonomiskt stöd vara tillgängligt endast om det är nödvändigt för att uppnå målen för dessa projekt.

| (43a) | I enlighet med artikel 85 i direktiv 2014/25/EU, och när det gäller tredjeländer med vilka unionen inte har ingått ett multilateralt eller bilateralt avtal som säkerställer jämförbart och faktiskt tillträde för EU-företag till dessa tredjeländers marknader för offentlig upphandling, får varje anbud som lämnas i samband med tilldelning av ett offentligt varukontrakt inom ramen för ett projekt som samfinansieras av FSE förkastas om andelen varor med ursprung i tredjeland uppgår till mer än 50 % av det totala värdet av de varor som anbudet omfattar. |
| --- | --- |

(43a)

I enlighet med artikel 85 i direktiv 2014/25/EU, och när det gäller tredjeländer med vilka unionen inte har ingått ett multilateralt eller bilateralt avtal som säkerställer jämförbart och faktiskt tillträde för EU-företag till dessa tredjeländers marknader för offentlig upphandling, får varje anbud som lämnas i samband med tilldelning av ett offentligt varukontrakt inom ramen för ett projekt som samfinansieras av FSE förkastas om andelen varor med ursprung i tredjeland uppgår till mer än 50 % av det totala värdet av de varor som anbudet omfattar.

| (44) | I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (24) behöver detta program utvärderas på grundval av information som samlats in till följd av särskilda övervakningskrav,
  t.ex. när det gäller klimatsäkring,
  samtidigt som överreglering och administrativa bördor undviks, särskilt för medlemsstaterna. Utvärderingar bör göras av kommissionen och delges Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén i syfte att bedöma finansieringens effektivitet och ändamålsenlighet och dess inverkan på programmets övergripande mål
  , samt göra nödvändiga ändringar
  . |
| --- | --- |

(44)

I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (24) behöver detta program utvärderas på grundval av information som samlats in till följd av särskilda övervakningskrav,
  t.ex. när det gäller klimatsäkring,
  samtidigt som överreglering och administrativa bördor undviks, särskilt för medlemsstaterna. Utvärderingar bör göras av kommissionen och delges Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén i syfte att bedöma finansieringens effektivitet och ändamålsenlighet och dess inverkan på programmets övergripande mål
  , samt göra nödvändiga ändringar
  .

| (45) | Transparenta, ansvarstagande och
  lämpliga övervaknings- och rapporteringsåtgärder, inbegripet
  mätbara
  indikatorer, bör införas för
  bedömning
  av och rapportering om programmets framsteg mot de allmänna och särskilda mål som fastställs i denna förordning
  samt för att främja dess framsteg
  . Systemet för resultatrapportering bör säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och resultat
  lämpar sig för en djupanalys av de framsteg man uppnått och de svårigheter man stött på längs stomnätskorridorerna, och att dessa uppgifter och resultat
  samlas in ändamålsenligt, resurseffektivt och rättidigt. Det är nödvändigt att ställa proportionella rapporteringskrav på mottagarna av unionens medel för att samla in relevanta data för programmet. |
| --- | --- |

(45)

Transparenta, ansvarstagande och
  lämpliga övervaknings- och rapporteringsåtgärder, inbegripet
  mätbara
  indikatorer, bör införas för
  bedömning
  av och rapportering om programmets framsteg mot de allmänna och särskilda mål som fastställs i denna förordning
  samt för att främja dess framsteg
  . Systemet för resultatrapportering bör säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och resultat
  lämpar sig för en djupanalys av de framsteg man uppnått och de svårigheter man stött på längs stomnätskorridorerna, och att dessa uppgifter och resultat
  samlas in ändamålsenligt, resurseffektivt och rättidigt. Det är nödvändigt att ställa proportionella rapporteringskrav på mottagarna av unionens medel för att samla in relevanta data för programmet.

| (45a) | Programmet bör genomföras med hjälp av arbetsprogram. Kommissionen bör före utgången av mars 2021 utarbeta ett ramprogram med den förväntade tidsplanen för arbetsprogrammen och ansökningsomgångarna, samt vad dessa handlar om och vilken finansiering de fått, jämte annan information som krävs för att kunna säkerställa transparens och förutsägbarhet för hela programperioden och förbättra projektens kvalitet. |
| --- | --- |

(45a)

Programmet bör genomföras med hjälp av arbetsprogram. Kommissionen bör före utgången av mars 2021 utarbeta ett ramprogram med den förväntade tidsplanen för arbetsprogrammen och ansökningsomgångarna, samt vad dessa handlar om och vilken finansiering de fått, jämte annan information som krävs för att kunna säkerställa transparens och förutsägbarhet för hela programperioden och förbättra projektens kvalitet.

| (45b) | En omfattande utvärdering av programmet bör genomföras för att garantera att investeringsprioriteringarna för programmet är förenliga med unionens klimatförändringsåtaganden. |
| --- | --- |

(45b)

En omfattande utvärdering av programmet bör genomföras för att garantera att investeringsprioriteringarna för programmet är förenliga med unionens klimatförändringsåtaganden.

| (46) | För att
  komplettera
  denna förordning bör
  befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till
  kommissionen
  med avseende på
  antagandet av arbetsprogram
  och ramprogrammet
  . ▌ |
| --- | --- |

(46)

För att
  komplettera
  denna förordning bör
  befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till
  kommissionen
  med avseende på
  antagandet av arbetsprogram
  och ramprogrammet
  . ▌

| (47) | I syfte att vid behov anpassa de indikatorer som används för övervakning av programmet ▌och definitionen av stomnätskorridorerna, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen, med avseende på ändringar av delarna I, II och III i bilagan till denna förordning
  och av de militära kraven, upprättande eller ändringar av förteckningen över de delar av det transeuropeiska transportnätet som är lämpliga för militära transporter samt upprättande eller ändringar av förteckningen över prioriterade projekt för infrastruktur för dubbla användningsområden och bedömningsförfarandet rörande stödberättigande för de åtgärder med anknytning till militär mobilitet
  . Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(47)

I syfte att vid behov anpassa de indikatorer som används för övervakning av programmet ▌och definitionen av stomnätskorridorerna, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen, med avseende på ändringar av delarna I, II och III i bilagan till denna förordning
  och av de militära kraven, upprättande eller ändringar av förteckningen över de delar av det transeuropeiska transportnätet som är lämpliga för militära transporter samt upprättande eller ändringar av förteckningen över prioriterade projekt för infrastruktur för dubbla användningsområden och bedömningsförfarandet rörande stödberättigande för de åtgärder med anknytning till militär mobilitet
  . Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (48) | Förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 bör av tydlighetsskäl upphävas. Artikel 29 i förordning (EU) nr 1316/2013, som ändrar bilagan till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 (25) i fråga om förteckningen över godskorridorer, bör dock fortsätta att gälla. |
| --- | --- |

(48)

Förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 bör av tydlighetsskäl upphävas. Artikel 29 i förordning (EU) nr 1316/2013, som ändrar bilagan till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 (25) i fråga om förteckningen över godskorridorer, bör dock fortsätta att gälla.

| (49) | För att möjliggöra ett rättidigt antagande av de genomförandeakter som föreskrivs i denna förordning är det nödvändigt att den träder i kraft omedelbart efter det att den offentliggjorts. |
| --- | --- |

(49)

För att möjliggöra ett rättidigt antagande av de genomförandeakter som föreskrivs i denna förordning är det nödvändigt att den träder i kraft omedelbart efter det att den offentliggjorts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning inrättas Fonden för ett sammanlänkat Europa (nedan kallad programmet).

Här fastställs målen för programmet, budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| (a) | åtgärd: verksamhet som har identifierats som ekonomiskt och tekniskt oberoende, som har en fast tidsram och som krävs för att genomföra ett projekt. |
| --- | --- |

(a)

åtgärd: verksamhet som har identifierats som ekonomiskt och tekniskt oberoende, som har en fast tidsram och som krävs för att genomföra ett projekt.

| (b) | alternativa bränslen: alternativa bränslen
  för alla transportsätt
  enligt vad som definieras i artikel 2.1 i direktiv 2014/94/EU. |
| --- | --- |

(b)

alternativa bränslen: alternativa bränslen
  för alla transportsätt
  enligt vad som definieras i artikel 2.1 i direktiv 2014/94/EU.

| (c) | associerat land: ett tredjeland som är part i ett avtal med unionen, vilket gör det möjligt för landet att delta i programmet i enlighet med artikel 5. |
| --- | --- |

(c)

associerat land: ett tredjeland som är part i ett avtal med unionen, vilket gör det möjligt för landet att delta i programmet i enlighet med artikel 5.

| (ca) | stödmottagare: varje enhet som har valts ut för att ta emot ekonomiskt stöd från unionen enligt kriterierna för stödberättigande i artikel 11 i denna förordning och i enlighet med artikel [197] i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(ca)

stödmottagare: varje enhet som har valts ut för att ta emot ekonomiskt stöd från unionen enligt kriterierna för stödberättigande i artikel 11 i denna förordning och i enlighet med artikel [197] i budgetförordningen.

| (d) | blandfinansieringsinsats: åtgärder som stöds genom EU-budgeten, inbegripet blandfinansieringsinstrument i enlighet med artikel [2.6] i förordning (EU, Euratom) 2018/XXX (nedan kallad budgetförordningen), i vilka icke-återbetalningspliktiga former av stöd och/eller finansieringsinstrument från EU-budgeten kombineras med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansinstitut, kommersiella finansinstitut och investerare. |
| --- | --- |

(d)

blandfinansieringsinsats: åtgärder som stöds genom EU-budgeten, inbegripet blandfinansieringsinstrument i enlighet med artikel [2.6] i förordning (EU, Euratom) 2018/XXX (nedan kallad budgetförordningen), i vilka icke-återbetalningspliktiga former av stöd och/eller finansieringsinstrument från EU-budgeten kombineras med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansinstitut, kommersiella finansinstitut och investerare.

| (da) | flaskhals: fysiska, tekniska eller funktionella hinder som leder till systemavbrott som påverkar kontinuiteten i flöden över stora avstånd eller gränsöverskridande flöden och som kan avhjälpas genom att ny infrastruktur skapas eller befintlig infrastruktur genomgripande uppgraderas, vilket skulle kunna leda till avsevärda förbättringar som kan lösa problemet med flaskhalsar. |
| --- | --- |

(da)

flaskhals: fysiska, tekniska eller funktionella hinder som leder till systemavbrott som påverkar kontinuiteten i flöden över stora avstånd eller gränsöverskridande flöden och som kan avhjälpas genom att ny infrastruktur skapas eller befintlig infrastruktur genomgripande uppgraderas, vilket skulle kunna leda till avsevärda förbättringar som kan lösa problemet med flaskhalsar.

| (e) | övergripande nät: transportinfrastruktur som fastställs i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013. |
| --- | --- |

(e)

övergripande nät: transportinfrastruktur som fastställs i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013.

| (f) | stomnät: transportinfrastruktur som fastställs i enlighet med kapitel III i förordning (EU) nr 1315/2013. |
| --- | --- |

(f)

stomnät: transportinfrastruktur som fastställs i enlighet med kapitel III i förordning (EU) nr 1315/2013.

| (g) | stomnätskorridor: instrument för att underlätta ett samordnat genomförande av stomnätet i enlighet med kapitel IV i förordning (EU) nr 1315/2013, förtecknade i del III i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(g)

stomnätskorridor: instrument för att underlätta ett samordnat genomförande av stomnätet i enlighet med kapitel IV i förordning (EU) nr 1315/2013, förtecknade i del III i bilagan till den här förordningen.

| (ga) | gränsöverskridande länkar: i transportsektorn projekt som omfattar ett järnvägs-, väg-, inrevattenvägs- eller sjöavsnitt mellan medlemsstater eller mellan en medlemsstat och ett tredjeland, eller ett projekt, inom alla transportsätt, som förverkligas i en medlemsstat och får en betydande gränsöverskridande inverkan genom att förbättra de gränsöverskridande flödena mellan två medlemsstater eller mellan en medlemsstat och ett tredjeland. |
| --- | --- |

(ga)

gränsöverskridande länkar: i transportsektorn projekt som omfattar ett järnvägs-, väg-, inrevattenvägs- eller sjöavsnitt mellan medlemsstater eller mellan en medlemsstat och ett tredjeland, eller ett projekt, inom alla transportsätt, som förverkligas i en medlemsstat och får en betydande gränsöverskridande inverkan genom att förbättra de gränsöverskridande flödena mellan två medlemsstater eller mellan en medlemsstat och ett tredjeland.

| (h) | gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi: ett projekt som är stödberättigande eller kan vara stödberättigande inom ett samarbetsavtal eller någon annan form av arrangemang mellan medlemsstater eller arrangemang mellan medlemsstater och tredjeländer enligt vad som fastställs i [artiklarna ▌
  8, 9, 11 eller 13
  i]
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2018/... ]
   (+) (1) (+), och som rör planering för eller utbyggnad av förnybar energi, i enlighet med de kriterier som fastställs i del IV i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(h)

gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi: ett projekt som är stödberättigande eller kan vara stödberättigande inom ett samarbetsavtal eller någon annan form av arrangemang mellan medlemsstater eller arrangemang mellan medlemsstater och tredjeländer enligt vad som fastställs i [artiklarna ▌
  8, 9, 11 eller 13
  i]
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2018/... ]
   (+) (1) (+), och som rör planering för eller utbyggnad av förnybar energi, i enlighet med de kriterier som fastställs i del IV i bilagan till den här förordningen.

| (ha) | energieffektivitet först: högprioritering av alternativa kostnadseffektiva energieffektivitetsåtgärder inom energiplanering, energipolitik och investeringsbeslut som berör energi, till förmån för en effektivare energiefterfrågan och energiförsörjning, framför allt med hjälp av kostnadseffektiva energibesparingar i slutförbrukarledet, initiativ till efterfrågeflexibilitet samt effektivare omvandling, överföring och distribution av energi, varvid målen för de respektive besluten likväl uppnås. |
| --- | --- |

(ha)

energieffektivitet först: högprioritering av alternativa kostnadseffektiva energieffektivitetsåtgärder inom energiplanering, energipolitik och investeringsbeslut som berör energi, till förmån för en effektivare energiefterfrågan och energiförsörjning, framför allt med hjälp av kostnadseffektiva energibesparingar i slutförbrukarledet, initiativ till efterfrågeflexibilitet samt effektivare omvandling, överföring och distribution av energi, varvid målen för de respektive besluten likväl uppnås.

| (i) | infrastruktur för digital konnektivitet: nät med mycket hög kapacitet, 5G-system, lokal trådlös konnektivitet med mycket hög kvalitet, stomnät, samt digitala driftplattformar som är direkt förknippade med infrastruktur för transport och energi. |
| --- | --- |

(i)

infrastruktur för digital konnektivitet: nät med mycket hög kapacitet, 5G-system, lokal trådlös konnektivitet med mycket hög kvalitet, stomnät, samt digitala driftplattformar som är direkt förknippade med infrastruktur för transport och energi.

| (j) | 5G-system: en uppsättning element för digital infrastruktur som är baserade på globalt överenskomna standarder för mobil och trådlös kommunikationsteknik som används för konnektivitet och mervärdestjänster med avancerade prestanda, i form av t.ex. mycket höga datahastigheter och mycket hög datakapacitet, låg latens och hög tillförlitlighet eller stöd till ett stort antal anslutna enheter. |
| --- | --- |

(j)

5G-system: en uppsättning element för digital infrastruktur som är baserade på globalt överenskomna standarder för mobil och trådlös kommunikationsteknik som används för konnektivitet och mervärdestjänster med avancerade prestanda, i form av t.ex. mycket höga datahastigheter och mycket hög datakapacitet, låg latens och hög tillförlitlighet eller stöd till ett stort antal anslutna enheter.

| (k) | 5G-korridor: en transportled, i form av väg, järnväg
  eller inre vattenväg
  , som har full täckning från infrastruktur för digital konnektivitet och särskilt 5G-system, vilket ger möjlighet till oavbrutet tillhandahållande av digitala synergitjänster, t.ex. uppkopplad och automatiserad mobilitet, liknande smarta mobilitetstjänster för järnvägar
  eller digital konnektivitet för inre vattenvägar
  . |
| --- | --- |

(k)

5G-korridor: en transportled, i form av väg, järnväg
  eller inre vattenväg
  , som har full täckning från infrastruktur för digital konnektivitet och särskilt 5G-system, vilket ger möjlighet till oavbrutet tillhandahållande av digitala synergitjänster, t.ex. uppkopplad och automatiserad mobilitet, liknande smarta mobilitetstjänster för järnvägar
  eller digital konnektivitet för inre vattenvägar
  .

| (ka) | felande länk: i samband med alla transportsätt ett transportavsnitt i en TEN-T-korridor eller ett transportavsnitt som tillhandahåller anslutningen av stomnätet eller det övergripande nätet med de TEN-T-korridorer som saknas eller som innehåller en eller flera flaskhalsar som påverkar kontinuiteten i TEN-T-korridoren. |
| --- | --- |

(ka)

felande länk: i samband med alla transportsätt ett transportavsnitt i en TEN-T-korridor eller ett transportavsnitt som tillhandahåller anslutningen av stomnätet eller det övergripande nätet med de TEN-T-korridorer som saknas eller som innehåller en eller flera flaskhalsar som påverkar kontinuiteten i TEN-T-korridoren.

| (l) | digitala driftplattformar direkt förknippade med infrastruktur för energi och transport: fysiska och virtuella resurser för informations- och kommunikationsteknik (IKT) som fungerar med kommunikationsinfrastrukturen som grund och som stöder överföring, lagring, behandling och analys av infrastrukturdata som rör transport och/eller energi. |
| --- | --- |

(l)

digitala driftplattformar direkt förknippade med infrastruktur för energi och transport: fysiska och virtuella resurser för informations- och kommunikationsteknik (IKT) som fungerar med kommunikationsinfrastrukturen som grund och som stöder överföring, lagring, behandling och analys av infrastrukturdata som rör transport och/eller energi.

| (m) | projekt av gemensamt intresse: projekt som fastställs i förordning (EU) nr 1315/2013, i förordning (EU) nr 347/2013 eller i artikel 8 i den här förordningen. |
| --- | --- |

(m)

projekt av gemensamt intresse: projekt som fastställs i förordning (EU) nr 1315/2013, i förordning (EU) nr 347/2013 eller i artikel 8 i den här förordningen.

| (n) | studier: åtgärder som krävs för att förbereda genomförandet av ett projekt, såsom förstudier, kartläggningsstudier, genomförbarhetsstudier, utvärderingsstudier, prov- och valideringsstudier inbegripet i programvaruform, samt annat tekniskt stöd, inklusive förberedande åtgärder för att definiera och utveckla ett projekt och fatta beslut om finansiering av projektet, som exempelvis rekognoscering på plats och förberedelse av finansieringsarrangemang. |
| --- | --- |

(n)

studier: åtgärder som krävs för att förbereda genomförandet av ett projekt, såsom förstudier, kartläggningsstudier, genomförbarhetsstudier, utvärderingsstudier, prov- och valideringsstudier inbegripet i programvaruform, samt annat tekniskt stöd, inklusive förberedande åtgärder för att definiera och utveckla ett projekt och fatta beslut om finansiering av projektet, som exempelvis rekognoscering på plats och förberedelse av finansieringsarrangemang.

| (o) | socioekonomiska drivkrafter: enheter vilka genom sitt uppdrag, sin karaktär eller sin lokalisering direkt eller indirekt kan skapa socioekonomiska fördelar för medborgare, företag och lokalsamhällen som finns i deras omgivningar
  eller influensområden
  . |
| --- | --- |

(o)

socioekonomiska drivkrafter: enheter vilka genom sitt uppdrag, sin karaktär eller sin lokalisering direkt eller indirekt kan skapa socioekonomiska fördelar för medborgare, företag och lokalsamhällen som finns i deras omgivningar
  eller influensområden
  .

| (p) | tredjeland: ett land som inte är medlem i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(p)

tredjeland: ett land som inte är medlem i Europeiska unionen.

| (q) | nät med mycket hög kapacitet: nät med mycket hög kapacitet enligt vad som definieras i artikel [
  2.2
  ] i direktiv (EU) 2018/XXX [europeisk kodex för elektronisk kommunikation]. |
| --- | --- |

(q)

nät med mycket hög kapacitet: nät med mycket hög kapacitet enligt vad som definieras i artikel [
  2.2
  ] i direktiv (EU) 2018/XXX [europeisk kodex för elektronisk kommunikation].

| (r) | bygg- och anläggningsarbeten: inköp, leverans och installation av komponenter, system och tjänster inbegripet programvara, utvecklings-, bygg- och anläggningsverksamhet i samband med ett projekt, slutbesiktning av anläggningarna samt igångsättning av ett projekt. |
| --- | --- |

(r)

bygg- och anläggningsarbeten: inköp, leverans och installation av komponenter, system och tjänster inbegripet programvara, utvecklings-, bygg- och anläggningsverksamhet i samband med ett projekt, slutbesiktning av anläggningarna samt igångsättning av ett projekt.

| (ra) | infrastruktur med dubbla användningsområden (civila/försvarsrelaterade): infrastruktur som huvudsakligen används för civila ändamål men som också är av strategisk betydelse för försvars- och krishanteringsändamål och som kan anpassas till behov av dubbel användning (civil/försvarsrelaterad). |
| --- | --- |

(ra)

infrastruktur med dubbla användningsområden (civila/försvarsrelaterade): infrastruktur som huvudsakligen används för civila ändamål men som också är av strategisk betydelse för försvars- och krishanteringsändamål och som kan anpassas till behov av dubbel användning (civil/försvarsrelaterad).

Artikel 3

Mål

1.   Programmet har det allmänna målet att
  inrätta,
  utveckla och modernisera de transeuropeiska näten inom transport-, energi- och digitaliseringsområdena och att underlätta gränsöverskridande samarbete inom området förnybar energi,
  i syfte att bidra till ökad europeisk konkurrenskraft, tillträde till den inre marknaden, smart och hållbar tillväxt för alla, och konsolidering av den territoriella, sociala och ekonomiska sammanhållningen, och på så sätt bidra till
  de långsiktiga åtagandena om minskade koldioxidutsläpp och med tonvikt på
  fullständiga
  synergier mellan
  transport-, energi- och digitaliseringssektorerna
  .

2.   Programmet har följande särskilda mål:

| (a) | Inom transportsektorn:






  (i) | Att bidra till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som rör effektiva, sammanlänkade
  , driftskompatibla och multimodala
  nät och infrastruktur för smart, hållbar, inkluderande,
  tillgänglig,
  säker och trygg mobilitet
  och ett europeiskt transportområde
  . |
| --- | --- | --- |

(a)

Inom transportsektorn:

(i)

Att bidra till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som rör effektiva, sammanlänkade
  , driftskompatibla och multimodala
  nät och infrastruktur för smart, hållbar, inkluderande,
  tillgänglig,
  säker och trygg mobilitet
  och ett europeiskt transportområde
  .

| (ii) | Att anpassa
  de delar av det transeuropeiska transportnätet som lämpar sig för militära transporter
  till
  dubbla (civila och försvarsrelaterade)
  behov avseende ▌mobilitet. |
| --- | --- |

(ii)

Att anpassa
  de delar av det transeuropeiska transportnätet som lämpar sig för militära transporter
  till
  dubbla (civila och försvarsrelaterade)
  behov avseende ▌mobilitet.

| (b) | Inom energisektorn: Att bidra till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som rör fortsatt integrering av
  en effektiv och konkurrenskraftig
  inre
  energimarknad
  och nätens driftskompatibilitet, över gränser och mellan sektorer, och därmed underlätta utfasningen av fossila bränslen
  i ekonomin
  och säkerställa försörjningstrygghet
  och energioberoende för EU
  , och att underlätta gränsöverskridande samarbete inom området ▌energi
  , inbegripet förnybar energi, och att stimulera energieffektivitet
  . |
| --- | --- |

(b)

Inom energisektorn: Att bidra till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som rör fortsatt integrering av
  en effektiv och konkurrenskraftig
  inre
  energimarknad
  och nätens driftskompatibilitet, över gränser och mellan sektorer, och därmed underlätta utfasningen av fossila bränslen
  i ekonomin
  och säkerställa försörjningstrygghet
  och energioberoende för EU
  , och att underlätta gränsöverskridande samarbete inom området ▌energi
  , inbegripet förnybar energi, och att stimulera energieffektivitet
  .

| (c) | Inom digitaliseringssektorn: Att bidra till
  utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som avser
  utbyggnaden av
  säkra och trygga
  nät med mycket hög kapacitet och 5G-system, till en ökad tålighet och kapacitet i digitala stomnät på EU:s territorium genom att länka dem till angränsande territorier, samt till digitaliseringen av transport och energinäten. |
| --- | --- |

(c)

Inom digitaliseringssektorn: Att bidra till
  utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som avser
  utbyggnaden av
  säkra och trygga
  nät med mycket hög kapacitet och 5G-system, till en ökad tålighet och kapacitet i digitala stomnät på EU:s territorium genom att länka dem till angränsande territorier, samt till digitaliseringen av transport och energinäten.

Artikel 4

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara
  43 850 768 000 EUR i fasta priser (XXX
  EUR i löpande priser) ▌.

2.   Detta belopp ska fördelas enligt följande:

| a) | ▌
  33 513 524 000 EUR i fasta priser (XXX EUR i löpande priser)
  för de särskilda mål som avses i artikel 3.2 a, av vilka






  i) | 17 746 000 000 EUR i fasta priser (XXX EUR i löpande priser)
  från klustret för europeiska strategiska investeringar, |
| --- | --- | --- |

a)

▌
  33 513 524 000 EUR i fasta priser (XXX EUR i löpande priser)
  för de särskilda mål som avses i artikel 3.2 a, av vilka

i)

17 746 000 000 EUR i fasta priser (XXX EUR i löpande priser)
  från klustret för europeiska strategiska investeringar,

| ii) | 10 000 000 000 EUR i fasta priser (
  11 285 493 000 EUR
  i löpande priser)
  överförda från Sammanhållningsfonden, för användning i enlighet med denna förordning uteslutande i de medlemsstater som är berättigade till finansiering från Sammanhållningsfonden, |
| --- | --- |

ii)

10 000 000 000 EUR i fasta priser (
  11 285 493 000 EUR
  i löpande priser)
  överförda från Sammanhållningsfonden, för användning i enlighet med denna förordning uteslutande i de medlemsstater som är berättigade till finansiering från Sammanhållningsfonden,

| iii) | 5 767 524 000 EUR i fasta priser (
  6 500 000 000 EUR
  i löpande priser)
  från
  rubriken säkerhet och
  försvar, för det särskilda mål som avses i artikel 3.2 a ii. |
| --- | --- |

iii)

5 767 524 000 EUR i fasta priser (
  6 500 000 000 EUR
  i löpande priser)
  från
  rubriken säkerhet och
  försvar, för det särskilda mål som avses i artikel 3.2 a ii.

| (b) | Upp till 8 650 000 000 EUR för de särskilda mål som avses i artikel 3.2 b, av vilka
  mellan 15 % och 20 %
  för gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi.[Ändring 9] |
| --- | --- |

(b)

Upp till 8 650 000 000 EUR för de särskilda mål som avses i artikel 3.2 b, av vilka
  mellan 15 % och 20 %
  för gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi.[Ändring 9]

| c) | ▌
  2 662 000 000 EUR i fasta priser (
  3 000 000 000 EUR
  i löpande priser)
  för de särskilda mål som avses i artikel 3.2 c. |
| --- | --- |

c)

▌
  2 662 000 000 EUR i fasta priser (
  3 000 000 000 EUR
  i löpande priser)
  för de särskilda mål som avses i artikel 3.2 c.

3.   Kommissionen får inte avvika från de belopp som avses i led 2 a ii.

4.   
  Upp till 3 % av det
  belopp som avses i punkt 1 får användas
  även
  för administrativt och tekniskt bistånd för genomförandet av programmet och de sektorspecifika riktlinjerna, såsom förberedelser, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, inklusive gemensamma informationssystem och tekniska system. Detta belopp får också användas för att finansiera kompletterande åtgärder som stöd till projektens förberedelser.

5.   Om den åtgärd som ett budgetmässigt åtagande ska täcka sträcker sig över mer än ett budgetår får åtagandet delas upp i årliga delåtaganden.

5a.
     
  Insyn och medborgardeltagande ska garanteras för stora projekt, från planering till förverkligande.. [Ändring 27]

6.   Utan att det påverkar tillämpningen av budgetförordningen kan utgifter för åtgärder till följd av projekt som ingår i det första arbetsprogrammet vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021.

7.   Beloppet från Sammanhållningsfonden ska överföras i enlighet med denna förordning, med förbehåll för punkt 8 och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 14.2 b.

8.   När det gäller de belopp som förs över från Sammanhållningsfonden ▌fram till den 31 december
  2022
  ska urvalet av de projekt som är berättigande till finansiering respektera de nationella anslagen inom ramen för Sammanhållningsfonden ▌. Från och med den 1 januari
  2023
  ska medel som förs över till programmet och som inte har anslagits för ett transportinfrastrukturprojekt göras tillgängliga
  , på konkurrensutsatta villkor,
  för alla medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden för att finansiera transportinfrastrukturprojekt i enlighet med denna förordning.

9.   Medel anslagna till
  en medlemsstat
  inom ramen för delad förvaltning får på
  den medlemsstatens
  begäran
  och i överenskommelse med den berörda förvaltande myndigheten
  överföras till programmet
  för att de ska användas som en del av en blandfinansieringsinsats eller åtgärd i synergi med andra unionsprogram som ingår i ett förslag som lämnats av den berörda medlemsstaten och förklarats stödberättigande av kommissionen inom ramen för ett arbetsprogramsförfarande
  . Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med [artikel 62.1 a] i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i den artikeln. ▌

Artikel 5

Tredjeländer som är associerade till programmet

1.   Programmet ska vara öppet för följande tredjeländer:

| a) | Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i enlighet med villkoren i EES-avtalet. |
| --- | --- |

a)

Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i enlighet med villkoren i EES-avtalet.

| b) | Anslutande länder, kandidater och potentiella kandidater, i enlighet med de allmänna principer och villkor för deras deltagande i unionens program som fastställs i ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

b)

Anslutande länder, kandidater och potentiella kandidater, i enlighet med de allmänna principer och villkor för deras deltagande i unionens program som fastställs i ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder.

| c) | Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och villkor för dessa länders deltagande i unionens program som fastställs ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

c)

Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och villkor för dessa länders deltagande i unionens program som fastställs ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder.

| d) | Andra tredjeländer i enlighet med villkor i respektive särskilt avtal som täcker det tredjelandets deltagande i unionens program, förutsatt att avtalet






  — | säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen, |
| --- | --- | --- |

d)

Andra tredjeländer i enlighet med villkor i respektive särskilt avtal som täcker det tredjelandets deltagande i unionens program, förutsatt att avtalet

—

säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen,

| — | föreskriver villkor för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till de enskilda programmen och deras administrativa kostnader; dessa bidrag ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel [21.5] i budgetförordningen, |
| --- | --- |

—

föreskriver villkor för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till de enskilda programmen och deras administrativa kostnader; dessa bidrag ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel [21.5] i budgetförordningen,

| — | inte ger tredjelandet beslutsbefogenheter i fråga om programmet, |
| --- | --- |

—

inte ger tredjelandet beslutsbefogenheter i fråga om programmet,

| — | garanterar unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda sina ekonomiska intressen, |
| --- | --- |

—

garanterar unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda sina ekonomiska intressen,

| — | ger ömsesidighet vad gäller åtkomst till liknande program i tredjelandet, särskilt offentlig upphandling. |
| --- | --- |

—

ger ömsesidighet vad gäller åtkomst till liknande program i tredjelandet, särskilt offentlig upphandling.

2.   De tredjeländer som avses i punkt 1, och enheter som är etablerade i dessa länder, får inte ta emot ekonomiskt stöd inom ramen för denna förordning, utom i de fall det krävs för att uppnå målen för ett visst projekt av gemensamt intresse och på de villkor som fastställs i arbetsprogrammen och som avses i artikel 19
  och i enlighet med bestämmelserna i artikel 8 i förordning (EU) nr 1315/2013
  .

Artikel 6

Genomförande av och former för EU-finansiering

1.   Programmet ska genomföras genom direkt förvaltning i enlighet med budgetförordningen eller indirekt förvaltning genom organ som avses i artikel [61.1 c] i budgetförordningen.

2.   Programmet får tillhandahålla finansiering i 
  form av bidrag och upphandling i enlighet med
  budgetförordningen ▌.
  Finansiering från programmet får användas
  inom ramen för blandfinansieringsinsatser
  , däribland medel i enlighet med artikel 3.2 a i InvestEU-förordningen
  .
  Inom transportsektorn får blandfinansieringsinsatser inte överstiga 10 % av det särskilda anslaget och de ska främst vara avsedda för horisontella prioriteringar i enlighet med förteckningen i bilagan – del III – led - 1 (nytt).
  Blandfinansieringsinsatser som beslutas enligt detta program ska genomföras i enlighet med InvestEU-förordningen och avdelning X i budgetförordningen.

3.   Kommissionen får till genomförandeorgan delegera befogenheter att genomföra delar av programmet i enlighet med artikel [69] i budgetförordningen, i syfte att uppnå en optimal och effektiv förvaltning av programmet i transport-, energi- och digitaliseringssektorerna.

4.   Bidrag till en ömsesidig försäkringsmekanism får täcka risken i samband med återkrav av medel från mottagare och ska betraktas som en tillräcklig garanti enligt budgetförordningen. Bestämmelserna i [artikel X i] förordning XXX [den förordning som efterföljer förordningen om garantifonden] ska tillämpas.

Artikel 6a

Anpassning av TEN-T-näten till dubbel civil och försvarsrelaterad användning

1.
     
  Projekt av gemensamt intresse ska bidra till att anpassa TEN-T-näten i enlighet med förordning (EU) nr 1315/2013, i syfte att möjliggöra dubbel civil och försvarsrelaterad användning av infrastruktur, i enlighet med de dubbla (civila och försvarsrelaterade) mobilitetskraven (nedan kallade dubbla mobilitetskrav) och prioriterade infrastrukturprojekt med dubbel användning som fastställs i punkt 2 i denna artikel.

2.
     
  Senast den 31 december 2019 ska kommissionen i enlighet med artikel 24 i denna förordning anta delegerade akter med en ytterligare specificering av de dubbla mobilitetskraven, en förteckning över de delar av det transeuropeiska transportnätet som är lämpliga för militära transporter, en förteckning över prioriterade infrastrukturprojekt med dubbel användning och ett bedömningsförfarande rörande stödberättigande för åtgärder med anknytning till dubbel civil och försvarsrelaterad användning av infrastruktur. Specificeringen av de prioriterade projekten ska spegla situationen i medlemsstaterna i de östra och södra delarna av unionen.

3.
     
  Studier som syftar till att utveckla och identifiera projekt av gemensamt intresse för delar av det transeuropeiska transportnätet som är lämpliga för militära transporter, vilka alltid kommer att grundas på befintliga genomförbarhetsstudier, projekt och genomförande när det gäller TEN-T, ska även inbegripa de åtgärder som krävs för att uppfylla de dubbla mobilitetskrav som validerats av rådet och prioriterade infrastrukturprojekt med dubbel civil och försvarsrelaterad användning.

Alla föreslagna projekt ska inbegripa mätbara åtgärder för att integrera de dubbla mobilitetskrav som validerats av rådet.

Förslag som enbart inbegriper åtgärder med anknytning till militär mobilitet ska enbart vara stödberättigande om de rör utbyggnad av befintlig civil infrastruktur.

Alla åtgärder med anknytning till uppfyllande av dubbla mobilitetskrav ska finansieras med de medel som anges i artikel 4.2 a iii och ska göra det möjligt med dubbel civil och försvarsrelaterad användning av infrastruktur.

4.
     
  Senast den 31 december 2025 ska kommissionen utvärdera de belopp som redan betalats ut och utgiftsperspektivet för det belopp som anges i artikel 4.2 a iii. Beroende på utvärderingsresultatet ska kommissionen besluta att överföra de pengar som inte har anslagits från artikel 4.2 a iii till artikel 4.2 a i.

Artikel 6b

Gränsöverskridande projekt inom området för transport

1.
     
  Medlemsstaterna, regionala myndigheter eller andra enheter som deltar i ett gränsöverskridande transportprojekt kan inrätta ett gemensamt organ (samlad kontaktpunkt) för projektförvaltning. Dessa gemensamma organ ska ha omfattande samordningsbefogenheter, där EU-bestämmelserna ges företräde, vilket underlättar hanteringen av alla miljökonsekvensbedömningar, tillstånd för markanvändningsplanering och byggnadstillstånd.

2.
     
  För att komma till rätta med de svårigheter som finns kring samordning av gränsöverskridande tillståndsförfaranden i infrastrukturprojekt i TEN-T-nätet ska de europeiska samordnarna övervaka samordningen av projekten och föreslå förfaranden för att underlätta deras synkronisering och slutförande.

3.
     
  Med tanke på behovet av att säkerställa samordning och samarbete mellan medlemsstaterna genom en enda behörig myndighet, liksom behovet av att fastställa gemensamma tidsfrister för gränsöverskridande tillståndsförfaranden och offentliga upphandlingar för de gemensamma gränsöverskridande projekten, ska nödvändiga åtgärder vidtas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning om rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet (COM(2018)0277).

Artikel 7

Gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi

1.   Gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi
  ska bidra till att minska koldioxidutsläppen, fullborda den inre marknaden för energi och öka försörjningstryggheten,
  ska omfatta minst två medlemsstater och ska ingå i ett samarbetsavtal eller någon annan form av arrangemang mellan medlemsstater
  , även där så är lämpligt på regional nivå,
  eller arrangemang mellan medlemsstater och tredjeländer enligt vad som fastställs i artiklarna ▌
  8, 9, 11 eller 13
  i 
  Europaparlamentets och rådets
  direktiv
  (EU) 2018/...
  . (1+) Dessa projekt ska väljas ut i enlighet med de
  allmänna
  kriterier och
  den process
  som fastställs i del IV i bilagan till denna förordning.

2.   Senast den 31 december 2019 ska kommissionen anta en delegerad akt i enlighet med artikel 23 d i denna förordning, för att precisera
  , utan att det påverkar de tilldelningskriterier som fastställs i artikel 13, de specifika
  urvalskriterierna och närmare fastställa processen för urval av projekt, och offentliggöra metoderna för bedömning av hur projekten uppfyller de allmänna kriterierna och bedömning av ▌
  kostnads-nyttoanalysen
  som anges i del IV i bilagan.

3.   Studier som syftar till att utveckla och identifiera gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi ska vara berättigande till finansiering inom ramen för denna förordning.

4.   Gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi ska vara berättigande till unionsfinansiering av bygg- och anläggningsarbeten om de uppfyller följande ytterligare kriterier:

| a) | Den projektspecifika kostnads-nyttoanalysen i enlighet med punkt 3 i del IV i bilagan
  ska vara obligatorisk för alla projekt som stöds, ska utföras på ett transparent, heltäckande och fullständigt sätt och ska styrka
  att det finns betydande kostnadsbesparingar och/eller fördelar när det gäller
  hållbarhet,
  systemintegration, försörjningstrygghet eller innovation. |
| --- | --- |

a)

Den projektspecifika kostnads-nyttoanalysen i enlighet med punkt 3 i del IV i bilagan
  ska vara obligatorisk för alla projekt som stöds, ska utföras på ett transparent, heltäckande och fullständigt sätt och ska styrka
  att det finns betydande kostnadsbesparingar och/eller fördelar när det gäller
  hållbarhet,
  systemintegration, försörjningstrygghet eller innovation.

| b) | Sökanden visar att projektet inte skulle förverkligas utan bidraget, eller att projektet inte kan bli kommersiellt bärkraftigt utan bidraget. Denna analys ska ta hänsyn till eventuella intäkter till följd av stödsystem. |
| --- | --- |

b)

Sökanden visar att projektet inte skulle förverkligas utan bidraget, eller att projektet inte kan bli kommersiellt bärkraftigt utan bidraget. Denna analys ska ta hänsyn till eventuella intäkter till följd av stödsystem.

5.   Bidraget till bygg- och anläggningsarbeten ska stå i proportion till de kostnadsbesparingar och/eller fördelar som avses i punkt 2.b i del IV i bilagan, ▌får inte överstiga det belopp som krävs för att säkerställa att projektet förverkligas eller kan bli kommersiellt bärkraftigt
  och ska respektera bestämmelserna i artikel 14.3
  .

Artikel 8

Projekt av gemensamt intresse inom området infrastruktur för digital konnektivitet

1.   Projekt av gemensamt intresse inom området infrastruktur för digital konnektivitet
  är sådana projekt som väsentligt bidrar till

| a) | fullbordandet av den europeiska digitala inre marknaden, |
| --- | --- |

a)

fullbordandet av den europeiska digitala inre marknaden,

| b) | unionens strategiska konnektivitetsmål, och |
| --- | --- |

b)

unionens strategiska konnektivitetsmål, och

| c) | den underliggande nätinfrastruktur som stöder den digitala omvandlingen av ekonomin och samhället. |
| --- | --- |

c)

den underliggande nätinfrastruktur som stöder den digitala omvandlingen av ekonomin och samhället.

1a.
     
  Projekt av gemensamt intresse inom området infrastruktur för digital konnektivitet ska uppfylla nedanstående kriterier:

| a) | De ska bidra till det specifika mål som fastställs i artikel 3.2 c. |
| --- | --- |

a)

De ska bidra till det specifika mål som fastställs i artikel 3.2 c.

| b) | De ska använda bästa möjliga tillgängliga teknik och samtidigt erbjuda den bästa balansen i fråga om dataflödeskapacitet, överföringssäkerhet, nättålighet, cybersäkerhet och kostnadseffektivitet. |
| --- | --- |

b)

De ska använda bästa möjliga tillgängliga teknik och samtidigt erbjuda den bästa balansen i fråga om dataflödeskapacitet, överföringssäkerhet, nättålighet, cybersäkerhet och kostnadseffektivitet.

2.   Studier som syftar till att utveckla och identifiera projekt av gemensamt intresse inom området infrastruktur för digital konnektivitet ska vara berättigande till finansiering inom ramen för denna förordning.

3.   Utan att det påverkar de tilldelningskriterier som fastställs i artikel 13 ska prioriteringen av finansiering fastställas med beaktande av följande kriterier:

| a) | Åtgärder som bidrar till åtkomst till nät med mycket hög kapacitet som kan erbjuda socioekonomiska drivkrafter gigabitkonnektivitet
  , inbegripet 5G eller annan ultramodern mobil konnektivitet,
  ska prioriteras
  . Unionens globala konkurrenskraft och kapacitet att absorbera investeringar ska ta hänsyn till – utöver de socioekonomiska drivkrafterna –
  relevansen i de tjänster och tillämpningar som blir möjliga genom den underliggande konnektiviteten och de potentiella socioekonomiska fördelarna för medborgare, företag och lokalsamhällen, inbegripet potentiella positiva spridningseffekter i fråga om konnektivitet, i enlighet med del V i bilagan. |
| --- | --- |

a)

Åtgärder som bidrar till åtkomst till nät med mycket hög kapacitet som kan erbjuda socioekonomiska drivkrafter gigabitkonnektivitet
  , inbegripet 5G eller annan ultramodern mobil konnektivitet,
  ska prioriteras
  . Unionens globala konkurrenskraft och kapacitet att absorbera investeringar ska ta hänsyn till – utöver de socioekonomiska drivkrafterna –
  relevansen i de tjänster och tillämpningar som blir möjliga genom den underliggande konnektiviteten och de potentiella socioekonomiska fördelarna för medborgare, företag och lokalsamhällen, inbegripet potentiella positiva spridningseffekter i fråga om konnektivitet, i enlighet med del V i bilagan.

| b) | Åtgärder som bidrar till att lokal trådlös konnektivitet med mycket hög kvalitet kan erbjudas i lokalsamhällen, i enlighet med del V i bilagan. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder som bidrar till att lokal trådlös konnektivitet med mycket hög kvalitet kan erbjudas i lokalsamhällen, i enlighet med del V i bilagan.

| c) | I fråga om åtgärder som bidrar till utbyggnaden av 5G-system ska utbyggnaden av 5G-korridorer längs större landtransportleder, inbegripet de transeuropeiska transportnäten
  och socioekonomiska knutpunkter
  , prioriteras. Hänsyn ska också tas till i vilken mån åtgärden bidrar till att säkerställa täckning längs större transportleder så att oavbrutet tillhandahållande av digitala synergitjänster möjliggörs, samtidigt som potentiella positiva spridningseffekter maximeras för de områden och den befolkning som finns i närheten av det område där projektets utbyggnad sker. En vägledande förteckning över projekt som kan få stöd ingår i del V i bilagan. |
| --- | --- |

c)

I fråga om åtgärder som bidrar till utbyggnaden av 5G-system ska utbyggnaden av 5G-korridorer längs större landtransportleder, inbegripet de transeuropeiska transportnäten
  och socioekonomiska knutpunkter
  , prioriteras. Hänsyn ska också tas till i vilken mån åtgärden bidrar till att säkerställa täckning längs större transportleder så att oavbrutet tillhandahållande av digitala synergitjänster möjliggörs, samtidigt som potentiella positiva spridningseffekter maximeras för de områden och den befolkning som finns i närheten av det område där projektets utbyggnad sker. En vägledande förteckning över projekt som kan få stöd ingår i del V i bilagan.

| d) | Projekt som syftar till utbyggnaden av gränsöverskridande stomnät
  med mycket hög kapacitet
  som länkar unionen till tredjeländer och stärker länkar inom unionens territorium, inbegripet med undervattenskablar, ska prioriteras i enlighet med i vilken mån projektet väsentligt bidrar till att öka tåligheten och kapaciteten i elektroniska kommunikationsnät på unionens territorium. |
| --- | --- |

d)

Projekt som syftar till utbyggnaden av gränsöverskridande stomnät
  med mycket hög kapacitet
  som länkar unionen till tredjeländer och stärker länkar inom unionens territorium, inbegripet med undervattenskablar, ska prioriteras i enlighet med i vilken mån projektet väsentligt bidrar till att öka tåligheten och kapaciteten i elektroniska kommunikationsnät på unionens territorium.

| e) | I fråga om täckning med nät med mycket hög kapacitet ska åtgärder som bidrar till täckning för områden och befolkning prioriteras, omvänt proportionellt mot storleken på det bidrag som krävs som stöd för att projektet ska kunna genomföras, i relation till de tillämpliga högsta samfinansieringssatser som fastställs i artikel 14. Hänsyn ska också tas till i vilken mån åtgärden bidrar till att säkerställa omfattande täckning för området och befolkningen inom ett visst projekts utbyggnadsområde, samtidigt som potentiella positiva spridningseffekter maximeras för de områden och den befolkning som finns i närheten av projektets utbyggnadsområde. |
| --- | --- |

e)

I fråga om täckning med nät med mycket hög kapacitet ska åtgärder som bidrar till täckning för områden och befolkning prioriteras, omvänt proportionellt mot storleken på det bidrag som krävs som stöd för att projektet ska kunna genomföras, i relation till de tillämpliga högsta samfinansieringssatser som fastställs i artikel 14. Hänsyn ska också tas till i vilken mån åtgärden bidrar till att säkerställa omfattande täckning för området och befolkningen inom ett visst projekts utbyggnadsområde, samtidigt som potentiella positiva spridningseffekter maximeras för de områden och den befolkning som finns i närheten av projektets utbyggnadsområde.

| f) | I fråga om projekt för utbyggnad av digitala driftplattformar ska åtgärder prioriteras på grundval av senaste teknik, med beaktande av t.ex. driftskompatibilitet, cybersäkerhet, dataskydd och återanvändning. |
| --- | --- |

f)

I fråga om projekt för utbyggnad av digitala driftplattformar ska åtgärder prioriteras på grundval av senaste teknik, med beaktande av t.ex. driftskompatibilitet, cybersäkerhet, dataskydd och återanvändning.

▌

▌
  Artikel 8a

Tilldelning av offentliga kontrakt för varor och/eller tjänster

1.
     
  Vid tilldelning av kontrakt med stöd från programmet bör stödmottagarna inte uteslutande basera tilldelningen av dessa kontrakt på det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet, utan bör även ta hänsyn till en kostnads–effektivitetsstrategi med fokus på kvalitet, sociala aspekter och miljö.

2.
     
  Alla upphandlingsanbud som lämnas in för offentliga kontrakt för varor och/eller tjänster med stöd från programmet ska anses vara tillåtna om andelen produkter med ursprung i tredjeländer, med vilka unionen inte har avtal som säkerställer jämförbart och faktiskt tillträde för EU-företag till dessa tredjeländers marknader, inte överstiger 50 % av det sammanlagda värdet av de produkter som omfattas av anbudet.

KAPITEL II

KAPITEL II

BERÄTTIGANDE

BERÄTTIGANDE

Artikel 9

Stödberättigande åtgärder

1.   Endast åtgärder som bidrar till uppnåendet av de mål som avses i artikel 3
  och som har klimatsäkrats
  är berättigande till finansiering. Dessa åtgärder omfattar särskilt studier, bygg- och anläggningsarbeten och andra kompletterande åtgärder som krävs för förvaltning och genomförande av programmet och de sektorsspecifika riktlinjerna.
  Studier är endast stödberättigande när de rör projekt som är stödberättigande enligt detta program och ingår i en anbudsinfordran inom arbetsprogram. Urvalet av insatser och finansieringen av dessa inom ramen för denna förordning får inte påföras några ytterligare krav som inte fastställts i denna förordning.

2.   I transportsektorn ska följande åtgärder vara berättigande till ekonomiskt stöd från unionen inom ramen för denna förordning:

| a) | Åtgärder som rör effektiva, sammanlänkade
  , driftskompatibla och multimodala
  nät:






  i) | Åtgärder för genomförande av stomnätet i enlighet med kapitel III i förordning (EU) nr 1315/2013, inbegripet åtgärder som rör urbana knutpunkter,
  driftskompatibilitet för järnväg, multimodala logistikplattformar, flygplatser,
  kusthamnar,
  hamnar längs inre vattenvägar, farbarhet på inre vattenvägar,
  inlandshamnar och järnvägs-/vägterminaler i stomnätet, enligt vad som definieras i bilaga II till förordning (EU) nr 1315/2013
  , i huvudsak åtgärder som förtecknas i del III rubrik 1 i bilagan till denna förordning, samt sammankoppling av nät
  . Åtgärder för genomförande av stomnätet kan inbegripa element som berörs, men som finns i det övergripande nätet, när detta krävs för att optimera investeringar och i enlighet med de genomförandeformer som anges i de arbetsprogram som avses i artikel 19 i den här förordningen. |
| --- | --- | --- |

a)

Åtgärder som rör effektiva, sammanlänkade
  , driftskompatibla och multimodala
  nät:

i)

Åtgärder för genomförande av stomnätet i enlighet med kapitel III i förordning (EU) nr 1315/2013, inbegripet åtgärder som rör urbana knutpunkter,
  driftskompatibilitet för järnväg, multimodala logistikplattformar, flygplatser,
  kusthamnar,
  hamnar längs inre vattenvägar, farbarhet på inre vattenvägar,
  inlandshamnar och järnvägs-/vägterminaler i stomnätet, enligt vad som definieras i bilaga II till förordning (EU) nr 1315/2013
  , i huvudsak åtgärder som förtecknas i del III rubrik 1 i bilagan till denna förordning, samt sammankoppling av nät
  . Åtgärder för genomförande av stomnätet kan inbegripa element som berörs, men som finns i det övergripande nätet, när detta krävs för att optimera investeringar och i enlighet med de genomförandeformer som anges i de arbetsprogram som avses i artikel 19 i den här förordningen.

| ii) | Åtgärder för genomförande
  och främjande
  av gränsöverskridande länkar i det övergripande nätet, i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013, särskilt de avsnitt som förtecknas i del III
  (2)
  i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

ii)

Åtgärder för genomförande
  och främjande
  av gränsöverskridande länkar i det övergripande nätet, i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013, särskilt de avsnitt som förtecknas i del III
  (2)
  i bilagan till den här förordningen.

| iia) | Åtgärder för harmonisering av regelverk för gränsöverskridande frågor och på tullområdet samt administrativa och lagstiftningsrelaterade förfaranden (i syfte att fastställa en gemensam rättslig ram på unionsnivå för dubbel mobilitet (civil och försvarsrelaterad). |
| --- | --- |

iia)

Åtgärder för harmonisering av regelverk för gränsöverskridande frågor och på tullområdet samt administrativa och lagstiftningsrelaterade förfaranden (i syfte att fastställa en gemensam rättslig ram på unionsnivå för dubbel mobilitet (civil och försvarsrelaterad).

| iib) | Åtgärder för återetablering av felande regionala gränsöverskridande järnvägsanslutningar som har övergetts eller avvecklats. |
| --- | --- |

iib)

Åtgärder för återetablering av felande regionala gränsöverskridande järnvägsanslutningar som har övergetts eller avvecklats.

| iii) | Åtgärder för genomförande av avsnitt i det övergripande nätet som finns i de yttersta randområdena, i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013, inbegripet åtgärder som rör urbana knutpunkter,
  flygplatser, multimodala logistikplattformar,
  kusthamnar, inlandshamnar och järnvägs-/vägterminaler i det övergripande nätet, enligt vad som definieras i bilaga II till förordning (EU) nr 1315/2013. |
| --- | --- |

iii)

Åtgärder för genomförande av avsnitt i det övergripande nätet som finns i de yttersta randområdena, i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013, inbegripet åtgärder som rör urbana knutpunkter,
  flygplatser, multimodala logistikplattformar,
  kusthamnar, inlandshamnar och järnvägs-/vägterminaler i det övergripande nätet, enligt vad som definieras i bilaga II till förordning (EU) nr 1315/2013.

| iiia) | Åtgärder för att undanröja hinder för driftskompatibilitet, särskilt när det gäller påverkan på korridorer eller nät, och med särskild uppmärksamhet på att främja ökad godstrafik på järnväg. [Ändring 33] |
| --- | --- |

iiia)

Åtgärder för att undanröja hinder för driftskompatibilitet, särskilt när det gäller påverkan på korridorer eller nät, och med särskild uppmärksamhet på att främja ökad godstrafik på järnväg. [Ändring 33]

| iv) | Åtgärder till stöd för projekt av gemensamt intresse för att koppla ihop det transeuropeiska nätet med infrastrukturnät i grannländer, enligt vad som definieras i artikel 8.1 i förordning (EU) nr 1315/2013. |
| --- | --- |

iv)

Åtgärder till stöd för projekt av gemensamt intresse för att koppla ihop det transeuropeiska nätet med infrastrukturnät i grannländer, enligt vad som definieras i artikel 8.1 i förordning (EU) nr 1315/2013.

| b) | Åtgärder som rör smart
  , driftskompatibel
  , hållbar
  , multimodal
  , inkluderande
  , åtkomlig
  , säker och trygg mobilitet:






  i) | Åtgärder till stöd för sjömotorvägar i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) nr 1315/2013
  , med fokus på gränsöverskridande närsjöfart
  . |
| --- | --- | --- |

b)

Åtgärder som rör smart
  , driftskompatibel
  , hållbar
  , multimodal
  , inkluderande
  , åtkomlig
  , säker och trygg mobilitet:

i)

Åtgärder till stöd för sjömotorvägar i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) nr 1315/2013
  , med fokus på gränsöverskridande närsjöfart
  .

| ii) | Åtgärder till stöd för system för telematiktillämpningar
  , bland annat ERTMS- och Sesarprojekt
  , inbegripet för säkerhetsändamål, i enlighet med artikel 31 i förordning (EU) nr 1315/2013. |
| --- | --- |

ii)

Åtgärder till stöd för system för telematiktillämpningar
  , bland annat ERTMS- och Sesarprojekt
  , inbegripet för säkerhetsändamål, i enlighet med artikel 31 i förordning (EU) nr 1315/2013.

| iii) | Åtgärder till stöd för godstransporttjänster i enlighet med artikel 32 i förordning (EU) nr 1315/2013. |
| --- | --- |

iii)

Åtgärder till stöd för godstransporttjänster i enlighet med artikel 32 i förordning (EU) nr 1315/2013.

| iv) | Åtgärder till stöd för ny teknik och innovation, inbegripet automation, förbättrade transporttjänster, modal integrering och infrastruktur för alternativa bränslen
  för alla transportslag samt minskning av koldioxidutsläppen i transportsektorn
  , i enlighet med artikel 33 i förordning (EU) nr 1315/2013. |
| --- | --- |

iv)

Åtgärder till stöd för ny teknik och innovation, inbegripet automation, förbättrade transporttjänster, modal integrering och infrastruktur för alternativa bränslen
  för alla transportslag samt minskning av koldioxidutsläppen i transportsektorn
  , i enlighet med artikel 33 i förordning (EU) nr 1315/2013.

| v) | Åtgärder för att undanröja hinder för driftskompatibilitet,
  särskilt vid urbana knutpunkter enligt definitionen i artikel 30 i förordning (EU) nr 1315/2013 och
  särskilt när det gäller påverkan på korridorer/nät. |
| --- | --- |

v)

Åtgärder för att undanröja hinder för driftskompatibilitet,
  särskilt vid urbana knutpunkter enligt definitionen i artikel 30 i förordning (EU) nr 1315/2013 och
  särskilt när det gäller påverkan på korridorer/nät.

| vi) | Åtgärder för genomförande av säker och trygg infrastruktur och mobilitet, i enlighet med artikel 34 i förordning (EU) nr 1315/2013. |
| --- | --- |

vi)

Åtgärder för genomförande av säker och trygg infrastruktur och mobilitet, i enlighet med artikel 34 i förordning (EU) nr 1315/2013.

| vii) | Åtgärder som förbättrar transportinfrastrukturens tålighet gentemot klimatförändringar och naturkatastrofer. |
| --- | --- |

vii)

Åtgärder som förbättrar transportinfrastrukturens tålighet gentemot klimatförändringar och naturkatastrofer.

| viii) | Åtgärder som förbättrar transportinfrastrukturens åtkomlighet för alla
  transportsätt och alla
  användare,
  särskilt för användare med nedsatt rörlighet,
  i enlighet med artikel 37 i förordning (EU) nr 1315/2013. |
| --- | --- |

viii)

Åtgärder som förbättrar transportinfrastrukturens åtkomlighet för alla
  transportsätt och alla
  användare,
  särskilt för användare med nedsatt rörlighet,
  i enlighet med artikel 37 i förordning (EU) nr 1315/2013.

| ix) | Åtgärder som förbättrar transportinfrastrukturens åtkomlighet och tillgänglighet för säkerhets- och civilskyddsändamål. |
| --- | --- |

ix)

Åtgärder som förbättrar transportinfrastrukturens åtkomlighet och tillgänglighet för säkerhets- och civilskyddsändamål.

| ixa) | Åtgärder för att minska buller från godstransporter på järnväg. |
| --- | --- |

ixa)

Åtgärder för att minska buller från godstransporter på järnväg.

| c) | ▌Inom ramen för det särskilda mål som avses i artikel 3.2 a ii
  och i enlighet med artikel 6a:










  i) | Specifika verksamheter inom en åtgärd,
  till stöd
  för nya eller befintliga delar av det transeuropeiska transportnätet som är lämpliga för militär transport,
  för att anpassa
  det till dubbla mobilitetskrav
  i syfte att möjliggöra dubbla användningsområden (civilt och militärt) för infrastrukturen. |
| --- | --- | --- |

c)

▌Inom ramen för det särskilda mål som avses i artikel 3.2 a ii
  och i enlighet med artikel 6a:

i)

Specifika verksamheter inom en åtgärd,
  till stöd
  för nya eller befintliga delar av det transeuropeiska transportnätet som är lämpliga för militär transport,
  för att anpassa
  det till dubbla mobilitetskrav
  i syfte att möjliggöra dubbla användningsområden (civilt och militärt) för infrastrukturen.

| ia) | Åtgärder som förbättrar transportinfrastrukturens åtkomlighet och tillgänglighet för säkerhets- och civilskyddsändamål. |
| --- | --- |

ia)

Åtgärder som förbättrar transportinfrastrukturens åtkomlighet och tillgänglighet för säkerhets- och civilskyddsändamål.

| ib) | Åtgärder som ökar motståndskraften mot cybersäkerhetshot. |
| --- | --- |

ib)

Åtgärder som ökar motståndskraften mot cybersäkerhetshot.

3.   I energisektorn ska följande åtgärder vara berättigande till ekonomiskt stöd från unionen inom ramen för denna förordning:

| a) | Åtgärder som rör projekt av gemensamt intresse enligt vad som fastställs i artikel 14 i förordning (EU) nr 347/2013. |
| --- | --- |

a)

Åtgärder som rör projekt av gemensamt intresse enligt vad som fastställs i artikel 14 i förordning (EU) nr 347/2013.

| b) | Åtgärder till stöd för gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi, inbegripet på deras idéstadium, enligt vad som definieras i del IV i bilagan till denna förordning, och under förutsättning att de villkor som fastställs i artikel 7 i denna förordning uppfylls. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder till stöd för gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi, inbegripet på deras idéstadium, enligt vad som definieras i del IV i bilagan till denna förordning, och under förutsättning att de villkor som fastställs i artikel 7 i denna förordning uppfylls.

4.   I digitaliseringssektorn ska följande åtgärder vara berättigande till ekonomiskt stöd från unionen inom ramen för denna förordning:

| a) | Åtgärder till stöd för gigabit
  - och 5G-
  konnektivitet för socioekonomiska drivkrafter. |
| --- | --- |

a)

Åtgärder till stöd för gigabit
  - och 5G-
  konnektivitet för socioekonomiska drivkrafter.

| b) | Åtgärder till stöd för att tillhandahålla lokal trådlös konnektivitet med mycket hög kvalitet i lokalsamhällen, utan kostnad och utan diskriminerande villkor. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder till stöd för att tillhandahålla lokal trådlös konnektivitet med mycket hög kvalitet i lokalsamhällen, utan kostnad och utan diskriminerande villkor.

| c) | Åtgärder för genomförande av oavbruten täckning med 5G-system för alla större landtransportleder, inbegripet de transeuropeiska transportnäten. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder för genomförande av oavbruten täckning med 5G-system för alla större landtransportleder, inbegripet de transeuropeiska transportnäten.

| d) | Åtgärder till stöd för utbyggnad
  och integrering av nya eller befintliga
  stomnät, inbegripet med undervattenskablar, mellan medlemsstater och mellan unionen och tredjeländer. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder till stöd för utbyggnad
  och integrering av nya eller befintliga
  stomnät, inbegripet med undervattenskablar, mellan medlemsstater och mellan unionen och tredjeländer.

| e) | Åtgärder till stöd för europeiska hushålls åtkomst till nät med mycket hög kapacitet
  och för uppnående av EU:s strategiska konnektivitetsmål
  . |
| --- | --- |

e)

Åtgärder till stöd för europeiska hushålls åtkomst till nät med mycket hög kapacitet
  och för uppnående av EU:s strategiska konnektivitetsmål
  .

| f) | Åtgärder för införande av krav på infrastruktur för digital konnektivitet som rör gränsöverskridande projekt inom transport- eller energiområdet och/eller som stöder digitala driftplattformar som är direkt förknippade med transport- eller energiinfrastruktur. |
| --- | --- |

f)

Åtgärder för införande av krav på infrastruktur för digital konnektivitet som rör gränsöverskridande projekt inom transport- eller energiområdet och/eller som stöder digitala driftplattformar som är direkt förknippade med transport- eller energiinfrastruktur.

En vägledande förteckning över stödberättigande projekt i digitaliseringssektorn finns i del V i bilagan.

Artikel 10

Synergier

  mellan transport-, energi- och digitaliseringssektorerna

1.   Åtgärder som bidrar till att ett eller flera av målen uppnås för minst två sektorer
  samtidigt
  , enligt vad som föreskrivs i artikel 3.2 a, b och c, ska vara berättigande till ekonomiskt stöd från unionen inom ramen för denna förordning
  och åtnjuta en högre samfinansieringssats, i enlighet med artikel 14
  . Dessa åtgärder ska genomföras genom ▌arbetsprogram som gäller minst två sektorer, innehåller särskilda tilldelningskriterier och finansieras genom budgeten för de sektorer som ingår.

2.   Inom var och en av transport-, energi- och digitaliseringssektorerna kan åtgärder som är stödberättigande i enlighet med artikel 9 omfatta
  synergielement tillhörande någon av de andra sektorerna, utan någon koppling till stödberättigande åtgärder
  enligt vad som föreskrivs i respektive artikel 9.2, 9.3 och 9.4, under förutsättning att de uppfyller samtliga följande krav:

| a) | Kostnaderna för dessa
  synergielement
  överstiger inte 20 % av åtgärdens totala stödberättigande kostnader. |
| --- | --- |

a)

Kostnaderna för dessa
  synergielement
  överstiger inte 20 % av åtgärdens totala stödberättigande kostnader.

| b) | Dessa
  synergielement
  rör transport-, energi- eller digitaliseringssektorn. |
| --- | --- |

b)

Dessa
  synergielement
  rör transport-, energi- eller digitaliseringssektorn.

| c) | Dessa
  synergielement
  ger möjlighet att väsentligt förbättra åtgärdens nytta i fråga om socioekonomi, klimat eller energi. |
| --- | --- |

c)

Dessa
  synergielement
  ger möjlighet att väsentligt förbättra åtgärdens nytta i fråga om socioekonomi, klimat eller energi.

Artikel 11

Stödberättigade enheter

1.   Utöver de kriterier som anges i artikel [197] i budgetförordningen ska de kriterier för stödberättigande som fastställs i denna artikel tillämpas.

2.   Följande enheter är berättigade till stöd:

| a) | Rättsliga enheter som är etablerade i en medlemsstat
  , inbegripet gemensamma företag
  . |
| --- | --- |

a)

Rättsliga enheter som är etablerade i en medlemsstat
  , inbegripet gemensamma företag
  .

| b) | Rättsliga enheter som är etablerade i ett tredjeland som är associerat till programmet. |
| --- | --- |

b)

Rättsliga enheter som är etablerade i ett tredjeland som är associerat till programmet.

| c) | Rättsliga enheter som skapats enligt unionslagstiftning och internationella organisationer om detta föreskrivs i arbetsprogrammen. |
| --- | --- |

c)

Rättsliga enheter som skapats enligt unionslagstiftning och internationella organisationer om detta föreskrivs i arbetsprogrammen.

3.   Fysiska personer är inte berättigade till stöd.

4.   Rättsliga enheter som är etablerade i ett tredjeland som inte är associerat till programmet kan i undantagsfall vara stödberättigade enligt programmet när det är nödvändigt för att uppnå målen för ett visst projekt av gemensamt intresse
  inom området för transport, energi och digitalisering
  eller ett gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi.

5.   De arbetsprogram som avses i artikel 19 får föreskriva att endast förslag som lämnas in av en eller flera medlemsstater eller
  av gemensamma företag eller, i samråd
  med de berörda
  medlemsstaterna, av regionala eller lokala myndigheter eller
  internationella organisationer▌ eller offentliga eller privata företag eller organ är stödberättigande.

KAPITEL III

KAPITEL III

BIDRAG

BIDRAG

Artikel 12

Bidrag

Bidrag inom programmet ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning [VIII] i budgetförordningen.

Artikel 13

Tilldelningskriterier

1.   Tilldelningskriterierna ska definieras i de arbetsprogram som avses i artikel 19 och i ansökningsomgångarna
  och ska omfatta
  följande element, i den mån det är tillämpligt:

| a) | Ekonomiska, sociala och miljörelaterade konsekvenser (nytta och kostnad)
  , bland annat huruvida analysen är sund, heltäckande och transparent
  . |
| --- | --- |

a)

Ekonomiska, sociala och miljörelaterade konsekvenser (nytta och kostnad)
  , bland annat huruvida analysen är sund, heltäckande och transparent
  .

| aa) | Förenlighet med bestämmelserna i artiklarna 82 och 85 i direktiv 2014/25/EU. |
| --- | --- |

aa)

Förenlighet med bestämmelserna i artiklarna 82 och 85 i direktiv 2014/25/EU.

| b) | Aspekter avseende innovation, säkerhet,
  digitalisering,
  driftskompatibilitet och åtkomst. |
| --- | --- |

b)

Aspekter avseende innovation, säkerhet,
  digitalisering,
  driftskompatibilitet och åtkomst.

| c) | Den gränsöverskridande dimensionen
  och sammanlänkningsaspekter
  . |
| --- | --- |

c)

Den gränsöverskridande dimensionen
  och sammanlänkningsaspekter
  .

| ca) | Konnektivitet och territoriell tillgänglighet, även för de yttersta randområdena och öar. |
| --- | --- |

ca)

Konnektivitet och territoriell tillgänglighet, även för de yttersta randområdena och öar.

| cb) | Europeiskt mervärde. |
| --- | --- |

cb)

Europeiskt mervärde.

| d) | Synergier mellan transport-, energi- och digitaliseringssektorerna. |
| --- | --- |

d)

Synergier mellan transport-, energi- och digitaliseringssektorerna.

| e) | Åtgärdens mognad i fråga om projektutveckling. |
| --- | --- |

e)

Åtgärdens mognad i fråga om projektutveckling.

| ea) | Projektens livscykel och sundheten i den underhållsstrategi som föreslås för det färdiga projektet. |
| --- | --- |

ea)

Projektens livscykel och sundheten i den underhållsstrategi som föreslås för det färdiga projektet.

| f) | Den föreslagna genomförandeplanens sundhet. |
| --- | --- |

f)

Den föreslagna genomförandeplanens sundhet.

| g) | Unionsstödets effekt som katalysator för investeringar. |
| --- | --- |

g)

Unionsstödets effekt som katalysator för investeringar.

| h) | Behovet av att övervinna finansiella hinder, såsom otillräcklig kommersiell bärkraft
  , höga initialkostnader
  eller brist på marknadsfinansiering. |
| --- | --- |

h)

Behovet av att övervinna finansiella hinder, såsom otillräcklig kommersiell bärkraft
  , höga initialkostnader
  eller brist på marknadsfinansiering.

| ha) | Bidrag till integreringen av dubbla mobilitetskrav (civila och försvarsrelaterade). |
| --- | --- |

ha)

Bidrag till integreringen av dubbla mobilitetskrav (civila och försvarsrelaterade).

| hb) | Tillgänglighet för personer med nedsatt rörlighet. |
| --- | --- |

hb)

Tillgänglighet för personer med nedsatt rörlighet.

| i) | Bidrag till
  unionens energi- och klimatplaner och nationella energi- och klimatplaner. |
| --- | --- |

i)

Bidrag till
  unionens energi- och klimatplaner och nationella energi- och klimatplaner.

| ia) | Projektresultat i form av minskade koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

ia)

Projektresultat i form av minskade koldioxidutsläpp.

| ib) | Bidrag till principen om ”energieffektivitet först”. |
| --- | --- |

ib)

Bidrag till principen om ”energieffektivitet först”.

2.   Bedömningen av förslag gentemot tilldelningskriterierna ska beakta, om så är relevant, tåligheten mot klimatförändringarnas skadeverkningar genom en sårbarhets- och riskbedömning ur klimatperspektiv, inbegripet relevanta anpassningsåtgärder.

3.   Bedömningen av förslag gentemot tilldelningskriterierna ska säkerställa, om så är relevant enligt vad som anges i arbetsprogrammen, att åtgärder som stöds av program som omfattar PNT-teknik (Positioning, Navigation and Timing) är tekniskt kompatibla med Egnos/Galileo och Copernicus.

4.   För transportsektorn ska bedömningen av förslag gentemot de tilldelningskriterier som avses i punkt 1, i tillämpliga fall, säkerställa att föreslagna åtgärder är förenliga med arbetsplanerna för korridorer och genomförandeakter i enlighet med artikel 47 i förordning (EU) nr 1315/2013 och beakta yttrandet från den ansvariga europeiska samordnaren i enlighet med artikel 45.8 i den förordningen.
  Bedömningen ska också undersöka om genomförandet av de åtgärder som finansieras av FSE riskerar att störa gods- och passagerarflödet på den sträcka som berörs av projektet och i så fall komma med förslag till lösningar.

5.   När det gäller åtgärder som rör gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi ska de tilldelningskriterier som definieras i arbetsprogrammen och i ansökningsomgångarna beakta de villkor som fastställs i artikel 7.4.

6.   När det gäller åtgärder som rör projekt av gemensamt intresse avseende digital konnektivitet ska de tilldelningskriterier som definieras i arbetsprogrammen och i ansökningsomgångarna beakta de villkor som fastställs i artikel 8.3.

Artikel 14

Samfinansieringssatser

1.   För studier får det ekonomiska stödet från unionen inte överstiga 50 % av den totala stödberättigande kostnaden. För studier som finansieras med medel som överförs från Sammanhållningsfonden ska de maximala samfinansieringssatserna vara de som är tillämpliga på Sammanhållningsfonden enligt vad som anges i punkt 2 b.

2.   För bygg- och anläggningsarbeten i transportsektorn ska följande högsta samfinansieringssatser gälla:

| a) | För bygg- och anläggningsarbeten som rör de särskilda mål som avses i artikel 3.2 a får det ekonomiska stödet från unionen inte överstiga 30 % av den totala stödberättigande kostnaden. Samfinansieringssatserna får ökas till högst 50 % för åtgärder som rör gränsöverskridande länkar
  för alla transportsätt
  , på de villkor som anges i led c i denna punkt, för åtgärder till stöd för system för telematiktillämpningar,
  för åtgärder till stöd för inre vattenvägar, järnvägar eller sjömotorvägar,
  för åtgärder till stöd för ny teknik och innovation, för åtgärder till stöd för förbättrad infrastruktursäkerhet i enlighet med relevant unionslagstiftning och för åtgärder i de yttersta randområdena
  samt för åtgärder till stöd för förbättringar av territoriell tillgänglighet och konnektivitet
  .
  För bygg- och anläggningsarbeten i de yttersta randområdena ska samfinansieringssatserna fastställas till högst 85 %. |
| --- | --- |

a)

För bygg- och anläggningsarbeten som rör de särskilda mål som avses i artikel 3.2 a får det ekonomiska stödet från unionen inte överstiga 30 % av den totala stödberättigande kostnaden. Samfinansieringssatserna får ökas till högst 50 % för åtgärder som rör gränsöverskridande länkar
  för alla transportsätt
  , på de villkor som anges i led c i denna punkt, för åtgärder till stöd för system för telematiktillämpningar,
  för åtgärder till stöd för inre vattenvägar, järnvägar eller sjömotorvägar,
  för åtgärder till stöd för ny teknik och innovation, för åtgärder till stöd för förbättrad infrastruktursäkerhet i enlighet med relevant unionslagstiftning och för åtgärder i de yttersta randområdena
  samt för åtgärder till stöd för förbättringar av territoriell tillgänglighet och konnektivitet
  .
  För bygg- och anläggningsarbeten i de yttersta randområdena ska samfinansieringssatserna fastställas till högst 85 %.

| b) | När det gäller de medel som överförs från Sammanhållningsfonden ska de maximala samfinansieringssatserna vara de som är tillämpliga på Sammanhållningsfonden enligt vad som avses i förordning (EU) XXX [förordningen om gemensamma bestämmelser]. Dessa samfinansieringssatser får ökas till högst 85 % för åtgärder som rör gränsöverskridande
  och felande
  länkar, på de villkor som anges i led c i denna punkt
  och för åtgärder som gäller förbättring av territoriell konnektivitet och tillgänglighet
  . |
| --- | --- |

b)

När det gäller de medel som överförs från Sammanhållningsfonden ska de maximala samfinansieringssatserna vara de som är tillämpliga på Sammanhållningsfonden enligt vad som avses i förordning (EU) XXX [förordningen om gemensamma bestämmelser]. Dessa samfinansieringssatser får ökas till högst 85 % för åtgärder som rör gränsöverskridande
  och felande
  länkar, på de villkor som anges i led c i denna punkt
  och för åtgärder som gäller förbättring av territoriell konnektivitet och tillgänglighet
  .

| c) | När det gäller åtgärder som rör gränsöverskridande länkar får de ökade högsta samfinansieringssatser som föreskrivs i leden a och b tillämpas endast på åtgärder som för sin planering och sitt genomförande kan påvisa en särskilt hög integreringsgrad i samband med det tilldelningskriterium som avses i artikel 13.1 c
  eller 13.1 ca
  , särskilt genom inrättande av ett gemensamt projektföretag, en gemensam administrativ struktur och en bilateral rättslig ram eller genomförandeakt enligt artikel 47 i förordning (EU) nr 1315/2013
  eller genom en skriftlig överenskommelse mellan de berörda medlemsstaterna eller regionala myndigheterna
  .
  Dessutom kan den samfinansieringssats som gäller för projekt som genomförs av ett gemensamt företag, i enlighet med artikel 11.2 a, ökas med 10 %. Samfinansieringssatsen får inte överstiga 90 % av de sammanlagda stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

c)

När det gäller åtgärder som rör gränsöverskridande länkar får de ökade högsta samfinansieringssatser som föreskrivs i leden a och b tillämpas endast på åtgärder som för sin planering och sitt genomförande kan påvisa en särskilt hög integreringsgrad i samband med det tilldelningskriterium som avses i artikel 13.1 c
  eller 13.1 ca
  , särskilt genom inrättande av ett gemensamt projektföretag, en gemensam administrativ struktur och en bilateral rättslig ram eller genomförandeakt enligt artikel 47 i förordning (EU) nr 1315/2013
  eller genom en skriftlig överenskommelse mellan de berörda medlemsstaterna eller regionala myndigheterna
  .
  Dessutom kan den samfinansieringssats som gäller för projekt som genomförs av ett gemensamt företag, i enlighet med artikel 11.2 a, ökas med 10 %. Samfinansieringssatsen får inte överstiga 90 % av de sammanlagda stödberättigande kostnaderna.

| ca) | När det gäller åtgärder som rör det specifika mål som avses i artikel 3.2 a ii får samfinansieringssatserna ökas till högst 85 % för åtgärder som rör gränsöverskridande länkar, på de villkor som anges i led c i denna punkt. |
| --- | --- |

ca)

När det gäller åtgärder som rör det specifika mål som avses i artikel 3.2 a ii får samfinansieringssatserna ökas till högst 85 % för åtgärder som rör gränsöverskridande länkar, på de villkor som anges i led c i denna punkt.

3.   För bygg- och anläggningsarbeten i energisektorn ska följande högsta samfinansieringssatser gälla:

| a) | För bygg- och anläggningsarbeten som rör de särskilda mål som avses i artikel 3.2 b får det ekonomiska stödet från unionen inte överstiga 50 % av den totala stödberättigande kostnaden
  ; för bygg- och anläggningsarbeten i de yttersta randområdena ska samfinansieringssatserna fastställas till högst 85 %
  . |
| --- | --- |

a)

För bygg- och anläggningsarbeten som rör de särskilda mål som avses i artikel 3.2 b får det ekonomiska stödet från unionen inte överstiga 50 % av den totala stödberättigande kostnaden
  ; för bygg- och anläggningsarbeten i de yttersta randområdena ska samfinansieringssatserna fastställas till högst 85 %
  .

| b) | Samfinansieringssatserna får ökas till högst 75 % för åtgärder som bidrar till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse och som
  har en betydande inverkan på minskningen av koldioxidutsläppen eller
  , med ledning av det underlag som avses i artikel 14.2 i förordning (EU) nr 347/2013, skapar en hög grad av regional eller unionsomfattande försörjningstrygghet, stärker solidariteten i unionen eller omfattar mycket innovativa lösningar. |
| --- | --- |

b)

Samfinansieringssatserna får ökas till högst 75 % för åtgärder som bidrar till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse och som
  har en betydande inverkan på minskningen av koldioxidutsläppen eller
  , med ledning av det underlag som avses i artikel 14.2 i förordning (EU) nr 347/2013, skapar en hög grad av regional eller unionsomfattande försörjningstrygghet, stärker solidariteten i unionen eller omfattar mycket innovativa lösningar.

4.   För bygg- och anläggningsarbeten i digitaliseringssektorn ska följande högsta samfinansieringssatser gälla: För bygg- och anläggningsarbeten som rör de särskilda mål som avses i artikel 3.2 c får det ekonomiska stödet från unionen inte överstiga 30 % av den totala stödberättigande kostnaden.
  För bygg- och anläggningsarbeten i de yttersta randområdena ska samfinansieringssatserna fastställas till högst 85 %.
  Samfinansieringssatserna får ökas upp till 50 % för åtgärder med en stark gränsöverskridande dimension, t.ex. oavbruten täckning med 5G-system längs större transportleder eller utbyggnad av stomnät mellan medlemsstater och mellan unionen och tredjeländer, och upp till 75 % för åtgärder för genomförande av gigabitkonnektivitet för socioekonomiska drivkrafter. Åtgärder för att tillhandahålla lokal trådlös konnektivitet i lokalsamhällen ska finansieras genom ekonomiskt stöd från unionen med upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna, utan att det påverkar tillämpningen av principen om samfinansiering.

5.   Den högsta samfinansieringssatsen för åtgärder som ▌avses i artikel 10 ska vara den högsta av respektive högsta samfinansieringssats för de sektorer som berörs.
  Dessutom kan den samfinansieringssats som gäller för dessa åtgärder ökas med 10 %. Samfinansieringssatsen får inte överstiga 90 % av de sammanlagda stödberättigande kostnaderna.

5a.
     
  Efter beslut om samfinansieringssatsen och i samband med att bidraget beviljas ska kommissionen till de projektansvariga tillhandahålla en förteckning över alla möjligheter och medel för att i sinom tid utverka resten av finansieringen.

Artikel 15

Stödberättigande kostnader

Utöver de kriterier som anges i artikel [186] i budgetförordningen ska följande kriterier för stödberättigande kostnader tillämpas:

| a) | Endast utgifter som uppstått i medlemsstaterna kan vara stödberättigande, förutom då projekt av gemensamt intresse eller gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi berör det territorium i ett eller flera tredjeländer som avses i artikel 5 eller artikel 11.4 i denna förordning, eller internationellt vatten, och åtgärden krävs för att målen för projektet i fråga ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

a)

Endast utgifter som uppstått i medlemsstaterna kan vara stödberättigande, förutom då projekt av gemensamt intresse eller gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi berör det territorium i ett eller flera tredjeländer som avses i artikel 5 eller artikel 11.4 i denna förordning, eller internationellt vatten, och åtgärden krävs för att målen för projektet i fråga ska kunna uppnås.

| b) | Kostnaderna för utrustning, anläggningar och infrastruktur som av bidragsmottagaren behandlas som kapitalutgifter får vara stödberättigande i sin helhet. |
| --- | --- |

b)

Kostnaderna för utrustning, anläggningar och infrastruktur som av bidragsmottagaren behandlas som kapitalutgifter får vara stödberättigande i sin helhet.

| c) | Utgifter för förvärv av mark ska inte vara stödberättigande. |
| --- | --- |

c)

Utgifter för förvärv av mark ska inte vara stödberättigande.

| d) | De stödberättigande kostnaderna ska inte inbegripa mervärdesskatt (nedan kallad moms). |
| --- | --- |

d)

De stödberättigande kostnaderna ska inte inbegripa mervärdesskatt (nedan kallad moms).

| da) | Utgifter med koppling till militära krav ska vara stödberättigande från och med den första dag som åtgärden är berättigad till stöd, oavsett vilken dag de delegerade akter som avses i artikel 6a.3 träder i kraft. |
| --- | --- |

da)

Utgifter med koppling till militära krav ska vara stödberättigande från och med den första dag som åtgärden är berättigad till stöd, oavsett vilken dag de delegerade akter som avses i artikel 6a.3 träder i kraft.

Artikel 16

Kombinering av bidrag med andra finansieringskällor

1.   Bidrag får användas tillsammans med finansiering från Europeiska investeringsbanken eller nationella utvecklingsbanker eller andra offentliga finansinstitut samt från privata finansinstitut och investerare, inbegripet genom offentlig-privata partnerskap.

2.   Den användning av bidrag som avses i punkt 1 får genomföras genom riktade ansökningsomgångar.

Artikel 17

Nedsättning eller uppsägning av bidrag

1.   Utöver de skäl som anges i artikel [131.4] i budgetförordningen kan bidraget
  , utom i vederbörligen motiverade fall,
  komma att sättas ned av följande skäl:

| a) | Åtgärden har inte inletts inom ett år efter det startdatum som anges i bidragsöverenskommelsen
  när det gäller studier, eller inom två år för alla andra åtgärder som är berättigande till ekonomiskt stöd enligt denna förordning
  . |
| --- | --- |

a)

Åtgärden har inte inletts inom ett år efter det startdatum som anges i bidragsöverenskommelsen
  när det gäller studier, eller inom två år för alla andra åtgärder som är berättigande till ekonomiskt stöd enligt denna förordning
  .

| b) | Efter en översyn av framstegen med åtgärden har det konstaterats att genomförandet av åtgärden
  inte har respekterat tidsfristerna för senare led i enlighet med artikel 6 i [förordning nr XXX – Smart TEN-T] eller
  har försenats så mycket att åtgärdens mål sannolikt inte kommer att nås. |
| --- | --- |

b)

Efter en översyn av framstegen med åtgärden har det konstaterats att genomförandet av åtgärden
  inte har respekterat tidsfristerna för senare led i enlighet med artikel 6 i [förordning nr XXX – Smart TEN-T] eller
  har försenats så mycket att åtgärdens mål sannolikt inte kommer att nås.

2.   Bidragsöverenskommelsen får sägas upp på grundval av de skäl som anges i punkt 1.

2a.
     
  Det belopp som följer av tillämpningen av punkt 1 eller punkt 2 ska fördelas till andra arbetsprogram som föreslagits inom motsvarande finansieringsram i enlighet med artikel 4.2.

Artikel 18

Synergier med andra unionsprogram

1.   En åtgärd som har fått stöd genom programmet kan också erhålla ett bidrag från något annat unionsprogram, inbegripet fonder med delad förvaltning, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader.
  Genomförandet ska följa bestämmelserna i artikel [xxx] i budgetförordningen.
  Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden och stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet.

2.   Åtgärder som uppfyller
  alla
  följande kumulativa ▌villkor, nämligen

| a) | att de har bedömts i en ansökningsomgång enligt programmet, |
| --- | --- |

a)

att de har bedömts i en ansökningsomgång enligt programmet,

| b) | att de uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången, |
| --- | --- |

b)

att de uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången,

| c) | att de inte kan finansieras i den ansökningsomgången på grund av begränsningar i fråga om budgetmedel, |
| --- | --- |

c)

att de inte kan finansieras i den ansökningsomgången på grund av begränsningar i fråga om budgetmedel,

får erhålla stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden, eller Sammanhållningsfonden, i enlighet med artikel [67.5] i förordning (EU) XXX [förordningen om gemensamma bestämmelser],
  utan någon ytterligare bedömning och
  förutsatt att åtgärderna är förenliga med målen för programmet i fråga. Bestämmelserna för den fond som ger stöd ska tillämpas.

KAPITEL IV

KAPITEL IV

PROGRAMPLANERING, ÖVERVAKNING, UTVÄRDERING OCH KONTROLLER

PROGRAMPLANERING, ÖVERVAKNING, UTVÄRDERING OCH KONTROLLER

Artikel 19

Arbetsprogram

1.   Programmet ska genomföras med hjälp av sådana arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen. ▌

1a.
     
  Kommissionen ska senast i slutet av mars 2021 ta fram ett ramprogram som ska omfatta tidsschemat för arbetsprogrammen och ansökningsomgångarna, deras ämnen och tilldelade finansiering och annan nödvändig information i syfte att skapa öppenhet och förutsebarhet för hela programperioden och förbättra projektens kvalitet. Ramprogrammet antas genom en delegerad akt i enlighet med artikel 24.

1b.
     
  När ett arbetsprogram offentliggörs ska kommissionen offentliggöra information om de ansökningsomgångar som planeras under arbetsprogrammets löptid. Sådana offentliggöranden ska, i enlighet med artikel 194 i budgetförordningen, innehålla minst följande information för varje ansökningsomgång som förtecknas:

| a) | Prioriteringar. |
| --- | --- |

a)

Prioriteringar.

| b) | Preliminärt startdatum. |
| --- | --- |

b)

Preliminärt startdatum.

| c) | Preliminärt slutdatum. |
| --- | --- |

c)

Preliminärt slutdatum.

| d) | Beräknad budget. |
| --- | --- |

d)

Beräknad budget.

2.   Arbetsprogrammen ska antas av kommissionen genom en
  delegerad akt
  i enlighet med ▌artikel
  24
  i denna förordning.

2a.
     
  I enlighet med artikel 200.2 i



  förordning (EU, Euratom) 2018/1046



  ska alla ansökningsomgångar omfatta ett förfarande i två steg och ska genomföras enligt följande:

| a) | Sökande ska lämna in ett förenklat underlag med relativt översiktliga uppgifter för att det ska gå att göra ett förhandsurval av projekt. |
| --- | --- |

a)

Sökande ska lämna in ett förenklat underlag med relativt översiktliga uppgifter för att det ska gå att göra ett förhandsurval av projekt.

| b) | Sökande som förhandsutvalts under det första steget ska lämna in ett fullständigt underlag efter det första stegets avslutande. |
| --- | --- |

b)

Sökande som förhandsutvalts under det första steget ska lämna in ett fullständigt underlag efter det första stegets avslutande.

| c) | Kommissionen ska offentliggöra ansökningsomgångarna minst tre månader innan förfarandet inleds. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen ska offentliggöra ansökningsomgångarna minst tre månader innan förfarandet inleds.

Artikel 20

Övervakning och rapportering

-1.
     
  Kommissionen ska fastställa en metod för att ta fram kvalitativa indikatorer för en korrekt bedömning av framstegen inom vart och ett av projekten längs TEN-T-nätet och på vägen mot uppfyllelse av de mål som avses i artikel 3 genom programmet. Kommissionen ska på grundval av denna metod komplettera del I i bilagan senast den 1 januari 2021 genom en delegerad akt i enlighet med artikel 24.

1.   Indikatorer för rapportering om programmets uppfyllelse av de allmänna och särskilda målen i artikel 3 anges i del I i bilagan.

2.   För att säkerställa en effektiv bedömning av programmets framsteg när det gäller att uppnå målen, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 24 med avseende på att ändra del I i bilagan för att se över eller komplettera indikatorerna där så krävs och för att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättandet av en ram för övervakning och utvärdering.

3.   Systemet för resultatrapportering ska säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och resultat
  lämpar sig för en djupgående analys av de framsteg som gjorts och av de svårigheter som uppstått längs stomnätskorridorerna samt att de
  samlas in resurseffektivt, ändamålsenligt och i god tid. För detta ändamål ska proportionella rapporteringskrav ställas på mottagarna av unionens medel och, i förekommande fall, medlemsstaterna.

3a.
     
  Kommissionen ska upprätta en särskild webbplats för offentliggörande i realtid av en karta med de projekt som håller på att genomföras tillsammans med relevanta upplysningar (konsekvensbedömning, värde, stödmottagare, genomförande part, lägesrapport).

Artikel 21

Utvärdering

  och översyn

1.   Utvärderingar ska utföras i god tid
  och minst vartannat år
  för att kunna användas i beslutsprocessen.

1a.
     
  I utvärderingarna ska programmets genomförande bedömas utifrån dess allmänna och särskilda mål i enlighet med artikel 3, och det ska klargöras huruvida resultaten inom de olika sektorerna är tillfredsställande, om det totala budgetåtagandet är i linje med det totala belopp som tilldelats, om pågående projekt har färdigställts i tillräcklig utsträckning och om de fortfarande är genomförbara och kan slutföras på ett lämpligt sätt.

2.   Interimsutvärderingen av programmet ska göras när det föreligger tillräcklig information om genomförandet av programmet
  på grundval av den övervakning som genomförts i enlighet med artikel 20
  , dock senast fyra år efter det att programmet började genomföras.
  Den ska också omfatta en övergripande bedömning av om förfarandena, målen och urvalskriterierna är ändamålsenliga för att uppnå de allmänna och särskilda mål som avses i artikel 3.


  På grundval av resultaten av denna interimsutvärdering ska rekommendationer för en översyn av programmet läggas fram.

3.   Vid slutet av programmets genomförande, dock senast
  två
  år efter slutet av den period som anges i artikel 1, ska en slututvärdering av programmet genomföras av kommissionen.

4.   Kommissionen ska överlämna slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Artikel 22

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av FSE:s samordningskommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 23

Delegerade akter

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 24 i denna förordning med avseende på följande:

| a) | Ändringar av del I av bilagan, när det gäller indikatorerna och för att inrätta en ram för övervakning och utvärdering. |
| --- | --- |

a)

Ändringar av del I av bilagan, när det gäller indikatorerna och för att inrätta en ram för övervakning och utvärdering.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| c) | Ändringar av del III av bilagan, när det gäller definitionen av stomnätskorridorerna för transporter och de i förväg identifierade avsnitten, samt de i förväg identifierade avsnitten i det övergripande nätet. |
| --- | --- |

c)

Ändringar av del III av bilagan, när det gäller definitionen av stomnätskorridorerna för transporter och de i förväg identifierade avsnitten, samt de i förväg identifierade avsnitten i det övergripande nätet.

| d) | Ändringar av del IV av bilagan, när det gäller identifiering av gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi. |
| --- | --- |

d)

Ändringar av del IV av bilagan, när det gäller identifiering av gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi.

| e) | Ändringar av del V av bilagan, när det gäller identifiering av projekt av gemensamt intresse som avser digital konnektivitet. |
| --- | --- |

e)

Ändringar av del V av bilagan, när det gäller identifiering av projekt av gemensamt intresse som avser digital konnektivitet.

| ea) | Antagande av arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

ea)

Antagande av arbetsprogrammet.

| (eb) | Antagande av ramprogrammet. |
| --- | --- |

(eb)

Antagande av ramprogrammet.

| (ec) | Specificeringar eller ändringar av de militära kraven, upprättande eller ändringar av förteckningen över de delar av det transeuropeiska transportnätet som är lämpliga för militära transporter samt upprättande eller ändringar av förteckningen över prioriterade projekt för infrastruktur för dubbla användningsområden och bedömningsförfarandet rörande stödberättigande för de åtgärder med anknytning till militär mobilitet som anges i artikel 6a. |
| --- | --- |

(ec)

Specificeringar eller ändringar av de militära kraven, upprättande eller ändringar av förteckningen över de delar av det transeuropeiska transportnätet som är lämpliga för militära transporter samt upprättande eller ändringar av förteckningen över prioriterade projekt för infrastruktur för dubbla användningsområden och bedömningsförfarandet rörande stödberättigande för de åtgärder med anknytning till militär mobilitet som anges i artikel 6a.

| (ed) | Fastställande av en metod för att ta fram kvalitativa indikatorer för en korrekt bedömning av de framsteg som gjorts inom varje projekt längs TEN-T-nätet genom programmet. |
| --- | --- |

(ed)

Fastställande av en metod för att ta fram kvalitativa indikatorer för en korrekt bedömning av de framsteg som gjorts inom varje projekt längs TEN-T-nätet genom programmet.

Artikel 24

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 23 ska ges till kommissionen till och med den 31 december 2028.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 23 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 23 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 25Information,

kommunikation och publicitet

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla unionsfinansieringens ursprung och säkerställa dess synlighet (i synnerhet när de framhåller åtgärderna och deras resultat) genom att tillhandahålla enhetlig, verkningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten.

2.   Kommissionen ska vidta informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet och dess åtgärder och resultat. Medel som tilldelats programmet ska också bidra till den strategiska kommunikationen om unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning till de mål som avses i artikel 3.

Artikel 26

Skydd av unionens ekonomiska intressen

Om ett tredjeland deltar i programmet genom ett beslut enligt ett internationellt avtal eller i enlighet med något annat rättsligt instrument, ska tredjelandet bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. När det gäller Olaf ska dessa rättigheter innefatta rätten att utföra utredningar, däribland kontroller och inspektioner på plats, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf).

I överensstämmelse med förordning (EU) 2017/1939 får Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägeri och annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371.

KAPITEL VI

KAPITEL VI

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 27

Upphävande och övergångsbestämmelser

1.   Förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 ska upphöra att gälla.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 ska den här förordningen inte påverka fortsatt genomförande eller ändringar av de åtgärder som berörs fram till dess att de avslutas, enligt förordning (EU) nr 1316/2013, som ska fortsätta att tillämpas för de berörda åtgärderna fram till dess att de avslutas.

2a.
     
  Förordning (EU) nr 347/2013 ska ses över i tid för nästa fleråriga budgetram för att anpassa riktlinjerna till unionens energi- och klimatmål för 2030 och EU:s långsiktiga åtagande att minska koldioxidutsläppen, och för att integrera principen om ”energieffektivitet först”.[Ändring 10]

3.   Finansieringsramen för programmet får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt bistånd som är nödvändiga för övergången mellan programmet och de åtgärder som antagits inom ramen för föregångaren, Fonden för ett sammanlänkat Europa enligt förordning (EU) nr 1316/2013.

4.   Vid behov får anslag föras in i budgeten efter 2027 för att täcka de kostnader som föreskrivs i artikel 4.5 i denna förordning, i syfte att möjliggöra förvaltning av åtgärder som inte slutförts den 31 december 2027.

Artikel 28

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar

På rådets vägnar

Ordförande

Ordförande

BILAGA

DEL I – INDIKATORER

Programmet kommer att övervakas noggrant, på grundval av en uppsättning indikatorer som är avsedda att mäta i vilken grad de allmänna och särskilda målen har uppnåtts, för att därigenom kunna minimera de administrativa bördorna och kostnaderna. Uppgifter kommer därför att samlas in för följande nyckelindikatorer:

| Sektorer | Särskilda mål | Indikatorer |
| --- | --- | --- |
| Transport | Effektiva och sammanlänkade nät och infrastruktur för smart,
  driftskompatibel,
  hållbar,
  multimodal,
  inkluderande, säker och trygg mobilitet | Antal gränsöverskridande och felande länkar som åtgärdas genom stöd från FSE (inbegripet åtgärder som rör urbana knutpunkter,
  regionala gränsöverskridande järnvägsförbindelser,
  kusthamnar, inlandshamnar
  , flygplatser
  och järnvägs-/vägterminaler i TEN-T-stomnätet
  och det övergripande nätet
  ) |
| | | Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till digitalisering av transporter
  (ERTMS, Sesar) |
| | | Antal leveranspunkter för alternativa bränslen som inrättas eller uppgraderas med stöd från FSE |
| | | Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till säkra transporter |
| | | Antal FSE-åtgärder som bidrar till tillgänglighetsanpassning av transporter för personer med funktionsnedsättning |
| | | Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till att minska buller från godstransporter på järnväg |
| | Anpassning till
  dubbla mobilitetskrav (civila och försvarsrelaterade) | Antal komponenter i form av transportinfrastruktur som anpassas för att möta
  dubbla mobilitetskrav (civila och försvarsrelaterade) |
| Energi | Bidrag till sammanlänkningar och marknadsintegration | Antal FSE-åtgärder som bidrar till projekt för sammanlänkning av medlemsstaternas energinät och undanröjande av interna hinder |
| | Trygg energiförsörjning | Antal FSE-åtgärder som bidrar till projekt för säkerställande av tåliga gasnät |
| | | Antal FSE-åtgärder som bidrar till smartare digitaliserade nät och ökad kapacitet för energilagring |
| | Hållbar utveckling genom ökade möjligheter till minskade koldioxidutsläpp | Antal FSE-åtgärder som bidrar till projekt som ger möjlighet till ökat marknadsgenomslag för förnybar energi i energisystemen |
| | | Antal FSE-åtgärder som bidrar till gränsöverskridande samarbete inom förnybar energi |
| Digitalisering | Bidrag till utbyggnaden av infrastruktur för digital konnektivitet i hela Europeiska unionen | Nya anslutningar till nät med mycket hög kapacitet för socioekonomiska drivkrafter och trådlösa anslutningar med mycket hög kvalitet för lokalsamhällen |
| | | Antal FSE-åtgärder som möjliggör 5G-konnektivitet längs med transportleder |
| | | Antal FSE-åtgärder som möjliggör nya anslutningar från hushåll till nät med mycket hög kapacitet |
| | | Antal FSE-åtgärder som bidrar till digitaliseringen av energi- och transportsektorerna |

Sektorer

Särskilda mål

Indikatorer

Transport

Effektiva och sammanlänkade nät och infrastruktur för smart,
  driftskompatibel,
  hållbar,
  multimodal,
  inkluderande, säker och trygg mobilitet

Antal gränsöverskridande och felande länkar som åtgärdas genom stöd från FSE (inbegripet åtgärder som rör urbana knutpunkter,
  regionala gränsöverskridande järnvägsförbindelser,
  kusthamnar, inlandshamnar
  , flygplatser
  och järnvägs-/vägterminaler i TEN-T-stomnätet
  och det övergripande nätet
  )

Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till digitalisering av transporter
  (ERTMS, Sesar)

Antal leveranspunkter för alternativa bränslen som inrättas eller uppgraderas med stöd från FSE

Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till säkra transporter

Antal FSE-åtgärder som bidrar till tillgänglighetsanpassning av transporter för personer med funktionsnedsättning

Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till att minska buller från godstransporter på järnväg

Anpassning till
  dubbla mobilitetskrav (civila och försvarsrelaterade)

Antal komponenter i form av transportinfrastruktur som anpassas för att möta
  dubbla mobilitetskrav (civila och försvarsrelaterade)

Energi

Bidrag till sammanlänkningar och marknadsintegration

Antal FSE-åtgärder som bidrar till projekt för sammanlänkning av medlemsstaternas energinät och undanröjande av interna hinder

Trygg energiförsörjning

Antal FSE-åtgärder som bidrar till projekt för säkerställande av tåliga gasnät

Antal FSE-åtgärder som bidrar till smartare digitaliserade nät och ökad kapacitet för energilagring

Hållbar utveckling genom ökade möjligheter till minskade koldioxidutsläpp

Antal FSE-åtgärder som bidrar till projekt som ger möjlighet till ökat marknadsgenomslag för förnybar energi i energisystemen

Antal FSE-åtgärder som bidrar till gränsöverskridande samarbete inom förnybar energi

Digitalisering

Bidrag till utbyggnaden av infrastruktur för digital konnektivitet i hela Europeiska unionen

Nya anslutningar till nät med mycket hög kapacitet för socioekonomiska drivkrafter och trådlösa anslutningar med mycket hög kvalitet för lokalsamhällen

Antal FSE-åtgärder som möjliggör 5G-konnektivitet längs med transportleder

Antal FSE-åtgärder som möjliggör nya anslutningar från hushåll till nät med mycket hög kapacitet

Antal FSE-åtgärder som bidrar till digitaliseringen av energi- och transportsektorerna

DEL II: VÄGLEDANDE PROCENTSATSER FÖR TRANSPORTSEKTORN

De budgetmedel som avses i artikel 4.2 a i och ii ska fördelas enligt följande:

| — | 60 % till de åtgärder som förtecknas i artikel 9.2 a, ”Åtgärder som rör effektiva och sammanlänkade nät”. |
| --- | --- |

—

60 % till de åtgärder som förtecknas i artikel 9.2 a, ”Åtgärder som rör effektiva och sammanlänkade nät”.

| — | 40 % till de åtgärder som förtecknas i artikel 9.2 b, ”Åtgärder som rör smart, hållbar, inkluderande, säker och trygg mobilitet”. |
| --- | --- |

—

40 % till de åtgärder som förtecknas i artikel 9.2 b, ”Åtgärder som rör smart, hållbar, inkluderande, säker och trygg mobilitet”.

Budgetmedel för att finansiera
  åtgärder som förtecknas i artikel 9.2 a 
  ska fördelas enligt följande:
  75 %
  bör
  anslås till åtgärder som rör stomnätskorridorerna, 10 % till åtgärder som rör stomnätet utanför stomnätskorridorerna och 15 % till åtgärder som rör det övergripande nätet.

DEL III: ÖVERGRIPANDE PRIORITERINGAR, TRANSPORTKORRIDORER I STOMNÄTET OCH I FÖRVÄG IDENTIFIERADE AVSNITT, SAMT I FÖRVÄG IDENTIFIERADE AVSNITT I DET ÖVERGRIPANDE NÄTET

-1a.
     
  Övergripande prioriteringar

Sesar, ERTMS, ITS, RIS, VTMIS – smart teknisk utrustning

1.   Stomnätskorridorer och i förväg identifierade avsnitt

| Stomnätskorridoren ”Atlantic” |
| --- |
| Sträckning | Gijón–León–Valladolid |
| | A Coruña–Vigo–Orense–León– |
| | Zaragoza–Pamplona/Logroño–Bilbao |
| | Bordeaux–Toulouse |
| | Teneriffa/Gran Canaria–Huelva/Sanlúcar de Barrameda–Sevilla–Córdoba |
| | Algeciras–Bobadilla–Madrid |
| | Madeira/
  Sines
  –Ermidas/
  Lissabon–Madrid–Valladolid |
| | Lissabon–Aveiro–Leixões/Porto–Dourofloden
  /Vigo |
| | Aveiro–Valladolid–Vitoria-Gasteiz–Bergara–Bilbao/Bordeaux–
  La Rochelle–
  Tours–Paris–Le Havre/Metz–Mannheim/Strasbourg |
| | Shannon Foynes–Dublin–Rosslare–Waterford–Cork–Brest–Roscoff–Cherbourg–Caen–Le Havre–Rouen–Paris |
| | Dublin/Cork–Brest–Roscoff–
  Saint Nazaire–Nantes–Tours
  –Dijon |
| I förväg identifierade avsnitt | Gränsöverskridande | Evora–Merida | Järnväg |
| | | Vitoria-Gasteiz–San Sebastián–Bayonne–Bordeaux | |
| | | Aveiro–Salamanca | |
| | | Dourofloden (via Navegável do Douro) | Inre vattenvägar |
| | Felande länk | Paris (länk Orly–Versailles och Orly–Charles de Gaulle-flygplatsen) | Multimodal |

Stomnätskorridoren ”Atlantic”

Sträckning

Gijón–León–Valladolid

A Coruña–Vigo–Orense–León–

Zaragoza–Pamplona/Logroño–Bilbao

Bordeaux–Toulouse

Teneriffa/Gran Canaria–Huelva/Sanlúcar de Barrameda–Sevilla–Córdoba

Algeciras–Bobadilla–Madrid

Madeira/
  Sines
  –Ermidas/
  Lissabon–Madrid–Valladolid

Lissabon–Aveiro–Leixões/Porto–Dourofloden
  /Vigo

Aveiro–Valladolid–Vitoria-Gasteiz–Bergara–Bilbao/Bordeaux–
  La Rochelle–
  Tours–Paris–Le Havre/Metz–Mannheim/Strasbourg

Shannon Foynes–Dublin–Rosslare–Waterford–Cork–Brest–Roscoff–Cherbourg–Caen–Le Havre–Rouen–Paris

Dublin/Cork–Brest–Roscoff–
  Saint Nazaire–Nantes–Tours
  –Dijon

I förväg identifierade avsnitt

Gränsöverskridande

Evora–Merida

Järnväg

Vitoria-Gasteiz–San Sebastián–Bayonne–Bordeaux

Aveiro–Salamanca

Dourofloden (via Navegável do Douro)

Inre vattenvägar

Felande länk

Paris (länk Orly–Versailles och Orly–Charles de Gaulle-flygplatsen)

Multimodal

| Stomnätskorridoren ”Baltic–Adriatic” |
| --- |
| Sträckning | Gdynia–Gdańsk–Katowice/Sławków |
| | Gdańsk–Warszawa–Katowice |
| | Katowice–Ostrava–Brno–Wien |
| | Szczecin/Świnoujście–Poznań–Wrocław–Ostrava |
| | Katowice–Žilina–Bratislava–Wien |
| | Wien–Graz–Villach–Udine–Trieste |
| | Udine–Venedig–Padova–Bologna–Ravenna–Ancona
  –Foggia |
| | Graz–Maribor–Ljubljana–Koper/Trieste |
| I förväg identifierade avsnitt | Gränsöverskridande | Katowice–Ostrava | Järnväg |
| | Katowice–Žilina | |
| | Opole–Ostrava | |
| | Bratislava–Wien | |
| | Graz–Maribor | |
| | Trieste–Divaca | |
| | Katowice–Žilina | Väg |
| | Brno–Wien | |
| | Felande länk | Gloggnitz–Mürzzuschlag: | Järnväg |
| | Bastunnel, Semmering | |
| | Graz–Klagenfurt: Järnvägslinje och tunnel, Koralm | |
| | Koper–Divača | |

Stomnätskorridoren ”Baltic–Adriatic”

Sträckning

Gdynia–Gdańsk–Katowice/Sławków

Gdańsk–Warszawa–Katowice

Katowice–Ostrava–Brno–Wien

Szczecin/Świnoujście–Poznań–Wrocław–Ostrava

Katowice–Žilina–Bratislava–Wien

Wien–Graz–Villach–Udine–Trieste

Udine–Venedig–Padova–Bologna–Ravenna–Ancona
  –Foggia

Graz–Maribor–Ljubljana–Koper/Trieste

I förväg identifierade avsnitt

Gränsöverskridande

Katowice–Ostrava

Järnväg

Katowice–Žilina

Opole–Ostrava

Bratislava–Wien

Graz–Maribor

Trieste–Divaca

Katowice–Žilina

Väg

Brno–Wien

Felande länk

Gloggnitz–Mürzzuschlag:

Järnväg

Bastunnel, Semmering

Graz–Klagenfurt: Järnvägslinje och tunnel, Koralm

Koper–Divača

| Stomnätskorridoren ”Mediterranean” |
| --- |
| Sträckning | Algeciras–Bobadilla–Madrid–Zaragoza–Tarragona |
| | Zaragoza–Teruel–Valencia/Sagunto |
| | Sagunto–Valencia–Madrid |
| | Sevilla–Bobadilla–Murcia |
| | Cartagena–Murcia–Valencia–Tarragona/Palma de Mallorca–Barcelona |
| | Tarragona–Barcelona–Perpignan–Marseille–Genua/Lyon–
  La Spezia
  –Turin–Novara–Milano–Bologna/Verona–Padova–Venedig–Ravenna/Trieste/Koper–Ljubljana–Budapest |
| | Toulouse–Narbonne |
| | Ljubljana/Rijeka–Zagreb–Budapest–gränsen till Ukraina |
| I förväg identifierade avsnitt | Gränsöverskridande | Lyon–Turin: Bastunnel och tillfartsleder | Järnväg |
| | | Barcelona–Perpignan | |
| | | Nice–Ventimiglia | |
| | | Trieste–Divača | |
| | | Ljubljana–Zagreb | |
| | | Zagreb–Budapest | |
| | | Budapest–Miskolc–gränsen till Ukraina | |
| | | Lendava–Letenye | Väg |
| | | Vásárosnamény–gränsen till Ukraina | |
| | Felande länk | Perpignan–Montpellier | Järnväg |
| | | Madrid–Zaragoza–Barcelona | |
| | | Koper–Divača | |
| | | Rijeka–Zagreb | |
| | | Milano–Cremona–Mantova
  –Ferrara
  –Porto Levante/Venedig–Trieste/Ravenna
  –Porto Garibaldi | Inre vattenvägar |

Stomnätskorridoren ”Mediterranean”

Sträckning

Algeciras–Bobadilla–Madrid–Zaragoza–Tarragona

Zaragoza–Teruel–Valencia/Sagunto

Sagunto–Valencia–Madrid

Sevilla–Bobadilla–Murcia

Cartagena–Murcia–Valencia–Tarragona/Palma de Mallorca–Barcelona

Tarragona–Barcelona–Perpignan–Marseille–Genua/Lyon–
  La Spezia
  –Turin–Novara–Milano–Bologna/Verona–Padova–Venedig–Ravenna/Trieste/Koper–Ljubljana–Budapest

Toulouse–Narbonne

Ljubljana/Rijeka–Zagreb–Budapest–gränsen till Ukraina

I förväg identifierade avsnitt

Gränsöverskridande

Lyon–Turin: Bastunnel och tillfartsleder

Järnväg

Barcelona–Perpignan

Nice–Ventimiglia

Trieste–Divača

Ljubljana–Zagreb

Zagreb–Budapest

Budapest–Miskolc–gränsen till Ukraina

Lendava–Letenye

Väg

Vásárosnamény–gränsen till Ukraina

Felande länk

Perpignan–Montpellier

Järnväg

Madrid–Zaragoza–Barcelona

Koper–Divača

Rijeka–Zagreb

Milano–Cremona–Mantova
  –Ferrara
  –Porto Levante/Venedig–Trieste/Ravenna
  –Porto Garibaldi

Inre vattenvägar

| Stomnätskorridoren ”North Sea–Baltic” |
| --- |
| Sträckning | Luleå–Helsingfors–Tallinn–Riga |
| | Ventspils–Riga |
| | Riga–Kaunas |
| | Klaipeda–Kaunas–Vilnius |
| | Kaunas–Warszawa |
| | Gränsen till Vitryssland–Warszawa–Łódź/Poznań–Frankfurt/Oder–Berlin–Hamburg–Kiel |
| | Łódź–Katowice/Wrocław |
| | Gränsen mellan Ukraina/Polen–Rzeszów–
  Katowice–Wrocław–Falkenberg–Magdeburg |
| | Szczecin/Świnoujście–Berlin–Magdeburg–Braunschweig–Hannover |
| | Hannover–Bremen–Bremerhaven/Wilhelmshaven |
| | Hannover–Osnabrück–/Kleve–Nijmegen/–
  Hengelo–Almelo–Deventer–Utrecht |
| | Utrecht–Amsterdam |
| | Utrecht–Rotterdam–Antwerpen |
| | Hannover–Köln–Antwerpen |
| I förväg identifierade avsnitt | Gränsöverskridande | Tallinn–Riga–Kaunas
  /Vilnius
  –Warszawa: Rail Baltic – ny helt driftskompatibel linje med UIC-spårvidd | Järnväg |
| | | Antwerpen–Duisburg | Järnväg |
| | | Świnoujście/Szczecin
  /bron i Karnin
  –Berlin | Järnväg/inre vattenvägar |
| | | Korridoren Via Baltica (Estland–Lettland–Litauen–Polen) | Väg |
| | Felande länk | ▌ | Järnväg |
| | | Warszawa/Idzikowice–Poznań/Wrocław, inbegripet anslutningar till den planerade centrala knutpunkten för transporter | |
| | | Kielkanalen | Inre vattenvägar |
| | | Berlin – Magdeburg – Hannover, Mittellandkanal, kanaler i västra Tyskland | |
| | | Rhen, Waal | |
| | | Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal | |
| | Uppgradering (dubbelspår) | Ruhrområdet–Münster–Osnabrück–Hamburg | Järnväg |

Stomnätskorridoren ”North Sea–Baltic”

Sträckning

Luleå–Helsingfors–Tallinn–Riga

Ventspils–Riga

Riga–Kaunas

Klaipeda–Kaunas–Vilnius

Kaunas–Warszawa

Gränsen till Vitryssland–Warszawa–Łódź/Poznań–Frankfurt/Oder–Berlin–Hamburg–Kiel

Łódź–Katowice/Wrocław

Gränsen mellan Ukraina/Polen–Rzeszów–
  Katowice–Wrocław–Falkenberg–Magdeburg

Szczecin/Świnoujście–Berlin–Magdeburg–Braunschweig–Hannover

Hannover–Bremen–Bremerhaven/Wilhelmshaven

Hannover–Osnabrück–/Kleve–Nijmegen/–
  Hengelo–Almelo–Deventer–Utrecht

Utrecht–Amsterdam

Utrecht–Rotterdam–Antwerpen

Hannover–Köln–Antwerpen

I förväg identifierade avsnitt

Gränsöverskridande

Tallinn–Riga–Kaunas
  /Vilnius
  –Warszawa: Rail Baltic – ny helt driftskompatibel linje med UIC-spårvidd

Järnväg

Antwerpen–Duisburg

Järnväg

Świnoujście/Szczecin
  /bron i Karnin
  –Berlin

Järnväg/inre vattenvägar

Korridoren Via Baltica (Estland–Lettland–Litauen–Polen)

Väg

Felande länk

▌

Järnväg

Warszawa/Idzikowice–Poznań/Wrocław, inbegripet anslutningar till den planerade centrala knutpunkten för transporter

Kielkanalen

Inre vattenvägar

Berlin – Magdeburg – Hannover, Mittellandkanal, kanaler i västra Tyskland

Rhen, Waal

Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal

Uppgradering (dubbelspår)

Ruhrområdet–Münster–Osnabrück–Hamburg

Järnväg

| Stomnätskorridoren ”North Sea–Mediterranean” |
| --- |
| Sträckning | ▌ |
| | Derry
  –
  Sligo
  –
  Galway
  –Shannon Foynes/Cork |
| | ▌ |
| | ▌ |
| | Bail Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork–Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam |
| | Dublin–Cork–Calais–Dunkerque–Zeebrugge–Antwerpen–Rotterdam |
| | Gränsen till Förenade kungariket–
  Lille–Bryssel |
| | London–Lille–gränsöverskridande järnvägsförbindelse Bryssel–Quiévrain–Valenciennes–Bryssel |
| | Amsterdam–Rotterdam–Antwerpen–Bryssel–Luxemburg |
| | Luxemburg–Metz–Dijon–Macon–Lyon–Marseille |
| | Luxemburg–Metz–Strasbourg–Basel |
| | Antwerpen/Zeebrugge–Gent–Dunkerque/Lille–Paris |
| I förväg identifierade avsnitt | Gränsöverskridande | Bryssel– Luxemburg–Strasbourg | Järnväg |
| | | Terneuzen–Gent | Inre vattenvägar |
| | | Nätet Seine–Escaut och därmed förknippade vattenvägar i avrinningsområdena för Seine, Escaut och Meuse | |
| | | Korridoren Rhen–Schelde | |
| | Felande länk | Albertkanaal/kanalen Bocholt–Herentals | Inre vattenvägar |
| | Dunkerque–Lille |

Stomnätskorridoren ”North Sea–Mediterranean”

Sträckning

▌

Derry
  –
  Sligo
  –
  Galway
  –Shannon Foynes/Cork

▌

▌

Bail Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork–Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam

Dublin–Cork–Calais–Dunkerque–Zeebrugge–Antwerpen–Rotterdam

Gränsen till Förenade kungariket–
  Lille–Bryssel

London–Lille–gränsöverskridande järnvägsförbindelse Bryssel–Quiévrain–Valenciennes–Bryssel

Amsterdam–Rotterdam–Antwerpen–Bryssel–Luxemburg

Luxemburg–Metz–Dijon–Macon–Lyon–Marseille

Luxemburg–Metz–Strasbourg–Basel

Antwerpen/Zeebrugge–Gent–Dunkerque/Lille–Paris

I förväg identifierade avsnitt

Gränsöverskridande

Bryssel– Luxemburg–Strasbourg

Järnväg

Terneuzen–Gent

Inre vattenvägar

Nätet Seine–Escaut och därmed förknippade vattenvägar i avrinningsområdena för Seine, Escaut och Meuse

Korridoren Rhen–Schelde

Felande länk

Albertkanaal/kanalen Bocholt–Herentals

Inre vattenvägar

Dunkerque–Lille

| Stomnätskorridoren ”Orient/East-Med” |
| --- |
| Sträckning | Hamburg–Berlin |
| | Rostock–Berlin–Dresden |
| | Bremerhaven/Wilhelmshaven–Magdeburg–Dresden |
| | Dresden–Ústí nad Labem–Mělník/Prag–Lysá nad Labem/Poříčany–Kolín |
| | Kolín–Pardubice–Brno–Wien/Bratislava–Budapest–Arad–Timişoara–Craiova–Calafat–Vidin–Sofia |
| | Sofia–Plovdiv–Burgas |
| | Plovdiv–gränsen till Turkiet–Alexandropouli–Kavala–Thessaloniki–Ioannina–Kakavia/Igoumenitsa |
| | Gränsen till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien–Thessaloniki |
| | Sofia–Thessaloniki–Aten–Pireus/Ikonio–Heraklion–Lemesos (Vasiliko)–Lefkosia |
| | Aten–Patras/Igoumenitsa |
| I förväg identifierade avsnitt | Gränsöverskridande | Dresden–Prag | Järnväg |
| | | Wien/Bratislava–Budapest | |
| | | Békéscsaba–Arad | |
| | | Calafat–Vidin–Sofia–Thessaloniki | |
| | | Gränsen till Turkiet–Alexandropouli | |
| | | Gränsen till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien–Thessaloniki | |
| | | Ioannina–Kakavia (gränsen till Albanien) | Väg |
| | | Craiova–Vidin | |
| | | Hamburg–Dresden–Prag–Pardubice | Inre vattenvägar |
| | Felande länk | Thessaloniki–Kavala | Järnväg |
| | | Budapest Kelenföld
  –
  Ferencváros | |
| | | Järnvägsstationen i Szolnok | |

Stomnätskorridoren ”Orient/East-Med”

Sträckning

Hamburg–Berlin

Rostock–Berlin–Dresden

Bremerhaven/Wilhelmshaven–Magdeburg–Dresden

Dresden–Ústí nad Labem–Mělník/Prag–Lysá nad Labem/Poříčany–Kolín

Kolín–Pardubice–Brno–Wien/Bratislava–Budapest–Arad–Timişoara–Craiova–Calafat–Vidin–Sofia

Sofia–Plovdiv–Burgas

Plovdiv–gränsen till Turkiet–Alexandropouli–Kavala–Thessaloniki–Ioannina–Kakavia/Igoumenitsa

Gränsen till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien–Thessaloniki

Sofia–Thessaloniki–Aten–Pireus/Ikonio–Heraklion–Lemesos (Vasiliko)–Lefkosia

Aten–Patras/Igoumenitsa

I förväg identifierade avsnitt

Gränsöverskridande

Dresden–Prag

Järnväg

Wien/Bratislava–Budapest

Békéscsaba–Arad

Calafat–Vidin–Sofia–Thessaloniki

Gränsen till Turkiet–Alexandropouli

Gränsen till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien–Thessaloniki

Ioannina–Kakavia (gränsen till Albanien)

Väg

Craiova–Vidin

Hamburg–Dresden–Prag–Pardubice

Inre vattenvägar

Felande länk

Thessaloniki–Kavala

Järnväg

Budapest Kelenföld
  –
  Ferencváros

Järnvägsstationen i Szolnok

| Stomnätskorridoren ”Rhine–Alpine” |
| --- |
| Sträckning | Genua–Milano–Lugano–Basel |
| | Genua–Novara–Brig–Bern–Basel–
  återuppbyggnad av den gränsöverskridande järnvägsbron mellan Freiburg (Breisgau) och Colmar–den gränsöverskridande förbindelsen mellan Rastatt och Haguenau–
  Karlsruhe–Mannheim–Mainz–Koblenz–Köln |
| | Milano–Verona–Trento–Bolzano–Innsbruck–München, inklusive Brennerkorridoren |
| | Köln–Düsseldorf–Duisburg–Nijmegen/Arnhem–Utrecht–Amsterdam |
| | Nijmegen–Rotterdam–Vlissingen |
| | Köln–Liège–Bryssel–Gent |
| | Liège–Antwerpen–Gent–Zeebrugge |
| I förväg identifierade avsnitt | Gränsöverskridande | Zevenaar–Emmerich–Oberhausen | Järnväg |
| | | Karlsruhe–Basel | |
| | | Milano/Novara–gränsen till Schweiz | |
| | | Antwerpen–Duisburg | |
| | | Basel–Antwerpen/Rotterdam–Amsterdam | Inre vattenvägar |
| | Felande länk | Genua–Tortona/Novi Ligure | Järnväg |

Stomnätskorridoren ”Rhine–Alpine”

Sträckning

Genua–Milano–Lugano–Basel

Genua–Novara–Brig–Bern–Basel–
  återuppbyggnad av den gränsöverskridande järnvägsbron mellan Freiburg (Breisgau) och Colmar–den gränsöverskridande förbindelsen mellan Rastatt och Haguenau–
  Karlsruhe–Mannheim–Mainz–Koblenz–Köln

Milano–Verona–Trento–Bolzano–Innsbruck–München, inklusive Brennerkorridoren

Köln–Düsseldorf–Duisburg–Nijmegen/Arnhem–Utrecht–Amsterdam

Nijmegen–Rotterdam–Vlissingen

Köln–Liège–Bryssel–Gent

Liège–Antwerpen–Gent–Zeebrugge

I förväg identifierade avsnitt

Gränsöverskridande

Zevenaar–Emmerich–Oberhausen

Järnväg

Karlsruhe–Basel

Milano/Novara–gränsen till Schweiz

Antwerpen–Duisburg

Basel–Antwerpen/Rotterdam–Amsterdam

Inre vattenvägar

Felande länk

Genua–Tortona/Novi Ligure

Järnväg

| Stomnätskorridoren ”Rhine–Danube” |
| --- |
| Sträckning | Paris–
  Strasbourg–Stuttgart–
  Augsburg–
  München–
  Salzburg–
  Wels/Linz |
| | Strasbourg–Mannheim–Frankfurt–Würzburg–Nürnberg–Regensburg–Passau–Wels/Linz |
| | München/Nürnberg–Prag–Ostrava/Přerov–Žilina–Košice–gränsen till Ukraina |
| | Wels/Linz–Wien–Bratislava–Budapest–Vukovar |
| | Wien/Bratislava–Budapest–Arad–Brašov/Craiova–ukarest
  –Focșani–Albița (gränsen till Moldavien)/
  Constanta–Sulina |
| I förväg identifierade avsnitt | Gränsöverskridande | München–Prag | Järnväg |
| | | Nürnberg–Plzeň | |
| | | München–Mühldorf–Freilassing–Salzburg | |
| | | Strasbourg–Kehl Appenweier | |
| | | Hranice–Žilina | |
| | | Wien–Bratislava/Budapest | |
| | | Bratislava–Budapest | |
| | | Békéscsaba–Arad | |
| | | Donau (Kehlheim–Constanța/Midia/Sulina) och därmed förknippade vattenvägar i avrinningsområdena för Sava och Tisza | Inre vattenvägar |
| | | Zlín–Žilina | Väg |
| | Felande länk | Stuttgart–Ulm | Järnväg |
| | | Salzburg–Linz | |
| | | Arad–Craiova | |
| | | Bukarest–Constanța | |
| | | Arad–Brașov | Järnväg |
| | | Brașov–Predeal | Järnväg |
| | | Bukarest–Craiova | Järnväg |

Stomnätskorridoren ”Rhine–Danube”

Sträckning

Paris–
  Strasbourg–Stuttgart–
  Augsburg–
  München–
  Salzburg–
  Wels/Linz

Strasbourg–Mannheim–Frankfurt–Würzburg–Nürnberg–Regensburg–Passau–Wels/Linz

München/Nürnberg–Prag–Ostrava/Přerov–Žilina–Košice–gränsen till Ukraina

Wels/Linz–Wien–Bratislava–Budapest–Vukovar

Wien/Bratislava–Budapest–Arad–Brašov/Craiova–ukarest
  –Focșani–Albița (gränsen till Moldavien)/
  Constanta–Sulina

I förväg identifierade avsnitt

Gränsöverskridande

München–Prag

Järnväg

Nürnberg–Plzeň

München–Mühldorf–Freilassing–Salzburg

Strasbourg–Kehl Appenweier

Hranice–Žilina

Wien–Bratislava/Budapest

Bratislava–Budapest

Békéscsaba–Arad

Donau (Kehlheim–Constanța/Midia/Sulina) och därmed förknippade vattenvägar i avrinningsområdena för Sava och Tisza

Inre vattenvägar

Zlín–Žilina

Väg

Felande länk

Stuttgart–Ulm

Järnväg

Salzburg–Linz

Arad–Craiova

Bukarest–Constanța

Arad–Brașov

Järnväg

Brașov–Predeal

Järnväg

Bukarest–Craiova

Järnväg

| Stomnätskorridoren ”Scandinavian–Mediterranean” |
| --- |
| Sträckning | Gränsen till Ryssland–Fredrikshamn/Kotka–Helsingfors–Åbo/Nådendal–Stockholm–Örebro–Malmö |
| | Narvik/Uleåborg–Luleå–Umeå–Stockholm |
| | Oslo–Göteborg–Malmö–Trelleborg |
| | Malmö–Köpenhamn–Fredericia–Aarhus–Aalborg–Hirtshals/Frederikshavn |
| | Köpenhamn–Kolding/Lübeck–Hamburg–Hannover |
| | Bremerhaven–Bremen–Hannover–Nürnberg |
| | Rostock–Berlin–
  Halle/
  Leipzig–
  Erfurt/Weimar–
  München |
| | Nürnberg–München–Innsbruck–Verona–Bologna–Ancona/Florens |
| | Livorno/La Spezia–Florens–Rom–Neapel–Bari–Taranto–Valletta |
| | Neapel–
  Cagliari/
  Gioia Tauro–Palermo/Augusta–Valletta
  –Marsaxlokk |
| I förväg identifierade avsnitt | Gränsöverskridande | Gränsen till Ryssland–Helsingfors | Järnväg |
| | | Köpenhamn–Hamburg: Tillfartsleder till fast förbindelse under Fehmarn bält | |
| | | München–Wörgl–Innsbruck–Fortezza–Bolzano–Trento–Verona: Bastunnel under Brenner och dess tillfartsleder | |
| | | Trelleborg–Malmö–Göteborg–ingen gräns (gränsöverskridande, järnväg) | |
| | | Göteborg–Oslo | |
| | | Helsingborg–Helsingör | |
| | | Köpenhamn–Malmö | |
| | | Köpenhamn–Hamburg: Fast förbindelse under Fehmarn bält | Järnväg/väg |

Stomnätskorridoren ”Scandinavian–Mediterranean”

Sträckning

Gränsen till Ryssland–Fredrikshamn/Kotka–Helsingfors–Åbo/Nådendal–Stockholm–Örebro–Malmö

Narvik/Uleåborg–Luleå–Umeå–Stockholm

Oslo–Göteborg–Malmö–Trelleborg

Malmö–Köpenhamn–Fredericia–Aarhus–Aalborg–Hirtshals/Frederikshavn

Köpenhamn–Kolding/Lübeck–Hamburg–Hannover

Bremerhaven–Bremen–Hannover–Nürnberg

Rostock–Berlin–
  Halle/
  Leipzig–
  Erfurt/Weimar–
  München

Nürnberg–München–Innsbruck–Verona–Bologna–Ancona/Florens

Livorno/La Spezia–Florens–Rom–Neapel–Bari–Taranto–Valletta

Neapel–
  Cagliari/
  Gioia Tauro–Palermo/Augusta–Valletta
  –Marsaxlokk

I förväg identifierade avsnitt

Gränsöverskridande

Gränsen till Ryssland–Helsingfors

Järnväg

Köpenhamn–Hamburg: Tillfartsleder till fast förbindelse under Fehmarn bält

München–Wörgl–Innsbruck–Fortezza–Bolzano–Trento–Verona: Bastunnel under Brenner och dess tillfartsleder

Trelleborg–Malmö–Göteborg–ingen gräns (gränsöverskridande, järnväg)

Göteborg–Oslo

Helsingborg–Helsingör

Köpenhamn–Malmö

Köpenhamn–Hamburg: Fast förbindelse under Fehmarn bält

Järnväg/väg

2.   I förväg identifierade avsnitt i det övergripande nätet

Element som berörs i det övergripande nätet enligt artikel 9.2 a i och
  gränsöverskridande
  länkar
  i det övergripande nätet enligt artikel 9.2 a ii i denna förordning omfattar särskilt följande avsnitt:

| Dublin–Strabane–Letterkenny | Väg |
| --- | --- |
| Derry
  –
  Sligo
  –
  Galway | Järnväg |
| Pau–Huesca | Järnväg |
| Lyon–gränsen till Schweiz | Järnväg |
| Athus–Mont-Saint-Martin | Järnväg |
| ▌ | Järnväg |
| Mons–Valenciennes | Järnväg |
| Gent–Terneuzen | Järnväg |
| Heerlen–Aachen | Järnväg |
| Groningen–Bremen | Järnväg |
| Stuttgart–gränsen till Schweiz | Järnväg |
| Berlin–Rzepin/Horka–Wrocław | Järnväg |
| Prag–Linz | Järnväg |
| Villach–Ljubljana | Järnväg |
| Ancona–Foggia | Järnväg/väg |
| Pivka–Rijeka | Järnväg |
| Plzeň–České Budějovice–Wien | Järnväg |
| Wien–Györ | Järnväg |
| Graz–
  Celldömölk–
  Györ | Järnväg |
| Neumarkt-Kallham–Mühldorf | Järnväg |
| Amber-korridoren (Polen–Slovakien–Ungern) | Järnväg |
| Korridoren Via Carpathia (gränsen till Vitryssland/Ukraina–Polen–Slovakien–Ungern–Rumänien) | Väg |
| Budapest–Osijek–Svilaj (gränsen till Bosnien-Hercegovina) | Väg |
| Timișoara
  –
  Moravița | Väg |
| Faro–Huelva | Järnväg |
| Porto–Vigo | Järnväg |
| Bukarest–
  Giurgiu–Varna/Burgas | Järnväg |
| Svilengrad–Pithio | Järnväg |
| Siret
  –
  Suceava | Väg |
| Focșani
  –
  Albița | Väg |
| München–Salzburg–Laibach | Järnväg |
| Gallarate/Sesto Calende–Laveno/Luino | Järnväg |

Dublin–Strabane–Letterkenny

Väg

Derry
  –
  Sligo
  –
  Galway

Järnväg

Pau–Huesca

Järnväg

Lyon–gränsen till Schweiz

Järnväg

Athus–Mont-Saint-Martin

Järnväg

▌

Järnväg

Mons–Valenciennes

Järnväg

Gent–Terneuzen

Järnväg

Heerlen–Aachen

Järnväg

Groningen–Bremen

Järnväg

Stuttgart–gränsen till Schweiz

Järnväg

Berlin–Rzepin/Horka–Wrocław

Järnväg

Prag–Linz

Järnväg

Villach–Ljubljana

Järnväg

Ancona–Foggia

Järnväg/väg

Pivka–Rijeka

Järnväg

Plzeň–České Budějovice–Wien

Järnväg

Wien–Györ

Järnväg

Graz–
  Celldömölk–
  Györ

Järnväg

Neumarkt-Kallham–Mühldorf

Järnväg

Amber-korridoren (Polen–Slovakien–Ungern)

Järnväg

Korridoren Via Carpathia (gränsen till Vitryssland/Ukraina–Polen–Slovakien–Ungern–Rumänien)

Väg

Budapest–Osijek–Svilaj (gränsen till Bosnien-Hercegovina)

Väg

Timișoara
  –
  Moravița

Väg

Faro–Huelva

Järnväg

Porto–Vigo

Järnväg

Bukarest–
  Giurgiu–Varna/Burgas

Järnväg

Svilengrad–Pithio

Järnväg

Siret
  –
  Suceava

Väg

Focșani
  –
  Albița

Väg

München–Salzburg–Laibach

Järnväg

Gallarate/Sesto Calende–Laveno/Luino

Järnväg

BILAGA – DEL IV: IDENTIFIERING AV GRÄNSÖVERSKRIDANDE PROJEKT INOM OMRÅDET FÖRNYBAR ENERGI

1.   Mål för gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi

Gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi ska främja gränsöverskridande samarbete mellan medlemsstater på området för planering, utveckling och kostnadseffektivt utnyttjande av förnybara energikällor
  med syftet att bidra till unionens långsiktiga mål om minskade koldioxidutsläpp
  .

2.   Allmänna kriterier

Ett projekt ska uppfylla samtliga följande allmänna kriterier för att räknas som ett gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi:

| (a) | Det ska ingå i ett samarbetsavtal eller någon annan form av arrangemang mellan medlemsstater och/eller mellan medlemsstater och tredjeländer enligt vad som fastställs i artiklarna 6, 7, 9 och 11 i direktiv 2009/28/EG. |
| --- | --- |

(a)

Det ska ingå i ett samarbetsavtal eller någon annan form av arrangemang mellan medlemsstater och/eller mellan medlemsstater och tredjeländer enligt vad som fastställs i artiklarna 6, 7, 9 och 11 i direktiv 2009/28/EG.

| (b) | Det ska ge kostnadsbesparingar inom utbyggnaden av förnybar energi och/eller fördelar avseende systemintegration, försörjningstrygghet eller innovation, i jämförelse med ett
  alternativt gränsöverskridande energiprojekt eller ett
  projekt
  för förnybar energi
  som skulle ha genomförts på egen hand av någon av de deltagande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(b)

Det ska ge kostnadsbesparingar inom utbyggnaden av förnybar energi och/eller fördelar avseende systemintegration, försörjningstrygghet eller innovation, i jämförelse med ett
  alternativt gränsöverskridande energiprojekt eller ett
  projekt
  för förnybar energi
  som skulle ha genomförts på egen hand av någon av de deltagande medlemsstaterna.

| (c) | De potentiella övergripande fördelarna med samarbete är större än kostnaderna, enligt en bedömning på grundval av den kostnads-nyttoanalys som avses i punkt 3 och med tillämpning av den metod som avses i artikel [7]. |
| --- | --- |

(c)

De potentiella övergripande fördelarna med samarbete är större än kostnaderna, enligt en bedömning på grundval av den kostnads-nyttoanalys som avses i punkt 3 och med tillämpning av den metod som avses i artikel [7].

3.   Kostnads-nyttoanalys

Den kostnads-nyttoanalys som avses i punkt 2 c ovan ska för varje deltagande medlemsstat eller tredjeland beakta effekterna bland annat ur följande aspekter:

| (a) | Kostnader för elproduktion. |
| --- | --- |

(a)

Kostnader för elproduktion.

| (b) | Kostnader för systemintegration. |
| --- | --- |

(b)

Kostnader för systemintegration.

| (c) | Stödkostnader. |
| --- | --- |

(c)

Stödkostnader.

| (d) | Växthusgasutsläpp. |
| --- | --- |

(d)

Växthusgasutsläpp.

| (e) | Försörjningstrygghet. |
| --- | --- |

(e)

Försörjningstrygghet.

| (f) | Luftföroreningar och andra lokala föroreningar
  eller effekter på den lokala naturen och på miljön
  . |
| --- | --- |

(f)

Luftföroreningar och andra lokala föroreningar
  eller effekter på den lokala naturen och på miljön
  .

| (g) | Innovation. |
| --- | --- |

(g)

Innovation.

4.   Process

Projektansvariga, inbegripet medlemsstater, som potentiellt kan vara stödberättigade genom ett gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi inom ett samarbetsavtal
  eller någon annan form av arrangemang inom området förnybar energi
  mellan medlemsstater och/eller mellan medlemsstater och tredjeländer enligt vad som fastställs i artiklarna▌9
  eller
  11 i 
  Europaparlamentets och rådets
  direktiv
  (EU) 2018/...
   (+) (1) (+), och som söker uppnå status som gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi, ska till kommissionen lämna in en ansökan om att bli utvald som gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi. Ansökan ska innehålla relevant information som gör det möjligt för kommissionen att utvärdera projektet gentemot de kriterier som fastställs i punkterna 2 och 3, i enlighet med de metoder som avses i artikel 7.

Kommissionen ska säkerställa att projektansvariga får möjlighet att ansöka om status som gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi minst en gång per år.

Kommissionen ska genomföra lämpliga samråd om förteckningen över inlämnade förslag till gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi.

Kommissionen ska utvärdera ansökningarna gentemot de kriterier som fastställs i punkterna 2 och 3.

Kommissionen ska vid urvalet av gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi sträva efter ett hanterbart antal projekt. Kommissionen ska sträva efter att säkerställa en lämplig geografisk balans vid identifieringen av gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi. Regionala grupperingar får användas vid identifieringen av projekt.

Ett projekt ska inte väljas ut som gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi, eller ska få denna status indragen, om utvärderingen av projektet grundades på felaktig information som var en avgörande faktor i utvärderingen, eller om projektet inte uppfyller unionslagstiftningen.

Kommissionen ska offentliggöra förteckningen över utvalda gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi på sin webbplats.

BILAGA – DEL V: PROJEKT AV GEMENSAMT INTRESSE FÖR INFRASTRUKTUR SOM AVSER DIGITAL KONNEKTIVITET

1.   
  Gigabit- och 5G-konnektivitet eller annan toppmodern mobil konnektivitet
  för socioekonomiska drivkrafter

Vid prioritering av åtgärder ska hänsyn tas till de socioekonomiska drivkrafternas funktion, relevansen i de tjänster och tillämpningar som blir möjliga genom den underliggande konnektiviteten och de potentiella socioekonomiska fördelarna för medborgare, företag och lokalsamhällen, inbegripet potentiella spridningseffekter i fråga om konnektivitet. De tillgängliga budgetmedlen ska anslås till medlemsstaterna på ett geografiskt balanserat sätt.

Åtgärder som bidrar till följande ska prioriteras:

| — | Gigabitkonnektivitet för sjukhus och vårdenheter, i enlighet med arbetet för att digitalisera hälso- och sjukvårdssystemet, och därigenom öka EU-medborgarnas välbefinnande och förändra patienternas utnyttjande av hälso- och sjukvårdstjänster (26). |
| --- | --- |

—

Gigabitkonnektivitet för sjukhus och vårdenheter, i enlighet med arbetet för att digitalisera hälso- och sjukvårdssystemet, och därigenom öka EU-medborgarnas välbefinnande och förändra patienternas utnyttjande av hälso- och sjukvårdstjänster (26).

| — | Gigabitkonnektivitet för utbildnings- och forskningscentrum, inom ramen för arbetet med att
  underlätta användningen av bland annat datorsystem med hög hastighet, molnapplikationer och stordata,
  överbrygga digitala klyftor och främja innovation i skolsystem, och därigenom förbättra läranderesultat, stärka rättvisa och öka effektivitet (27). |
| --- | --- |

—

Gigabitkonnektivitet för utbildnings- och forskningscentrum, inom ramen för arbetet med att
  underlätta användningen av bland annat datorsystem med hög hastighet, molnapplikationer och stordata,
  överbrygga digitala klyftor och främja innovation i skolsystem, och därigenom förbättra läranderesultat, stärka rättvisa och öka effektivitet (27).

| — | 5G-konnektivitet eller trådlös bredbandskonnektivitet med mycket hög kapacitet för utbildnings- och forskningscentrum, sjukhus och vårdenheter, inom ramen för arbetet med att skapa oavbruten täckning med trådlöst 5G-bredband i alla stadsområden senast 2025. |
| --- | --- |

—

5G-konnektivitet eller trådlös bredbandskonnektivitet med mycket hög kapacitet för utbildnings- och forskningscentrum, sjukhus och vårdenheter, inom ramen för arbetet med att skapa oavbruten täckning med trådlöst 5G-bredband i alla stadsområden senast 2025.

2.   Trådlös konnektivitet i lokalsamhällen

Åtgärder som syftar till att tillhandahålla kostnadsfri lokal trådlös konnektivitet utan diskriminerande villkor på centrala platser för det lokala offentliga livet, inklusive platser utomhus som är tillgängliga för allmänheten och spelar en viktig roll i det offentliga livet i lokalsamhällena, ska uppfylla följande villkor för att kunna ta emot stöd:

| — | Åtgärderna genomförs av en offentlig myndighet som avses i stycket nedan och som kan planera och övervaka installationen av lokala trådlösa åtkomstpunkter på offentliga platser inomhus eller utomhus, samt under minst tre år säkerställa finansieringen av driftskostnaderna. |
| --- | --- |

—

Åtgärderna genomförs av en offentlig myndighet som avses i stycket nedan och som kan planera och övervaka installationen av lokala trådlösa åtkomstpunkter på offentliga platser inomhus eller utomhus, samt under minst tre år säkerställa finansieringen av driftskostnaderna.

| — | Åtgärderna bygger på digitala nät med mycket hög kapacitet som ger användare möjlighet till en internetupplevelse av mycket hög kvalitet som






  — | är kostnadsfri och utan diskriminerande villkor, lättåtkomlig, säker och bygger på senaste och bästa tillgängliga utrustning, kan erbjuda användarna konnektivitet med hög hastighet, och |
| --- | --- | --- |

—

Åtgärderna bygger på digitala nät med mycket hög kapacitet som ger användare möjlighet till en internetupplevelse av mycket hög kvalitet som

—

är kostnadsfri och utan diskriminerande villkor, lättåtkomlig, säker och bygger på senaste och bästa tillgängliga utrustning, kan erbjuda användarna konnektivitet med hög hastighet, och

| — | stöder
  lika
  tillgång till innovativa digitala tjänster. |
| --- | --- |

—

stöder
  lika
  tillgång till innovativa digitala tjänster.

| — | Åtgärderna använder en gemensam visuell identitet
  som finns tillgänglig på flera språk och
  som ska tillhandahållas av kommissionen och länkar till relevanta verktyg online. |
| --- | --- |

—

Åtgärderna använder en gemensam visuell identitet
  som finns tillgänglig på flera språk och
  som ska tillhandahållas av kommissionen och länkar till relevanta verktyg online.

| — | Åtgärderna innefattar ett åtagande att upphandla nödvändig utrustning och/eller tillhörande installationstjänster i enlighet med gällande lagstiftning för att säkerställa att projekt inte otillbörligen snedvrider konkurrensen. |
| --- | --- |

—

Åtgärderna innefattar ett åtagande att upphandla nödvändig utrustning och/eller tillhörande installationstjänster i enlighet med gällande lagstiftning för att säkerställa att projekt inte otillbörligen snedvrider konkurrensen.

Ekonomiskt stöd ska vara tillgängligt för offentliga myndigheter enligt definitionen i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102 (28), som åtar sig att i enlighet med nationell lagstiftning tillhandahålla kostnadsfri lokal trådlös konnektivitet utan diskriminerande villkor genom installation av lokala trådlösa åtkomstpunkter.

Finansierade åtgärder får inte överlappa befintliga kostnadsfria privata eller offentliga erbjudanden med liknande egenskaper, inbegripet kvalitet, som finns på samma offentliga plats.

De tillgängliga budgetmedlen ska anslås till medlemsstaterna på ett geografiskt balanserat sätt. ▌

3.   Vägledande förteckning över 5G-korridorer och gränsöverskridande förbindelser som är stödberättigande

I enlighet med de mål om gigabitsamhället som kommissionen fastställt för att säkerställa att större landtransportleder har oavbruten 5G-täckning senast 2025 (29) omfattar åtgärderna för att införa oavbruten täckning med 5G-system enligt artikel 9.4 c som ett första steg åtgärder som rör gränsöverskridande avsnitt för CAM (30)-experiment, och som ett andra steg åtgärder som rör längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala längs korridorerna, enligt vad som anges i tabellerna nedan (som utgör en vägledande förteckning). TEN-T-korridorerna används som bas för detta ändamål, men utbyggnaden av 5G är inte nödvändigtvis begränsad till dessa korridorer (31).

| Stomnätskorridoren ”Atlantic” |
| --- |
| Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment | Porto–Vigo och Merida–Evora |
| | Azorerna/Madeira–Lissabon–Paris–Amsterdam–Frankfurt |
| | Aveiro–Salamanca |
| Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala | Metz–Paris–Bordeaux–Bilbao–Vigo–Porto–Lissabon |
| | — | Bilbao–Madrid–Lissabon |

Stomnätskorridoren ”Atlantic”

Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment

Porto–Vigo och Merida–Evora

Azorerna/Madeira–Lissabon–Paris–Amsterdam–Frankfurt

Aveiro–Salamanca

Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala

Metz–Paris–Bordeaux–Bilbao–Vigo–Porto–Lissabon

—

Bilbao–Madrid–Lissabon

Stomnätskorridoren ”Baltic–Adriatic”

Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment

—

Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala

Gdańsk–Warszawa–Brno–Wien–Graz–Ljubljana–Trieste

Stomnätskorridoren ”Mediterranean”

Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment

| — | Nät med undervattenskablar: Lissabon–Marseille–Milano |
| --- | --- |

—

Nät med undervattenskablar: Lissabon–Marseille–Milano

Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala

Budapest–Zagreb–Ljubljana/Rijeka/Split

Stomnätskorridoren ”North Sea–Baltic”

Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment

Baltic-korridoren (ej fastställd ännu)

Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala

Tallinn–Kaunas

Stomnätskorridoren ”North Sea–Mediterranean”

Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment

Metz–Merzig–Luxemburg

Rotterdam–Antwerpen–Eindhoven

Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala

Amsterdam–Rotterdam–Breda–Lille–Paris

Bryssel–Metz–Basel

Mulhouse–Lyon–Marseille

Stomnätskorridoren ”Orient/East-Med”

Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment

Sofia–Thessaloniki–Belgrad

Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala

Berlin–Prag–Brno–Bratislava

Timişoara–Sofia–gränsen till Turkiet

-Sofia–Thessaloniki–Aten

Stomnätskorridoren ”Rhine–Alpine”

Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment

Bologna–Innsbruck–München (Brennerkorridoren)

Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala

Rotterdam–Oberhausen–Frankfurt (M)

Basel–Milano–Genua

Stomnätskorridoren ”Rhine–Danube”

Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment

München–Salzburg

Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala

Frankfurt (M)–Passau–Wien–Budapest–Bukarest–
  Iași/
  Constanta

Karlsruhe–München–Salzburg–Wels

Frankfurt (M)–Strasbourg

Stomnätskorridoren ”Scandinavian–Mediterranean”

Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment

Uleåborg–Tromsö

Oslo–Stockholm–Helsingfors

Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala

Åbo–Helsingfors–gränsen till Ryssland

Stockholm/Oslo–Malmö

Malmö–Köpenhamn–Hamburg–Würzburg

Nürnberg–München–Verona

Rosenheim–Bologna–Napoli–Catania–Palermo

Neapel–Bari–Taranto

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0409/2018).

1

(*1)  Ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar markeras med symbolen ▌.

*1

(2)  EUT C , , s. .

2

(3)  EUT C , , s. .

3

(4)  COM(2018)0321, s. 13.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU (EUT L 348, 20.12.2013, s. 1).

5

(6)  Meddelande från kommissionen Europa på väg – En agenda för en socialt rättvis övergång till ren, konkurrenskraftig och uppkopplad rörlighet för alla (COM(2017)0283).

6

Europa på väg – En agenda för en socialt rättvis övergång till ren, konkurrenskraftig och uppkopplad rörlighet för alla

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (EUT L 307, 28.10.2014, s. 1).

7

(8)  Meddelande från kommissionen: Resultat för utsläppssnål rörlighet – Ett EU som skyddar vår planet, sätter konsumenterna i centrum och försvarar sina företag och sina arbetstagare (COM(2017)0675).

8

Resultat för utsläppssnål rörlighet – Ett EU som skyddar vår planet, sätter konsumenterna i centrum och försvarar sina företag och sina arbetstagare

(9)  COM(2018) 0293.

9

(10)  JOIN(2017) 0041.

10

(11)  JOIN(2018) 0005.

11

(12)  COM(2017)0623.

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 av den 17 april 2013 om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer och om upphävande av beslut nr 1364/2006/EG och om ändring av förordningarna (EG) nr 713/2009, (EG) nr 714/2009 och (EG) nr 715/2009 (EUT L 115, 25.4.2013, s. 39).

13

(14)  COM(2017)0718.

14

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 283/2014 av den 11 mars 2014 om riktlinjer för transeuropeiska nät på området för telekommunikationsinfrastruktur och om upphävande av beslut nr 1336/97/EG (EUT L 86, 21.3.2014, s. 14).

15

(16)  COM(2016)0587.

16

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

17

(18)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

18

(19)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

19

(20)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

20

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

21

(22)  EUT L 344, 19.12.2013, s. 1.

22

(23)  COM(2018)0065.

23

(24)  Interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (EUT L 123, 12.5.2016, s. 1).

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 av den 22 september 2010 om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik (EUT L 276, 20.10.2010, s. 22).

25

(+)  EUT: för in nummer för den förordning som återfinns i dokument PE-CONS 55/18 (2016/0375(COD)) och för in det direktivets nummer, datum, titel och EUT-hänvisning i fotnoten.

+

(1)  EUT ...

1

(+)  EUT: för in titeln och numret på samt EUT-hänvisningen till COD 2016/0382 (förnybar energi)

+

(1+)  EUT: för in titeln och numret på samt EUT-hänvisningen till COD 2016/0382 (förnybar energi).

1+

(+)  EUT: Vänligen för in nummer för den förordning som återfinns i dokument PE-CONS 55/18 (2016/0375(COD)) och för in det direktivets nummer, datum, titel och EUT-hänvisning i fotnoten.

+

(1)  EUT ...

1

(+)  EUT: för in titeln och numret på samt EUT-hänvisningen till COD 2016/0382 (förnybar energi).

+

(26)  Se även COM(2018)0233: ”Meddelande från kommissionen om en digital omvandling av vård och omsorg på den digitala inre marknaden, om medborgarinflytande och ett hälsosammare samhälle”.

26

(27)  Se även COM(2018)0022: ”Meddelande från kommissionen om handlingsplanen för digital utbildning”.

27

(28)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102 av den 26 oktober 2016 om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer (EUT L 327, 2.12.2016, s. 1).

28

(29)  Konnektivitet för en konkurrenskraftig digital inre marknad – mot ett europeiskt gigabitsamhälle (COM(2016)0587 final).

29

(30)  Uppkopplad och automatiserad mobilitet (CAM, Connected and Automated Mobility).

30

(31)  Avsnitt i kursivstil finns utanför stomnätskorridorerna i TEN-T, men ingår i 5G-korridorerna.

31

---

Torsdagen den 13 december 2018

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/692 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/692

---

P8_TA(2018)0519

Snabb lösning av handelstvister

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2018 med rekommendationer till kommissionen om snabb lösning av handelstvister (2018/2079(INL))

(2020/C 388/43)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 67.4 och 81.2 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 67.4 och 81.2 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 19.1 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 19.1 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan),

| — | med beaktande av studien från generaldirektoratet för unionens interna politik ”Building competence in commercial law in the Member States”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från generaldirektoratet för unionens interna politik ”Building competence in commercial law in the Member States”,

| — | med beaktande av 2018 års resultattavla för rättskipningen i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2018 års resultattavla för rättskipningen i EU,

| — | med beaktande av de principer för juridisk utbildning som 2016 antogs av det europeiska nätverket för rättslig utbildning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de principer för juridisk utbildning som 2016 antogs av det europeiska nätverket för rättslig utbildning (1),

| — | med beaktande av unionens regelverk på området för rättsligt samarbete i civila frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av unionens regelverk på området för rättsligt samarbete i civila frågor,

| — | med beaktande av artiklarna 46 och 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 46 och 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0396/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0396/2018), och av följande skäl:

| A. | Rätten att inom skälig tid få sin sak prövad i en rättvis och offentlig rättegång, som slås fast i artikel 47 i stadgan och i artikel 6 i Europakonventionen, utgör en av de grundläggande garantierna för respekten för rättsstatsprincipen och demokratin och är en integrerad del av civilrättsliga förfaranden som helhet. |
| --- | --- |

A.

Rätten att inom skälig tid få sin sak prövad i en rättvis och offentlig rättegång, som slås fast i artikel 47 i stadgan och i artikel 6 i Europakonventionen, utgör en av de grundläggande garantierna för respekten för rättsstatsprincipen och demokratin och är en integrerad del av civilrättsliga förfaranden som helhet.

| B. | Genom att införa ett påskyndat europeiskt civilrättsligt förfarande skulle man kunna bidra till att modernisera de nationella förfarandena och till att skapa likvärdiga förutsättningar för företagen och öka den ekonomiska tillväxten tack vare ändamålsenliga och effektiva rättssystem, samtidigt som man underlättar tillgången till rättslig prövning i unionen och bidrar till att upprätthålla unionens grundläggande friheter. |
| --- | --- |

B.

Genom att införa ett påskyndat europeiskt civilrättsligt förfarande skulle man kunna bidra till att modernisera de nationella förfarandena och till att skapa likvärdiga förutsättningar för företagen och öka den ekonomiska tillväxten tack vare ändamålsenliga och effektiva rättssystem, samtidigt som man underlättar tillgången till rättslig prövning i unionen och bidrar till att upprätthålla unionens grundläggande friheter.

| C. | 2018 års resultattavla för rättskipningen i EU visade att tillgången till rättshjälp och domstolsavgifternas storlek i hög grad påverkar tillgången till rättslig prövning, särskilt för medborgare som lever i fattigdom. |
| --- | --- |

C.

2018 års resultattavla för rättskipningen i EU visade att tillgången till rättshjälp och domstolsavgifternas storlek i hög grad påverkar tillgången till rättslig prövning, särskilt för medborgare som lever i fattigdom.

| D. | Det rättsliga samarbetet har främjats, understötts och uppmuntrats av flera procedurbeslut inom den sekundära unionsrätten, inklusive förordningen om småmål, rättshjälpsdirektivet, förordningen om bevisupptagning och förordningen om delgivning av handlingar. |
| --- | --- |

D.

Det rättsliga samarbetet har främjats, understötts och uppmuntrats av flera procedurbeslut inom den sekundära unionsrätten, inklusive förordningen om småmål, rättshjälpsdirektivet, förordningen om bevisupptagning och förordningen om delgivning av handlingar.

| E. | Det rättsliga samarbetet mellan medlemsstaterna syftar bland annat till att säkerställa full respekt för rätten till ett effektivt rättsmedel och en rättvis rättegång i gränsöverskridande fall, garantera effektiva och smidiga rättsliga förfaranden även i dessa situationer och etablera ömsesidigt förtroende för domstolssystemen, vilket lägger grunden för ett mer omfattande ömsesidigt erkännande av domslut inom unionen. |
| --- | --- |

E.

Det rättsliga samarbetet mellan medlemsstaterna syftar bland annat till att säkerställa full respekt för rätten till ett effektivt rättsmedel och en rättvis rättegång i gränsöverskridande fall, garantera effektiva och smidiga rättsliga förfaranden även i dessa situationer och etablera ömsesidigt förtroende för domstolssystemen, vilket lägger grunden för ett mer omfattande ömsesidigt erkännande av domslut inom unionen.

| F. | Många frågor som berör processrätt inom civilrätten regleras på nationell nivå, och därmed skiljer sig processrätten på detta område mellan olika medlemsstater, vilket är i linje med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Ett påskyndat förfarande skulle kunna leda till en nödvändig tillnärmning av förfarandesystemen i unionen. |
| --- | --- |

F.

Många frågor som berör processrätt inom civilrätten regleras på nationell nivå, och därmed skiljer sig processrätten på detta område mellan olika medlemsstater, vilket är i linje med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Ett påskyndat förfarande skulle kunna leda till en nödvändig tillnärmning av förfarandesystemen i unionen.

| G. | Det är nödvändigt att stärka det närmare samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter och rättssystem på unionsnivå, i syfte att undanröja alla hinder som kan uppstå som en följd av bristande förenlighet mellan olika rättsliga och administrativa system. |
| --- | --- |

G.

Det är nödvändigt att stärka det närmare samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter och rättssystem på unionsnivå, i syfte att undanröja alla hinder som kan uppstå som en följd av bristande förenlighet mellan olika rättsliga och administrativa system.

| H. | I Bryssel I-förordningen fastställs grundläggande regler om behörighet för domstolar samt om erkännande och verkställighet av avgöranden på civil- och handelsrättens område inom unionen. I den ändrade versionen, som gäller sedan 2015 (Bryssel Ia), infördes en rad viktiga anpassningar för lösning av gränsöverskridande tvister i EU, vilket har sparat tid och pengar för företag och enskilda personer. |
| --- | --- |

H.

I Bryssel I-förordningen fastställs grundläggande regler om behörighet för domstolar samt om erkännande och verkställighet av avgöranden på civil- och handelsrättens område inom unionen. I den ändrade versionen, som gäller sedan 2015 (Bryssel Ia), infördes en rad viktiga anpassningar för lösning av gränsöverskridande tvister i EU, vilket har sparat tid och pengar för företag och enskilda personer.

| I. | I Rom I-förordningen fastställs regler om tillämplig lag för privaträttsliga avtalsförpliktelser. |
| --- | --- |

I.

I Rom I-förordningen fastställs regler om tillämplig lag för privaträttsliga avtalsförpliktelser.

| J. | Processreglerna bör säkerställa att man både skyddar parternas rättigheter och snabbt löser tvister. |
| --- | --- |

J.

Processreglerna bör säkerställa att man både skyddar parternas rättigheter och snabbt löser tvister.

| K. | Att lösa handelstvister i offentlig domstol i medlemsstaterna tar i allmänhet lång tid och lever inte upp till förväntningarna hos parterna i handelstvister, vilket understryks av införandet av det europeiska småmålsförfarandet, som däremot har bidragit till avsevärt snabbare lösning av konsumenttvister. En korrekt användning av IKT i domstolarna bidrar till att påskynda förfarandena och sänka kostnaderna. |
| --- | --- |

K.

Att lösa handelstvister i offentlig domstol i medlemsstaterna tar i allmänhet lång tid och lever inte upp till förväntningarna hos parterna i handelstvister, vilket understryks av införandet av det europeiska småmålsförfarandet, som däremot har bidragit till avsevärt snabbare lösning av konsumenttvister. En korrekt användning av IKT i domstolarna bidrar till att påskynda förfarandena och sänka kostnaderna.

| L. | Långsamma lösningar av handelstvister i unionen kan leda till att kommersiella parter söker alternativa former av tvistlösning, eller tvistlösning i tredjeland och väljer att tillämpa nationell rätt i tredjeland på avtal. |
| --- | --- |

L.

Långsamma lösningar av handelstvister i unionen kan leda till att kommersiella parter söker alternativa former av tvistlösning, eller tvistlösning i tredjeland och väljer att tillämpa nationell rätt i tredjeland på avtal.

| M. | Tvistlösning av hög kvalitet i handelstvister är beroende av att det i domstolarna, bland domare, advokater och rättstillämpare, finns en hög kompetens- och erfarenhetsnivå. |
| --- | --- |

M.

Tvistlösning av hög kvalitet i handelstvister är beroende av att det i domstolarna, bland domare, advokater och rättstillämpare, finns en hög kompetens- och erfarenhetsnivå.

| N. | Tillgång till ett snabbt och kostnadseffektivt påskyndat förfarande som stöds av mycket erfarna och kompetenta domare och advokater i medlemsstaterna skulle göra beslutet att välja en medlemsstats nationella rätt mer sannolikt och därmed berika kompetensen inom civilrättsliga och privaträttsliga frågor i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

N.

Tillgång till ett snabbt och kostnadseffektivt påskyndat förfarande som stöds av mycket erfarna och kompetenta domare och advokater i medlemsstaterna skulle göra beslutet att välja en medlemsstats nationella rätt mer sannolikt och därmed berika kompetensen inom civilrättsliga och privaträttsliga frågor i medlemsstaterna.

| O. | När det gäller de olika språkordningarna tycks det nödvändigt att hitta en lämplig lösning som skulle kunna utgöras av harmoniserade formulär tillgängliga på alla EU:s officiella språk. |
| --- | --- |

O.

När det gäller de olika språkordningarna tycks det nödvändigt att hitta en lämplig lösning som skulle kunna utgöras av harmoniserade formulär tillgängliga på alla EU:s officiella språk.

| P. | Specialiserade domstolar och handelskammare säkerställer en högre kompetensnivå och ett större oberoende i sådana frågor och lockar därmed sådana mål till medlemsstaternas domstolar. |
| --- | --- |

P.

Specialiserade domstolar och handelskammare säkerställer en högre kompetensnivå och ett större oberoende i sådana frågor och lockar därmed sådana mål till medlemsstaternas domstolar.

| 1. | Europaparlamentet noterar att det går mycket långsammare, i snitt mellan tre och fyra år, att lösa handelstvister än det borde göra och att detta leder till avsevärda förluster för företag, inte endast på ett ekonomiskt plan utan även i fråga om tid, energi och andra resurser som skulle kunna ägnas åt andra möjligheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att säkerställa full respekt för parternas rätt till ett effektivt rättsmedel och en rättvis rättegång, i enlighet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och att säkerställa högkvalitativa rättsliga förfaranden i samband med handelsfrågor. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar det lyckade genomförandet av det europeiska småmålsförfarandet, som möjliggjorde ett sätt att lösa konsumenttvister och andra gränsöverskridande tvister om små belopp inom unionen snabbt och kostnadseffektivt och att samtidigt slå vakt om parternas rättigheter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att ömsesidigt förtroende är ett komplext begrepp och att många faktorer spelar in i uppbyggnaden av ett sådant förtroende, t.ex. juridisk utbildning och kompetensutveckling, gränsöverskridande rättsligt samarbete och utbyte av erfarenheter och bästa praxis mellan domare. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker, med avseende på rätten till en rättvis rättegång och tillgången till rättslig prövning, att samarbetsnätverk och databaser som främjar rättsligt samarbete och informationsutbyte bör bibehållas och utökas ytterligare, inklusive det europeiska rättsliga nätverket och den europeiska e-juridikportalen, vars syfte är att vara en central samlingsplats för juridisk information i unionen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att antagandet av en förordning som liknar det europeiska småmålsförfarandet, ett påskyndat europeiskt civilrättsligt förfarande som kan tillämpas på gränsöverskridande handelstvister, vore det bästa sättet att lösa de långa väntetiderna för handelstvister i unionen, och att man därigenom eventuellt skulle kunna göra stora besparingar för europeiska företag och mobilisera outnyttjat kapital. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att kommersiella parter kommer att ha bättre möjlighet att betala för ombud och förbereda domstolsmål, vilket innebär att de har bättre utsikter att skydda sina rättigheter, något som skulle möjliggöra ett snabbare förfarande. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att ett sådant förfarande kan bygga på krav på parterna om djupgående förberedelser innan förfarandet påbörjas, stränga tidsfrister, begränsade möjligheter att lägga till fakta eller bevismaterial under pågående process och bristande tillgång till fristående överklaganden av processrättsliga beslut, vilket åstadkommer ett påskyndat förfarande. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att ett sådant strängt processrättsligt system är förenligt med skyddet av parternas rättigheter förutsatt att det påskyndade förfarandet är frivilligt och tillämpas endast om






  — | parterna har samtyckt till att använda detta förfarande efter det att tvisten uppkommit, eller |
| --- | --- | --- |

9.

—

parterna har samtyckt till att använda detta förfarande efter det att tvisten uppkommit, eller

| — | svaranden godtar att delta i förfarandet efter att käranden har väckt talan enligt det påskyndade förfarandet, förutsatt att svaranden har tillräckligt med tid på sig för att på lämpligt sätt förbereda sig innan förfarandet inleds. |
| --- | --- |

—

svaranden godtar att delta i förfarandet efter att käranden har väckt talan enligt det påskyndade förfarandet, förutsatt att svaranden har tillräckligt med tid på sig för att på lämpligt sätt förbereda sig innan förfarandet inleds.

| 10. | Europaparlamentet anser att det påskyndade förfarandet under alla omständigheter bör vara giltigt endast om parterna vederbörligen har underrättats i förväg om konsekvenserna av att godkänna förfarandet. Kostnaderna för det påskyndande förfarandet bör inte vara alltför höga för parterna, för att kunna säkerställa respekten för rätten till tillgång till rättslig prövning. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att parterna i en tvist ofta når förlikning först när omständigheterna och argumenten har utvecklats helt, vilket innebär att ett förfarande som kräver att parterna utreder omständigheterna och vidareutvecklar sina argument innan de vänder sig till domstolen skulle leda till fler tidiga förlikningar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att målet att tillhandahålla en snabb och mer kostnadseffektiv lösning av handelstvister i unionen inte kan uppnås endast genom att införa ett harmoniserat system för påskyndade förfaranden. I detta syfte behövs domare, advokater och rättstillämpare som har stor kompetens och erfarenhet inom handelsrätten och den internationella privaträttens område för att göra förfarandesystemet effektivt. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att den aktuella fördelningen när det gäller lagval i kommersiella avtal mellan olika jurisdiktioner i unionen inte är jämn mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar att valet av tillämplig lag ofta bygger på komplexa överväganden men att kombinationen av utländsk rätt och domstol ofta utsätter en part för avsevärda ekonomiska risker och att sådana villkor är särskilt tvivelaktiga om de ingås som del av ett standardavtal eller i sammanhang där den ena parten saknar eller har mycket litet möjlighet att påverka avtalet i det avseendet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet förstår att språkbarriärer skulle kunna utgöra ett ytterligare ett hinder och därmed ännu ett skäl till att välja att tillämpa ett rättssystem i stället för ett annat. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet understryker att förekomsten av enhetliga standardformulär på alla unionens officiella språk skulle underlätta tillgången till det påskyndade förfarandet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att man för att säkerställa enhetliga standardformulär bör tilldela kommissionen genomförandebefogenheter som ska utövas i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen utvärdera behovet att revidera Rom I- och Rom II- och Bryssel Ia-förordningarna i detta hänseende för att stärka sambandet mellan syftet med och innehållet i avtalen och den valda lagen och samtidigt säkerställa ett bättre skydd av de svagare parterna i förbindelser och avtal mellan företag och bevara parternas oberoende när det gäller lagvalet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att lagstiftningsåtgärder inte är tillräckliga för att ta itu med dessa problem utan att det också behövs praktiska åtgärder som höjer domstolarnas och advokaternas expertis, till exempel förbättringar av utbildningarna i handelsfrågor och bättre tillgång till unionsrätten och den nationella rätten i medlemsstaterna, framför allt rättspraxis. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar att handelsrätt och internationell privaträtt jämfört med andra rättsområden är mindre kodifierade, vilket gör att akademisk forskning spelar en viktigare roll, och anser därför att en av de kompetensfrämjande åtgärderna för handelsrätten i medlemsstaterna är att tillgängliggöra ökade medel för forskning inom detta område. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar därför de nio principer för juridisk utbildning som det europeiska nätverket för rättslig utbildning antog vid sin generalförsamling 2016, eftersom dessa erbjuder en gemensam grund och ram för såväl rättsväsenden som juridiska utbildningsinstitut i Europa. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att även kvaliteten på den tillämpliga lagstiftningen på handelsrättens område och dess anpassning till praxis och utveckling på handelsområdet är av stor betydelse. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar därför, i enlighet med artikel 225 i EUF-fördraget, kommissionen att, senast den 1 januari 2020 på grundval av artikel 81.2 i EUF-fördraget, lägga fram ett förslag till rättsakt om ett påskyndat europeiskt civilrättsligt förfarande i enlighet med de rekommendationer som anges i bilagan nedan, efter kommissionens bedömning av behovet av en sådan revision, ett möjligt ändringsförslag till Rom I-, Rom II och Bryssel Ia-förordningarna. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att komplettera dessa förslag med andra stödåtgärder i syfte att höja expertisen i medlemsstaterna inom handelsrätten och på den internationella privaträttens område. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att de rekommendationer som bifogas denna resolution står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna, principen om nationell självbestämmanderätt och subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser att eventuella ekonomiska följder av detta förslag, särskilt kostnader för förfaranden enligt det påskyndade europeiska civilrättsliga förfarandet uppvägs av motsvarande besparingar då detta sannolikt är mer kostnadseffektivt än medlemsstaternas ordinarie förfaranden och i och med att tvisterna i fråga inte skulle tas upp inom vederbörande medlemsstats allmänna förfarandesystem. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet framhåller att handelsrätten bara är ett av de områden där ytterligare åtgärder på unionsnivå behövs för att säkerställa bättre tillgång till rättslig prövning, mer högkvalitativa förfaranden, starkare skyddsmekanismer för parterna och snabbare tvistlösning. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade rekommendationer till kommissionen och rådet samt till medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  http://www.ejtn.eu/PageFiles/15756/Judicial%20Training%20Principles_EN.pdf

---

BILAGA TILL RESOLUTIONEN

REKOMMENDATIONER OM ÅTGÄRDER FÖR ATT INFÖRA OCH STÖDJA ETT PÅSKYNDAT EUROPEISKT CIVILRÄTTSLIGT FÖRFARANDE

DET BEGÄRDA FÖRSLAGETS PRINCIPER OCH SYFTEN

I.   Påskyndat europeiskt civilrättsligt förfarande

Det huvudsakliga syftet med följande förslag är att införa ett frivilligt påskyndat europeiskt civilrättsligt förfarande för att ge europeiska företag möjlighet att inom en rimlig tidsram nå förlikning i gränsöverskridande och renodlat handelsrättsliga tvister företag emellan.

Ett påskyndat europeiskt civilrättsligt förfarande skulle kunna bygga på följande principer:

| 1. | Det bör tillämpas på gränsöverskridande tvister där det europeiska småmålsförfarandet inte kan tillämpas. |
| --- | --- |

1.

Det bör tillämpas på gränsöverskridande tvister där det europeiska småmålsförfarandet inte kan tillämpas.

| 2. | Det bör tillämpas om parterna kommer överens om detta efter det att tvisten uppstått eller om käranden väcker talan enligt förfarandet och svaranden samtycker därtill. |
| --- | --- |

2.

Det bör tillämpas om parterna kommer överens om detta efter det att tvisten uppstått eller om käranden väcker talan enligt förfarandet och svaranden samtycker därtill.

| 3. | Det bör tillämpas endast om parterna vederbörligen har underrättats i förväg om konsekvenserna av att godkänna detta förfarande. |
| --- | --- |

3.

Det bör tillämpas endast om parterna vederbörligen har underrättats i förväg om konsekvenserna av att godkänna detta förfarande.

| 4. | Det bör kräva att parterna förbereder sina anspråk i stor utsträckning innan de går till domstol, tillsammans med ett tidigt uteslutande av möjligheten att åberopa nya fakta eller nya bevis i domstol. |
| --- | --- |

4.

Det bör kräva att parterna förbereder sina anspråk i stor utsträckning innan de går till domstol, tillsammans med ett tidigt uteslutande av möjligheten att åberopa nya fakta eller nya bevis i domstol.

| 5. | Det bör inte tillåta särskilt överklagande av processrättsliga beslut. |
| --- | --- |

5.

Det bör inte tillåta särskilt överklagande av processrättsliga beslut.

| 6. | Det skulle i huvudsak kunna vara ett skriftligt förfarande med möjlighet till muntliga förhandlingar på minst en av parternas begäran. |
| --- | --- |

6.

Det skulle i huvudsak kunna vara ett skriftligt förfarande med möjlighet till muntliga förhandlingar på minst en av parternas begäran.

| 7. | Som utgångspunkt bör det tillämpa mycket korta tidsfrister för förfarandet och låta domstolen, i samråd med parterna, tillämpa längre tidsfrister i mål av mer komplex natur. |
| --- | --- |

7.

Som utgångspunkt bör det tillämpa mycket korta tidsfrister för förfarandet och låta domstolen, i samråd med parterna, tillämpa längre tidsfrister i mål av mer komplex natur.

| 8. | Det bör främja förlikning i och utanför domstol när det gäller gränsöverskridande tvister, inklusive via skiljedomstol. |
| --- | --- |

8.

Det bör främja förlikning i och utanför domstol när det gäller gränsöverskridande tvister, inklusive via skiljedomstol.

| 9. | Det bör främja användning av modern teknik för muntliga förhandlingar, bevisinsamling och delgivning av dokument. |
| --- | --- |

9.

Det bör främja användning av modern teknik för muntliga förhandlingar, bevisinsamling och delgivning av dokument.

| 10. | Kostnaderna för förfarandet bör vara begränsade, i syfte att säkerställa respekten för rätten till tillgång till rättslig prövning. |
| --- | --- |

10.

Kostnaderna för förfarandet bör vara begränsade, i syfte att säkerställa respekten för rätten till tillgång till rättslig prövning.

| 11. | Det bör möjliggöra erkännande och verkställighet av det slutgiltiga domslutet enligt förfarandet på det enklaste och mest användarvänliga tillvägagångssätt som är tillgängligt enligt unionsrätten. |
| --- | --- |

11.

Det bör möjliggöra erkännande och verkställighet av det slutgiltiga domslutet enligt förfarandet på det enklaste och mest användarvänliga tillvägagångssätt som är tillgängligt enligt unionsrätten.

II.   Ändringar av Rom I- och Rom II-förordningarna och eventuella ändringar av Bryssel Ia-förordningen

Förslaget om ett påskyndat europeiskt civilrättsligt förfarande skulle kunna stödjas av ett förslag om att ändra Rom I-, Rom II och Bryssel Ia-förordningarna för att stärka sambandet mellan syftet och målet hos avtal och den valda lagen inom unionen, även för att ge parter i renodlat handelsrättsliga avtal ytterligare självständighet och samtidigt skydda svagare parter i förbindelser mellan företag.

Ändringar av Rom I-förordningen skulle kunna omfatta följande:

| 1. | Övervägande om att stärka sambandet mellan vald lag och avtalets och parternas innehåll, syfte och ändamål. |
| --- | --- |

1.

Övervägande om att stärka sambandet mellan vald lag och avtalets och parternas innehåll, syfte och ändamål.

| 2. | Omprövning av reglerna om giltigheten av detta lagval, vilket bör övervägas enligt standardlagen för avtalet. |
| --- | --- |

2.

Omprövning av reglerna om giltigheten av detta lagval, vilket bör övervägas enligt standardlagen för avtalet.

III.   Övriga åtgärder för att främja kompetensen inom handelsfrågor i medlemsstaterna

| 1. | Dessa förslag bör stödjas ytterligare av åtgärder från kommissionen och medlemsstaterna som främjar kompetensen på handelsrättens område, till exempel






  a) | utbildning av domare, advokater och rättstillämpare på handelsrättens område, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

utbildning av domare, advokater och rättstillämpare på handelsrättens område,

| b) | förenklad och utökad åtkomst till unionsrätten och den nationella rätten i medlemsstaterna, inklusive rättspraxis, |
| --- | --- |

b)

förenklad och utökad åtkomst till unionsrätten och den nationella rätten i medlemsstaterna, inklusive rättspraxis,

| c) | ökad fokus på handelsrätt och internationell privaträtt i juristutbildningar, och |
| --- | --- |

c)

ökad fokus på handelsrätt och internationell privaträtt i juristutbildningar, och

| d) | ökade resurser till akademisk forskning inom handelsrätt och internationell privaträtt. |
| --- | --- |

d)

ökade resurser till akademisk forskning inom handelsrätt och internationell privaträtt.

| e) | bemästrande av ett främmande språk och dess juridiska terminologi. |
| --- | --- |

e)

bemästrande av ett främmande språk och dess juridiska terminologi.

| 2. | Dessutom uppmanas medlemsstaterna att säkerställa att domstolar som tillämpar det påskyndade europeiska civilrättsliga förfarandet har specialkompetens inom handelsrättens område, till exempel genom att utse eller stödja befintliga handelsdomstolar eller handelsrättsliga avdelningar vid domstolar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dessutom uppmanas kommissionen att närmare undersöka möjligheten att inrätta en europeisk handelsrättslig domstol som komplement till medlemsstaternas domstolar och erbjuda rättssökande ytterligare ett internationellt forum med specialkompetens inom tvister på handelsrättens område. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Som slutgiltig åtgärd uppmanas medlemssatserna att ompröva sina lagar som tillämpas på handelsrättsliga ärenden när det gäller situationer mellan företag, eftersom en av de viktiga faktorerna för val av lag är ändamålsenligheten och kvaliteten hos handelsrätten i ett land. |
| --- | --- |

4.

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/698 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/698

---

P8_TA(2018)0520

Inrättande av unionens rymdprogram och Europeiska unionens rymdprogrambyrå ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 13 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av unionens rymdprogram och Europeiska unionens rymdprogrambyrå och om upphävande av förordningarna (EU) nr 912/2010, (EU) nr 1285/2013, (EU) nr 377/2014 och beslut 541/2014/EU (COM(2018)0447 – C8–0258/2018 – 2018/0236(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 388/44)

Ändring 1

Förslag till lagstiftningsresolution

Beaktandeled 5a (nytt)

| Förslag till lagstiftningsresolution | Ändring |
| --- | --- |
| | — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 september 2016 Konnektivitet för en konkurrenskraftig digital inre marknad – mot ett europeiskt gigabitsamhälle (COM(2016)0587) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2016)0300), |

Förslag till lagstiftningsresolution

Ändring

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 september 2016 Konnektivitet för en konkurrenskraftig digital inre marknad – mot ett europeiskt gigabitsamhälle (COM(2016)0587) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2016)0300),

Ändring 2

Förslag till lagstiftningsresolution

Beaktandeled 5b (nytt)

| Förslag till lagstiftningsresolution | Ändring |
| --- | --- |
| | — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 september 2016 5G för Europa: en handlingsplan (COM(2016)0588) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2016)0306), |

Förslag till lagstiftningsresolution

Ändring

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 september 2016 5G för Europa: en handlingsplan (COM(2016)0588) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2016)0306),

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Rymdteknik, rymddata och rymdtjänster har blivit nödvändiga i européernas vardag och spelar en avgörande roll för att bevara många strategiska intressen. Unionens rymdindustri är redan en av de mest konkurrenskraftiga i världen. Framväxten av nya aktörer och utvecklingen av ny teknik håller dock på att revolutionera de traditionella industrimodellerna. Det är därför av avgörande betydelse att unionen förblir en ledande internationell aktör med stor handlingsfrihet på rymdområdet, att den främjar vetenskapligt och tekniskt framåtskridande och stöder konkurrenskraften och innovationsförmågan i unionens rymdindustri, särskilt små och medelstora företag, uppstartsföretag och innovativa företag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Rymdteknik, rymddata och rymdtjänster har blivit nödvändiga i européernas vardag och spelar en avgörande roll för att bevara många strategiska intressen. Unionens rymdindustri är redan en av de mest konkurrenskraftiga i världen. Framväxten av nya aktörer och utvecklingen av ny teknik håller dock på att revolutionera de traditionella industrimodellerna. Det är därför av avgörande betydelse att unionen förblir en ledande internationell aktör med stor handlingsfrihet på rymdområdet, att den främjar vetenskapligt och tekniskt framåtskridande och stöder konkurrenskraften och innovationsförmågan i unionens rymdindustri, särskilt små och medelstora företag, uppstartsföretag och innovativa företag.

| (1) | Rymdteknik, rymddata och rymdtjänster har blivit nödvändiga i européernas vardag och spelar en avgörande roll för att bevara många strategiska intressen. Unionens rymdindustri är redan en av de mest konkurrenskraftiga i världen. Framväxten av nya aktörer och utvecklingen av ny teknik håller dock på att revolutionera de traditionella industrimodellerna. Det är därför av avgörande betydelse att unionen förblir en ledande internationell aktör med stor handlingsfrihet på rymdområdet, att den främjar vetenskapligt och tekniskt framåtskridande och stöder konkurrenskraften och innovationsförmågan i unionens rymdindustri, särskilt små och medelstora företag, uppstartsföretag och innovativa företag.
  Samtidigt är det viktigt att skapa lämpliga förhållanden för att säkerställa lika villkor i hela världen för företag som är aktiva inom rymdsektorn. |
| --- | --- |

(1)

Rymdteknik, rymddata och rymdtjänster har blivit nödvändiga i européernas vardag och spelar en avgörande roll för att bevara många strategiska intressen. Unionens rymdindustri är redan en av de mest konkurrenskraftiga i världen. Framväxten av nya aktörer och utvecklingen av ny teknik håller dock på att revolutionera de traditionella industrimodellerna. Det är därför av avgörande betydelse att unionen förblir en ledande internationell aktör med stor handlingsfrihet på rymdområdet, att den främjar vetenskapligt och tekniskt framåtskridande och stöder konkurrenskraften och innovationsförmågan i unionens rymdindustri, särskilt små och medelstora företag, uppstartsföretag och innovativa företag.
  Samtidigt är det viktigt att skapa lämpliga förhållanden för att säkerställa lika villkor i hela världen för företag som är aktiva inom rymdsektorn.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Utvecklingen av rymdsektorn har historiskt sett varit kopplad till säkerhet. I många fall är den utrustning, de komponenter och de instrument som används i rymdsektorn varor med dubbla användningsområden. De möjligheter som rymden erbjuder säkerheten i unionen och dess medlemsstater bör därför utnyttjas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Utvecklingen av rymdsektorn har historiskt sett varit kopplad till säkerhet. I många fall är den utrustning, de komponenter och de instrument som används i rymdsektorn varor med dubbla användningsområden. De möjligheter som rymden erbjuder säkerheten i unionen och dess medlemsstater bör därför utnyttjas.

| (2) | Utvecklingen av rymdsektorn har historiskt sett varit kopplad till säkerhet. I många fall är den utrustning, de komponenter och de instrument som används i rymdsektorn varor med dubbla användningsområden. De möjligheter som rymden
  och oberoende tillgång till rymden
  erbjuder säkerheten
  och oberoendet
  i unionen och dess medlemsstater bör därför utnyttjas. |
| --- | --- |

(2)

Utvecklingen av rymdsektorn har historiskt sett varit kopplad till säkerhet. I många fall är den utrustning, de komponenter och de instrument som används i rymdsektorn varor med dubbla användningsområden. De möjligheter som rymden
  och oberoende tillgång till rymden
  erbjuder säkerheten
  och oberoendet
  i unionen och dess medlemsstater bör därför utnyttjas.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Unionen har utvecklat sina egna rymdinitiativ och rymdprogram sedan slutet av 1990-talet, nämligen Egnos (European Geostationary Navigation Overlay Service), Galileo och Copernicus, som tillfredsställer unionsmedborgarnas behov och de politiska behoven. Man bör
  inte bara
  garantera kontinuiteten i dessa initiativ
  utan också
  förbättra dem, så att de kan fortsätta att ligga i framkant av utvecklingen av ny teknik och omvandlingarna inom datatekniken och informations- och kommunikationstekniken, och kan tillgodose nya användarbehov och understödja politiska prioriteringar
  , t.ex. klimatförändringar, övervakning av förändringar i Arktis, säkerhet och försvar
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Unionen har utvecklat sina egna rymdinitiativ och rymdprogram sedan slutet av 1990-talet, nämligen Egnos (European Geostationary Navigation Overlay Service), Galileo och Copernicus, som tillfredsställer unionsmedborgarnas behov och de politiska behoven. Man bör
  inte bara
  garantera kontinuiteten i dessa initiativ
  utan också
  förbättra dem, så att de kan fortsätta att ligga i framkant av utvecklingen av ny teknik och omvandlingarna inom datatekniken och informations- och kommunikationstekniken, och kan tillgodose nya användarbehov och understödja politiska prioriteringar
  , t.ex. klimatförändringar, övervakning av förändringar i Arktis, säkerhet och försvar
  .

| (3) | Unionen har utvecklat sina egna rymdinitiativ och rymdprogram sedan slutet av 1990-talet, nämligen Egnos (European Geostationary Navigation Overlay Service), Galileo och Copernicus, som tillfredsställer unionsmedborgarnas behov och de politiska behoven. Man bör garantera kontinuiteten i dessa initiativ
  , liksom deras spridning och användning, och även
  förbättra dem, så att de kan fortsätta att ligga i framkant av utvecklingen av ny teknik och omvandlingarna inom datatekniken och informations- och kommunikationstekniken, och kan tillgodose nya användarbehov och understödja politiska prioriteringar.
  Programmet bör även främja rymdbaserade tjänster så att alla medlemsstater och deras medborgare till fullo kan ta del av programmets fördelar. |
| --- | --- |

(3)

Unionen har utvecklat sina egna rymdinitiativ och rymdprogram sedan slutet av 1990-talet, nämligen Egnos (European Geostationary Navigation Overlay Service), Galileo och Copernicus, som tillfredsställer unionsmedborgarnas behov och de politiska behoven. Man bör garantera kontinuiteten i dessa initiativ
  , liksom deras spridning och användning, och även
  förbättra dem, så att de kan fortsätta att ligga i framkant av utvecklingen av ny teknik och omvandlingarna inom datatekniken och informations- och kommunikationstekniken, och kan tillgodose nya användarbehov och understödja politiska prioriteringar.
  Programmet bör även främja rymdbaserade tjänster så att alla medlemsstater och deras medborgare till fullo kan ta del av programmets fördelar.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Unionen måste trygga sin handlingsfrihet och sitt oberoende för att ha tillgång till rymden och kunna använda den på ett säkert sätt. Det är därför viktigt att unionen behåller en oberoende, tillförlitlig och kostnadseffektiv tillgång till rymden, särskilt i fråga om kritisk infrastruktur och teknik, allmän säkerhet och unionens och medlemsstaternas säkerhet. Kommissionen bör därför ha möjlighet att samla uppskjutningstjänster på unionsnivå, både för sina egna behov och, på begäran för andras behov, däribland medlemsstaterna, i överensstämmelse med artikel 189.2 i fördraget. Det är även av yttersta vikt att unionen även i fortsättningen har en modern, effektiv och flexibel infrastruktur för uppskjutningstjänster. Som komplement till medlemsstaternas och Europeiska rymdorganisationens åtgärder bör kommissionen överväga olika sätt att stödja sådan infrastruktur. Närmare bestämt bör det, när den markinfrastruktur som är nödvändig för uppskjutningar enligt programmets behov behöver underhållas eller uppgraderas, vara möjligt att delfinansiera sådana anpassningar inom programmet, i överensstämmelse med budgetförordningen och när ett tydligt unionsmervärde kan konstateras, i syfte att erhålla ökad kostnadseffektivitet i programmet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Unionen måste trygga sin handlingsfrihet och sitt oberoende för att ha tillgång till rymden och kunna använda den på ett säkert sätt. Det är därför viktigt att unionen behåller en oberoende, tillförlitlig och kostnadseffektiv tillgång till rymden, särskilt i fråga om kritisk infrastruktur och teknik, allmän säkerhet och unionens och medlemsstaternas säkerhet. Kommissionen bör därför ha möjlighet att samla uppskjutningstjänster på unionsnivå, både för sina egna behov och, på begäran för andras behov, däribland medlemsstaterna, i överensstämmelse med artikel 189.2 i fördraget. Det är även av yttersta vikt att unionen även i fortsättningen har en modern, effektiv och flexibel infrastruktur för uppskjutningstjänster. Som komplement till medlemsstaternas och Europeiska rymdorganisationens åtgärder bör kommissionen överväga olika sätt att stödja sådan infrastruktur. Närmare bestämt bör det, när den markinfrastruktur som är nödvändig för uppskjutningar enligt programmets behov behöver underhållas eller uppgraderas, vara möjligt att delfinansiera sådana anpassningar inom programmet, i överensstämmelse med budgetförordningen och när ett tydligt unionsmervärde kan konstateras, i syfte att erhålla ökad kostnadseffektivitet i programmet.

| (4) | Unionen måste trygga sin handlingsfrihet och sitt oberoende för att ha tillgång till rymden och kunna använda den på ett säkert sätt. Det är därför viktigt att unionen behåller en oberoende, tillförlitlig och kostnadseffektiv tillgång till rymden
  , inklusive alternativa uppskjutningstekniker och innovativa system eller tjänster
  , särskilt i fråga om kritisk infrastruktur och teknik, allmän säkerhet och unionens och medlemsstaternas säkerhet. Kommissionen bör därför ha möjlighet att samla uppskjutningstjänster på unionsnivå, både för sina egna behov och, på begäran för andras behov, däribland medlemsstaterna, i överensstämmelse med artikel 189.2 i fördraget. Det är även av yttersta vikt att unionen även i fortsättningen har en modern, effektiv och flexibel infrastruktur för uppskjutningstjänster. Som komplement till medlemsstaternas och Europeiska rymdorganisationens åtgärder bör kommissionen överväga olika sätt att stödja sådan infrastruktur. Närmare bestämt bör det, när den markinfrastruktur som är nödvändig för uppskjutningar enligt programmets behov behöver underhållas eller uppgraderas, vara möjligt att delfinansiera sådana anpassningar inom programmet, i överensstämmelse med budgetförordningen och när ett tydligt unionsmervärde kan konstateras, i syfte att erhålla ökad kostnadseffektivitet i programmet. |
| --- | --- |

(4)

Unionen måste trygga sin handlingsfrihet och sitt oberoende för att ha tillgång till rymden och kunna använda den på ett säkert sätt. Det är därför viktigt att unionen behåller en oberoende, tillförlitlig och kostnadseffektiv tillgång till rymden
  , inklusive alternativa uppskjutningstekniker och innovativa system eller tjänster
  , särskilt i fråga om kritisk infrastruktur och teknik, allmän säkerhet och unionens och medlemsstaternas säkerhet. Kommissionen bör därför ha möjlighet att samla uppskjutningstjänster på unionsnivå, både för sina egna behov och, på begäran för andras behov, däribland medlemsstaterna, i överensstämmelse med artikel 189.2 i fördraget. Det är även av yttersta vikt att unionen även i fortsättningen har en modern, effektiv och flexibel infrastruktur för uppskjutningstjänster. Som komplement till medlemsstaternas och Europeiska rymdorganisationens åtgärder bör kommissionen överväga olika sätt att stödja sådan infrastruktur. Närmare bestämt bör det, när den markinfrastruktur som är nödvändig för uppskjutningar enligt programmets behov behöver underhållas eller uppgraderas, vara möjligt att delfinansiera sådana anpassningar inom programmet, i överensstämmelse med budgetförordningen och när ett tydligt unionsmervärde kan konstateras, i syfte att erhålla ökad kostnadseffektivitet i programmet.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | För att stärka konkurrenskraften i unionens rymdindustri och skaffa kapacitet att utforma, bygga och driva egna system, bör unionen stödja skapande, tillväxt och utveckling av hela rymdindustrin. Insatserna för att skapa ett företags- och innovationsvänligt klimat bör också stödjas på europeisk, regional och nationell nivå genom
  inrättandet av
  rymdnav, där rymd-, digital- och användarsektorerna kan mötas. Unionen bör främja expansion i unionsbaserade rymdföretag för att hjälpa dem att nå framgångar, bl.a. genom att stödja deras tillgång till riskfinansiering, eftersom det i unionen saknas lämplig tillgång till privat riskkapital för nystartade företag på rymdområdet, och genom att skapa innovationspartnerskap (modellen med första avtal). |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

För att stärka konkurrenskraften i unionens rymdindustri och skaffa kapacitet att utforma, bygga och driva egna system, bör unionen stödja skapande, tillväxt och utveckling av hela rymdindustrin. Insatserna för att skapa ett företags- och innovationsvänligt klimat bör också stödjas på europeisk, regional och nationell nivå genom
  inrättandet av
  rymdnav, där rymd-, digital- och användarsektorerna kan mötas. Unionen bör främja expansion i unionsbaserade rymdföretag för att hjälpa dem att nå framgångar, bl.a. genom att stödja deras tillgång till riskfinansiering, eftersom det i unionen saknas lämplig tillgång till privat riskkapital för nystartade företag på rymdområdet, och genom att skapa innovationspartnerskap (modellen med första avtal).

| (5) | För att stärka konkurrenskraften i unionens rymdindustri och skaffa kapacitet att utforma, bygga och driva egna system, bör unionen stödja skapande, tillväxt och utveckling av hela rymdindustrin. Insatserna för att skapa ett företags- och innovationsvänligt klimat bör också stödjas på europeisk, regional och nationell nivå genom
  initiativ såsom
  rymdnav, där rymd-, digital- och användarsektorerna kan mötas.
  Rymdnaven bör samarbeta med de digitala innovationsknutpunkterna för att främja företagande och kompetens.
  Unionen bör främja
  skapandet av och
  expansion i unionsbaserade rymdföretag för att hjälpa dem att nå framgångar, bl.a. genom att stödja deras tillgång till riskfinansiering, eftersom det i unionen saknas lämplig tillgång till privat riskkapital för nystartade företag på rymdområdet, och genom att skapa innovationspartnerskap (modellen med första avtal). |
| --- | --- |

(5)

För att stärka konkurrenskraften i unionens rymdindustri och skaffa kapacitet att utforma, bygga och driva egna system, bör unionen stödja skapande, tillväxt och utveckling av hela rymdindustrin. Insatserna för att skapa ett företags- och innovationsvänligt klimat bör också stödjas på europeisk, regional och nationell nivå genom
  initiativ såsom
  rymdnav, där rymd-, digital- och användarsektorerna kan mötas.
  Rymdnaven bör samarbeta med de digitala innovationsknutpunkterna för att främja företagande och kompetens.
  Unionen bör främja
  skapandet av och
  expansion i unionsbaserade rymdföretag för att hjälpa dem att nå framgångar, bl.a. genom att stödja deras tillgång till riskfinansiering, eftersom det i unionen saknas lämplig tillgång till privat riskkapital för nystartade företag på rymdområdet, och genom att skapa innovationspartnerskap (modellen med första avtal).

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | På grund av programmets räckvidd och potential att bidra till att lösa globala utmaningar, har unionens rymdprogram (nedan kallat programmet) ofta en stark internationell dimension. Kommissionen bör därför ges befogenhet att för unionens räkning förvalta och samordna åtgärder på den internationella arenan, i synnerhet för att försvara unionens och medlemsstaternas intressen i internationella forum, bland annat när det gäller frekvenser, främja unionens teknik och industri samt uppmuntra samarbete kring utbildning, med tanke på behovet av att säkerställa ömsesidighet när det gäller parternas rättigheter och skyldigheter. Det är särskilt viktigt att unionen företräds av kommissionen i det internationella Cospas-Sarsat-programmet och i relevanta FN-organ, däribland FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation och Meteorologiska världsorganisationen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

På grund av programmets räckvidd och potential att bidra till att lösa globala utmaningar, har unionens rymdprogram (nedan kallat programmet) ofta en stark internationell dimension. Kommissionen bör därför ges befogenhet att för unionens räkning förvalta och samordna åtgärder på den internationella arenan, i synnerhet för att försvara unionens och medlemsstaternas intressen i internationella forum, bland annat när det gäller frekvenser, främja unionens teknik och industri samt uppmuntra samarbete kring utbildning, med tanke på behovet av att säkerställa ömsesidighet när det gäller parternas rättigheter och skyldigheter. Det är särskilt viktigt att unionen företräds av kommissionen i det internationella Cospas-Sarsat-programmet och i relevanta FN-organ, däribland FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation och Meteorologiska världsorganisationen.

| (6) | På grund av programmets räckvidd och potential att bidra till att lösa globala utmaningar, har unionens rymdprogram (nedan kallat programmet) ofta en stark internationell dimension. Kommissionen bör därför ges befogenhet att för unionens räkning förvalta och samordna åtgärder på den internationella arenan, i synnerhet för att försvara unionens och medlemsstaternas intressen i internationella forum, bland annat när det gäller frekvenser
  . Kommissionen bör stärka den ekonomiska diplomatin för att
  främja unionens teknik och industri samt uppmuntra samarbete kring utbildning, med tanke på behovet av att säkerställa ömsesidighet när det gäller parternas rättigheter och skyldigheter
  , samt en sund konkurrens på internationell nivå
  . Det är särskilt viktigt att unionen företräds av kommissionen i det internationella Cospas-Sarsat-programmet och i relevanta FN-organ, däribland FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation och Meteorologiska världsorganisationen. |
| --- | --- |

(6)

På grund av programmets räckvidd och potential att bidra till att lösa globala utmaningar, har unionens rymdprogram (nedan kallat programmet) ofta en stark internationell dimension. Kommissionen bör därför ges befogenhet att för unionens räkning förvalta och samordna åtgärder på den internationella arenan, i synnerhet för att försvara unionens och medlemsstaternas intressen i internationella forum, bland annat när det gäller frekvenser
  . Kommissionen bör stärka den ekonomiska diplomatin för att
  främja unionens teknik och industri samt uppmuntra samarbete kring utbildning, med tanke på behovet av att säkerställa ömsesidighet när det gäller parternas rättigheter och skyldigheter
  , samt en sund konkurrens på internationell nivå
  . Det är särskilt viktigt att unionen företräds av kommissionen i det internationella Cospas-Sarsat-programmet och i relevanta FN-organ, däribland FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation och Meteorologiska världsorganisationen.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7. | Kommissionen bör tillsammans med medlemsstaterna och den höga representanten verka för ett ansvarsfullt beteende i rymden och yttre rymden och undersöka möjligheterna att ansluta sig till de relevanta FN-konventionerna. |

Kommissionens förslag

Ändring

7.

Kommissionen bör tillsammans med medlemsstaterna och den höga representanten verka för ett ansvarsfullt beteende i rymden och yttre rymden och undersöka möjligheterna att ansluta sig till de relevanta FN-konventionerna.

| (7) | Kommissionen bör tillsammans med medlemsstaterna och den höga representanten verka för ett ansvarsfullt beteende i rymden och yttre rymden
  , framför allt genom att finna lösningar på problemet med att rymdskrot sprider sig,
  och undersöka möjligheterna att ansluta sig till de relevanta FN-konventionerna
  , bland annat fördraget innehållande principer för staternas uppträdande vid utforskandet och utnyttjandet av yttre rymden, däri inbegripet månen och övriga himlakroppar (rymdfördraget)
  . |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen bör tillsammans med medlemsstaterna och den höga representanten verka för ett ansvarsfullt beteende i rymden och yttre rymden
  , framför allt genom att finna lösningar på problemet med att rymdskrot sprider sig,
  och undersöka möjligheterna att ansluta sig till de relevanta FN-konventionerna
  , bland annat fördraget innehållande principer för staternas uppträdande vid utforskandet och utnyttjandet av yttre rymden, däri inbegripet månen och övriga himlakroppar (rymdfördraget)
  .

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Programmet har liknande mål som andra unionsprogram, framför allt Horisont Europa, fonden InvestEU, Europeiska försvarsfonden och fonderna enligt förordning (EU) nr [förordningen om gemensamma bestämmelser]. Därför bör det stadgas om kumulativ finansiering från dessa program, förutsatt att de inte täcker samma
  kostnadsposter
  , i synnerhet genom arrangemang för kompletterande finansiering från unionens program där förvaltningsformerna tillåter det – antingen i följd, i ett växlande sätt eller genom en kombination av medel för gemensam finansiering av åtgärder, så att om möjligt innovationspartnerskap och blandfinansieringsinsatser möjliggörs. Vid genomförandet av programmet bör kommissionen därför främja synergier med andra unionsprogram, vilket i möjligaste mån möjliggör riskfinansiering, innovationspartnerskap, kumulativ finansiering och blandfinansiering. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Programmet har liknande mål som andra unionsprogram, framför allt Horisont Europa, fonden InvestEU, Europeiska försvarsfonden och fonderna enligt förordning (EU) nr [förordningen om gemensamma bestämmelser]. Därför bör det stadgas om kumulativ finansiering från dessa program, förutsatt att de inte täcker samma
  kostnadsposter
  , i synnerhet genom arrangemang för kompletterande finansiering från unionens program där förvaltningsformerna tillåter det – antingen i följd, i ett växlande sätt eller genom en kombination av medel för gemensam finansiering av åtgärder, så att om möjligt innovationspartnerskap och blandfinansieringsinsatser möjliggörs. Vid genomförandet av programmet bör kommissionen därför främja synergier med andra unionsprogram, vilket i möjligaste mån möjliggör riskfinansiering, innovationspartnerskap, kumulativ finansiering och blandfinansiering.

| (8) | Programmet har liknande mål som andra unionsprogram, framför allt Horisont Europa, fonden InvestEU, Europeiska försvarsfonden och fonderna enligt förordning (EU) nr [förordningen om gemensamma bestämmelser]. Därför bör det stadgas om kumulativ finansiering från dessa program, förutsatt att de inte täcker samma
  kostnader
  , i synnerhet genom arrangemang för kompletterande finansiering från unionens program där förvaltningsformerna tillåter det – antingen i följd, i ett växlande sätt eller genom en kombination av medel för gemensam finansiering av åtgärder, så att om möjligt innovationspartnerskap och blandfinansieringsinsatser möjliggörs. Vid genomförandet av programmet bör kommissionen därför främja synergier med andra unionsprogram, vilket i möjligaste mån möjliggör riskfinansiering, innovationspartnerskap, kumulativ finansiering och blandfinansiering.
  Kontinuiteten måste säkerställas mellan de lösningar som utvecklats med hjälp av Horisont Europa och de andra unionsprogrammen och komponenterna inom programmet. |
| --- | --- |

(8)

Programmet har liknande mål som andra unionsprogram, framför allt Horisont Europa, fonden InvestEU, Europeiska försvarsfonden och fonderna enligt förordning (EU) nr [förordningen om gemensamma bestämmelser]. Därför bör det stadgas om kumulativ finansiering från dessa program, förutsatt att de inte täcker samma
  kostnader
  , i synnerhet genom arrangemang för kompletterande finansiering från unionens program där förvaltningsformerna tillåter det – antingen i följd, i ett växlande sätt eller genom en kombination av medel för gemensam finansiering av åtgärder, så att om möjligt innovationspartnerskap och blandfinansieringsinsatser möjliggörs. Vid genomförandet av programmet bör kommissionen därför främja synergier med andra unionsprogram, vilket i möjligaste mån möjliggör riskfinansiering, innovationspartnerskap, kumulativ finansiering och blandfinansiering.
  Kontinuiteten måste säkerställas mellan de lösningar som utvecklats med hjälp av Horisont Europa och de andra unionsprogrammen och komponenterna inom programmet.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | Ungefär 200 000 yrkespersoner är anställda i unionens rymdsektor. Det är därför nödvändigt att fortsätta att utveckla den toppmoderna infrastrukturen i sektorn och därmed stimulera ekonomisk aktivitet i tidigare och senare led. För att säkerställa konkurrenskraften hos den europeiska rymdindustrin i framtiden bör programmet dessutom stödja dels utvecklingen av avancerade färdigheter på rymdrelaterade områden, dels utbildningsverksamheter, med särskilt fokus på flickor och kvinnor, för att förverkliga EU-medborgarnas fulla potential på detta område. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10a)

Ungefär 200 000 yrkespersoner är anställda i unionens rymdsektor. Det är därför nödvändigt att fortsätta att utveckla den toppmoderna infrastrukturen i sektorn och därmed stimulera ekonomisk aktivitet i tidigare och senare led. För att säkerställa konkurrenskraften hos den europeiska rymdindustrin i framtiden bör programmet dessutom stödja dels utvecklingen av avancerade färdigheter på rymdrelaterade områden, dels utbildningsverksamheter, med särskilt fokus på flickor och kvinnor, för att förverkliga EU-medborgarnas fulla potential på detta område.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | Programmet bör ta till vara synergierna mellan rymd- och transportsektorn, med hänsyn till att rymdtekniken har strategisk betydelse för smartare, effektivare, tryggare, säkrare, hållbarare och mer integrerade transporter till lands, till sjöss, i luften och i rymden, samtidigt som en transportsektor präglad av tillväxt och innovation kommer att öka efterfrågan på innovativ och toppmodern rymdteknik. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

Programmet bör ta till vara synergierna mellan rymd- och transportsektorn, med hänsyn till att rymdtekniken har strategisk betydelse för smartare, effektivare, tryggare, säkrare, hållbarare och mer integrerade transporter till lands, till sjöss, i luften och i rymden, samtidigt som en transportsektor präglad av tillväxt och innovation kommer att öka efterfrågan på innovativ och toppmodern rymdteknik.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Alla
  inkomster som genereras av
  programmet
  bör tillfalla unionen, för att delvis kompensera de investeringar som redan gjorts, och dessa inkomster bör användas för att stödja programmets mål. Det bör dock av samma anledning vara möjligt att inbegripa en mekanism för inkomstdelning i eventuella kontrakt som ingås med enheter inom den privata sektorn. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Alla
  inkomster som genereras av
  programmet
  bör tillfalla unionen, för att delvis kompensera de investeringar som redan gjorts, och dessa inkomster bör användas för att stödja programmets mål. Det bör dock av samma anledning vara möjligt att inbegripa en mekanism för inkomstdelning i eventuella kontrakt som ingås med enheter inom den privata sektorn.

| (14) | Inkomster som genereras av
  programmets komponenter
  bör tillfalla unionen, för att delvis kompensera de investeringar som redan gjorts, och dessa inkomster bör användas för att stödja
  uppnåendet av
  programmets mål. Det bör dock av samma anledning vara möjligt att inbegripa en mekanism för inkomstdelning i eventuella kontrakt som ingås med enheter inom den privata sektorn. |
| --- | --- |

(14)

Inkomster som genereras av
  programmets komponenter
  bör tillfalla unionen, för att delvis kompensera de investeringar som redan gjorts, och dessa inkomster bör användas för att stödja
  uppnåendet av
  programmets mål. Det bör dock av samma anledning vara möjligt att inbegripa en mekanism för inkomstdelning i eventuella kontrakt som ingås med enheter inom den privata sektorn.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Programmet bygger på komplex och föränderlig teknik. Att bygga på sådan teknik medför osäkerhet och risker för de kontrakt inom offentlig upphandling som tecknas inom ramen för programmet, särskilt som kontrakten kan röra långsiktiga åtaganden avseende utrustning eller tjänster. Särskilda åtgärder avseende offentliga kontrakt är därför nödvändiga som komplement till bestämmelserna i budgetförordningen. Det bör därför kunna gå att genomföra upphandling med villkorade flerfasavtal, på vissa villkor införa ett tillägg medan kontraktet fortfarande löper eller införa en viss minsta grad av underentreprenad. På grund av den tekniska osäkerhet som kännetecknar programmets komponenter kan det slutligen hända att priset för en upphandling inte alltid kan fastställas exakt och att det därför bör vara möjligt att ingå avtal där inga fasta, slutgiltiga priser anges, samtidigt som de förenas med villkor om skydd av unionens ekonomiska intressen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Programmet bygger på komplex och föränderlig teknik. Att bygga på sådan teknik medför osäkerhet och risker för de kontrakt inom offentlig upphandling som tecknas inom ramen för programmet, särskilt som kontrakten kan röra långsiktiga åtaganden avseende utrustning eller tjänster. Särskilda åtgärder avseende offentliga kontrakt är därför nödvändiga som komplement till bestämmelserna i budgetförordningen. Det bör därför kunna gå att genomföra upphandling med villkorade flerfasavtal, på vissa villkor införa ett tillägg medan kontraktet fortfarande löper eller införa en viss minsta grad av underentreprenad. På grund av den tekniska osäkerhet som kännetecknar programmets komponenter kan det slutligen hända att priset för en upphandling inte alltid kan fastställas exakt och att det därför bör vara möjligt att ingå avtal där inga fasta, slutgiltiga priser anges, samtidigt som de förenas med villkor om skydd av unionens ekonomiska intressen.

| (16) | Programmet bygger på komplex och föränderlig teknik. Att bygga på sådan teknik medför osäkerhet och risker för de kontrakt inom offentlig upphandling som tecknas inom ramen för programmet, särskilt som kontrakten kan röra långsiktiga åtaganden avseende utrustning eller tjänster. Särskilda åtgärder avseende offentliga kontrakt är därför nödvändiga som komplement till bestämmelserna i budgetförordningen. Det bör därför kunna gå att genomföra upphandling med villkorade flerfasavtal, på vissa villkor införa ett tillägg medan kontraktet fortfarande löper eller införa en viss minsta grad av underentreprenad
  , särskilt med små och medelstora företag och uppstartsföretag
  . På grund av den tekniska osäkerhet som kännetecknar programmets komponenter kan det slutligen hända att priset för en upphandling inte alltid kan fastställas exakt och att det därför bör vara möjligt att ingå avtal där inga fasta, slutgiltiga priser anges, samtidigt som de förenas med villkor om skydd av unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

(16)

Programmet bygger på komplex och föränderlig teknik. Att bygga på sådan teknik medför osäkerhet och risker för de kontrakt inom offentlig upphandling som tecknas inom ramen för programmet, särskilt som kontrakten kan röra långsiktiga åtaganden avseende utrustning eller tjänster. Särskilda åtgärder avseende offentliga kontrakt är därför nödvändiga som komplement till bestämmelserna i budgetförordningen. Det bör därför kunna gå att genomföra upphandling med villkorade flerfasavtal, på vissa villkor införa ett tillägg medan kontraktet fortfarande löper eller införa en viss minsta grad av underentreprenad
  , särskilt med små och medelstora företag och uppstartsföretag
  . På grund av den tekniska osäkerhet som kännetecknar programmets komponenter kan det slutligen hända att priset för en upphandling inte alltid kan fastställas exakt och att det därför bör vara möjligt att ingå avtal där inga fasta, slutgiltiga priser anges, samtidigt som de förenas med villkor om skydd av unionens ekonomiska intressen.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | En sund offentlig styrning av programmet kräver en strikt fördelning av ansvar och uppgifter mellan de olika enheter som är involverade, för att undvika dubbelarbete och minska fördyringar och förseningar |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

En sund offentlig styrning av programmet kräver en strikt fördelning av ansvar och uppgifter mellan de olika enheter som är involverade, för att undvika dubbelarbete och minska fördyringar och förseningar

| (25) | En sund offentlig styrning av programmet kräver en strikt fördelning av ansvar och uppgifter mellan de olika enheter som är involverade, för att undvika dubbelarbete och minska fördyringar och förseningar
  , och bör sträva efter att i första hand använda befintlig europeisk infrastruktur och att utveckla de europeiska yrkes- och industrisektorerna
  . |
| --- | --- |

(25)

En sund offentlig styrning av programmet kräver en strikt fördelning av ansvar och uppgifter mellan de olika enheter som är involverade, för att undvika dubbelarbete och minska fördyringar och förseningar
  , och bör sträva efter att i första hand använda befintlig europeisk infrastruktur och att utveckla de europeiska yrkes- och industrisektorerna
  .

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 25a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (25a) | Rymdprogrammen är användarstyrda, och användarrepresentanter måste därför delta kontinuerligt och konkret i programmens genomförande och utveckling. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25a)

Rymdprogrammen är användarstyrda, och användarrepresentanter måste därför delta kontinuerligt och konkret i programmens genomförande och utveckling.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (26) | Medlemsstaterna har länge varit aktiva på rymdområdet. De har system, infrastruktur och nationella byråer och organ med anknytning till rymden. De kan därför ge ett stort bidrag till programmet, särskilt genomförandet av det, och de bör vara skyldiga att fullständigt samarbeta med unionen för att främja programmets tjänster och tillämpningar. Kommissionen bör ha möjlighet att utnyttja de medel som står till medlemsstaternas förfogande, bör kunna lägga ut andra uppgifter i genomförandet av programmet på medlemsstaterna med och bör kunna få bistånd från dem. De berörda medlemsstaterna bör dessutom vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa skyddet av de markstationer som upprättats på deras territorier. Vidare bör medlemsstaterna och kommissionen samarbeta sinsemellan och med lämpliga internationella organ och tillsynsmyndigheter för att se till att nödvändigt radiospektrum för programmet finns tillgängligt och
  är skyddat
  , så att tillämpningar baserade på detta system kan utvecklas och genomföras till fullo, i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 243/2012/EU av den 14 mars 2012 om inrättande av ett flerårigt program för radiospektrumpolitik (15). |

Kommissionens förslag

Ändring

(26)

Medlemsstaterna har länge varit aktiva på rymdområdet. De har system, infrastruktur och nationella byråer och organ med anknytning till rymden. De kan därför ge ett stort bidrag till programmet, särskilt genomförandet av det, och de bör vara skyldiga att fullständigt samarbeta med unionen för att främja programmets tjänster och tillämpningar. Kommissionen bör ha möjlighet att utnyttja de medel som står till medlemsstaternas förfogande, bör kunna lägga ut andra uppgifter i genomförandet av programmet på medlemsstaterna med och bör kunna få bistånd från dem. De berörda medlemsstaterna bör dessutom vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa skyddet av de markstationer som upprättats på deras territorier. Vidare bör medlemsstaterna och kommissionen samarbeta sinsemellan och med lämpliga internationella organ och tillsynsmyndigheter för att se till att nödvändigt radiospektrum för programmet finns tillgängligt och
  är skyddat
  , så att tillämpningar baserade på detta system kan utvecklas och genomföras till fullo, i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 243/2012/EU av den 14 mars 2012 om inrättande av ett flerårigt program för radiospektrumpolitik (15).

| (26) | Medlemsstaterna har länge varit aktiva på rymdområdet. De har system, infrastruktur och nationella byråer och organ med anknytning till rymden. De kan därför ge ett stort bidrag till programmet, särskilt genomförandet av det, och de bör vara skyldiga att fullständigt samarbeta med unionen för att främja programmets tjänster och tillämpningar. Kommissionen bör ha möjlighet att utnyttja de medel som står till medlemsstaternas förfogande, bör kunna lägga ut andra uppgifter i genomförandet av programmet på medlemsstaterna med och bör kunna få bistånd från dem. De berörda medlemsstaterna bör dessutom vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa skyddet av de markstationer som upprättats på deras territorier. Vidare bör medlemsstaterna och kommissionen samarbeta sinsemellan och med lämpliga internationella organ och tillsynsmyndigheter för att se till att nödvändigt radiospektrum för programmet finns tillgängligt och
  har ett tillfredsställande skydd
  , så att tillämpningar baserade på detta system kan utvecklas och genomföras till fullo, i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 243/2012/EU av den 14 mars 2012 om inrättande av ett flerårigt program för radiospektrumpolitik (15). |
| --- | --- |

(26)

Medlemsstaterna har länge varit aktiva på rymdområdet. De har system, infrastruktur och nationella byråer och organ med anknytning till rymden. De kan därför ge ett stort bidrag till programmet, särskilt genomförandet av det, och de bör vara skyldiga att fullständigt samarbeta med unionen för att främja programmets tjänster och tillämpningar. Kommissionen bör ha möjlighet att utnyttja de medel som står till medlemsstaternas förfogande, bör kunna lägga ut andra uppgifter i genomförandet av programmet på medlemsstaterna med och bör kunna få bistånd från dem. De berörda medlemsstaterna bör dessutom vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa skyddet av de markstationer som upprättats på deras territorier. Vidare bör medlemsstaterna och kommissionen samarbeta sinsemellan och med lämpliga internationella organ och tillsynsmyndigheter för att se till att nödvändigt radiospektrum för programmet finns tillgängligt och
  har ett tillfredsställande skydd
  , så att tillämpningar baserade på detta system kan utvecklas och genomföras till fullo, i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 243/2012/EU av den 14 mars 2012 om inrättande av ett flerårigt program för radiospektrumpolitik (15).

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 27

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (27) | Som främjare av unionens allmänintresse ankommer det på kommissionen att
  genomföra
  programmet, ta det övergripande ansvaret och främja användningen. I syfte att optimera resurserna och kompetensen hos de olika aktörerna bör kommissionen ha möjlighet att delegera vissa uppgifter. Kommissionen är dessutom bäst lämpad att fastställa de viktigaste
  tekniska och operativa specifikationer som krävs
  för att utveckla system och tjänster. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27)

Som främjare av unionens allmänintresse ankommer det på kommissionen att
  genomföra
  programmet, ta det övergripande ansvaret och främja användningen. I syfte att optimera resurserna och kompetensen hos de olika aktörerna bör kommissionen ha möjlighet att delegera vissa uppgifter. Kommissionen är dessutom bäst lämpad att fastställa de viktigaste
  tekniska och operativa specifikationer som krävs
  för att utveckla system och tjänster.

| (27) | Som främjare av unionens allmänintresse ankommer det på kommissionen att
  övervaka genomförandet av
  programmet, ta det övergripande ansvaret och främja användningen. I syfte att optimera resurserna och kompetensen hos de olika aktörerna bör kommissionen ha möjlighet att delegera vissa uppgifter. Kommissionen är dessutom bäst lämpad att fastställa de viktigaste
  kraven
  för att utveckla system och tjänster. |
| --- | --- |

(27)

Som främjare av unionens allmänintresse ankommer det på kommissionen att
  övervaka genomförandet av
  programmet, ta det övergripande ansvaret och främja användningen. I syfte att optimera resurserna och kompetensen hos de olika aktörerna bör kommissionen ha möjlighet att delegera vissa uppgifter. Kommissionen är dessutom bäst lämpad att fastställa de viktigaste
  kraven
  för att utveckla system och tjänster.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | Uppdraget för Europeiska unionens rymdprogrambyrå (nedan kallad byrån), som ersätter och efterträder Europeiska byrån för GNSS som inrättades genom förordning (EU) nr 912/2010, är att bidra till programmet, särskilt när det gäller säkerhet
  . Vissa uppgifter som rör säkerhet
  och främjande av
  programmet
  bör därför vila på byrån. När det gäller säkerhet bör byrån, med tanke på dess erfarenhet av området, vara ansvarig för säkerhetsackrediteringen för alla unionsåtgärder inom rymdsektorn. Den bör dessutom fullgöra de uppgifter som kommissionen anförtror den genom ett eller flera bidragsavtal som omfattar andra särskilda uppgifter med anknytning till programmet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

Uppdraget för Europeiska unionens rymdprogrambyrå (nedan kallad byrån), som ersätter och efterträder Europeiska byrån för GNSS som inrättades genom förordning (EU) nr 912/2010, är att bidra till programmet, särskilt när det gäller säkerhet
  . Vissa uppgifter som rör säkerhet
  och främjande av
  programmet
  bör därför vila på byrån. När det gäller säkerhet bör byrån, med tanke på dess erfarenhet av området, vara ansvarig för säkerhetsackrediteringen för alla unionsåtgärder inom rymdsektorn. Den bör dessutom fullgöra de uppgifter som kommissionen anförtror den genom ett eller flera bidragsavtal som omfattar andra särskilda uppgifter med anknytning till programmet.

| (28) | Uppdraget för Europeiska unionens rymdprogrambyrå (nedan kallad byrån), som ersätter och efterträder Europeiska byrån för GNSS som inrättades genom förordning (EU) nr 912/2010, är att bidra till programmet, särskilt när det gäller säkerhet
  , cybersäkerhet
  och främjande
  av tjänsterna och de senare leden. Uppgifter som hör samman med dessa områden
  bör därför vila på byrån. När det gäller säkerhet bör byrån, med tanke på dess erfarenhet av området, vara ansvarig för säkerhetsackrediteringen för alla unionsåtgärder inom rymdsektorn.
  Som fortsättning på byråns positiva meriter när det gäller att främja Galileos och Egnos spridning bland användarna och på marknaden och i syfte att främja programmen som ett paket, bör byrån också anförtros uppgiften att genomföra marknadsförings- och kommersialiseringsåtgärder för Copernicus.
  Den bör dessutom fullgöra de uppgifter som kommissionen anförtror den genom ett eller flera bidragsavtal som omfattar andra särskilda uppgifter med anknytning till programmet. |
| --- | --- |

(28)

Uppdraget för Europeiska unionens rymdprogrambyrå (nedan kallad byrån), som ersätter och efterträder Europeiska byrån för GNSS som inrättades genom förordning (EU) nr 912/2010, är att bidra till programmet, särskilt när det gäller säkerhet
  , cybersäkerhet
  och främjande
  av tjänsterna och de senare leden. Uppgifter som hör samman med dessa områden
  bör därför vila på byrån. När det gäller säkerhet bör byrån, med tanke på dess erfarenhet av området, vara ansvarig för säkerhetsackrediteringen för alla unionsåtgärder inom rymdsektorn.
  Som fortsättning på byråns positiva meriter när det gäller att främja Galileos och Egnos spridning bland användarna och på marknaden och i syfte att främja programmen som ett paket, bör byrån också anförtros uppgiften att genomföra marknadsförings- och kommersialiseringsåtgärder för Copernicus.
  Den bör dessutom fullgöra de uppgifter som kommissionen anförtror den genom ett eller flera bidragsavtal som omfattar andra särskilda uppgifter med anknytning till programmet.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 29

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (29) | Europeiska rymdorganisationen är en internationell organisation med omfattande expertis inom rymdsektorn, som 2004 ingick ett ramavtal med Europeiska gemenskapen. Den är därför en viktig partner för genomförandet av programmet, och lämpliga förbindelser bör fastställas med den. I detta avseende, och i enlighet med budgetförordningen, är det viktigt att ingå ett ramavtal om ekonomiskt partnerskap med Europeiska rymdorganisationen som omfattar alla ekonomiska förbindelser mellan kommissionen, byrån och Europeiska rymdorganisationen och säkerställer att de är konsekventa och förenliga med ramavtalet med Europeiska rymdorganisationen, i synnerhet artikel 5. Eftersom Europeiska rymdorganisationen inte är ett unionsorgan och inte omfattas av unionslagstiftningen, är det
  dock
  nödvändigt för att skydda unionens och medlemsstaternas intressen
  att ett sådant avtal förenas med villkoret att det införs lämpliga operativa bestämmelser i Europeiska rymdorganisationen
  . Avtalet bör också innehålla alla bestämmelser som är nödvändiga för att skydda unionens ekonomiska intressen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29)

Europeiska rymdorganisationen är en internationell organisation med omfattande expertis inom rymdsektorn, som 2004 ingick ett ramavtal med Europeiska gemenskapen. Den är därför en viktig partner för genomförandet av programmet, och lämpliga förbindelser bör fastställas med den. I detta avseende, och i enlighet med budgetförordningen, är det viktigt att ingå ett ramavtal om ekonomiskt partnerskap med Europeiska rymdorganisationen som omfattar alla ekonomiska förbindelser mellan kommissionen, byrån och Europeiska rymdorganisationen och säkerställer att de är konsekventa och förenliga med ramavtalet med Europeiska rymdorganisationen, i synnerhet artikel 5. Eftersom Europeiska rymdorganisationen inte är ett unionsorgan och inte omfattas av unionslagstiftningen, är det
  dock
  nödvändigt för att skydda unionens och medlemsstaternas intressen
  att ett sådant avtal förenas med villkoret att det införs lämpliga operativa bestämmelser i Europeiska rymdorganisationen
  . Avtalet bör också innehålla alla bestämmelser som är nödvändiga för att skydda unionens ekonomiska intressen.

| (29) | Europeiska rymdorganisationen är en internationell organisation med omfattande expertis inom rymdsektorn, som 2004 ingick ett ramavtal med Europeiska gemenskapen. Den är därför en viktig partner för genomförandet av programmet, och lämpliga förbindelser bör fastställas med den. I detta avseende, och i enlighet med budgetförordningen, är det viktigt att ingå ett ramavtal om ekonomiskt partnerskap med Europeiska rymdorganisationen som omfattar alla ekonomiska förbindelser mellan kommissionen, byrån och Europeiska rymdorganisationen och säkerställer att de är konsekventa och förenliga med ramavtalet med Europeiska rymdorganisationen, i synnerhet artikel 5. Eftersom Europeiska rymdorganisationen inte är ett unionsorgan och inte omfattas av unionslagstiftningen, är det nödvändigt
  att ett sådant avtal innehåller tillfredsställande krav när det gäller operativa bestämmelser i Europeiska rymdorganisationen
  för att skydda unionens och medlemsstaternas intressen. Avtalet bör också innehålla alla bestämmelser som är nödvändiga för att skydda unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

(29)

Europeiska rymdorganisationen är en internationell organisation med omfattande expertis inom rymdsektorn, som 2004 ingick ett ramavtal med Europeiska gemenskapen. Den är därför en viktig partner för genomförandet av programmet, och lämpliga förbindelser bör fastställas med den. I detta avseende, och i enlighet med budgetförordningen, är det viktigt att ingå ett ramavtal om ekonomiskt partnerskap med Europeiska rymdorganisationen som omfattar alla ekonomiska förbindelser mellan kommissionen, byrån och Europeiska rymdorganisationen och säkerställer att de är konsekventa och förenliga med ramavtalet med Europeiska rymdorganisationen, i synnerhet artikel 5. Eftersom Europeiska rymdorganisationen inte är ett unionsorgan och inte omfattas av unionslagstiftningen, är det nödvändigt
  att ett sådant avtal innehåller tillfredsställande krav när det gäller operativa bestämmelser i Europeiska rymdorganisationen
  för att skydda unionens och medlemsstaternas intressen. Avtalet bör också innehålla alla bestämmelser som är nödvändiga för att skydda unionens ekonomiska intressen.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 31

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (31) | För att strukturellt förankra användarföreträdarna i styrningen av Govsatcom och för att sammanställa användarnas behov och krav över nationella
  och civil-militära
  gränser, bör de relevanta unionsorganen med nära användaranknytning, t.ex.
  Europeiska försvarsbyrån,
  Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, Europeiska sjösäkerhetsbyrån, Europeiska fiskerikontrollbyrån, Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning,
  den militära planerings- och ledningskapaciteten och
  den civila planerings- och ledningskapaciteten samt Centrumet för samordning av katastrofberedskap, ha en samordnande roll för enskilda användargrupper. På aggregerad nivå bör byrån
  och Europeiska försvarsbyrån bör
  företräda
  de civila respektive militära användargrupperna
  och kan övervaka operativ användning, efterfrågan, överensstämmelse med kraven och nya behov och krav. |

Kommissionens förslag

Ändring

(31)

För att strukturellt förankra användarföreträdarna i styrningen av Govsatcom och för att sammanställa användarnas behov och krav över nationella
  och civil-militära
  gränser, bör de relevanta unionsorganen med nära användaranknytning, t.ex.
  Europeiska försvarsbyrån,
  Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, Europeiska sjösäkerhetsbyrån, Europeiska fiskerikontrollbyrån, Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning,
  den militära planerings- och ledningskapaciteten och
  den civila planerings- och ledningskapaciteten samt Centrumet för samordning av katastrofberedskap, ha en samordnande roll för enskilda användargrupper. På aggregerad nivå bör byrån
  och Europeiska försvarsbyrån bör
  företräda
  de civila respektive militära användargrupperna
  och kan övervaka operativ användning, efterfrågan, överensstämmelse med kraven och nya behov och krav.

| (31) | För att strukturellt förankra användarföreträdarna i styrningen av Govsatcom och för att sammanställa användarnas behov och krav över nationella gränser, bör de relevanta unionsorganen med nära användaranknytning, t.ex. Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, Europeiska sjösäkerhetsbyrån, Europeiska fiskerikontrollbyrån, Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning, den civila planerings- och ledningskapaciteten samt Centrumet för samordning av katastrofberedskap, ha en samordnande roll för enskilda användargrupper. På aggregerad nivå bör byrån företräda
  användargruppen
  och kan övervaka operativ användning, efterfrågan, överensstämmelse med kraven och nya behov och krav. |
| --- | --- |

(31)

För att strukturellt förankra användarföreträdarna i styrningen av Govsatcom och för att sammanställa användarnas behov och krav över nationella gränser, bör de relevanta unionsorganen med nära användaranknytning, t.ex. Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, Europeiska sjösäkerhetsbyrån, Europeiska fiskerikontrollbyrån, Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning, den civila planerings- och ledningskapaciteten samt Centrumet för samordning av katastrofberedskap, ha en samordnande roll för enskilda användargrupper. På aggregerad nivå bör byrån företräda
  användargruppen
  och kan övervaka operativ användning, efterfrågan, överensstämmelse med kraven och nya behov och krav.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 36

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (36) | För att garantera säker informationsöverföring bör lämpliga regler fastställas för att säkerställa likvärdiga säkerhetsbestämmelser för de olika offentliga och privata enheter och fysiska personer som är involverade i genomförandet av programmet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(36)

För att garantera säker informationsöverföring bör lämpliga regler fastställas för att säkerställa likvärdiga säkerhetsbestämmelser för de olika offentliga och privata enheter och fysiska personer som är involverade i genomförandet av programmet.

| (36) | För att garantera säker informationsöverföring bör lämpliga regler fastställas för att säkerställa likvärdiga säkerhetsbestämmelser för de olika offentliga och privata enheter och fysiska personer som är involverade i genomförandet av programmet
  , genom att upprätta flera nivåer av tillgång till information och, underförstått, säker tillgång till information
  . |
| --- | --- |

(36)

För att garantera säker informationsöverföring bör lämpliga regler fastställas för att säkerställa likvärdiga säkerhetsbestämmelser för de olika offentliga och privata enheter och fysiska personer som är involverade i genomförandet av programmet
  , genom att upprätta flera nivåer av tillgång till information och, underförstått, säker tillgång till information
  .

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 36a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (36a) | Cybersäkerheten för de europeiska rymdinfrastrukturerna, både på marken och i rymden, är av avgörande betydelse för att säkerställa en kontinuerlig systemdrift och systemens verkliga förmåga att arbeta kontinuerligt och tillhandahålla de tjänster som behövs. |

Kommissionens förslag

Ändring

(36a)

Cybersäkerheten för de europeiska rymdinfrastrukturerna, både på marken och i rymden, är av avgörande betydelse för att säkerställa en kontinuerlig systemdrift och systemens verkliga förmåga att arbeta kontinuerligt och tillhandahålla de tjänster som behövs.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 38

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (38) | Ett växande antal viktiga ekonomiska sektorer, särskilt transporter, telekommunikation, jordbruk och energi, använder i allt högre grad satellitnavigeringssystem
  , för att inte tala om synergieffekter med verksamhet knuten till
  unionens och medlemsstaternas säkerhet
  och försvar
  . Att ha fullständig kontroll över satellitnavigeringen bör därför garantera unionens tekniska självständighet, även på längre sikt för infrastrukturkomponenterna, och säkerställa dess strategiska oberoende. |

Kommissionens förslag

Ändring

(38)

Ett växande antal viktiga ekonomiska sektorer, särskilt transporter, telekommunikation, jordbruk och energi, använder i allt högre grad satellitnavigeringssystem
  , för att inte tala om synergieffekter med verksamhet knuten till
  unionens och medlemsstaternas säkerhet
  och försvar
  . Att ha fullständig kontroll över satellitnavigeringen bör därför garantera unionens tekniska självständighet, även på längre sikt för infrastrukturkomponenterna, och säkerställa dess strategiska oberoende.

| (38) | Ett växande antal ekonomiska sektorer, särskilt transporter, telekommunikation, jordbruk och energi, använder i allt högre grad satellitnavigeringssystem
  . Satellitnavigering har också betydelse för
  unionens och medlemsstaternas säkerhet. Att ha fullständig kontroll över satellitnavigeringen bör därför garantera unionens tekniska självständighet, även på längre sikt för infrastrukturkomponenterna, och säkerställa dess strategiska oberoende. |
| --- | --- |

(38)

Ett växande antal ekonomiska sektorer, särskilt transporter, telekommunikation, jordbruk och energi, använder i allt högre grad satellitnavigeringssystem
  . Satellitnavigering har också betydelse för
  unionens och medlemsstaternas säkerhet. Att ha fullständig kontroll över satellitnavigeringen bör därför garantera unionens tekniska självständighet, även på längre sikt för infrastrukturkomponenterna, och säkerställa dess strategiska oberoende.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 40

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (40) | Målet för Egnos är att höja kvaliteten på öppna signaler från befintliga globala satellitnavigeringssystem, särskilt från Galileo. De tjänster som Egnos tillhandahåller bör med förtur täcka de delar av medlemsstaternas territorium som är belägna i Europa, vilket här inbegriper Azorerna, Kanarieöarna och Madeira, med målet att täcka de territorierna senast i slutet av 2025. Egnostjänsternas geografiska täckning får utvidgas till att omfatta andra regioner i världen, med förbehåll för den tekniska genomförbarheten och, vad gäller tjänsten till skydd av människoliv, på grundval av internationella avtal. Utan att det påverkar tillämpningen av förordning
  [2018/... förordningen om Europeiska byrån för luftfartssäkerhet]
  och den nödvändiga övervakningen av Galileotjänsternas kvalitet för luftfartsändamål, bör det noteras att även om Galileos signaler kan användas med god verkan för att underlätta positionsbestämning av luftfartyg, är det bara lokala eller regionala stödsystem som Egnos i Europa som kan utgöra flygledningstjänster och flygtrafiktjänster. |

Kommissionens förslag

Ändring

(40)

Målet för Egnos är att höja kvaliteten på öppna signaler från befintliga globala satellitnavigeringssystem, särskilt från Galileo. De tjänster som Egnos tillhandahåller bör med förtur täcka de delar av medlemsstaternas territorium som är belägna i Europa, vilket här inbegriper Azorerna, Kanarieöarna och Madeira, med målet att täcka de territorierna senast i slutet av 2025. Egnostjänsternas geografiska täckning får utvidgas till att omfatta andra regioner i världen, med förbehåll för den tekniska genomförbarheten och, vad gäller tjänsten till skydd av människoliv, på grundval av internationella avtal. Utan att det påverkar tillämpningen av förordning
  [2018/... förordningen om Europeiska byrån för luftfartssäkerhet]
  och den nödvändiga övervakningen av Galileotjänsternas kvalitet för luftfartsändamål, bör det noteras att även om Galileos signaler kan användas med god verkan för att underlätta positionsbestämning av luftfartyg, är det bara lokala eller regionala stödsystem som Egnos i Europa som kan utgöra flygledningstjänster och flygtrafiktjänster.

| (40) | Målet för Egnos är att höja kvaliteten på öppna signaler från befintliga globala satellitnavigeringssystem, särskilt från Galileo. De tjänster som Egnos tillhandahåller bör med förtur täcka de delar av medlemsstaternas territorium som är belägna i Europa, vilket här inbegriper Azorerna, Kanarieöarna och Madeira, med målet att täcka de territorierna senast i slutet av 2025. Egnostjänsternas geografiska täckning får utvidgas till att omfatta andra regioner i världen, med förbehåll för den tekniska genomförbarheten och, vad gäller tjänsten till skydd av människoliv, på grundval av internationella avtal. Utan att det påverkar tillämpningen av
  Europaparlamentets och rådets
  förordning
  (EU) 2018/1139

   (1a) och den nödvändiga övervakningen av Galileotjänsternas kvalitet
  och säkerhetsprestanda
  för luftfartsändamål, bör det noteras att Galileos signaler kan användas med god verkan för att underlätta positionsbestämning av luftfartyg, är det bara lokala eller regionala stödsystem som Egnos i Europa som kan utgöra flygledningstjänster och flygtrafiktjänster. |
| --- | --- |

(40)

Målet för Egnos är att höja kvaliteten på öppna signaler från befintliga globala satellitnavigeringssystem, särskilt från Galileo. De tjänster som Egnos tillhandahåller bör med förtur täcka de delar av medlemsstaternas territorium som är belägna i Europa, vilket här inbegriper Azorerna, Kanarieöarna och Madeira, med målet att täcka de territorierna senast i slutet av 2025. Egnostjänsternas geografiska täckning får utvidgas till att omfatta andra regioner i världen, med förbehåll för den tekniska genomförbarheten och, vad gäller tjänsten till skydd av människoliv, på grundval av internationella avtal. Utan att det påverkar tillämpningen av
  Europaparlamentets och rådets
  förordning
  (EU) 2018/1139

   (1a) och den nödvändiga övervakningen av Galileotjänsternas kvalitet
  och säkerhetsprestanda
  för luftfartsändamål, bör det noteras att Galileos signaler kan användas med god verkan för att underlätta positionsbestämning av luftfartyg, är det bara lokala eller regionala stödsystem som Egnos i Europa som kan utgöra flygledningstjänster och flygtrafiktjänster.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 40a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (40a) | Precisionsjordbruket kan dra nytta av Egnos, som kan hjälpa jordbrukare i Europa att minska svinnet, använda mindre gödningsmedel och växtskyddsmedel och optimera skördeavkastningen. Egnos har redan en betydande ”användargrupp”, men antalet jordbruksmaskiner som är kompatibla med navigationsteknik är mer begränsat. Detta bör åtgärdas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(40a)

Precisionsjordbruket kan dra nytta av Egnos, som kan hjälpa jordbrukare i Europa att minska svinnet, använda mindre gödningsmedel och växtskyddsmedel och optimera skördeavkastningen. Egnos har redan en betydande ”användargrupp”, men antalet jordbruksmaskiner som är kompatibla med navigationsteknik är mer begränsat. Detta bör åtgärdas.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 41

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (41) | Det är helt avgörande att tjänsterna från Galileo och Egnos tillhandahålls kontinuerligt
  och
  hållbart och är tillgängliga i framtiden. I en föränderlig omvärld och en marknad i snabb utveckling bör de fortsätta att utvecklas, och nya generationer av systemen bör utarbetas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(41)

Det är helt avgörande att tjänsterna från Galileo och Egnos tillhandahålls kontinuerligt
  och
  hållbart och är tillgängliga i framtiden. I en föränderlig omvärld och en marknad i snabb utveckling bör de fortsätta att utvecklas, och nya generationer av systemen bör utarbetas.

| (41) | Det är helt avgörande att tjänsterna från Galileo och Egnos tillhandahålls kontinuerligt, hållbart
  och med säkerhet, tillförlitlighet och exakthet,
  och är tillgängliga i framtiden. I en föränderlig omvärld och en marknad i snabb utveckling bör de fortsätta att utvecklas, och nya generationer av systemen bör utarbetas. |
| --- | --- |

(41)

Det är helt avgörande att tjänsterna från Galileo och Egnos tillhandahålls kontinuerligt, hållbart
  och med säkerhet, tillförlitlighet och exakthet,
  och är tillgängliga i framtiden. I en föränderlig omvärld och en marknad i snabb utveckling bör de fortsätta att utvecklas, och nya generationer av systemen bör utarbetas.

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 44a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (44a) | Till stöd dels för att Galileos och Egnos tjänster ska tas i bruk, dels för tjänsterna i senare led, framför allt transportsektorn, bör de behöriga myndigheterna utveckla gemensamma standarder och certifieringar på internationell nivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(44a)

Till stöd dels för att Galileos och Egnos tjänster ska tas i bruk, dels för tjänsterna i senare led, framför allt transportsektorn, bör de behöriga myndigheterna utveckla gemensamma standarder och certifieringar på internationell nivå.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 45

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (45) | Med tanke på hur viktig markinfrastrukturen är för Galileo och Egnos, även för säkerheten, bör beslut om infrastrukturens belägenhet fattas av kommissionen. Lokaliseringen av systemens markinfrastruktur bör fortsätta att följa en öppen och genomblickbar process. |

Kommissionens förslag

Ändring

(45)

Med tanke på hur viktig markinfrastrukturen är för Galileo och Egnos, även för säkerheten, bör beslut om infrastrukturens belägenhet fattas av kommissionen. Lokaliseringen av systemens markinfrastruktur bör fortsätta att följa en öppen och genomblickbar process.

utgår

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 46

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (46) | För att maximera den socioekonomiska nyttan med Galileo och Egnos, särskilt på säkerhetsområdet, bör användningen av Egnos- och Galileotjänsterna
  främjas
  inom annan unionspolitik, där detta är
  motiverat och fördelaktigt
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(46)

För att maximera den socioekonomiska nyttan med Galileo och Egnos, särskilt på säkerhetsområdet, bör användningen av Egnos- och Galileotjänsterna
  främjas
  inom annan unionspolitik, där detta är
  motiverat och fördelaktigt
  .

| (46) | För att maximera den socioekonomiska nyttan med Galileo och Egnos, särskilt på säkerhetsområdet, bör användningen av Egnos- och Galileotjänsterna
  integreras
  inom annan unionspolitik, där detta är
  möjligt
  .
  Åtgärder för att främja tjänsternas användning i alla medlemsstater utgör också ett viktigt steg i processen. |
| --- | --- |

(46)

För att maximera den socioekonomiska nyttan med Galileo och Egnos, särskilt på säkerhetsområdet, bör användningen av Egnos- och Galileotjänsterna
  integreras
  inom annan unionspolitik, där detta är
  möjligt
  .
  Åtgärder för att främja tjänsternas användning i alla medlemsstater utgör också ett viktigt steg i processen.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 47

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (47) | Copernicus bör säkerställa oberoende tillgång till miljöinformation och central teknik för jordobservation och geoinformationstjänster, så att unionen får oberoende beslutskapacitet och handlingsförmåga inom bl.a. miljö, klimatförändringar, civilskydd, säkerhet och digital ekonomi. |

Kommissionens förslag

Ändring

(47)

Copernicus bör säkerställa oberoende tillgång till miljöinformation och central teknik för jordobservation och geoinformationstjänster, så att unionen får oberoende beslutskapacitet och handlingsförmåga inom bl.a. miljö, klimatförändringar, civilskydd, säkerhet och digital ekonomi.

| (47) | Copernicus bör säkerställa oberoende tillgång till miljöinformation och central teknik för jordobservation och geoinformationstjänster, så att unionen får oberoende beslutskapacitet och handlingsförmåga inom bl.a. miljö,
  inbegripet jordbruk, biologisk mångfald, markanvändning, skogsbruk, landsbygdsutveckling och fiske,
  klimatförändringar,
  kulturarv,
  civilskydd, säkerhet
  , även för infrastrukturer,
  och digital ekonomi. |
| --- | --- |

(47)

Copernicus bör säkerställa oberoende tillgång till miljöinformation och central teknik för jordobservation och geoinformationstjänster, så att unionen får oberoende beslutskapacitet och handlingsförmåga inom bl.a. miljö,
  inbegripet jordbruk, biologisk mångfald, markanvändning, skogsbruk, landsbygdsutveckling och fiske,
  klimatförändringar,
  kulturarv,
  civilskydd, säkerhet
  , även för infrastrukturer,
  och digital ekonomi.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 48

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (48) | Copernicus bör bygga vidare på och säkerställa kontinuiteten i verksamhet och resultat enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 377/2014 om inrättande av Copernicusprogrammet (17) liksom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 911/2010 om det europeiska jordövervakningsprogrammet (GMES) och dess inledande driftsfas (2011–2013) (18), som inrättade det föregående europeiska jordövervakningsprogrammet GMES och föreskrev regler för den inledande driften, med beaktande av den senaste tidens tendenser inom forskning, teknik och innovationer av relevans för jordobservation samt utvecklingen inom stordataanalys, artificiell intelligens och anslutande strategier och initiativ på unionsnivå (19). I så stor omfattning som möjligt bör medlemsstaternas, Europeiska rymdorganisationens, Eumetsats (20) och andras kapacitet för rymdbaserad observation användas, inbegripet kommersiella initiativ i unionen vilket även bidrar till utvecklingen av en livskraftig kommersiell rymdsektor i unionen. När det är genomförbart och lämpligt bör även markbaserade data och kompletterande data, främst från medlemsstaterna, användas i enlighet med direktiv 2007/2/EG (21). Kommissionen bör samarbeta med medlemsstaterna och Europeiska miljöbyrån för effektiv tillgång till och användning av markdataset för Copernicus. |

Kommissionens förslag

Ändring

(48)

Copernicus bör bygga vidare på och säkerställa kontinuiteten i verksamhet och resultat enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 377/2014 om inrättande av Copernicusprogrammet (17) liksom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 911/2010 om det europeiska jordövervakningsprogrammet (GMES) och dess inledande driftsfas (2011–2013) (18), som inrättade det föregående europeiska jordövervakningsprogrammet GMES och föreskrev regler för den inledande driften, med beaktande av den senaste tidens tendenser inom forskning, teknik och innovationer av relevans för jordobservation samt utvecklingen inom stordataanalys, artificiell intelligens och anslutande strategier och initiativ på unionsnivå (19). I så stor omfattning som möjligt bör medlemsstaternas, Europeiska rymdorganisationens, Eumetsats (20) och andras kapacitet för rymdbaserad observation användas, inbegripet kommersiella initiativ i unionen vilket även bidrar till utvecklingen av en livskraftig kommersiell rymdsektor i unionen. När det är genomförbart och lämpligt bör även markbaserade data och kompletterande data, främst från medlemsstaterna, användas i enlighet med direktiv 2007/2/EG (21). Kommissionen bör samarbeta med medlemsstaterna och Europeiska miljöbyrån för effektiv tillgång till och användning av markdataset för Copernicus.

| (48) | Befintlig kapacitet bör byggas ut och kompletteras med nya tillgångar, som kan utvecklas gemensamt av de ansvariga enheterna. I detta syfte bör kommissionen ha ett nära samarbete med Europeiska rymdorganisationen, medlemsstaterna och, i tillämpliga fall, andra enheter som äger relevanta rymd- och markanläggningar.
  Copernicus bör bygga vidare på och säkerställa kontinuiteten i verksamhet och resultat enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 377/2014 om inrättande av Copernicusprogrammet (17) liksom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 911/2010 om det europeiska jordövervakningsprogrammet (GMES) och dess inledande driftsfas (2011–2013) (18), som inrättade det föregående europeiska jordövervakningsprogrammet GMES och föreskrev regler för den inledande driften, med beaktande av den senaste tidens tendenser inom forskning, teknik och innovationer av relevans för jordobservation samt utvecklingen inom stordataanalys, artificiell intelligens och anslutande strategier och initiativ på unionsnivå (19). I så stor omfattning som möjligt bör medlemsstaternas, Europeiska rymdorganisationens, Eumetsats (20) och andras kapacitet för rymdbaserad observation användas, inbegripet kommersiella initiativ i unionen vilket även bidrar till utvecklingen av en livskraftig kommersiell rymdsektor i unionen. När det är genomförbart och lämpligt bör även markbaserade data och kompletterande data, främst från medlemsstaterna, användas i enlighet med direktiv 2007/2/EG (21). Kommissionen bör samarbeta med medlemsstaterna och Europeiska miljöbyrån för effektiv tillgång till och användning av markdataset för Copernicus. |
| --- | --- |

(48)

Befintlig kapacitet bör byggas ut och kompletteras med nya tillgångar, som kan utvecklas gemensamt av de ansvariga enheterna. I detta syfte bör kommissionen ha ett nära samarbete med Europeiska rymdorganisationen, medlemsstaterna och, i tillämpliga fall, andra enheter som äger relevanta rymd- och markanläggningar.
  Copernicus bör bygga vidare på och säkerställa kontinuiteten i verksamhet och resultat enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 377/2014 om inrättande av Copernicusprogrammet (17) liksom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 911/2010 om det europeiska jordövervakningsprogrammet (GMES) och dess inledande driftsfas (2011–2013) (18), som inrättade det föregående europeiska jordövervakningsprogrammet GMES och föreskrev regler för den inledande driften, med beaktande av den senaste tidens tendenser inom forskning, teknik och innovationer av relevans för jordobservation samt utvecklingen inom stordataanalys, artificiell intelligens och anslutande strategier och initiativ på unionsnivå (19). I så stor omfattning som möjligt bör medlemsstaternas, Europeiska rymdorganisationens, Eumetsats (20) och andras kapacitet för rymdbaserad observation användas, inbegripet kommersiella initiativ i unionen vilket även bidrar till utvecklingen av en livskraftig kommersiell rymdsektor i unionen. När det är genomförbart och lämpligt bör även markbaserade data och kompletterande data, främst från medlemsstaterna, användas i enlighet med direktiv 2007/2/EG (21). Kommissionen bör samarbeta med medlemsstaterna och Europeiska miljöbyrån för effektiv tillgång till och användning av markdataset för Copernicus.

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 49a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (49a) | Copernicus fulla potential för samhället och ekonomin i unionen bör släppas helt fri till andra än de direkta stödmottagarna genom intensifierade åtgärder för användarspridning, vilket kräver ytterligare arbete för att göra data användbara för icke-specialister och därigenom stimulera tillväxt, jobbskapande och kunskapsöverföring. |

Kommissionens förslag

Ändring

(49a)

Copernicus fulla potential för samhället och ekonomin i unionen bör släppas helt fri till andra än de direkta stödmottagarna genom intensifierade åtgärder för användarspridning, vilket kräver ytterligare arbete för att göra data användbara för icke-specialister och därigenom stimulera tillväxt, jobbskapande och kunskapsöverföring.

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 52

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (52) | När det gäller datainhämtning bör Copernicusverksamheten syfta till att färdigställa och långsiktigt underhålla den befintliga rymdinfrastrukturen, på lång sikt förbereda ersättandet av uttjänta satelliter samt inleda nya uppdrag med nya observationssystem för att bidra till att möta klimatförändringarna (t.ex. övervakning av människoskapade utsläpp av CO2 och av andra utsläpp av växthusgaser). Verksamheten i Copernicus bör utöka den globala täckningen över polarområdena och stödja efterlevnad av miljöregler, obligatorisk miljöövervakning och miljörapportering och innovativa miljövänliga tillämpningar (t.ex. för grödoövervakning, vattenförvaltning och förbättrad brandövervakning). I samband med detta bör Copernicus utnyttja sin hävstångseffekt och dra maximal nytta av investeringarna under den föregående finansieringsperioden (2014–2020), och samtidigt överväga nya drifts- och affärsmodeller för att ytterligare komplettera Copernicus kapacitet. Copernicus bör också bygga vidare på framgångsrika partnerskap med medlemsstaterna för att vidareutveckla säkerhetsaspekten inom ramen för lämpliga styrmekanismer i syfte att svara mot nya behov hos användarna på säkerhetsområdet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(52)

När det gäller datainhämtning bör Copernicusverksamheten syfta till att färdigställa och långsiktigt underhålla den befintliga rymdinfrastrukturen, på lång sikt förbereda ersättandet av uttjänta satelliter samt inleda nya uppdrag med nya observationssystem för att bidra till att möta klimatförändringarna (t.ex. övervakning av människoskapade utsläpp av CO2 och av andra utsläpp av växthusgaser). Verksamheten i Copernicus bör utöka den globala täckningen över polarområdena och stödja efterlevnad av miljöregler, obligatorisk miljöövervakning och miljörapportering och innovativa miljövänliga tillämpningar (t.ex. för grödoövervakning, vattenförvaltning och förbättrad brandövervakning). I samband med detta bör Copernicus utnyttja sin hävstångseffekt och dra maximal nytta av investeringarna under den föregående finansieringsperioden (2014–2020), och samtidigt överväga nya drifts- och affärsmodeller för att ytterligare komplettera Copernicus kapacitet. Copernicus bör också bygga vidare på framgångsrika partnerskap med medlemsstaterna för att vidareutveckla säkerhetsaspekten inom ramen för lämpliga styrmekanismer i syfte att svara mot nya behov hos användarna på säkerhetsområdet.

| (52) | När det gäller datainhämtning bör Copernicusverksamheten syfta till att färdigställa och långsiktigt underhålla den befintliga rymdinfrastrukturen, på lång sikt förbereda ersättandet av uttjänta satelliter samt inleda nya uppdrag
  , vars genomförbarhet Europeiska rymdorganisationen just nu utforskar,
  med nya observationssystem för att bidra till att möta klimatförändringarna (t.ex. övervakning av människoskapade utsläpp av CO2 och av andra utsläpp av växthusgaser). Verksamheten i Copernicus bör utöka den globala täckningen över polarområdena och stödja efterlevnad av miljöregler, obligatorisk miljöövervakning och miljörapportering och innovativa miljövänliga tillämpningar (t.ex. för grödoövervakning, vattenförvaltning och förbättrad brandövervakning). I samband med detta bör Copernicus utnyttja sin hävstångseffekt och dra maximal nytta av investeringarna under den föregående finansieringsperioden (2014–2020), och samtidigt överväga nya drifts- och affärsmodeller för att ytterligare komplettera Copernicus kapacitet. Copernicus bör också bygga vidare på framgångsrika partnerskap med medlemsstaterna för att vidareutveckla säkerhetsaspekten inom ramen för lämpliga styrmekanismer i syfte att svara mot nya behov hos användarna på säkerhetsområdet. |
| --- | --- |

(52)

När det gäller datainhämtning bör Copernicusverksamheten syfta till att färdigställa och långsiktigt underhålla den befintliga rymdinfrastrukturen, på lång sikt förbereda ersättandet av uttjänta satelliter samt inleda nya uppdrag
  , vars genomförbarhet Europeiska rymdorganisationen just nu utforskar,
  med nya observationssystem för att bidra till att möta klimatförändringarna (t.ex. övervakning av människoskapade utsläpp av CO2 och av andra utsläpp av växthusgaser). Verksamheten i Copernicus bör utöka den globala täckningen över polarområdena och stödja efterlevnad av miljöregler, obligatorisk miljöövervakning och miljörapportering och innovativa miljövänliga tillämpningar (t.ex. för grödoövervakning, vattenförvaltning och förbättrad brandövervakning). I samband med detta bör Copernicus utnyttja sin hävstångseffekt och dra maximal nytta av investeringarna under den föregående finansieringsperioden (2014–2020), och samtidigt överväga nya drifts- och affärsmodeller för att ytterligare komplettera Copernicus kapacitet. Copernicus bör också bygga vidare på framgångsrika partnerskap med medlemsstaterna för att vidareutveckla säkerhetsaspekten inom ramen för lämpliga styrmekanismer i syfte att svara mot nya behov hos användarna på säkerhetsområdet.

Ändring 35

Förslag till förordning

Skäl 53

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (53) | Som en del av data- och informationsbehandlingen bör Copernicus sörja för långsiktig hållbarhet och den fortsatta utvecklingen av Copernicus kärntjänster, som tillhandahåller information för att tillgodose den offentliga sektorns behov och de behov som följer av unionens internationella åtaganden, och för att maximera möjligheterna till kommersiellt utnyttjande. Copernicus bör i synnerhet på lokal, nationell, europeisk och global nivå, tillhandahålla information om tillståndet i atmosfären, information om oceanernas tillstånd, information till stöd för landövervakning för genomförandet av lokal och nationell politik och unionens politik, information till stöd för anpassning till och minskning av klimatförändringar samt geografisk information till stöd för katastrofhantering, inbegripet förebyggande verksamhet, försäkran om efterlevnad av miljölagstiftningen, civilskydd och stöd till unionens yttre åtgärder. Kommissionen bör identifiera lämpliga avtal för att skapa långsiktighet i tillhandahållandet av tjänsterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(53)

Som en del av data- och informationsbehandlingen bör Copernicus sörja för långsiktig hållbarhet och den fortsatta utvecklingen av Copernicus kärntjänster, som tillhandahåller information för att tillgodose den offentliga sektorns behov och de behov som följer av unionens internationella åtaganden, och för att maximera möjligheterna till kommersiellt utnyttjande. Copernicus bör i synnerhet på lokal, nationell, europeisk och global nivå, tillhandahålla information om tillståndet i atmosfären, information om oceanernas tillstånd, information till stöd för landövervakning för genomförandet av lokal och nationell politik och unionens politik, information till stöd för anpassning till och minskning av klimatförändringar samt geografisk information till stöd för katastrofhantering, inbegripet förebyggande verksamhet, försäkran om efterlevnad av miljölagstiftningen, civilskydd och stöd till unionens yttre åtgärder. Kommissionen bör identifiera lämpliga avtal för att skapa långsiktighet i tillhandahållandet av tjänsterna.

| (53) | Som en del av data- och informationsbehandlingen bör Copernicus sörja för långsiktig hållbarhet och den fortsatta utvecklingen av Copernicus kärntjänster, som tillhandahåller information för att tillgodose den offentliga sektorns behov och de behov som följer av unionens internationella åtaganden, och för att maximera möjligheterna till kommersiellt utnyttjande. Copernicus bör i synnerhet på lokal, nationell, europeisk och global nivå, tillhandahålla information om tillståndet i atmosfären,
  inbegripet luftkvaliteten,
  information om oceanernas tillstånd, information till stöd för landövervakning för genomförandet av lokal och nationell politik och unionens politik, information till stöd för anpassning till och minskning av klimatförändringar samt geografisk information till stöd för katastrofhantering, inbegripet förebyggande verksamhet, försäkran om efterlevnad av miljölagstiftningen, civilskydd och stöd till unionens yttre åtgärder. Kommissionen bör identifiera lämpliga avtal för att skapa långsiktighet i tillhandahållandet av tjänsterna. |
| --- | --- |

(53)

Som en del av data- och informationsbehandlingen bör Copernicus sörja för långsiktig hållbarhet och den fortsatta utvecklingen av Copernicus kärntjänster, som tillhandahåller information för att tillgodose den offentliga sektorns behov och de behov som följer av unionens internationella åtaganden, och för att maximera möjligheterna till kommersiellt utnyttjande. Copernicus bör i synnerhet på lokal, nationell, europeisk och global nivå, tillhandahålla information om tillståndet i atmosfären,
  inbegripet luftkvaliteten,
  information om oceanernas tillstånd, information till stöd för landövervakning för genomförandet av lokal och nationell politik och unionens politik, information till stöd för anpassning till och minskning av klimatförändringar samt geografisk information till stöd för katastrofhantering, inbegripet förebyggande verksamhet, försäkran om efterlevnad av miljölagstiftningen, civilskydd och stöd till unionens yttre åtgärder. Kommissionen bör identifiera lämpliga avtal för att skapa långsiktighet i tillhandahållandet av tjänsterna.

Ändring 36

Förslag till förordning

Skäl 54a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (54a) | För att målen för Copernicus ska kunna uppnås på ett hållbart sätt bör en kommitté (Copernicus-underkommittén) inrättas för att bistå kommissionen med att säkerställa att bidragen till Copernicus från unionen, användarforumen, medlemsstaterna, mellanstatliga organisationer och den privata sektorn samordnas, så att de befintliga resurserna utnyttjas på bästa sätt och brister som man behöver ta itu med på unionsnivå kan identifieras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(54a)

För att målen för Copernicus ska kunna uppnås på ett hållbart sätt bör en kommitté (Copernicus-underkommittén) inrättas för att bistå kommissionen med att säkerställa att bidragen till Copernicus från unionen, användarforumen, medlemsstaterna, mellanstatliga organisationer och den privata sektorn samordnas, så att de befintliga resurserna utnyttjas på bästa sätt och brister som man behöver ta itu med på unionsnivå kan identifieras.

Ändring 37

Förslag till förordning

Skäl 55

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (55) | Genomförandet av Copernicustjänsterna bör även underlätta den allmänna spridningen av tjänster eftersom användarna skulle kunna förutse tillgången och utvecklingen av tjänster samt samarbete med medlemsstaterna och andra parter. Därför bör
  kommissionen
  och de enheter
  den gett i uppdrag att tillhandahålla tjänster
  samarbeta nära med olika användargrupper i hela Europa för att vidareutveckla Copernicus tjänste- och informationsportfölj för att säkerställa att man tillgodoser framväxande behov inom den offentliga sektorn samt politiska behov så att den kommersiella spridningen av jordobservationsdata kan maximeras. Kommissionen och medlemsstaterna bör arbeta tillsammans för att ta fram den markbaserade komponenten av Copernicus och underlätta integreringen av markbaserade dataset med rymddataset för uppgraderade Copernicustjänster. |

Kommissionens förslag

Ändring

(55)

Genomförandet av Copernicustjänsterna bör även underlätta den allmänna spridningen av tjänster eftersom användarna skulle kunna förutse tillgången och utvecklingen av tjänster samt samarbete med medlemsstaterna och andra parter. Därför bör
  kommissionen
  och de enheter
  den gett i uppdrag att tillhandahålla tjänster
  samarbeta nära med olika användargrupper i hela Europa för att vidareutveckla Copernicus tjänste- och informationsportfölj för att säkerställa att man tillgodoser framväxande behov inom den offentliga sektorn samt politiska behov så att den kommersiella spridningen av jordobservationsdata kan maximeras. Kommissionen och medlemsstaterna bör arbeta tillsammans för att ta fram den markbaserade komponenten av Copernicus och underlätta integreringen av markbaserade dataset med rymddataset för uppgraderade Copernicustjänster.

| (55) | Genomförandet av Copernicustjänsterna bör även underlätta den allmänna spridningen av tjänster eftersom användarna skulle kunna förutse tillgången och utvecklingen av tjänster samt samarbete med medlemsstaterna och andra parter. Därför bör
  byrån
  och de enheter
  som har anförtrotts Copernicusuppgifter
  samarbeta nära med olika användargrupper i hela Europa för att vidareutveckla Copernicus tjänste- och informationsportfölj för att säkerställa att man tillgodoser framväxande behov inom den offentliga sektorn samt politiska behov så att den kommersiella spridningen av jordobservationsdata kan maximeras
  till förmån för EU-medborgarna
  . Kommissionen och medlemsstaterna bör arbeta tillsammans för att ta fram den markbaserade komponenten av Copernicus och underlätta integreringen av markbaserade dataset med rymddataset för uppgraderade Copernicustjänster. |
| --- | --- |

(55)

Genomförandet av Copernicustjänsterna bör även underlätta den allmänna spridningen av tjänster eftersom användarna skulle kunna förutse tillgången och utvecklingen av tjänster samt samarbete med medlemsstaterna och andra parter. Därför bör
  byrån
  och de enheter
  som har anförtrotts Copernicusuppgifter
  samarbeta nära med olika användargrupper i hela Europa för att vidareutveckla Copernicus tjänste- och informationsportfölj för att säkerställa att man tillgodoser framväxande behov inom den offentliga sektorn samt politiska behov så att den kommersiella spridningen av jordobservationsdata kan maximeras
  till förmån för EU-medborgarna
  . Kommissionen och medlemsstaterna bör arbeta tillsammans för att ta fram den markbaserade komponenten av Copernicus och underlätta integreringen av markbaserade dataset med rymddataset för uppgraderade Copernicustjänster.

Ändring 38

Förslag till förordning

Skäl 56a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (56a) | Medlemsstaterna, kommissionen och de ansvariga enheterna bör regelbundet driva informationskampanjer om Copernicusprogrammets fördelar och ge alla potentiella användare tillgång till relevant information och relevanta data. |

Kommissionens förslag

Ändring

(56a)

Medlemsstaterna, kommissionen och de ansvariga enheterna bör regelbundet driva informationskampanjer om Copernicusprogrammets fördelar och ge alla potentiella användare tillgång till relevant information och relevanta data.

Ändring 39

Förslag till förordning

Skäl 57a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (57a) | Copernicus klimatförändringstjänster är fortfarande i en preoperativ fas, men är redan på god väg eftersom antalet användare fördubblades mellan 2015 och 2016. Alla klimatförändringstjänster bör bli fullt operativa så snart som möjligt och därigenom tillhandahålla det kontinuerliga flöde av data som behövs för effektiva åtgärder för bekämpning av och anpassning till klimatförändringarna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(57a)

Copernicus klimatförändringstjänster är fortfarande i en preoperativ fas, men är redan på god väg eftersom antalet användare fördubblades mellan 2015 och 2016. Alla klimatförändringstjänster bör bli fullt operativa så snart som möjligt och därigenom tillhandahålla det kontinuerliga flöde av data som behövs för effektiva åtgärder för bekämpning av och anpassning till klimatförändringarna.

Ändring 40

Förslag till förordning

Skäl 59

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (59) | För att främja och underlätta både lokala myndigheters, små och medelstora företags och forskares användning av jordobservationsdata och jordobservationsteknik bör man främja särskilda nätverk för spridning av Copernicusdata, inbegripet nationella och regionala organ, genom verksamhet för spridning till användarna. Kommissionen och medlemsstaterna bör därför sträva efter att upprätta närmare förbindelser mellan Copernicus och unionens och medlemsstaternas politik för att stimulera efterfrågan på kommersiella tillämpningar och tjänster och göra det möjligt för företag, särskilt små och medelstora företag och uppstartsföretag, att utveckla tillämpningar baserade på Copernicusdata och Copernicusinformation som syftar till att utveckla ett konkurrenskraftigt ekosystem för jordobservationsdata i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(59)

För att främja och underlätta både lokala myndigheters, små och medelstora företags och forskares användning av jordobservationsdata och jordobservationsteknik bör man främja särskilda nätverk för spridning av Copernicusdata, inbegripet nationella och regionala organ, genom verksamhet för spridning till användarna. Kommissionen och medlemsstaterna bör därför sträva efter att upprätta närmare förbindelser mellan Copernicus och unionens och medlemsstaternas politik för att stimulera efterfrågan på kommersiella tillämpningar och tjänster och göra det möjligt för företag, särskilt små och medelstora företag och uppstartsföretag, att utveckla tillämpningar baserade på Copernicusdata och Copernicusinformation som syftar till att utveckla ett konkurrenskraftigt ekosystem för jordobservationsdata i unionen.

| (59) | För att främja och underlätta både lokala
  och regionala
  myndigheters, små och medelstora företags och forskares användning av jordobservationsdata och jordobservationsteknik bör man främja särskilda nätverk för spridning av Copernicusdata, inbegripet nationella och regionala organ, genom verksamhet för spridning till användarna. Kommissionen och medlemsstaterna bör därför sträva efter att upprätta närmare förbindelser mellan Copernicus och unionens och medlemsstaternas politik för att stimulera efterfrågan på kommersiella tillämpningar och tjänster och göra det möjligt för företag, särskilt små och medelstora företag och uppstartsföretag, att utveckla tillämpningar baserade på Copernicusdata och Copernicusinformation som syftar till att utveckla ett konkurrenskraftigt ekosystem för jordobservationsdata i unionen. |
| --- | --- |

(59)

För att främja och underlätta både lokala
  och regionala
  myndigheters, små och medelstora företags och forskares användning av jordobservationsdata och jordobservationsteknik bör man främja särskilda nätverk för spridning av Copernicusdata, inbegripet nationella och regionala organ, genom verksamhet för spridning till användarna. Kommissionen och medlemsstaterna bör därför sträva efter att upprätta närmare förbindelser mellan Copernicus och unionens och medlemsstaternas politik för att stimulera efterfrågan på kommersiella tillämpningar och tjänster och göra det möjligt för företag, särskilt små och medelstora företag och uppstartsföretag, att utveckla tillämpningar baserade på Copernicusdata och Copernicusinformation som syftar till att utveckla ett konkurrenskraftigt ekosystem för jordobservationsdata i unionen.

Ändring 41

Förslag till förordning

Skäl 59a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (59a) | Med tanke på satellitbildernas stora potential vad gäller hållbar och effektiv resursförvaltning, exempelvis genom att ge tillförlitlig och snabb information om grödor och markförhållanden, bör denna tjänst utvecklas ytterligare för att tillgodose slutanvändarnas behov och säkerställa sammankoppling av data. |

Kommissionens förslag

Ändring

(59a)

Med tanke på satellitbildernas stora potential vad gäller hållbar och effektiv resursförvaltning, exempelvis genom att ge tillförlitlig och snabb information om grödor och markförhållanden, bör denna tjänst utvecklas ytterligare för att tillgodose slutanvändarnas behov och säkerställa sammankoppling av data.

Ändring 42

Förslag till förordning

Skäl 62

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (62) | På begäran av Europaparlamentet och rådet inrättade unionen en ram för rymdövervakning och spårning (SST) genom Europaparlamentets och rådets beslut 541/2014/EU
  av den 16 april 2014 om inrättande av en ram till stöd för rymdövervakning och spårning

   (24). Rymdskrot har blivit ett allvarligt hot mot säkerheten, tryggheten och hållbarheten i rymdverksamheterna. SST är därför avgörande för att bevara kontinuiteten i programmets komponenter och deras bidrag till unionens politik. Genom att försöka hindra att mängden rymdskrot ökar, bidrar SST till att säkerställa hållbar tillgång till och användning av rymden, vilket är en global allmänning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(62)

På begäran av Europaparlamentet och rådet inrättade unionen en ram för rymdövervakning och spårning (SST) genom Europaparlamentets och rådets beslut 541/2014/EU
  av den 16 april 2014 om inrättande av en ram till stöd för rymdövervakning och spårning

   (24). Rymdskrot har blivit ett allvarligt hot mot säkerheten, tryggheten och hållbarheten i rymdverksamheterna. SST är därför avgörande för att bevara kontinuiteten i programmets komponenter och deras bidrag till unionens politik. Genom att försöka hindra att mängden rymdskrot ökar, bidrar SST till att säkerställa hållbar tillgång till och användning av rymden, vilket är en global allmänning.

| (62) | På begäran av Europaparlamentet och rådet inrättade unionen en ram för rymdövervakning och spårning (SST) genom Europaparlamentets och rådets beslut 541/2014/EU (24). Rymdskrot har blivit ett allvarligt hot mot säkerheten, tryggheten och hållbarheten i rymdverksamheterna. SST är därför avgörande för att bevara kontinuiteten i programmets komponenter och deras bidrag till unionens politik. Genom att försöka hindra att mängden rymdskrot ökar, bidrar SST till att säkerställa hållbar tillgång till och användning av rymden, vilket är en global allmänning.
  SST har även till uppgift att underlätta förberedelserna inför EU:s ”städprojekt” i omloppsbanan runt jorden. |
| --- | --- |

(62)

På begäran av Europaparlamentet och rådet inrättade unionen en ram för rymdövervakning och spårning (SST) genom Europaparlamentets och rådets beslut 541/2014/EU (24). Rymdskrot har blivit ett allvarligt hot mot säkerheten, tryggheten och hållbarheten i rymdverksamheterna. SST är därför avgörande för att bevara kontinuiteten i programmets komponenter och deras bidrag till unionens politik. Genom att försöka hindra att mängden rymdskrot ökar, bidrar SST till att säkerställa hållbar tillgång till och användning av rymden, vilket är en global allmänning.
  SST har även till uppgift att underlätta förberedelserna inför EU:s ”städprojekt” i omloppsbanan runt jorden.

Ändring 43

Förslag till förordning

Skäl 63

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (63) | SST bör vidareutveckla SST-kapacitetens prestanda och oberoende. Detta bör därför leda till att det upprättas en oberoende europeisk förteckning över rymdföremål, som bygger på data från nätverket av SST-sensorer. SST bör också fortsätta att stödja driften och tillhandahållandet av SST-tjänsterna. Eftersom SST är ett användardrivet system, bör lämpliga mekanismer införas för att samla in användarkrav, däribland säkerhetskrav. |

Kommissionens förslag

Ändring

(63)

SST bör vidareutveckla SST-kapacitetens prestanda och oberoende. Detta bör därför leda till att det upprättas en oberoende europeisk förteckning över rymdföremål, som bygger på data från nätverket av SST-sensorer. SST bör också fortsätta att stödja driften och tillhandahållandet av SST-tjänsterna. Eftersom SST är ett användardrivet system, bör lämpliga mekanismer införas för att samla in användarkrav, däribland säkerhetskrav.

| (63) | SST bör vidareutveckla SST-kapacitetens prestanda och oberoende. Detta bör därför leda till att det upprättas en oberoende europeisk förteckning över rymdföremål, som bygger på data från nätverket av SST-sensorer.
  Förteckningen skulle kunna utformas efter en modell från andra länder med rymdfartskapacitet och vissa av uppgifterna i den skulle kunna göras tillgängliga för icke-kommersiella ändamål och forskningsändamål.
  SST bör också fortsätta att stödja driften och tillhandahållandet av SST-tjänsterna. Eftersom SST är ett användardrivet system, bör lämpliga mekanismer införas för att samla in användarkrav, däribland säkerhetskrav
  och krav avseende överföring av relevant information till och från offentliga institutioner i syfte att förbättra systemets effektivitet
  . |
| --- | --- |

(63)

SST bör vidareutveckla SST-kapacitetens prestanda och oberoende. Detta bör därför leda till att det upprättas en oberoende europeisk förteckning över rymdföremål, som bygger på data från nätverket av SST-sensorer.
  Förteckningen skulle kunna utformas efter en modell från andra länder med rymdfartskapacitet och vissa av uppgifterna i den skulle kunna göras tillgängliga för icke-kommersiella ändamål och forskningsändamål.
  SST bör också fortsätta att stödja driften och tillhandahållandet av SST-tjänsterna. Eftersom SST är ett användardrivet system, bör lämpliga mekanismer införas för att samla in användarkrav, däribland säkerhetskrav
  och krav avseende överföring av relevant information till och från offentliga institutioner i syfte att förbättra systemets effektivitet
  .

Ändring 44

Förslag till förordning

Skäl 67

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (67) | SST bör också komplettera befintliga begränsningsåtgärder, t.ex. riktlinjerna för minskning av rymdskrot från kommittén för fredlig användning av yttre rymden (Copuos) och riktlinjerna för långsiktig hållbarhet i verksamhet i yttre rymden, eller andra initiativ, för att säkerställa rymdverksamhetens trygghet, säkerhet och hållbarhet. I syfte att minska riskerna för kollisioner bör SST också eftersträva synergier med initiativ
  för
  aktivt bortskaffande
  och oskadliggörande
  av rymdskrot. SST bör bidra till säkerställandet av fredlig användning och utforskning av yttre rymden. Den ökande rymdverksamheten kan få konsekvenser för internationella initiativ för rymdtrafikledning. Unionen bör övervaka denna utveckling och kan beakta den i samband med halvtidsöversynen av den nuvarande fleråriga budgetramen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(67)

SST bör också komplettera befintliga begränsningsåtgärder, t.ex. riktlinjerna för minskning av rymdskrot från kommittén för fredlig användning av yttre rymden (Copuos) och riktlinjerna för långsiktig hållbarhet i verksamhet i yttre rymden, eller andra initiativ, för att säkerställa rymdverksamhetens trygghet, säkerhet och hållbarhet. I syfte att minska riskerna för kollisioner bör SST också eftersträva synergier med initiativ
  för
  aktivt bortskaffande
  och oskadliggörande
  av rymdskrot. SST bör bidra till säkerställandet av fredlig användning och utforskning av yttre rymden. Den ökande rymdverksamheten kan få konsekvenser för internationella initiativ för rymdtrafikledning. Unionen bör övervaka denna utveckling och kan beakta den i samband med halvtidsöversynen av den nuvarande fleråriga budgetramen.

| (67) | SST bör också komplettera befintliga begränsningsåtgärder, t.ex. riktlinjerna för minskning av rymdskrot från kommittén för fredlig användning av yttre rymden (Copuos) och riktlinjerna för långsiktig hållbarhet i verksamhet i yttre rymden, eller andra initiativ, för att säkerställa rymdverksamhetens trygghet, säkerhet och hållbarhet. I syfte att minska riskerna för kollisioner bör SST också eftersträva synergier med initiativ
  som syftar till att främja utveckling och installation av tekniska system som är utformade för
  aktivt bortskaffande av rymdskrot. SST bör bidra till säkerställandet av fredlig användning och utforskning av yttre rymden. Den ökande rymdverksamheten kan få konsekvenser för internationella initiativ för rymdtrafikledning. Unionen bör övervaka denna utveckling och kan beakta den i samband med halvtidsöversynen av den nuvarande fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

(67)

SST bör också komplettera befintliga begränsningsåtgärder, t.ex. riktlinjerna för minskning av rymdskrot från kommittén för fredlig användning av yttre rymden (Copuos) och riktlinjerna för långsiktig hållbarhet i verksamhet i yttre rymden, eller andra initiativ, för att säkerställa rymdverksamhetens trygghet, säkerhet och hållbarhet. I syfte att minska riskerna för kollisioner bör SST också eftersträva synergier med initiativ
  som syftar till att främja utveckling och installation av tekniska system som är utformade för
  aktivt bortskaffande av rymdskrot. SST bör bidra till säkerställandet av fredlig användning och utforskning av yttre rymden. Den ökande rymdverksamheten kan få konsekvenser för internationella initiativ för rymdtrafikledning. Unionen bör övervaka denna utveckling och kan beakta den i samband med halvtidsöversynen av den nuvarande fleråriga budgetramen.

Ändring 45

Förslag till förordning

Skäl 70

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (70) | Stora extrema rymdväderhändelser kan hota allmänhetens säkerhet och störa driften av rymdbaserad och markbaserad infrastruktur. En rymdväderfunktion bör därför inrättas som en del av programmet i syfte att bedöma riskerna med rymdväder och motsvarande användarbehov, öka medvetenheten om riskerna med rymdväder, se till att användardrivna
  tjänster rymdväder
  tillhandahålls och förbättra
  medlemsstaterna
  kapacitet att tillhandahålla rymdvädertjänster. Kommissionen bör prioritera de sektorer där operativa rymdvädertjänster ska tillhandahållas, med hänsyn till användarbehoven, riskerna och den tekniska mognaden. På lång sikt kan andra sektorers behov tillgodoses. Tillhandahållandet av tjänster på unionsnivå i enlighet med användarnas behov kräver målinriktad, samordnad och uthållig forskning och utveckling för att stödja utvecklingen av rymdvädertjänster. Tillhandahållandet av rymdvädertjänster bör bygga på befintlig nationell kapacitet och unionskapacitet och möjliggöra ett brett deltagande av medlemsstaterna och den privata sektorn. |

Kommissionens förslag

Ändring

(70)

Stora extrema rymdväderhändelser kan hota allmänhetens säkerhet och störa driften av rymdbaserad och markbaserad infrastruktur. En rymdväderfunktion bör därför inrättas som en del av programmet i syfte att bedöma riskerna med rymdväder och motsvarande användarbehov, öka medvetenheten om riskerna med rymdväder, se till att användardrivna
  tjänster rymdväder
  tillhandahålls och förbättra
  medlemsstaterna
  kapacitet att tillhandahålla rymdvädertjänster. Kommissionen bör prioritera de sektorer där operativa rymdvädertjänster ska tillhandahållas, med hänsyn till användarbehoven, riskerna och den tekniska mognaden. På lång sikt kan andra sektorers behov tillgodoses. Tillhandahållandet av tjänster på unionsnivå i enlighet med användarnas behov kräver målinriktad, samordnad och uthållig forskning och utveckling för att stödja utvecklingen av rymdvädertjänster. Tillhandahållandet av rymdvädertjänster bör bygga på befintlig nationell kapacitet och unionskapacitet och möjliggöra ett brett deltagande av medlemsstaterna och den privata sektorn.

| (70) | Stora extrema rymdväderhändelser kan hota allmänhetens säkerhet och störa driften av rymdbaserad och markbaserad infrastruktur. En rymdväderfunktion bör därför inrättas som en del av programmet i syfte att bedöma riskerna med rymdväder och motsvarande användarbehov, öka medvetenheten om riskerna med rymdväder, se till att användardrivna
  rymdvädertjänster
  tillhandahålls och förbättra
  medlemsstaternas
  kapacitet att tillhandahålla rymdvädertjänster. Kommissionen bör prioritera de sektorer där operativa rymdvädertjänster ska tillhandahållas, med hänsyn till användarbehoven, riskerna och den tekniska mognaden. På lång sikt kan andra sektorers behov tillgodoses. Tillhandahållandet av tjänster på unionsnivå i enlighet med användarnas behov kräver målinriktad, samordnad och uthållig forskning och utveckling för att stödja utvecklingen av rymdvädertjänster. Tillhandahållandet av rymdvädertjänster bör bygga på befintlig nationell kapacitet och unionskapacitet och möjliggöra ett brett deltagande av medlemsstaterna
  , internationella organisationer
  och den privata sektorn. |
| --- | --- |

(70)

Stora extrema rymdväderhändelser kan hota allmänhetens säkerhet och störa driften av rymdbaserad och markbaserad infrastruktur. En rymdväderfunktion bör därför inrättas som en del av programmet i syfte att bedöma riskerna med rymdväder och motsvarande användarbehov, öka medvetenheten om riskerna med rymdväder, se till att användardrivna
  rymdvädertjänster
  tillhandahålls och förbättra
  medlemsstaternas
  kapacitet att tillhandahålla rymdvädertjänster. Kommissionen bör prioritera de sektorer där operativa rymdvädertjänster ska tillhandahållas, med hänsyn till användarbehoven, riskerna och den tekniska mognaden. På lång sikt kan andra sektorers behov tillgodoses. Tillhandahållandet av tjänster på unionsnivå i enlighet med användarnas behov kräver målinriktad, samordnad och uthållig forskning och utveckling för att stödja utvecklingen av rymdvädertjänster. Tillhandahållandet av rymdvädertjänster bör bygga på befintlig nationell kapacitet och unionskapacitet och möjliggöra ett brett deltagande av medlemsstaterna
  , internationella organisationer
  och den privata sektorn.

Ändring 46

Förslag till förordning

Skäl 73

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (73) | Govsatcom är ett användarcentrerat program med en tydlig säkerhetsdimension. Användningsfallen kan delas in i tre grupper: krishantering,
  som kan omfatta civila och militära gemensamma säkerhets- och försvarspolitiska uppdrag och operationer,
  naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan, humanitära kriser och nödsituationer till sjöss; övervakning, vilket kan omfatta gränsövervakning, övervakning före gränsen, gränsbevakning till havs, havsövervakning och övervakning av smuggling; viktig infrastruktur, vilket kan inbegripa diplomatiska nät, poliskommunikation, kritisk infrastruktur (t.ex. energi, transport och fördämningar) och rymdinfrastruktur. |

Kommissionens förslag

Ändring

(73)

Govsatcom är ett användarcentrerat program med en tydlig säkerhetsdimension. Användningsfallen kan delas in i tre grupper: krishantering,
  som kan omfatta civila och militära gemensamma säkerhets- och försvarspolitiska uppdrag och operationer,
  naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan, humanitära kriser och nödsituationer till sjöss; övervakning, vilket kan omfatta gränsövervakning, övervakning före gränsen, gränsbevakning till havs, havsövervakning och övervakning av smuggling; viktig infrastruktur, vilket kan inbegripa diplomatiska nät, poliskommunikation, kritisk infrastruktur (t.ex. energi, transport och fördämningar) och rymdinfrastruktur.

| (73) | Govsatcom är ett användarcentrerat program med en tydlig säkerhetsdimension. Användningsfallen kan delas in i tre grupper: krishantering, naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan, humanitära kriser och nödsituationer till sjöss; övervakning, vilket kan omfatta gränsövervakning, övervakning före gränsen, gränsbevakning till havs, havsövervakning och övervakning av smuggling; viktig infrastruktur, vilket kan inbegripa diplomatiska nät, poliskommunikation,
  digital infrastruktur (t.ex. datacentrum, servrar),
  kritisk infrastruktur (t.ex. energi, transport
  och vattenhinder, t.ex.
  fördämningar) och rymdinfrastruktur. |
| --- | --- |

(73)

Govsatcom är ett användarcentrerat program med en tydlig säkerhetsdimension. Användningsfallen kan delas in i tre grupper: krishantering, naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan, humanitära kriser och nödsituationer till sjöss; övervakning, vilket kan omfatta gränsövervakning, övervakning före gränsen, gränsbevakning till havs, havsövervakning och övervakning av smuggling; viktig infrastruktur, vilket kan inbegripa diplomatiska nät, poliskommunikation,
  digital infrastruktur (t.ex. datacentrum, servrar),
  kritisk infrastruktur (t.ex. energi, transport
  och vattenhinder, t.ex.
  fördämningar) och rymdinfrastruktur.

Ändring 47

Förslag till förordning

Skäl 78

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (78) | För användare av satellitkommunikation är användarutrustningen det absolut viktigaste operativa gränssnittet. Unionens modell för Govsatcom
  gör
  det möjligt för
  de flesta
  användare att fortsätta använda sin befintliga användarutrustning för Govsatcomtjänster
  , i den mån de använder sig av unionens teknik
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(78)

För användare av satellitkommunikation är användarutrustningen det absolut viktigaste operativa gränssnittet. Unionens modell för Govsatcom
  gör
  det möjligt för
  de flesta
  användare att fortsätta använda sin befintliga användarutrustning för Govsatcomtjänster
  , i den mån de använder sig av unionens teknik
  .

| (78) | För användare av satellitkommunikation är användarutrustningen det absolut viktigaste operativa gränssnittet. Unionens modell för Govsatcom
  bör göra
  det möjligt för användare att fortsätta använda sin befintliga användarutrustning för Govsatcomtjänster. |
| --- | --- |

(78)

För användare av satellitkommunikation är användarutrustningen det absolut viktigaste operativa gränssnittet. Unionens modell för Govsatcom
  bör göra
  det möjligt för användare att fortsätta använda sin befintliga användarutrustning för Govsatcomtjänster.

Ändring 48

Förslag till förordning

Skäl 86

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (86) | Den infrastruktur som används för programmet kan kräva ytterligare forskning och innovation, som kan stödjas av Horisont Europa, med målet att vara samstämmigt med Europeiska rymdorganisationens verksamhet på detta område. Synergier med Horisont Europa bör medföra att rymdsektorns
  behov
  av forskning och innovation kartläggs och fastställs som en del av den strategiska forsknings- och innovationsplaneringen. Rymddata och rymdtjänster som görs fritt tillgängliga inom ramen för programmet kommer att användas för att utveckla banbrytande lösningar genom forskning och innovation, bland annat inom Horisont Europa,
  särskilt för hållbara livsmedel och naturresurser, klimat, smarta städer, automatiserade fordon, säkerhet och katastrofhantering
  . Den strategiska planeringen inom Horisont Europa kommer att identifiera vilken forsknings- och innovationsverksamhet som bör använda unionsägd infrastruktur som Galileo, Egnos och Copernicus. Forskningsinfrastrukturer, i synnerhet markbaserade observationsnät, kommer att utgöra viktiga delar av den markbaserade observationsinfrastrukturen som ligger till grund för Copernicustjänsterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(86)

Den infrastruktur som används för programmet kan kräva ytterligare forskning och innovation, som kan stödjas av Horisont Europa, med målet att vara samstämmigt med Europeiska rymdorganisationens verksamhet på detta område. Synergier med Horisont Europa bör medföra att rymdsektorns
  behov
  av forskning och innovation kartläggs och fastställs som en del av den strategiska forsknings- och innovationsplaneringen. Rymddata och rymdtjänster som görs fritt tillgängliga inom ramen för programmet kommer att användas för att utveckla banbrytande lösningar genom forskning och innovation, bland annat inom Horisont Europa,
  särskilt för hållbara livsmedel och naturresurser, klimat, smarta städer, automatiserade fordon, säkerhet och katastrofhantering
  . Den strategiska planeringen inom Horisont Europa kommer att identifiera vilken forsknings- och innovationsverksamhet som bör använda unionsägd infrastruktur som Galileo, Egnos och Copernicus. Forskningsinfrastrukturer, i synnerhet markbaserade observationsnät, kommer att utgöra viktiga delar av den markbaserade observationsinfrastrukturen som ligger till grund för Copernicustjänsterna.

| (86) | Den infrastruktur som används för programmet kan kräva ytterligare forskning och innovation, som kan stödjas av Horisont Europa, med målet att vara samstämmigt med Europeiska rymdorganisationens verksamhet på detta område. Synergier med Horisont Europa bör medföra att rymdsektorns
  behov
  av forskning och innovation kartläggs och fastställs som en del av den strategiska forsknings- och innovationsplaneringen.
  Det är viktigt att säkerställa kontinuiteten mellan de lösningar som utvecklas genom Horisont Europa och verksamheterna i de olika komponenterna i programmet.
  Rymddata och rymdtjänster som görs fritt tillgängliga inom ramen för programmet kommer att användas för att utveckla banbrytande lösningar genom forskning och innovation, bland annat inom Horisont Europa,
  på EU:s viktigaste politikområden
  . Den strategiska planeringen inom Horisont Europa kommer att identifiera vilken forsknings- och innovationsverksamhet som bör använda unionsägd infrastruktur som Galileo, Egnos och Copernicus. Forskningsinfrastrukturer, i synnerhet markbaserade observationsnät, kommer att utgöra viktiga delar av den markbaserade observationsinfrastrukturen som ligger till grund för Copernicustjänsterna. |
| --- | --- |

(86)

Den infrastruktur som används för programmet kan kräva ytterligare forskning och innovation, som kan stödjas av Horisont Europa, med målet att vara samstämmigt med Europeiska rymdorganisationens verksamhet på detta område. Synergier med Horisont Europa bör medföra att rymdsektorns
  behov
  av forskning och innovation kartläggs och fastställs som en del av den strategiska forsknings- och innovationsplaneringen.
  Det är viktigt att säkerställa kontinuiteten mellan de lösningar som utvecklas genom Horisont Europa och verksamheterna i de olika komponenterna i programmet.
  Rymddata och rymdtjänster som görs fritt tillgängliga inom ramen för programmet kommer att användas för att utveckla banbrytande lösningar genom forskning och innovation, bland annat inom Horisont Europa,
  på EU:s viktigaste politikområden
  . Den strategiska planeringen inom Horisont Europa kommer att identifiera vilken forsknings- och innovationsverksamhet som bör använda unionsägd infrastruktur som Galileo, Egnos och Copernicus. Forskningsinfrastrukturer, i synnerhet markbaserade observationsnät, kommer att utgöra viktiga delar av den markbaserade observationsinfrastrukturen som ligger till grund för Copernicustjänsterna.

Ändring 49

Förslag till förordning

Skäl 87

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (87) | Genom förordning (EU) nr 912/2010 inrättades en unionsbyrå, kallad Europeiska byrån för GNSS, för att hantera vissa aspekter av Galileo- och Egnosprogrammen för satellitnavigering. I denna förordning föreskrivs bland annat att Europeiska byrån för GNSS ska få nya uppgifter, inte bara i fråga om Galileo och Egnos, utan även för andra av programmets komponenter, särskilt när det gäller säkerhetsackreditering. Europeiska byrån för GNSS behöver därför få ändrat namn, ändrade uppgifter och ändrad organisation. |

Kommissionens förslag

Ändring

(87)

Genom förordning (EU) nr 912/2010 inrättades en unionsbyrå, kallad Europeiska byrån för GNSS, för att hantera vissa aspekter av Galileo- och Egnosprogrammen för satellitnavigering. I denna förordning föreskrivs bland annat att Europeiska byrån för GNSS ska få nya uppgifter, inte bara i fråga om Galileo och Egnos, utan även för andra av programmets komponenter, särskilt när det gäller säkerhetsackreditering. Europeiska byrån för GNSS behöver därför få ändrat namn, ändrade uppgifter och ändrad organisation.

| (87) | Genom förordning (EU) nr 912/2010 inrättades en unionsbyrå, kallad Europeiska byrån för GNSS, för att hantera vissa aspekter av Galileo- och Egnosprogrammen för satellitnavigering. I denna förordning föreskrivs bland annat att Europeiska byrån för GNSS ska få nya uppgifter, inte bara i fråga om Galileo och Egnos, utan även för andra av programmets komponenter, särskilt när det gäller säkerhetsackreditering
  och cybersäkerhet
  . Europeiska byrån för GNSS behöver därför få ändrat namn, ändrade uppgifter och ändrad organisation. |
| --- | --- |

(87)

Genom förordning (EU) nr 912/2010 inrättades en unionsbyrå, kallad Europeiska byrån för GNSS, för att hantera vissa aspekter av Galileo- och Egnosprogrammen för satellitnavigering. I denna förordning föreskrivs bland annat att Europeiska byrån för GNSS ska få nya uppgifter, inte bara i fråga om Galileo och Egnos, utan även för andra av programmets komponenter, särskilt när det gäller säkerhetsackreditering
  och cybersäkerhet
  . Europeiska byrån för GNSS behöver därför få ändrat namn, ändrade uppgifter och ändrad organisation.

Ändring 50

Förslag till förordning

Skäl 88

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (88) | På grund av den utökade verksamheten, som inte längre kommer att vara begränsad till Galileo och Egnos, bör Europeiska byrån för GNSS organiseras om. Byrån bör dock trygga kontinuiteten i Europeiska byrån för GNSS’ verksamhet, inbegripet kontinuiteten när det gäller rättigheter och skyldigheter, personal samt giltigheten i de beslut som fattas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(88)

På grund av den utökade verksamheten, som inte längre kommer att vara begränsad till Galileo och Egnos, bör Europeiska byrån för GNSS organiseras om. Byrån bör dock trygga kontinuiteten i Europeiska byrån för GNSS’ verksamhet, inbegripet kontinuiteten när det gäller rättigheter och skyldigheter, personal samt giltigheten i de beslut som fattas.

| (88) | På grund av den utökade verksamheten, som inte längre kommer att vara begränsad till Galileo och Egnos, bör Europeiska byrån för GNSS organiseras om.
  När kommissionen anförtror uppgifter åt byrån ska den säkerställa tillräcklig finansiering för handhavandet och utförandet av dessa uppgifter, inbegripet tillräcklig personal och tillräckliga finansiella resurser.
  Byrån bör dock trygga kontinuiteten i Europeiska byrån för GNSS’ verksamhet, inbegripet kontinuiteten när det gäller rättigheter och skyldigheter, personal samt giltigheten i de beslut som fattas. |
| --- | --- |

(88)

På grund av den utökade verksamheten, som inte längre kommer att vara begränsad till Galileo och Egnos, bör Europeiska byrån för GNSS organiseras om.
  När kommissionen anförtror uppgifter åt byrån ska den säkerställa tillräcklig finansiering för handhavandet och utförandet av dessa uppgifter, inbegripet tillräcklig personal och tillräckliga finansiella resurser.
  Byrån bör dock trygga kontinuiteten i Europeiska byrån för GNSS’ verksamhet, inbegripet kontinuiteten när det gäller rättigheter och skyldigheter, personal samt giltigheten i de beslut som fattas.

Ändring 51

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | rymdväderhändelse: naturligt förekommande variationer i rymdmiljön mellan Solen och Jorden, inbegripet soleruptioner, solära energetiska partiklar, solvind och masseruptioner från koronan, som kan leda till solstormar (geomagnetiska stormar, solstrålningsstormar och jonosfäriska störningar) som kan påverka Jorden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

rymdväderhändelse: naturligt förekommande variationer i rymdmiljön mellan Solen och Jorden, inbegripet soleruptioner, solära energetiska partiklar, solvind och masseruptioner från koronan, som kan leda till solstormar (geomagnetiska stormar, solstrålningsstormar och jonosfäriska störningar) som kan påverka Jorden.

| (2) | rymdväderhändelse: naturligt förekommande variationer i rymdmiljön mellan Solen och Jorden, inbegripet soleruptioner, solära energetiska partiklar, solvind och masseruptioner från koronan, som kan leda till solstormar (geomagnetiska stormar, solstrålningsstormar och jonosfäriska störningar) som kan påverka Jorden
  eller rymdbaserade infrastrukturer
  . |
| --- | --- |

(2)

rymdväderhändelse: naturligt förekommande variationer i rymdmiljön mellan Solen och Jorden, inbegripet soleruptioner, solära energetiska partiklar, solvind och masseruptioner från koronan, som kan leda till solstormar (geomagnetiska stormar, solstrålningsstormar och jonosfäriska störningar) som kan påverka Jorden
  eller rymdbaserade infrastrukturer
  .

Ändring 52

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | rymdlägesbild (SSA):
  ett helhetsgrepp som täcker
  de viktigaste rymdriskerna och omfattar kollisioner mellan satelliter och rymdskrot, rymdväderfenomen och jordnära föremål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

rymdlägesbild (SSA):
  ett helhetsgrepp som täcker
  de viktigaste rymdriskerna och omfattar kollisioner mellan satelliter och rymdskrot, rymdväderfenomen och jordnära föremål.

| (5) | rymdlägesbild (SSA):
  heltäckande kunskaper och förståelse av
  de viktigaste rymdriskerna och omfattar kollisioner mellan satelliter och rymdskrot, rymdväderfenomen och jordnära föremål. |
| --- | --- |

(5)

rymdlägesbild (SSA):
  heltäckande kunskaper och förståelse av
  de viktigaste rymdriskerna och omfattar kollisioner mellan satelliter och rymdskrot, rymdväderfenomen och jordnära föremål.

Ändring 53

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | blandfinansieringsinsats: åtgärd med stöd av EU-budgeten, inbegripet inom blandfinansieringsinstrument enligt artikel 2.6 i budgetförordningen, där icke-återbetalningspliktiga former av stöd
  eller
  finansieringsinstrument från EU-budgeten kombineras med återbetalningspliktigt stöd från utvecklingsbanker eller andra offentliga finansinstitut och från kommersiella finansinstitut och investerare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

blandfinansieringsinsats: åtgärd med stöd av EU-budgeten, inbegripet inom blandfinansieringsinstrument enligt artikel 2.6 i budgetförordningen, där icke-återbetalningspliktiga former av stöd
  eller
  finansieringsinstrument från EU-budgeten kombineras med återbetalningspliktigt stöd från utvecklingsbanker eller andra offentliga finansinstitut och från kommersiella finansinstitut och investerare.

| (6) | blandfinansieringsinsats: åtgärder som stöds genom EU-budgeten, inbegripet blandfinansieringsinstrument i enlighet med artikel 2.6 i budgetförordningen, i vilka återbetalningspliktiga former av stöd
  och/eller
  finansieringsinstrument
  och/eller budgetgarantier
  från EU-budgeten kombineras med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansiella institutioner, kommersiella finansinstitut och investerare. |
| --- | --- |

(6)

blandfinansieringsinsats: åtgärder som stöds genom EU-budgeten, inbegripet blandfinansieringsinstrument i enlighet med artikel 2.6 i budgetförordningen, i vilka återbetalningspliktiga former av stöd
  och/eller
  finansieringsinstrument
  och/eller budgetgarantier
  från EU-budgeten kombineras med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansiella institutioner, kommersiella finansinstitut och investerare.

Ändring 54

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | SST-data: rymdföremålens fysiska parametrar, som samlas in av SST-sensorerna eller rymdföremåls banparametrar som hämtats från SST-sensorernas observationer, i samband med komponenten för rymdövervakning och spårning (SST). |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

SST-data: rymdföremålens fysiska parametrar, som samlas in av SST-sensorerna eller rymdföremåls banparametrar som hämtats från SST-sensorernas observationer, i samband med komponenten för rymdövervakning och spårning (SST).

| (10) | SST-data: rymdföremålens
  och rymdskrotets
  fysiska parametrar, som samlas in av SST-sensorerna eller rymdföremåls banparametrar som hämtats från SST-sensorernas observationer, i samband med komponenten för rymdövervakning och spårning (SST). |
| --- | --- |

(10)

SST-data: rymdföremålens
  och rymdskrotets
  fysiska parametrar, som samlas in av SST-sensorerna eller rymdföremåls banparametrar som hämtats från SST-sensorernas observationer, i samband med komponenten för rymdövervakning och spårning (SST).

Ändring 55

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 14a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | Copernicustredjepartsinformation: information som används på licens och tillhandahålls för användning inom Copernicus verksamhet med ursprung i andra källor än Copernicus Sentinels. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14a)

Ändring 56

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 23 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Copernicuskärnanvändare: användare som drar nytta av Copernicusdata och Copernicusinformation och dessutom driver på utvecklingen av Copernicus, bestående av unionens institutioner och organ och europeiska, nationella och regionala offentliga organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter för att utforma, genomföra, upprätthålla eller övervaka miljö-, civilskydds-, eller säkerhetspolitik. | Copernicuskärnanvändare: användare som drar nytta av Copernicusdata och Copernicusinformation och dessutom driver på utvecklingen av Copernicus, bestående av unionens institutioner och organ och europeiska, nationella och regionala offentliga organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter för att utforma, genomföra, upprätthålla eller övervaka miljö-, civilskydds-, eller säkerhetspolitik
  , inbegripet säkerhet för infrastruktur
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Copernicuskärnanvändare: användare som drar nytta av Copernicusdata och Copernicusinformation och dessutom driver på utvecklingen av Copernicus, bestående av unionens institutioner och organ och europeiska, nationella och regionala offentliga organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter för att utforma, genomföra, upprätthålla eller övervaka miljö-, civilskydds-, eller säkerhetspolitik.

Copernicuskärnanvändare: användare som drar nytta av Copernicusdata och Copernicusinformation och dessutom driver på utvecklingen av Copernicus, bestående av unionens institutioner och organ och europeiska, nationella och regionala offentliga organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter för att utforma, genomföra, upprätthålla eller övervaka miljö-, civilskydds-, eller säkerhetspolitik
  , inbegripet säkerhet för infrastruktur
  .

Ändring 57

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 23 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Copernicuskärntjänster: de driftstjänster som samlas i data- och informationsbehandlingskomponenten eller tjänstekomponenten och som är av allmänt och gemensamt intresse för medlemsstaterna och unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

Copernicuskärntjänster: de driftstjänster som samlas i data- och informationsbehandlingskomponenten eller tjänstekomponenten och som är av allmänt och gemensamt intresse för medlemsstaterna och unionen.

Ändring 58

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 23a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23a) | rymdsektorn:



  dels ”sektor i tidigare led”, som omfattar verksamheter som leder till ett operativt rymdsystem samt utforskning av rymden,




  dels ”sektor i senare led”, som omfattar verksamhet där satellitdata används för att utveckla rymdrelaterade produkter och tjänster till slutanvändare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23a)

dels ”sektor i tidigare led”, som omfattar verksamheter som leder till ett operativt rymdsystem samt utforskning av rymden,

dels ”sektor i senare led”, som omfattar verksamhet där satellitdata används för att utveckla rymdrelaterade produkter och tjänster till slutanvändare.

Ändring 59

Förslag till förordning

Artikel 3 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Ett oberoende civilt globalt satellitnavigeringssystem (GNSS) som står under civil kontroll och som omfattar en konstellation av satelliter, centrum och ett globalt nätverk av markstationer, som erbjuder positionsbestämnings-, navigerings- och tidmätningstjänster och som
  helt
  iakttar säkerhetsbehov och säkerhetskrav (nedan kallat Galileo). |

Kommissionens förslag

Ändring

(a)

Ett oberoende civilt globalt satellitnavigeringssystem (GNSS) som står under civil kontroll och som omfattar en konstellation av satelliter, centrum och ett globalt nätverk av markstationer, som erbjuder positionsbestämnings-, navigerings- och tidmätningstjänster och som
  helt
  iakttar säkerhetsbehov och säkerhetskrav (nedan kallat Galileo).

| (a) | Ett oberoende civilt globalt satellitnavigeringssystem (GNSS) som står under civil kontroll och som omfattar en konstellation av satelliter, centrum och ett globalt nätverk av markstationer, som erbjuder positionsbestämnings-, navigerings- och tidmätningstjänster och som
  när så är lämpligt
  iakttar säkerhetsbehov och säkerhetskrav (nedan kallat Galileo). |
| --- | --- |

(a)

Ett oberoende civilt globalt satellitnavigeringssystem (GNSS) som står under civil kontroll och som omfattar en konstellation av satelliter, centrum och ett globalt nätverk av markstationer, som erbjuder positionsbestämnings-, navigerings- och tidmätningstjänster och som
  när så är lämpligt
  iakttar säkerhetsbehov och säkerhetskrav (nedan kallat Galileo).

Ändring 60

Förslag till förordning

Artikel 3 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Ett oberoende användardrivet jordobservationssystem under civil kontroll som erbjuder geoinformationdata och -tjänster, bestående av satelliter, markinfrastruktur, data- och informationsbehandlingsanläggningar och distributionsinfrastruktur, som helt iakttar säkerhetsbehov och säkerhetskrav (nedan kallat Copernicus). |

Kommissionens förslag

Ändring

(c)

Ett oberoende användardrivet jordobservationssystem under civil kontroll som erbjuder geoinformationdata och -tjänster, bestående av satelliter, markinfrastruktur, data- och informationsbehandlingsanläggningar och distributionsinfrastruktur, som helt iakttar säkerhetsbehov och säkerhetskrav (nedan kallat Copernicus).

| (c) | Ett oberoende användardrivet jordobservationssystem under civil kontroll som erbjuder geoinformationdata och -tjänster
  , baserat på en policy med kostnadsfria och öppna data
  , bestående av satelliter, markinfrastruktur, data- och informationsbehandlingsanläggningar och distributionsinfrastruktur, som helt iakttar säkerhetsbehov och säkerhetskrav (nedan kallat Copernicus). |
| --- | --- |

(c)

Ett oberoende användardrivet jordobservationssystem under civil kontroll som erbjuder geoinformationdata och -tjänster
  , baserat på en policy med kostnadsfria och öppna data
  , bestående av satelliter, markinfrastruktur, data- och informationsbehandlingsanläggningar och distributionsinfrastruktur, som helt iakttar säkerhetsbehov och säkerhetskrav (nedan kallat Copernicus).

Ändring 61

Förslag till förordning

Artikel 3 – stycke 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Ett system för rymdövervakning och spårning som syftar till att förbättra, driva och tillhandahålla data, information och tjänster i samband med övervakning och spårning av aktiva och inaktiva satelliter
  , uttjänta bärraketsteg, skrot
  och
  skrotdelar
  i omloppsbana runt jorden, kompletterat med observationsparametrar som rör rymdväderhändelser och övervakning av risken att jordnära föremål närmar sig (nedan kallat SST). |

Kommissionens förslag

Ändring

(d)

Ett system för rymdövervakning och spårning som syftar till att förbättra, driva och tillhandahålla data, information och tjänster i samband med övervakning och spårning av aktiva och inaktiva satelliter
  , uttjänta bärraketsteg, skrot
  och
  skrotdelar
  i omloppsbana runt jorden, kompletterat med observationsparametrar som rör rymdväderhändelser och övervakning av risken att jordnära föremål närmar sig (nedan kallat SST).

| (d) | Ett system för rymdövervakning och spårning som syftar till att förbättra, driva och tillhandahålla data, information och tjänster i samband med övervakning och spårning av aktiva och inaktiva satelliter och
  rymdskrot
  i omloppsbana runt jorden, kompletterat med observationsparametrar som rör rymdväderhändelser och övervakning av risken att jordnära föremål närmar sig (nedan kallat SST). |
| --- | --- |

(d)

Ett system för rymdövervakning och spårning som syftar till att förbättra, driva och tillhandahålla data, information och tjänster i samband med övervakning och spårning av aktiva och inaktiva satelliter och
  rymdskrot
  i omloppsbana runt jorden, kompletterat med observationsparametrar som rör rymdväderhändelser och övervakning av risken att jordnära föremål närmar sig (nedan kallat SST).

Ändring 62

Förslag till förordning

Artikel 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Dessutom ska programmet omfatta åtgärder för att garantera
  resurseffektiv
  tillgång till rymden för
  programmet och
  för att främja en innovativ rymdsektor. | Dessutom ska programmet omfatta åtgärder för att garantera
  oberoende
  tillgång till rymden för
  att hantera it-hot,
  för att främja en innovativ
  och konkurrenskraftig
  rymdsektor
  , såväl i tidigare som senare led, och för att stödja rymddiplomati
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Dessutom ska programmet omfatta åtgärder för att garantera
  resurseffektiv
  tillgång till rymden för
  programmet och
  för att främja en innovativ rymdsektor.

Dessutom ska programmet omfatta åtgärder för att garantera
  oberoende
  tillgång till rymden för
  att hantera it-hot,
  för att främja en innovativ
  och konkurrenskraftig
  rymdsektor
  , såväl i tidigare som senare led, och för att stödja rymddiplomati
  .

Ändring 63

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Programmet ska ha följande allmänna mål: | 1.   (Berör inte den svenska versionen.) |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Programmet ska ha följande allmänna mål:

1.   (Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led a

Artikel 4 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Tillhandahålla eller bidra till tillhandahållandet av högkvalitativa, aktuella och i tillämpliga fall säkra rymdrelaterade uppgifter, information och tjänster, utan avbrott och i möjligaste mån på global nivå, för att tillgodose befintliga och framtida behov och kunna uppfylla unionens politiska prioriteringar, bland annat klimatförändringar,
  säkerhet och försvar
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Tillhandahålla eller bidra till tillhandahållandet av högkvalitativa, aktuella och i tillämpliga fall säkra rymdrelaterade uppgifter, information och tjänster, utan avbrott och i möjligaste mån på global nivå, för att tillgodose befintliga och framtida behov och kunna uppfylla unionens politiska prioriteringar, bland annat klimatförändringar,
  säkerhet och försvar
  .

säkerhet och försvar

| (a) | Tillhandahålla eller bidra till tillhandahållandet av högkvalitativa, aktuella och i tillämpliga fall säkra rymdrelaterade uppgifter, information och tjänster, utan avbrott och i möjligaste mån på global nivå, för att tillgodose befintliga och framtida behov och kunna uppfylla unionens politiska prioriteringar, bland annat klimatförändringar,
  samt stödja unionens och dess medlemsstaters kapacitet till evidensbaserat och oberoende beslutsfattande
  . |
| --- | --- |

(a)

Tillhandahålla eller bidra till tillhandahållandet av högkvalitativa, aktuella och i tillämpliga fall säkra rymdrelaterade uppgifter, information och tjänster, utan avbrott och i möjligaste mån på global nivå, för att tillgodose befintliga och framtida behov och kunna uppfylla unionens politiska prioriteringar, bland annat klimatförändringar,
  samt stödja unionens och dess medlemsstaters kapacitet till evidensbaserat och oberoende beslutsfattande
  .

samt stödja unionens och dess medlemsstaters kapacitet till evidensbaserat och oberoende beslutsfattande

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led b

Artikel 4 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Maximera den samhällsekonomiska nyttan,
  bland annat
  genom att främja bredast möjliga användning av data, information och tjänster från programmets komponenter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Maximera den samhällsekonomiska nyttan,
  bland annat
  genom att främja bredast möjliga användning av data, information och tjänster från programmets komponenter.

bland annat

| (b) | Maximera den samhällsekonomiska nyttan,
  särskilt
  genom att
  stärka senare europeiska led, och därigenom möjliggöra tillväxt och skapande av sysselsättning i unionen och
  främja bredast möjliga
  spridning av tjänster och
  användning av data, information och tjänster från programmets komponenter
  , både inom och utanför unionen
  . |
| --- | --- |

(b)

Maximera den samhällsekonomiska nyttan,
  särskilt
  genom att
  stärka senare europeiska led, och därigenom möjliggöra tillväxt och skapande av sysselsättning i unionen och
  främja bredast möjliga
  spridning av tjänster och
  användning av data, information och tjänster från programmets komponenter
  , både inom och utanför unionen
  .

särskilt

stärka senare europeiska led, och därigenom möjliggöra tillväxt och skapande av sysselsättning i unionen och

spridning av tjänster och

, både inom och utanför unionen

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led c

Artikel 4 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Stärka säkerheten i unionen och dess medlemsstater
  , dess handlingsförmåga och
  dess strategiska oberoende, särskilt när det gäller
  teknik
  och
  evidensbaserat beslutsfattande
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Stärka säkerheten i unionen och dess medlemsstater
  , dess handlingsförmåga och
  dess strategiska oberoende, särskilt när det gäller
  teknik
  och
  evidensbaserat beslutsfattande
  .

, dess handlingsförmåga och

teknik

evidensbaserat beslutsfattande

| (c) | Stärka säkerheten
  , inklusive it-säkerheten,
  i unionen och dess medlemsstater
  och stärka
  dess strategiska oberoende, särskilt när det gäller
  industri
  och
  teknik
  . |
| --- | --- |

(c)

Stärka säkerheten
  , inklusive it-säkerheten,
  i unionen och dess medlemsstater
  och stärka
  dess strategiska oberoende, särskilt när det gäller
  industri
  och
  teknik
  .

, inklusive it-säkerheten,

och stärka

industri

teknik

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led ca (nytt)

Artikel 4 – punkt 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Stärka EU:s industriella och vetenskapliga ekosystem på rymdområdet genom inrättande av en sammanhängande ram där spetskompetens inom europeisk utbildning och sakkunskap förenas med utveckling av utformning på hög nivå, tillverkningskapacitet och den strategiska vision som krävs inom en alltmer konkurrensutsatt sektor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Stärka EU:s industriella och vetenskapliga ekosystem på rymdområdet genom inrättande av en sammanhängande ram där spetskompetens inom europeisk utbildning och sakkunskap förenas med utveckling av utformning på hög nivå, tillverkningskapacitet och den strategiska vision som krävs inom en alltmer konkurrensutsatt sektor.

Stärka EU:s industriella och vetenskapliga ekosystem på rymdområdet genom inrättande av en sammanhängande ram där spetskompetens inom europeisk utbildning och sakkunskap förenas med utveckling av utformning på hög nivå, tillverkningskapacitet och den strategiska vision som krävs inom en alltmer konkurrensutsatt sektor.

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led d

Artikel 4 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Främja unionens roll på den internationella arenan som en ledande aktör på rymdområdet och stärka dess roll för att ta itu med globala utmaningar och stödja globala initiativ, bland annat när det gäller
  klimatförändringar och
  hållbar utveckling. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Främja unionens roll på den internationella arenan som en ledande aktör på rymdområdet och stärka dess roll för att ta itu med globala utmaningar och stödja globala initiativ, bland annat när det gäller
  klimatförändringar och
  hållbar utveckling.

klimatförändringar och

| (d) | Främja unionens roll på den internationella arenan som en ledande aktör på rymdområdet och stärka dess roll för att ta itu med globala utmaningar och stödja globala initiativ, bland annat när det gäller hållbar utveckling. |
| --- | --- |

(d)

Främja unionens roll på den internationella arenan som en ledande aktör på rymdområdet och stärka dess roll för att ta itu med globala utmaningar och stödja globala initiativ, bland annat när det gäller hållbar utveckling.

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led da (nytt)

Artikel 4 – punkt 1 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | Stärka unionens rymddiplomati och uppmuntra till internationellt samarbete för att öka medvetenheten om rymden som mänsklighetens gemensamma resurs. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

Stärka unionens rymddiplomati och uppmuntra till internationellt samarbete för att öka medvetenheten om rymden som mänsklighetens gemensamma resurs.

Stärka unionens rymddiplomati och uppmuntra till internationellt samarbete för att öka medvetenheten om rymden som mänsklighetens gemensamma resurs.

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led db (nytt)

Artikel 4 – punkt 1 – led db (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (db) | Främja teknik och industri inom unionen och förespråka principen om ömsesidighet och sund konkurrens på internationell nivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(db)

(db)

Främja teknik och industri inom unionen och förespråka principen om ömsesidighet och sund konkurrens på internationell nivå.

Främja teknik och industri inom unionen och förespråka principen om ömsesidighet och sund konkurrens på internationell nivå.

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led dc (nytt)

Artikel 4 – punkt 1 – led dc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (dc) | Förbättra säkerheten inom unionen och medlemsstaterna inom olika områden, framför allt inom transporter (luftfart, inklusive obemannade luftfartyg, järnvägstrafik, sjöfart, vägtransporter, självkörande fordon), byggande och övervakning av infrastruktur, markövervakning och miljö. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(dc)

(dc)

Förbättra säkerheten inom unionen och medlemsstaterna inom olika områden, framför allt inom transporter (luftfart, inklusive obemannade luftfartyg, järnvägstrafik, sjöfart, vägtransporter, självkörande fordon), byggande och övervakning av infrastruktur, markövervakning och miljö.

Förbättra säkerheten inom unionen och medlemsstaterna inom olika områden, framför allt inom transporter (luftfart, inklusive obemannade luftfartyg, järnvägstrafik, sjöfart, vägtransporter, självkörande fordon), byggande och övervakning av infrastruktur, markövervakning och miljö.

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led a

Artikel 4 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | För Galileo och Egnos: Tillhandahålla moderna och vid behov säkra tjänster för positionsbestämning, navigering och tidsbestämning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

För Galileo och Egnos: Tillhandahålla moderna och vid behov säkra tjänster för positionsbestämning, navigering och tidsbestämning.

| (a) | För Galileo och Egnos: Tillhandahålla
  långsiktiga, kontinuerliga,
  moderna och vid behov säkra tjänster för positionsbestämning, navigering och tidsbestämning. |
| --- | --- |

(a)

För Galileo och Egnos: Tillhandahålla
  långsiktiga, kontinuerliga,
  moderna och vid behov säkra tjänster för positionsbestämning, navigering och tidsbestämning.

långsiktiga, kontinuerliga,

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led b

Artikel 4 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | För Copernicus: Tillhandahålla korrekta och tillförlitliga jordobservationsdata och jordobservationsinformation, på lång sikt, för att stödja genomförandet och övervakningen av unionens och dess medlemsstaters politik
  på områdena miljö, klimatförändringar, jordbruk och landsbygdsutveckling, civilskydd, säkerhet samt den digitala ekonomin
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

För Copernicus: Tillhandahålla korrekta och tillförlitliga jordobservationsdata och jordobservationsinformation, på lång sikt, för att stödja genomförandet och övervakningen av unionens och dess medlemsstaters politik
  på områdena miljö, klimatförändringar, jordbruk och landsbygdsutveckling, civilskydd, säkerhet samt den digitala ekonomin
  .

på områdena miljö, klimatförändringar, jordbruk och landsbygdsutveckling, civilskydd, säkerhet samt den digitala ekonomin

| (b) | För Copernicus: Tillhandahålla korrekta och tillförlitliga jordobservationsdata och jordobservationsinformation, på lång sikt, för att stödja genomförandet och övervakningen av unionens och dess medlemsstaters
  användardrivna
  politik
  och åtgärder
  . |
| --- | --- |

(b)

För Copernicus: Tillhandahålla korrekta och tillförlitliga jordobservationsdata och jordobservationsinformation, på lång sikt, för att stödja genomförandet och övervakningen av unionens och dess medlemsstaters
  användardrivna
  politik
  och åtgärder
  .

användardrivna

och åtgärder

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led c

Artikel 4 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | För rymdlägesbild: Stärka SST:s kapacitet att övervaka, spåra och identifiera rymdföremål, övervaka rymdvädret och kartlägga och sammanlänka medlemsstaternas kapacitet för jordnära föremål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

För rymdlägesbild: Stärka SST:s kapacitet att övervaka, spåra och identifiera rymdföremål, övervaka rymdvädret och kartlägga och sammanlänka medlemsstaternas kapacitet för jordnära föremål.

| (c) | För rymdlägesbild: Stärka SST:s kapacitet att övervaka, spåra och identifiera rymdföremål
  och rymdskrot
  , övervaka rymdvädret och kartlägga och sammanlänka medlemsstaternas kapacitet för jordnära föremål. |
| --- | --- |

(c)

För rymdlägesbild: Stärka SST:s kapacitet att övervaka, spåra och identifiera rymdföremål
  och rymdskrot
  , övervaka rymdvädret och kartlägga och sammanlänka medlemsstaternas kapacitet för jordnära föremål.

och rymdskrot

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led e

Artikel 4 – punkt 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | När så krävs för programmets behov bidra till
  en oberoende, säker och kostnadseffektiv förmåga att få tillträde till rymden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

När så krävs för programmets behov bidra till
  en oberoende, säker och kostnadseffektiv förmåga att få tillträde till rymden.

När så krävs för programmets behov bidra till

| (e) | Säkerställa
  en oberoende, säker och kostnadseffektiv förmåga att få tillträde till rymden. |
| --- | --- |

(e)

Säkerställa
  en oberoende, säker och kostnadseffektiv förmåga att få tillträde till rymden.

Säkerställa

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led f

Artikel 4 – punkt 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Stödja och stärka konkurrenskraft, entreprenörskap, kompetens
  och
  innovationsförmåga hos fysiska och juridiska personer från
  unionen
  som är eller vill bli aktiva i denna sektor, med särskild hänsyn till situationen och behoven hos små
  och
  medelstora företag och uppstartsföretag
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Stödja och stärka konkurrenskraft, entreprenörskap, kompetens
  och
  innovationsförmåga hos fysiska och juridiska personer från
  unionen
  som är eller vill bli aktiva i denna sektor, med särskild hänsyn till situationen och behoven hos små
  och
  medelstora företag och uppstartsföretag
  .

Stödja och stärka konkurrenskraft, entreprenörskap, kompetens

innovationsförmåga hos fysiska och juridiska personer från

som är eller vill bli aktiva i denna sektor, med särskild hänsyn till situationen och behoven hos små

medelstora företag och uppstartsföretag

| (f) | Främja utvecklingen av en stark
  och
  konkurrenskraftig rymdekonomi för
  unionen
  och göra det mesta av möjligheterna för unionens företag av alla storlekar
  och
  i alla regioner
  . |
| --- | --- |

(f)

Främja utvecklingen av en stark
  och
  konkurrenskraftig rymdekonomi för
  unionen
  och göra det mesta av möjligheterna för unionens företag av alla storlekar
  och
  i alla regioner
  .

Främja utvecklingen av en stark

konkurrenskraftig rymdekonomi för

och göra det mesta av möjligheterna för unionens företag av alla storlekar

i alla regioner

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – inledningen

Artikel 5 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Programmet ska stödja | Programmet ska
  i synergi med unionens och Europeiska rymdorganisationens övriga program och finansieringsordningar
  stödja |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Programmet ska stödja

Programmet ska
  i synergi med unionens och Europeiska rymdorganisationens övriga program och finansieringsordningar
  stödja

i synergi med unionens och Europeiska rymdorganisationens övriga program och finansieringsordningar

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led a

Artikel 5 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | tillhandahållande av uppskjutningstjänster för
  programmets behov
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

tillhandahållande av uppskjutningstjänster för
  programmets behov
  ,

programmets behov

| (a) | tillhandahållande av uppskjutningstjänster för
  programmet inbegripet samlade uppskjutningstjänster för unionen och för andra enheter, på begäran från dessa, med beaktande av unionens väsentliga säkerhetsintressen i enlighet med artikel 25
  ,
  i syfte att förbättra konkurrenskraften för europeiska bärraketer och industrier på den globala marknaden. |
| --- | --- |

(a)

tillhandahållande av uppskjutningstjänster för
  programmet inbegripet samlade uppskjutningstjänster för unionen och för andra enheter, på begäran från dessa, med beaktande av unionens väsentliga säkerhetsintressen i enlighet med artikel 25
  ,
  i syfte att förbättra konkurrenskraften för europeiska bärraketer och industrier på den globala marknaden.

programmet inbegripet samlade uppskjutningstjänster för unionen och för andra enheter, på begäran från dessa, med beaktande av unionens väsentliga säkerhetsintressen i enlighet med artikel 25

i syfte att förbättra konkurrenskraften för europeiska bärraketer och industrier på den globala marknaden.

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led b

Artikel 5 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | utvecklingsverksamhet med anknytning till oberoende, tillförlitligt och kostnadseffektivt tillträde till rymden, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

utvecklingsverksamhet med anknytning till oberoende, tillförlitligt och kostnadseffektivt tillträde till rymden,

| (b) | utvecklingsverksamhet med anknytning till oberoende, tillförlitligt och kostnadseffektivt tillträde till rymden,
  inklusive alternativa uppskjutningstekniker och innovativa system eller tjänster, varvid hänsyn ska tas till unionens och dess medlemsstaters väsentliga säkerhetsintressen i enlighet med artikel 25, |
| --- | --- |

(b)

utvecklingsverksamhet med anknytning till oberoende, tillförlitligt och kostnadseffektivt tillträde till rymden,
  inklusive alternativa uppskjutningstekniker och innovativa system eller tjänster, varvid hänsyn ska tas till unionens och dess medlemsstaters väsentliga säkerhetsintressen i enlighet med artikel 25,

inklusive alternativa uppskjutningstekniker och innovativa system eller tjänster, varvid hänsyn ska tas till unionens och dess medlemsstaters väsentliga säkerhetsintressen i enlighet med artikel 25,

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led c

Artikel 5 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | när så krävs för programmets
  behov
  ,
  nödvändiga
  anpassningar av markbaserad rymdinfrastruktur. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

när så krävs för programmets
  behov
  ,
  nödvändiga
  anpassningar av markbaserad rymdinfrastruktur.

behov

nödvändiga

| (c) | när så krävs för programmets
  syften
  ,
  nödvändigt stöd för underhåll,
  anpassningar
  och utveckling
  av markbaserad rymdinfrastruktur
  , särskilt befintliga infrastrukturer, raketbaser och forskningscentra
  . |
| --- | --- |

(c)

när så krävs för programmets
  syften
  ,
  nödvändigt stöd för underhåll,
  anpassningar
  och utveckling
  av markbaserad rymdinfrastruktur
  , särskilt befintliga infrastrukturer, raketbaser och forskningscentra
  .

syften

nödvändigt stöd för underhåll,

och utveckling

, särskilt befintliga infrastrukturer, raketbaser och forskningscentra

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – rubriken

Artikel 6 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Åtgärder till stöd för en innovativ rymdsektor i unionen | Åtgärder till stöd för en innovativ
  och konkurrenskraftig
  rymdsektor i unionen |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Åtgärder till stöd för en innovativ rymdsektor i unionen

Åtgärder till stöd för en innovativ
  och konkurrenskraftig
  rymdsektor i unionen

och konkurrenskraftig

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – led a

Artikel 6 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | innovationsåtgärder för att på bästa sätt dra nytta av rymdteknik, infrastruktur och tjänster, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

innovationsåtgärder för att på bästa sätt dra nytta av rymdteknik, infrastruktur och tjänster,

| (a) | innovationsåtgärder för att
  utveckla och
  på bästa sätt dra nytta av rymdteknik, infrastruktur och tjänster, |
| --- | --- |

(a)

innovationsåtgärder för att
  utveckla och
  på bästa sätt dra nytta av rymdteknik, infrastruktur och tjänster,

utveckla och

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – led aa (nytt)

Artikel 6 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | lämpliga åtgärder för att underlätta spridning av innovativa lösningar från forsknings- och innovationsverksamhet, särskilt genom synergier med andra unionsfonder, som Horisont Europa och InvestEU, i syfte att ge stöd till utvecklingen i sektorns senare led för programmets alla komponenter, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

lämpliga åtgärder för att underlätta spridning av innovativa lösningar från forsknings- och innovationsverksamhet, särskilt genom synergier med andra unionsfonder, som Horisont Europa och InvestEU, i syfte att ge stöd till utvecklingen i sektorns senare led för programmets alla komponenter,

lämpliga åtgärder för att underlätta spridning av innovativa lösningar från forsknings- och innovationsverksamhet, särskilt genom synergier med andra unionsfonder, som Horisont Europa och InvestEU, i syfte att ge stöd till utvecklingen i sektorns senare led för programmets alla komponenter,

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – led ab (nytt)

Artikel 6 – led ab (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ab) | stärkande av den europeiska rymdsektorn på exportmarknaden, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ab)

(ab)

stärkande av den europeiska rymdsektorn på exportmarknaden,

stärkande av den europeiska rymdsektorn på exportmarknaden,

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – led b

Artikel 6 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | inrättande av rymdrelaterade innovationspartnerskap för att utveckla innovativa produkter eller tjänster och därpå följande inköp av produkterna eller tjänsterna, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

inrättande av rymdrelaterade innovationspartnerskap för att utveckla innovativa produkter eller tjänster och därpå följande inköp av produkterna eller tjänsterna,

| (b) | inrättande av rymdrelaterade innovationspartnerskap för att utveckla innovativa produkter eller tjänster och därpå följande inköp av produkterna eller tjänsterna
  för programmets behov
  , |
| --- | --- |

(b)

inrättande av rymdrelaterade innovationspartnerskap för att utveckla innovativa produkter eller tjänster och därpå följande inköp av produkterna eller tjänsterna
  för programmets behov
  ,

för programmets behov

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – led ba (nytt)

Artikel 6 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | utformning, provning, genomförande och användning av datadrivna driftskompatibla rymdlösningar för offentliga tjänster, som främjar innovation och inrättande av gemensamma ramar för att utnyttja den fulla potentialen i de offentliga myndigheternas tjänster till medborgare och företag, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

utformning, provning, genomförande och användning av datadrivna driftskompatibla rymdlösningar för offentliga tjänster, som främjar innovation och inrättande av gemensamma ramar för att utnyttja den fulla potentialen i de offentliga myndigheternas tjänster till medborgare och företag,

utformning, provning, genomförande och användning av datadrivna driftskompatibla rymdlösningar för offentliga tjänster, som främjar innovation och inrättande av gemensamma ramar för att utnyttja den fulla potentialen i de offentliga myndigheternas tjänster till medborgare och företag,

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – led c

Artikel 6 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | entreprenörskap, från inledningsskedet till expansion i enlighet med artikel 21 och andra
  bestämmelser om
  tillgång till finansiering som avses i artikel 18 och kapitel I i avdelning III, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

entreprenörskap, från inledningsskedet till expansion i enlighet med artikel 21 och andra
  bestämmelser om
  tillgång till finansiering som avses i artikel 18 och kapitel I i avdelning III,

bestämmelser om

| (c) | entreprenörskap,
  inbegripet
  från inledningsskedet till expansion i enlighet med artikel 21 och
  genom att använda sig av
  andra
  möjligheter till
  finansiering som avses i artikel 18 och kapitel I i avdelning III, |
| --- | --- |

(c)

entreprenörskap,
  inbegripet
  från inledningsskedet till expansion i enlighet med artikel 21 och
  genom att använda sig av
  andra
  möjligheter till
  finansiering som avses i artikel 18 och kapitel I i avdelning III,

inbegripet

genom att använda sig av

möjligheter till

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – led d

Artikel 6 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | samarbete
  mellan företag
  i form av rymdnav som på regional och nationell nivå sammanför aktörer från rymdsektorn och den digitala sektorn liksom
  användarna
  , och ger stöd till enskilda och företag för att främja entreprenörskap och kompetens, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

samarbete
  mellan företag
  i form av rymdnav som på regional och nationell nivå sammanför aktörer från rymdsektorn och den digitala sektorn liksom
  användarna
  , och ger stöd till enskilda och företag för att främja entreprenörskap och kompetens,

mellan företag

användarna

| (d) | samarbete i form av
  ett nätverk av
  rymdnav som
  , i synnerhet
  på regional och nationell nivå, sammanför aktörer från rymdsektorn och den digitala sektorn liksom
  användare
  , och ger stöd
  och tillhandahåller anläggningar och tjänster
  till enskilda och företag för att främja entreprenörskap och kompetens
  ; främjande av samarbete mellan rymdnaven och de digitala innovationsnav som inrättats inom ramen för programmet för ett digitalt Europa, |
| --- | --- |

(d)

samarbete i form av
  ett nätverk av
  rymdnav som
  , i synnerhet
  på regional och nationell nivå, sammanför aktörer från rymdsektorn och den digitala sektorn liksom
  användare
  , och ger stöd
  och tillhandahåller anläggningar och tjänster
  till enskilda och företag för att främja entreprenörskap och kompetens
  ; främjande av samarbete mellan rymdnaven och de digitala innovationsnav som inrättats inom ramen för programmet för ett digitalt Europa,

ett nätverk av

, i synnerhet

användare

och tillhandahåller anläggningar och tjänster

; främjande av samarbete mellan rymdnaven och de digitala innovationsnav som inrättats inom ramen för programmet för ett digitalt Europa,

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – led da (nytt)

Artikel 6 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | eventuell utveckling av en strategi med en ”modell med första avtal” med alla relevanta offentliga och privata aktörer, till stöd för utvecklingen av uppstartsföretag på rymdområdet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

eventuell utveckling av en strategi med en ”modell med första avtal” med alla relevanta offentliga och privata aktörer, till stöd för utvecklingen av uppstartsföretag på rymdområdet,

eventuell utveckling av en strategi med en ”modell med första avtal” med alla relevanta offentliga och privata aktörer, till stöd för utvecklingen av uppstartsföretag på rymdområdet,

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – led db (nytt)

Artikel 6 – led db (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (db) | synergier med transportsektorn, rymdsektorn och den digitala sektorn för att sporra till mer utbredd användning av ny teknik (såsom eCall, digitala färdskrivare, trafikövervakning och trafikledning, självkörande fordon, obemannade fordon och drönare) och ta sig an behoven av trygg och sömlös konnektivitet, stabil positionsbestämning, intermodalitet och driftskompatibilitet, så att transportbranschens och transportindustrins konkurrenskraft förbättras, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(db)

(db)

synergier med transportsektorn, rymdsektorn och den digitala sektorn för att sporra till mer utbredd användning av ny teknik (såsom eCall, digitala färdskrivare, trafikövervakning och trafikledning, självkörande fordon, obemannade fordon och drönare) och ta sig an behoven av trygg och sömlös konnektivitet, stabil positionsbestämning, intermodalitet och driftskompatibilitet, så att transportbranschens och transportindustrins konkurrenskraft förbättras,

synergier med transportsektorn, rymdsektorn och den digitala sektorn för att sporra till mer utbredd användning av ny teknik (såsom eCall, digitala färdskrivare, trafikövervakning och trafikledning, självkörande fordon, obemannade fordon och drönare) och ta sig an behoven av trygg och sömlös konnektivitet, stabil positionsbestämning, intermodalitet och driftskompatibilitet, så att transportbranschens och transportindustrins konkurrenskraft förbättras,

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – led e

Artikel 6 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | utbildning, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

utbildning,

| (e) | utbildning
  i syfte att utveckla avancerad rymdkompetens
  , |
| --- | --- |

(e)

utbildning
  i syfte att utveckla avancerad rymdkompetens
  ,

i syfte att utveckla avancerad rymdkompetens

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – led f

Artikel 6 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | tillgång till behandlings- och provningsanläggningar, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

tillgång till behandlings- och provningsanläggningar,

| (f) | tillgång till behandlings- och provningsanläggningar
  för yrkesverksamma i offentlig och privat sektor, studenter och entreprenörer
  , |
| --- | --- |

(f)

tillgång till behandlings- och provningsanläggningar
  för yrkesverksamma i offentlig och privat sektor, studenter och entreprenörer
  ,

för yrkesverksamma i offentlig och privat sektor, studenter och entreprenörer

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2 – led c

Artikel 7 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | inte ger tredjelandet eller den internationella organisationen beslutsbefogenhet över programmet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

inte ger tredjelandet eller den internationella organisationen beslutsbefogenhet över programmet,

| (c) | inte ger tredjelandet eller den internationella organisationen beslutsbefogenhet över programmet
  eller, där så är lämpligt, tillgång till känsliga eller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter
  , |
| --- | --- |

(c)

inte ger tredjelandet eller den internationella organisationen beslutsbefogenhet över programmet
  eller, där så är lämpligt, tillgång till känsliga eller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter
  ,

eller, där så är lämpligt, tillgång till känsliga eller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2 – led da (nytt)

Artikel 7 – punkt 2 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | vid behov skyddar unionens strategiska intressen samt suveränitetsintressen på alla relevanta områden, inbegripet europeiskt strategiskt oberoende inom teknik och industri, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

vid behov skyddar unionens strategiska intressen samt suveränitetsintressen på alla relevanta områden, inbegripet europeiskt strategiskt oberoende inom teknik och industri,

vid behov skyddar unionens strategiska intressen samt suveränitetsintressen på alla relevanta områden, inbegripet europeiskt strategiskt oberoende inom teknik och industri,

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3

Artikel 9 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att de kontrakt, avtal eller andra arrangemang som avser de verksamheter som avses i 
  första stycket
  innehåller bestämmelser om den lämpliga
  egendomsordningen
  för dessa tillgångar och, när det gäller led c att unionen fritt kan använda PRS-mottagarna i enlighet med beslut 1104/2011/EU. | 3.   Kommissionen ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att de kontrakt, avtal eller andra arrangemang som avser de verksamheter som avses i 
  punkt 2
  innehåller bestämmelser om den lämpliga
  egendoms- och användningsordningen
  för dessa tillgångar och, när det gäller led c att unionen fritt kan använda
  och godkänna användning av
  PRS-mottagarna i enlighet med beslut 1104/2011/EU. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Kommissionen ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att de kontrakt, avtal eller andra arrangemang som avser de verksamheter som avses i 
  första stycket
  innehåller bestämmelser om den lämpliga
  egendomsordningen
  för dessa tillgångar och, när det gäller led c att unionen fritt kan använda PRS-mottagarna i enlighet med beslut 1104/2011/EU.

3.   Kommissionen ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att de kontrakt, avtal eller andra arrangemang som avser de verksamheter som avses i 
  punkt 2
  innehåller bestämmelser om den lämpliga
  egendoms- och användningsordningen
  för dessa tillgångar och, när det gäller led c att unionen fritt kan använda
  och godkänna användning av
  PRS-mottagarna i enlighet med beslut 1104/2011/EU.

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10

Artikel 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De tjänster, de data och den information som tillhandahålls av programmets komponenter ska tillhandahållas utan någon uttrycklig eller underförstådd garanti vad gäller deras kvalitet, noggrannhet, tillgänglighet, tillförlitlighet, hastighet och lämplighet för varje slags ändamål. I detta syfte ska kommissionen vidta nödvändiga åtgärder för att se till att användarna av dessa tjänster, dessa data och denna information på lämpligt sätt informeras om avsaknaden av alla sådana garantier. | De tjänster, de data och den information som tillhandahålls av programmets komponenter ska tillhandahållas utan någon uttrycklig eller underförstådd garanti vad gäller deras kvalitet, noggrannhet, tillgänglighet, tillförlitlighet, hastighet och lämplighet för varje slags ändamål
  , förutom ifall en sådan garanti krävs i tillämplig unionslagstiftning för tillhandahållande av tjänsterna i fråga
  . I detta syfte ska kommissionen vidta nödvändiga åtgärder för att se till att användarna av dessa tjänster, dessa data och denna information på lämpligt sätt informeras om avsaknaden av alla sådana garantier. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De tjänster, de data och den information som tillhandahålls av programmets komponenter ska tillhandahållas utan någon uttrycklig eller underförstådd garanti vad gäller deras kvalitet, noggrannhet, tillgänglighet, tillförlitlighet, hastighet och lämplighet för varje slags ändamål. I detta syfte ska kommissionen vidta nödvändiga åtgärder för att se till att användarna av dessa tjänster, dessa data och denna information på lämpligt sätt informeras om avsaknaden av alla sådana garantier.

De tjänster, de data och den information som tillhandahålls av programmets komponenter ska tillhandahållas utan någon uttrycklig eller underförstådd garanti vad gäller deras kvalitet, noggrannhet, tillgänglighet, tillförlitlighet, hastighet och lämplighet för varje slags ändamål
  , förutom ifall en sådan garanti krävs i tillämplig unionslagstiftning för tillhandahållande av tjänsterna i fråga
  . I detta syfte ska kommissionen vidta nödvändiga åtgärder för att se till att användarna av dessa tjänster, dessa data och denna information på lämpligt sätt informeras om avsaknaden av alla sådana garantier.

, förutom ifall en sådan garanti krävs i tillämplig unionslagstiftning för tillhandahållande av tjänsterna i fråga

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2020 ska vara [
  16
  ] miljarder EUR i löpande priser. | Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2020 ska vara [
  16,9
  ] miljarder EUR i löpande priser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2020 ska vara [
  16
  ] miljarder EUR i löpande priser.

16

Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2020 ska vara [
  16,9
  ] miljarder EUR i löpande priser.

16,9

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 2 – led b

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | För Copernicus: [
  5,8
  ] miljarder EUR. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

För Copernicus: [
  5,8
  ] miljarder EUR.

5,8

| (b) | För Copernicus: [
  6
  ] miljarder EUR. |
| --- | --- |

(b)

För Copernicus: [
  6
  ] miljarder EUR.

6

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 2 – led c

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | För SSA/Govsatcom: [0,5 ] miljarder EUR. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

För SSA/Govsatcom: [0,5 ] miljarder EUR.

| (c) | För SSA/Govsatcom: [1,2 ] miljarder EUR. |
| --- | --- |

(c)

För SSA/Govsatcom: [1,2 ] miljarder EUR.

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2

Artikel 11 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Övergripande verksamhet enligt
  artikel
   3 ska finansieras inom ramen för programmets komponenter. | 2.   Övergripande verksamhet enligt
  artiklarna
  3
  , 5 och 6
  ska finansieras inom ramen för programmets komponenter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Övergripande verksamhet enligt
  artikel
   3 ska finansieras inom ramen för programmets komponenter.

2.   Övergripande verksamhet enligt
  artiklarna
  3
  , 5 och 6
  ska finansieras inom ramen för programmets komponenter.

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – led a

Artikel 14 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Att i 
  alla medlemsstater
  genom hela leveranskedjan främja ett så brett och öppet deltagande som möjligt av uppstartsföretag, nya aktörer och små och medelstora företag
  och andra ekonomiska aktörer
  , bland annat genom att kräva att anbudsgivarna ska lägga ut delar på underentreprenad. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Att i 
  alla medlemsstater
  genom hela leveranskedjan främja ett så brett och öppet deltagande som möjligt av uppstartsföretag, nya aktörer och små och medelstora företag
  och andra ekonomiska aktörer
  , bland annat genom att kräva att anbudsgivarna ska lägga ut delar på underentreprenad.

alla medlemsstater

och andra ekonomiska aktörer

| (a) | Att i 
  hela unionen och
  genom hela leveranskedjan främja ett så brett och öppet deltagande som möjligt av
  alla ekonomiska aktörer, och i synnerhet
  uppstartsföretag, nya aktörer och små och medelstora företag, bland annat genom att kräva att anbudsgivarna ska lägga ut delar på underentreprenad. |
| --- | --- |

(a)

Att i 
  hela unionen och
  genom hela leveranskedjan främja ett så brett och öppet deltagande som möjligt av
  alla ekonomiska aktörer, och i synnerhet
  uppstartsföretag, nya aktörer och små och medelstora företag, bland annat genom att kräva att anbudsgivarna ska lägga ut delar på underentreprenad.

hela unionen och

alla ekonomiska aktörer, och i synnerhet

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – led d

Artikel 14 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Att främja unionens oberoende, särskilt i tekniskt hänseende. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Att främja unionens oberoende, särskilt i tekniskt hänseende.

| (d) | Att främja unionens
  strategiska
  oberoende, särskilt i 
  industriellt och
  tekniskt hänseende
  , utmed hela värdekedjan
  . |
| --- | --- |

(d)

Att främja unionens
  strategiska
  oberoende, särskilt i 
  industriellt och
  tekniskt hänseende
  , utmed hela värdekedjan
  .

strategiska

industriellt och

, utmed hela värdekedjan

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – led da (nytt)

Artikel 14 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | Att följa principerna om öppen tillgång och sund konkurrens längs hela den industriella leveranskedjan, upphandlingsförfaranden med öppen information i rätt tid, tydlig information om tillämpliga upphandlingsregler, urvalskriterier och tilldelningskriterier samt all annan relevant information som möjliggör likvärdiga förutsättningar för alla potentiella anbudsgivare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

Att följa principerna om öppen tillgång och sund konkurrens längs hela den industriella leveranskedjan, upphandlingsförfaranden med öppen information i rätt tid, tydlig information om tillämpliga upphandlingsregler, urvalskriterier och tilldelningskriterier samt all annan relevant information som möjliggör likvärdiga förutsättningar för alla potentiella anbudsgivare.

Att följa principerna om öppen tillgång och sund konkurrens längs hela den industriella leveranskedjan, upphandlingsförfaranden med öppen information i rätt tid, tydlig information om tillämpliga upphandlingsregler, urvalskriterier och tilldelningskriterier samt all annan relevant information som möjliggör likvärdiga förutsättningar för alla potentiella anbudsgivare.

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 1

Artikel 17 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   För att uppmuntra nya aktörer, små och medelstora företag och uppstartsföretag och för att erbjuda bredast möjliga geografiska täckning och samtidigt skydda unionens strategiska oberoende
  får
  den upphandlande myndigheten begära att anbudsgivaren lägger ut en del av kontraktet genom konkurrensutsatt upphandling till en lämplig grad av underentreprenad på andra företag än dem i anbudsgivarens grupp av företag. | 1.   För att uppmuntra nya aktörer,
  särskilt
  små och medelstora företag och uppstartsföretag och för att erbjuda bredast möjliga geografiska täckning och samtidigt skydda unionens strategiska oberoende
  ska
  den upphandlande myndigheten
  sträva efter att
  begära att anbudsgivaren lägger ut en del av kontraktet genom konkurrensutsatt upphandling till en lämplig grad av underentreprenad på andra företag än dem i anbudsgivarens grupp av företag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   För att uppmuntra nya aktörer, små och medelstora företag och uppstartsföretag och för att erbjuda bredast möjliga geografiska täckning och samtidigt skydda unionens strategiska oberoende
  får
  den upphandlande myndigheten begära att anbudsgivaren lägger ut en del av kontraktet genom konkurrensutsatt upphandling till en lämplig grad av underentreprenad på andra företag än dem i anbudsgivarens grupp av företag.

1.   För att uppmuntra nya aktörer,
  särskilt
  små och medelstora företag och uppstartsföretag och för att erbjuda bredast möjliga geografiska täckning och samtidigt skydda unionens strategiska oberoende
  ska
  den upphandlande myndigheten
  sträva efter att
  begära att anbudsgivaren lägger ut en del av kontraktet genom konkurrensutsatt upphandling till en lämplig grad av underentreprenad på andra företag än dem i anbudsgivarens grupp av företag.

Ändring 105

Ändring 105

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 2

Artikel 17 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den upphandlande myndigheten ska ange hur stor del av kontraktet som ska läggas ut på underentreprenad i form av ett intervall från minsta möjliga till största möjliga andel. | 2.   Den upphandlande myndigheten ska ange hur stor del av kontraktet som ska läggas ut på underentreprenad
  till industrin på alla nivåer, i enlighet med punkt 1,
  i form av ett intervall från minsta möjliga till största möjliga andel |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den upphandlande myndigheten ska ange hur stor del av kontraktet som ska läggas ut på underentreprenad i form av ett intervall från minsta möjliga till största möjliga andel.

2.   Den upphandlande myndigheten ska ange hur stor del av kontraktet som ska läggas ut på underentreprenad
  till industrin på alla nivåer, i enlighet med punkt 1,
  i form av ett intervall från minsta möjliga till största möjliga andel

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3

Artikel 17 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Alla avvikelser från en begäran i enlighet med punkt 1 ska motiveras av anbudsgivaren. | 3.   Alla avvikelser från en begäran i enlighet med punkt 1 ska motiveras av anbudsgivaren
  och bedömas av den upphandlande myndigheten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Alla avvikelser från en begäran i enlighet med punkt 1 ska motiveras av anbudsgivaren.

3.   Alla avvikelser från en begäran i enlighet med punkt 1 ska motiveras av anbudsgivaren
  och bedömas av den upphandlande myndigheten
  .

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – stycke 2

Artikel 19 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vid gemensamma ansökningsomgångar ska gemensamma förfaranden fastställas för urval och utvärdering av förslagen. Förfarandena ska inbegripa en balanserad grupp av experter som utses av varje part. | Vid gemensamma ansökningsomgångar ska gemensamma förfaranden fastställas för urval och utvärdering av förslagen. Förfarandena ska involvera en representativ grupp av experter som utses av varje part.
  Sådana experter ska inte utvärdera, ge råd eller hjälpa till med frågor där de befinner sig i en intressekonflikt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vid gemensamma ansökningsomgångar ska gemensamma förfaranden fastställas för urval och utvärdering av förslagen. Förfarandena ska inbegripa en balanserad grupp av experter som utses av varje part.

Vid gemensamma ansökningsomgångar ska gemensamma förfaranden fastställas för urval och utvärdering av förslagen. Förfarandena ska involvera en representativ grupp av experter som utses av varje part.
  Sådana experter ska inte utvärdera, ge råd eller hjälpa till med frågor där de befinner sig i en intressekonflikt.

Sådana experter ska inte utvärdera, ge råd eller hjälpa till med frågor där de befinner sig i en intressekonflikt.

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 1

Artikel 24 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Utöver bestämmelserna i [artikel 165] i budgetförordningen får kommissionen
  och
  byrån genomföra upphandlingsförfaranden gemensamt med Europeiska rymdorganisationen eller andra internationella organisationer som deltar i genomförandet av programmets komponenter. | 1.   Utöver bestämmelserna i [artikel 165] i budgetförordningen får kommissionen
  eller
  byrån genomföra upphandlingsförfaranden gemensamt med Europeiska rymdorganisationen eller andra internationella organisationer som deltar i genomförandet av programmets komponenter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Utöver bestämmelserna i [artikel 165] i budgetförordningen får kommissionen
  och
  byrån genomföra upphandlingsförfaranden gemensamt med Europeiska rymdorganisationen eller andra internationella organisationer som deltar i genomförandet av programmets komponenter.

1.   Utöver bestämmelserna i [artikel 165] i budgetförordningen får kommissionen
  eller
  byrån genomföra upphandlingsförfaranden gemensamt med Europeiska rymdorganisationen eller andra internationella organisationer som deltar i genomförandet av programmets komponenter.

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – stycke 1 – led a

Artikel 27 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Strikt uppdelning av uppgifter och ansvar mellan de enheter som är involverade i genomförandet av programmet, särskilt mellan medlemsstaterna, kommissionen, byrån och Europeiska rymdorganisationen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Strikt uppdelning av uppgifter och ansvar mellan de enheter som är involverade i genomförandet av programmet, särskilt mellan medlemsstaterna, kommissionen, byrån och Europeiska rymdorganisationen.

| (a) | Strikt uppdelning av uppgifter och ansvar mellan de enheter som är involverade i genomförandet av programmet, särskilt mellan medlemsstaterna, kommissionen, byrån och Europeiska rymdorganisationen
  , på grundval av varje enhets behörigheter, förbättrad insyn, ändamålsenlighet och kostnadseffektivitet samt undvikande av överlappande verksamheter
  . |
| --- | --- |

(a)

Strikt uppdelning av uppgifter och ansvar mellan de enheter som är involverade i genomförandet av programmet, särskilt mellan medlemsstaterna, kommissionen, byrån och Europeiska rymdorganisationen
  , på grundval av varje enhets behörigheter, förbättrad insyn, ändamålsenlighet och kostnadseffektivitet samt undvikande av överlappande verksamheter
  .

, på grundval av varje enhets behörigheter, förbättrad insyn, ändamålsenlighet och kostnadseffektivitet samt undvikande av överlappande verksamheter

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – stycke 1 – led b

Artikel 27 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Sträng kontroll av programmet, inbegripet strikt iakttagande av
  kostnads-
  och
  tidsplaner
  av alla enheter inom deras respektive
  behörighetsområden
  i enlighet med denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Sträng kontroll av programmet, inbegripet strikt iakttagande av
  kostnads-
  och
  tidsplaner
  av alla enheter inom deras respektive
  behörighetsområden
  i enlighet med denna förordning.

kostnads-

tidsplaner

behörighetsområden

| (b) | Sträng kontroll av programmet, inbegripet strikt iakttagande av
  kostnadsresultat
  och
  tekniska resultat
  av alla enheter inom deras respektive
  ansvarsområden
  i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- |

(b)

Sträng kontroll av programmet, inbegripet strikt iakttagande av
  kostnadsresultat
  och
  tekniska resultat
  av alla enheter inom deras respektive
  ansvarsområden
  i enlighet med denna förordning.

kostnadsresultat

tekniska resultat

ansvarsområden

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – stycke 1 – led d

Artikel 27 – stycke 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Systematiskt hänsynstagande till behoven hos dem som använder de tjänster som tillhandahålls av programmets komponenter, samt till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen i samband med dessa tjänster. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Systematiskt hänsynstagande till behoven hos dem som använder de tjänster som tillhandahålls av programmets komponenter, samt till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen i samband med dessa tjänster.

| (d) | Systematiskt hänsynstagande till behoven hos dem som använder de tjänster som tillhandahålls av programmets komponenter, samt till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen i samband med dessa tjänster
  , även genom samråd med rådgivande andvändarforum på nationell nivå och unionsnivå
  . |
| --- | --- |

(d)

Systematiskt hänsynstagande till behoven hos dem som använder de tjänster som tillhandahålls av programmets komponenter, samt till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen i samband med dessa tjänster
  , även genom samråd med rådgivande andvändarforum på nationell nivå och unionsnivå
  .

, även genom samråd med rådgivande andvändarforum på nationell nivå och unionsnivå

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 2

Artikel 28 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen, eller när det gäller de uppgifter som avses i artikel 30 byrån, får delegera särskilda uppgifter till medlemsstaterna eller
  nationella organ eller
  grupper av dessa medlemsstater
  eller nationella organ
  . Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att programmet ska fungera väl och för att användningen av det ska främjas, bland annat genom att hjälpa till att skydda de frekvenser som behövs för programmet. | 2.   Kommissionen, eller när det gäller de uppgifter som avses i artikel 30 byrån, får delegera särskilda uppgifter till medlemsstaterna eller grupper av dessa medlemsstater
  , i enlighet med överenskommelser från fall till fall
  . Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att programmet ska fungera väl och för att användningen av det ska främjas, bland annat genom att hjälpa till att skydda de frekvenser som behövs för programmet
  på en tillfredsställande nivå
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen, eller när det gäller de uppgifter som avses i artikel 30 byrån, får delegera särskilda uppgifter till medlemsstaterna eller
  nationella organ eller
  grupper av dessa medlemsstater
  eller nationella organ
  . Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att programmet ska fungera väl och för att användningen av det ska främjas, bland annat genom att hjälpa till att skydda de frekvenser som behövs för programmet.

2.   Kommissionen, eller när det gäller de uppgifter som avses i artikel 30 byrån, får delegera särskilda uppgifter till medlemsstaterna eller grupper av dessa medlemsstater
  , i enlighet med överenskommelser från fall till fall
  . Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att programmet ska fungera väl och för att användningen av det ska främjas, bland annat genom att hjälpa till att skydda de frekvenser som behövs för programmet
  på en tillfredsställande nivå
  .

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 2a (ny)

Artikel 28 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterna ska genomföra proaktiva och samordnade samråd med slutanvändargrupper, särskilt om Galileo, Egnos och Copernicus, bland annat via rådgivande användarforum. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Medlemsstaterna ska genomföra proaktiva och samordnade samråd med slutanvändargrupper, särskilt om Galileo, Egnos och Copernicus, bland annat via rådgivande användarforum.

Ändring 115

Ändring 115

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 1

Artikel 29 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska ha det övergripande ansvaret för genomförandet av programmet,
  även
  i fråga om säkerhet. Den ska i enlighet med denna förordning fastställa programmets prioriteringar och långsiktiga utveckling och övervaka genomförandet av det, med vederbörlig hänsyn tagen till dess inverkan på unionens övriga politikområden. | 1.   Kommissionen ska ha det övergripande ansvaret för genomförandet av programmet,
  liksom också ansvaret
  i fråga om säkerhet
  för de programkomponenter som inte anförtrotts byrån i enlighet med artikel 30
  . Den ska i enlighet med denna förordning fastställa programmets prioriteringar och långsiktiga utveckling och övervaka genomförandet av det, med vederbörlig hänsyn tagen till dess inverkan på unionens övriga politikområden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska ha det övergripande ansvaret för genomförandet av programmet,
  även
  i fråga om säkerhet. Den ska i enlighet med denna förordning fastställa programmets prioriteringar och långsiktiga utveckling och övervaka genomförandet av det, med vederbörlig hänsyn tagen till dess inverkan på unionens övriga politikområden.

1.   Kommissionen ska ha det övergripande ansvaret för genomförandet av programmet,
  liksom också ansvaret
  i fråga om säkerhet
  för de programkomponenter som inte anförtrotts byrån i enlighet med artikel 30
  . Den ska i enlighet med denna förordning fastställa programmets prioriteringar och långsiktiga utveckling och övervaka genomförandet av det, med vederbörlig hänsyn tagen till dess inverkan på unionens övriga politikområden.

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 2

Artikel 29 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen ska förvalta de komponenter i programmet vars förvaltning inte har anförtrotts
  någon annan enhet
  . | 2.   Kommissionen ska förvalta de komponenter i programmet vars förvaltning inte har anförtrotts
  andra enheter som avses i artiklarna 30, 31 och 32
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen ska förvalta de komponenter i programmet vars förvaltning inte har anförtrotts
  någon annan enhet
  .

2.   Kommissionen ska förvalta de komponenter i programmet vars förvaltning inte har anförtrotts
  andra enheter som avses i artiklarna 30, 31 och 32
  .

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 3

Artikel 29 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen ska säkerställa en tydlig ansvarsfördelning mellan de olika enheter som deltar i programmet och samordna de enheternas verksamhet. | 3.   Kommissionen ska säkerställa en tydlig ansvarsfördelning mellan de olika enheter som deltar i programmet och samordna de enheternas verksamhet
  och ska säkerställa fullt skydd av unionens intressen, sund förvaltning av unionens medel och tillämpning av unionens regler, särskilt de som rör upphandling. Därför ska kommissionen ingå en ramöverenskommelse om ekonomiskt partnerskap med byrån och Europeiska rymdorganisationen angående de två enheternas uppgifter, i enlighet med artikel 31a. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Kommissionen ska säkerställa en tydlig ansvarsfördelning mellan de olika enheter som deltar i programmet och samordna de enheternas verksamhet.

3.   Kommissionen ska säkerställa en tydlig ansvarsfördelning mellan de olika enheter som deltar i programmet och samordna de enheternas verksamhet
  och ska säkerställa fullt skydd av unionens intressen, sund förvaltning av unionens medel och tillämpning av unionens regler, särskilt de som rör upphandling. Därför ska kommissionen ingå en ramöverenskommelse om ekonomiskt partnerskap med byrån och Europeiska rymdorganisationen angående de två enheternas uppgifter, i enlighet med artikel 31a.

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 3a (ny)

Artikel 29 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 105 när det gäller den specifika bestämmelsen om funktionssätt och styrning för rymdväderfunktionen och funktionen för jordnära föremål samt Govsatcom. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 105 när det gäller den specifika bestämmelsen om funktionssätt och styrning för rymdväderfunktionen och funktionen för jordnära föremål samt Govsatcom.

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 4 – stycke 1

Artikel 29 – punkt 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om så krävs att programmet ska fungera väl och för att tjänsterna från programmets komponenter ska kunna tillhandahållas på ett smidigt sätt, ska kommissionen i 
  genomförandeakter
  fastställa
  de tekniska och operativa specifikationer som krävs
  för genomförandet och utvecklingen av dessa komponenter och de tjänster som de tillhandahåller, efter samråd med användarna och alla andra berörda aktörer
  . När de tekniska och operativa specifikationerna
  fastställs ska kommissionen undvika att sänka den allmänna säkerhetsnivån och tillgodose behovet av bakåtkompatibilitet. | Om så krävs
  för
  att programmet ska fungera väl och för att tjänsterna från programmets komponenter ska kunna tillhandahållas på ett smidigt sätt, ska kommissionen i 
  delegerade akter
  fastställa
  krav på hög nivå
  för genomförandet och utvecklingen av dessa komponenter och de tjänster som de tillhandahåller, efter samråd med användarna och alla andra berörda aktörer
  , även inom sektorer i senare led. När dessa krav på hög nivå
  fastställs ska kommissionen undvika att sänka den allmänna säkerhetsnivån och tillgodose behovet av bakåtkompatibilitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om så krävs att programmet ska fungera väl och för att tjänsterna från programmets komponenter ska kunna tillhandahållas på ett smidigt sätt, ska kommissionen i 
  genomförandeakter
  fastställa
  de tekniska och operativa specifikationer som krävs
  för genomförandet och utvecklingen av dessa komponenter och de tjänster som de tillhandahåller, efter samråd med användarna och alla andra berörda aktörer
  . När de tekniska och operativa specifikationerna
  fastställs ska kommissionen undvika att sänka den allmänna säkerhetsnivån och tillgodose behovet av bakåtkompatibilitet.

genomförandeakter

de tekniska och operativa specifikationer som krävs

. När de tekniska och operativa specifikationerna

Om så krävs
  för
  att programmet ska fungera väl och för att tjänsterna från programmets komponenter ska kunna tillhandahållas på ett smidigt sätt, ska kommissionen i 
  delegerade akter
  fastställa
  krav på hög nivå
  för genomförandet och utvecklingen av dessa komponenter och de tjänster som de tillhandahåller, efter samråd med användarna och alla andra berörda aktörer
  , även inom sektorer i senare led. När dessa krav på hög nivå
  fastställs ska kommissionen undvika att sänka den allmänna säkerhetsnivån och tillgodose behovet av bakåtkompatibilitet.

för

delegerade akter

krav på hög nivå

, även inom sektorer i senare led. När dessa krav på hög nivå

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 4 – stycke 2

Artikel 29 – punkt 4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Dessa
  genomförandeakter
  ska antas i enlighet med
  det granskningsförfarande som avses i
  artikel
  107.3
  . | Dessa
  delegerade akter
  ska antas i enlighet med artikel 
  21
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Dessa
  genomförandeakter
  ska antas i enlighet med
  det granskningsförfarande som avses i
  artikel
  107.3
  .

genomförandeakter

det granskningsförfarande som avses i

107.3

Dessa
  delegerade akter
  ska antas i enlighet med artikel 
  21
  .

delegerade akter

21

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 5

Artikel 29 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen ska
  främja och verka för spridning och användning av de data och tjänster som tillhandahålls av programmets komponenter inom den offentliga och privata sektorn, bland annat genom att stödja en lämplig utveckling av tjänsterna och genom att främja en stabil långsiktig miljö. Den ska utveckla synergier mellan tillämpningar från programmets olika komponenter. Den ska
  säkerställa komplementaritet, enhetlighet, synergier och kopplingar mellan programmet och unionens övriga åtgärder och program. | 5.   Kommissionen ska säkerställa komplementaritet, enhetlighet, synergier och kopplingar mellan programmet och unionens övriga åtgärder och program.
  Den ska – i nära samarbete med byrån och, i förekommande fall, med Europeiska rymdorganisationen och enheter som har anförtrotts Copernicusuppdrag – stödja och bidra till |
| | — | de tjänster som rör spridning och användning av data och tjänster som tillhandahålls genom programmets komponenter inom offentlig och privat sektor, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Kommissionen ska
  främja och verka för spridning och användning av de data och tjänster som tillhandahålls av programmets komponenter inom den offentliga och privata sektorn, bland annat genom att stödja en lämplig utveckling av tjänsterna och genom att främja en stabil långsiktig miljö. Den ska utveckla synergier mellan tillämpningar från programmets olika komponenter. Den ska
  säkerställa komplementaritet, enhetlighet, synergier och kopplingar mellan programmet och unionens övriga åtgärder och program.

5.   Kommissionen ska säkerställa komplementaritet, enhetlighet, synergier och kopplingar mellan programmet och unionens övriga åtgärder och program.
  Den ska – i nära samarbete med byrån och, i förekommande fall, med Europeiska rymdorganisationen och enheter som har anförtrotts Copernicusuppdrag – stödja och bidra till

—

de tjänster som rör spridning och användning av data och tjänster som tillhandahålls genom programmets komponenter inom offentlig och privat sektor,

de tjänster som rör spridning och användning av data och tjänster som tillhandahålls genom programmets komponenter inom offentlig och privat sektor,

| — | utveckling av synergier mellan tillämpningarna, |
| --- | --- |

—

utveckling av synergier mellan tillämpningarna,

utveckling av synergier mellan tillämpningarna,

| — | lämplig utveckling av dessa tjänster, |
| --- | --- |

—

lämplig utveckling av dessa tjänster,

lämplig utveckling av dessa tjänster,

| — | främjandet av en stabil långsiktig miljö. |
| --- | --- |

—

främjandet av en stabil långsiktig miljö.

främjandet av en stabil långsiktig miljö.

Ändring 122

Ändring 122

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 6

Artikel 29 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Den ska i förekommande fall
  sörja för
  samordning med verksamheten inom rymdsektorn på unionsnivå, nationell nivå och internationell nivå. Den ska främja samarbetet mellan medlemsstaterna och främja konvergens av deras tekniska kapacitet och utvecklingen på rymdområdet. | 6.   Den ska i förekommande fall
  , och i samarbete med byrån och Europeiska rymdorganisationen, säkerställa
  samordning med verksamheten inom rymdsektorn på unionsnivå, nationell nivå och internationell nivå. Den ska främja samarbetet mellan medlemsstaterna och främja konvergens av deras tekniska kapacitet och utvecklingen på rymdområdet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Den ska i förekommande fall
  sörja för
  samordning med verksamheten inom rymdsektorn på unionsnivå, nationell nivå och internationell nivå. Den ska främja samarbetet mellan medlemsstaterna och främja konvergens av deras tekniska kapacitet och utvecklingen på rymdområdet.

6.   Den ska i förekommande fall
  , och i samarbete med byrån och Europeiska rymdorganisationen, säkerställa
  samordning med verksamheten inom rymdsektorn på unionsnivå, nationell nivå och internationell nivå. Den ska främja samarbetet mellan medlemsstaterna och främja konvergens av deras tekniska kapacitet och utvecklingen på rymdområdet.

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 1 – led ba (nytt)

Artikel 30 – punkt 1 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Främja och säkerställa spridning och användning av de data och tjänster som tillhandahålls av programmets komponenter, även utveckling av tillämpningar och tjänster i senare led på grundval av programmets komponenter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

Främja och säkerställa spridning och användning av de data och tjänster som tillhandahålls av programmets komponenter, även utveckling av tillämpningar och tjänster i senare led på grundval av programmets komponenter.

Främja och säkerställa spridning och användning av de data och tjänster som tillhandahålls av programmets komponenter, även utveckling av tillämpningar och tjänster i senare led på grundval av programmets komponenter.

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 1 – led bb (nytt)

Artikel 30 – punkt 1 – led bb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (bb) | Vidta åtgärder till stöd för en innovativ rymdsektor i unionen i enlighet med artikel 6. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(bb)

(bb)

Vidta åtgärder till stöd för en innovativ rymdsektor i unionen i enlighet med artikel 6.

Vidta åtgärder till stöd för en innovativ rymdsektor i unionen i enlighet med artikel 6.

Ändring 125

Ändring 125

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 1 – led bc (nytt)

Artikel 30 – punkt 1 – led bc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (bc) | Stödja tillgång till finansiering genom finansieringsinstrumenten i avdelning III och InvestEU samt i samarbete med EIB genom EIB:s finansieringsinstrument med särskild inriktning på små och medelstora företag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(bc)

(bc)

Stödja tillgång till finansiering genom finansieringsinstrumenten i avdelning III och InvestEU samt i samarbete med EIB genom EIB:s finansieringsinstrument med särskild inriktning på små och medelstora företag.

Stödja tillgång till finansiering genom finansieringsinstrumenten i avdelning III och InvestEU samt i samarbete med EIB genom EIB:s finansieringsinstrument med särskild inriktning på små och medelstora företag.

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 1 – led c

Artikel 30 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Genomföra kommunikation och utåtriktad verksamhet, och verksamhet med anknytning till kommersialisering av
  Galileos och
  Egnos
  tjänster
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Genomföra kommunikation och utåtriktad verksamhet, och verksamhet med anknytning till kommersialisering av
  Galileos och
  Egnos
  tjänster
  .

Galileos och

tjänster

| (c) | Genomföra kommunikation och utåtriktad verksamhet, och verksamhet med anknytning till kommersialisering av
  de tjänster som erbjuds särskilt av Galileo,
  Egnos
  och Copernicus
  . |
| --- | --- |

(c)

Genomföra kommunikation och utåtriktad verksamhet, och verksamhet med anknytning till kommersialisering av
  de tjänster som erbjuds särskilt av Galileo,
  Egnos
  och Copernicus
  .

de tjänster som erbjuds särskilt av Galileo,

och Copernicus

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 1 – led ca (nytt)

Artikel 30 – punkt 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | För Galileo och Egnos: förvalta Galileo och Egnos, enligt artikel 43. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

För Galileo och Egnos: förvalta Galileo och Egnos, enligt artikel 43.

För Galileo och Egnos: förvalta Galileo och Egnos, enligt artikel 43.

Ändring 128

Ändring 128

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 1 – led d

Artikel 30 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Erbjuda teknisk sakkunskap till kommissionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Erbjuda teknisk sakkunskap till kommissionen.

| (d) | Erbjuda teknisk sakkunskap till kommissionen
  och undvika dubbelarbete vad gäller Europeiska rymdorganisationens uppgifter i enlighet med artiklarna 27 och 31
  . |
| --- | --- |

(d)

Erbjuda teknisk sakkunskap till kommissionen
  och undvika dubbelarbete vad gäller Europeiska rymdorganisationens uppgifter i enlighet med artiklarna 27 och 31
  .

och undvika dubbelarbete vad gäller Europeiska rymdorganisationens uppgifter i enlighet med artiklarna 27 och 31

Ändring 129

Ändring 129

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 2 – led a

Artikel 30 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Förvalta driften av Egnos och Galileo, enligt artikel 43. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

(a)

Förvalta driften av Egnos och Galileo, enligt artikel 43.

Förvalta driften av Egnos och Galileo, enligt artikel 43.

utgår

utgår

Ändring 130

Ändring 130

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 2 – led ba (nytt)

Artikel 30 – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Ge rekommendationer till kommissionen om prioriteringar på rymdområdet i Horisont Europa och delta i genomförandet av dem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

Ge rekommendationer till kommissionen om prioriteringar på rymdområdet i Horisont Europa och delta i genomförandet av dem.

Ge rekommendationer till kommissionen om prioriteringar på rymdområdet i Horisont Europa och delta i genomförandet av dem.

Ändring 131

Ändring 131

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 2 – led c

Artikel 30 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Genomföra verksamhet som rör utveckling av tillämpningar och tjänster i senare led på grundval av programmets olika komponenter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

(c)

Genomföra verksamhet som rör utveckling av tillämpningar och tjänster i senare led på grundval av programmets olika komponenter.

Genomföra verksamhet som rör utveckling av tillämpningar och tjänster i senare led på grundval av programmets olika komponenter.

utgår

utgår

Ändring 132

Ändring 132

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 3

Artikel 30 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen får anförtro byrån andra uppgifter,
  inbegripet kommunikation, marknadsföring
  och
  försäljning av data och information
  ,
  liksom andra aktiviteter med anknytning till breddning
  av
  användarbasen för programmets andra komponenter än Galileo och Egnos
  . | 3.   Kommissionen får anförtro byrån andra uppgifter, och
  då se till att undvika dubbelarbete
  ,
  i syfte att effektivisera genomförandet
  av
  programmålen
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Kommissionen får anförtro byrån andra uppgifter,
  inbegripet kommunikation, marknadsföring
  och
  försäljning av data och information
  ,
  liksom andra aktiviteter med anknytning till breddning
  av
  användarbasen för programmets andra komponenter än Galileo och Egnos
  .

3.   Kommissionen får anförtro byrån andra uppgifter, och
  då se till att undvika dubbelarbete
  ,
  i syfte att effektivisera genomförandet
  av
  programmålen
  .

Ändring 133

Ändring 133

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 3a (ny)

Artikel 30 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Byrån får sluta partnerskapsavtal eller andra avtal med nationella rymdorganisationer, en grupp av nationella rymdorganisationer eller andra enheter i avsikt att utföra sina uppgifter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Byrån får sluta partnerskapsavtal eller andra avtal med nationella rymdorganisationer, en grupp av nationella rymdorganisationer eller andra enheter i avsikt att utföra sina uppgifter.

Ändring 134

Ändring 134

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 4

Artikel 30 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   De uppgifter som avses i punkterna 2 och 3 ska läggas ut av kommissionen enligt ett bidragsavtal i enlighet med [artikel 2.18] och [avdelning VI] i budgetförordningen. | 4.   De uppgifter som avses i punkterna 2 och 3 ska läggas ut av kommissionen enligt ett bidragsavtal i enlighet med [artikel 2.18] och [avdelning VI] i budgetförordningen
  och ska ses över i enlighet med artikel 102.6 i denna förordning, särskilt när det gäller Copernicuskomponenten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   De uppgifter som avses i punkterna 2 och 3 ska läggas ut av kommissionen enligt ett bidragsavtal i enlighet med [artikel 2.18] och [avdelning VI] i budgetförordningen.

4.   De uppgifter som avses i punkterna 2 och 3 ska läggas ut av kommissionen enligt ett bidragsavtal i enlighet med [artikel 2.18] och [avdelning VI] i budgetförordningen
  och ska ses över i enlighet med artikel 102.6 i denna förordning, särskilt när det gäller Copernicuskomponenten
  .

Ändring 135

Ändring 135

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 4a (ny)

Artikel 30 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  När kommissionen anförtror uppgifter åt byrån ska den säkerställa lämplig finansiering för förvaltningen och utförandet av dem, inbegripet tillräckliga personella och administrativa resurser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  När kommissionen anförtror uppgifter åt byrån ska den säkerställa lämplig finansiering för förvaltningen och utförandet av dem, inbegripet tillräckliga personella och administrativa resurser.

Ändring 136

Ändring 136

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 1 – led a

Artikel 31 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | För Copernicus: utveckling, konstruktion och tillverkning av Copernicus
  rymdinfrastruktur
  , inbegripet drift av denna infrastruktur. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

För Copernicus: utveckling, konstruktion och tillverkning av Copernicus
  rymdinfrastruktur
  , inbegripet drift av denna infrastruktur.

rymdinfrastruktur

| (a) | För Copernicus: utveckling, konstruktion och tillverkning av Copernicus
  rymd- och markinfrastruktur
  , inbegripet drift av denna infrastruktur. |
| --- | --- |

(a)

För Copernicus: utveckling, konstruktion och tillverkning av Copernicus
  rymd- och markinfrastruktur
  , inbegripet drift av denna infrastruktur.

rymd- och markinfrastruktur

Ändring 137

Ändring 137

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 1 – led b

Artikel 31 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | För Galileo och Egnos: systemutveckling, utveckling av marksegmentet och konstruktion och utveckling av satelliter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

För Galileo och Egnos: systemutveckling, utveckling av marksegmentet och konstruktion och utveckling av satelliter.

| (b) | För Galileo och Egnos:
  stöd till byrån för genomförande av dess kärnuppgifter. När så anges i specifika avtal som ingås mellan byrån och Europeiska rymdorganisationen, upphandling i byråns namn och för byråns räkning för
  systemutveckling, utveckling av marksegmentet och konstruktion och utveckling av satelliter
  inom rymdsegmentet
  . |
| --- | --- |

(b)

För Galileo och Egnos:
  stöd till byrån för genomförande av dess kärnuppgifter. När så anges i specifika avtal som ingås mellan byrån och Europeiska rymdorganisationen, upphandling i byråns namn och för byråns räkning för
  systemutveckling, utveckling av marksegmentet och konstruktion och utveckling av satelliter
  inom rymdsegmentet
  .

stöd till byrån för genomförande av dess kärnuppgifter. När så anges i specifika avtal som ingås mellan byrån och Europeiska rymdorganisationen, upphandling i byråns namn och för byråns räkning för

inom rymdsegmentet

Ändring 138

Ändring 138

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 1 – led c

Artikel 31 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | För alla delar av programmet som har forsknings- och utvecklingsverksamhet
  inom dess kompetensområden
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

För alla delar av programmet som har forsknings- och utvecklingsverksamhet
  inom dess kompetensområden
  .

inom dess kompetensområden

| (c) | För alla delar av programmet som har forsknings- och utvecklingsverksamhet
  när det gäller programkomponenternas infrastruktur
  . |
| --- | --- |

(c)

För alla delar av programmet som har forsknings- och utvecklingsverksamhet
  när det gäller programkomponenternas infrastruktur
  .

när det gäller programkomponenternas infrastruktur

Ändring 139

Ändring 139

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 1 – led ca (nytt)

Artikel 31 – punkt 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Främjande av samarbetet mellan medlemsstaterna och främjande av konvergens för deras tekniska kapacitet och utvecklingen i rymdsegmentet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Främjande av samarbetet mellan medlemsstaterna och främjande av konvergens för deras tekniska kapacitet och utvecklingen i rymdsegmentet.

Främjande av samarbetet mellan medlemsstaterna och främjande av konvergens för deras tekniska kapacitet och utvecklingen i rymdsegmentet.

Ändring 140

Ändring 140

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 2

Artikel 31 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.
     
  Kommissionen ska med byrån och Europeiska rymdorganisationen ingå en ramöverenskommelse om ekonomiskt partnerskap i enlighet med [artikel 130] i budgetförordningen. Ramöverenskommelser om ekonomiskt partnerskap ska | utgår |
| — | tydligt fastställa ansvarsområdena och skyldigheterna för Europeiska rymdorganisationen vad avser programmet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.
     
  Kommissionen ska med byrån och Europeiska rymdorganisationen ingå en ramöverenskommelse om ekonomiskt partnerskap i enlighet med [artikel 130] i budgetförordningen. Ramöverenskommelser om ekonomiskt partnerskap ska

utgår

utgår

—

tydligt fastställa ansvarsområdena och skyldigheterna för Europeiska rymdorganisationen vad avser programmet,

tydligt fastställa ansvarsområdena och skyldigheterna för Europeiska rymdorganisationen vad avser programmet,

| — | kräva att Europeiska rymdorganisationen följer säkerhetsbestämmelserna för unionens program, i synnerhet med avseende på behandling av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, |
| --- | --- |

—

kräva att Europeiska rymdorganisationen följer säkerhetsbestämmelserna för unionens program, i synnerhet med avseende på behandling av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter,

kräva att Europeiska rymdorganisationen följer säkerhetsbestämmelserna för unionens program, i synnerhet med avseende på behandling av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter,

| — | fastställa villkor för förvaltning av de medel som Europeiska rymdorganisationen anförtros, särskilt med avseende på offentlig upphandling, förvaltningsförfaranden, förväntade resultat mätta med prestationsindikatorer, åtgärder vid bristfälligt eller bedrägligt genomförande av kontrakt i fråga om kostnader, tidsplan och resultat samt kommunikationsstrategi och bestämmelser om rättigheterna till materiella och immateriella tillgångar, varvid villkoren ska överensstämma med avdelningarna III och V i denna förordning och budgetförordningen, |
| --- | --- |

—

fastställa villkor för förvaltning av de medel som Europeiska rymdorganisationen anförtros, särskilt med avseende på offentlig upphandling, förvaltningsförfaranden, förväntade resultat mätta med prestationsindikatorer, åtgärder vid bristfälligt eller bedrägligt genomförande av kontrakt i fråga om kostnader, tidsplan och resultat samt kommunikationsstrategi och bestämmelser om rättigheterna till materiella och immateriella tillgångar, varvid villkoren ska överensstämma med avdelningarna III och V i denna förordning och budgetförordningen,

fastställa villkor för förvaltning av de medel som Europeiska rymdorganisationen anförtros, särskilt med avseende på offentlig upphandling, förvaltningsförfaranden, förväntade resultat mätta med prestationsindikatorer, åtgärder vid bristfälligt eller bedrägligt genomförande av kontrakt i fråga om kostnader, tidsplan och resultat samt kommunikationsstrategi och bestämmelser om rättigheterna till materiella och immateriella tillgångar, varvid villkoren ska överensstämma med avdelningarna III och V i denna förordning och budgetförordningen,

| — | kräva deltagande av kommissionen och i förekommande fall byrån vid sammanträden i Europeiska rymdorganisationens nämnd för utvärdering av anbud när det gäller programmet, |
| --- | --- |

—

kräva deltagande av kommissionen och i förekommande fall byrån vid sammanträden i Europeiska rymdorganisationens nämnd för utvärdering av anbud när det gäller programmet,

kräva deltagande av kommissionen och i förekommande fall byrån vid sammanträden i Europeiska rymdorganisationens nämnd för utvärdering av anbud när det gäller programmet,

| — | fastställa övervaknings- och kontrollåtgärder, som ska inbegripa bland annat ett system för kostnadsprognoser, systematisk information till kommissionen eller i förekommande fall byrån, om kostnader och tidsplaner och i händelse av skillnader mellan planerad budget, prestationer och tidsplan, korrigeringar som ska garantera utförandet av de anförtrodda uppgifterna inom gränserna för budgetanslagen och viten gentemot Europeiska rymdorganisationen om denna skillnad är direkt hänförbar till den, och |
| --- | --- |

—

fastställa övervaknings- och kontrollåtgärder, som ska inbegripa bland annat ett system för kostnadsprognoser, systematisk information till kommissionen eller i förekommande fall byrån, om kostnader och tidsplaner och i händelse av skillnader mellan planerad budget, prestationer och tidsplan, korrigeringar som ska garantera utförandet av de anförtrodda uppgifterna inom gränserna för budgetanslagen och viten gentemot Europeiska rymdorganisationen om denna skillnad är direkt hänförbar till den, och

fastställa övervaknings- och kontrollåtgärder, som ska inbegripa bland annat ett system för kostnadsprognoser, systematisk information till kommissionen eller i förekommande fall byrån, om kostnader och tidsplaner och i händelse av skillnader mellan planerad budget, prestationer och tidsplan, korrigeringar som ska garantera utförandet av de anförtrodda uppgifterna inom gränserna för budgetanslagen och viten gentemot Europeiska rymdorganisationen om denna skillnad är direkt hänförbar till den, och

| — | fastställa principerna för ersättning till Europeiska rymdorganisationen, som ska stå i proportion till svårighetsgraden av de uppgifter som ska utföras, följa marknadspriserna och avgifterna till andra berörda enheter, inklusive unionen, och när så är lämpligt grundade på prestationsindikatorer, varvid avgifterna inte ska omfatta allmänna omkostnader som inte är förknippade med verksamheter som Europeiska rymdorganisationen anförtrotts. |
| --- | --- |

—

fastställa principerna för ersättning till Europeiska rymdorganisationen, som ska stå i proportion till svårighetsgraden av de uppgifter som ska utföras, följa marknadspriserna och avgifterna till andra berörda enheter, inklusive unionen, och när så är lämpligt grundade på prestationsindikatorer, varvid avgifterna inte ska omfatta allmänna omkostnader som inte är förknippade med verksamheter som Europeiska rymdorganisationen anförtrotts.

fastställa principerna för ersättning till Europeiska rymdorganisationen, som ska stå i proportion till svårighetsgraden av de uppgifter som ska utföras, följa marknadspriserna och avgifterna till andra berörda enheter, inklusive unionen, och när så är lämpligt grundade på prestationsindikatorer, varvid avgifterna inte ska omfatta allmänna omkostnader som inte är förknippade med verksamheter som Europeiska rymdorganisationen anförtrotts.

Ändring 141

Ändring 141

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 3

Artikel 31 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Ingåendet av den ramöverenskommelse om ekonomiskt partnerskap som avses i punkt 2 ska vara förenat med villkoret att det inom Europeiska rymdorganisationen upprättas interna strukturer och rutiner, särskilt i fråga om beslutsfattande, förvaltning och ansvar, och som gör det möjligt att säkerställa största möjliga skydd för unionens intressen och följa dess beslut, även för den verksamhet som finansieras av Europeiska rymdorganisationen, som påverkar unionens rymdprogram. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.
     
  Ingåendet av den ramöverenskommelse om ekonomiskt partnerskap som avses i punkt 2 ska vara förenat med villkoret att det inom Europeiska rymdorganisationen upprättas interna strukturer och rutiner, särskilt i fråga om beslutsfattande, förvaltning och ansvar, och som gör det möjligt att säkerställa största möjliga skydd för unionens intressen och följa dess beslut, även för den verksamhet som finansieras av Europeiska rymdorganisationen, som påverkar unionens rymdprogram.

utgår

utgår

Ändring 142

Ändring 142

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 4

Artikel 31 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av den ramöverenskommelse om ekonomiskt partnerskap som avses i punkt 4 får kommissionen eller byrån be Europeiska rymdorganisationen att bidra med sin tekniska expertis och den information som krävs för att utföra de uppgifter som den tilldelats enligt denna förordning. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av den ramöverenskommelse om ekonomiskt partnerskap som avses i punkt 4 får kommissionen eller byrån be Europeiska rymdorganisationen att bidra med sin tekniska expertis och den information som krävs för att utföra de uppgifter som den tilldelats enligt denna förordning.

utgår

utgår

Ändring 143

Ändring 143

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31a (ny)

Artikel 31a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 31a |
| | Ramöverenskommelse om ekonomiskt partnerskap |
| | 1.
     
  Kommissionen ska med byrån och Europeiska rymdorganisationen ingå en ramöverenskommelse om ekonomiskt partnerskap i enlighet med [artikel 130] i budgetförordningen. Ramöverenskommelser om ekonomiskt partnerskap ska |
| | (a) | tydligt fastställa roller, ansvarsområden och skyldigheter för kommissionen, byrån och Europeiska rymdorganisationen vad avser programmet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 31a

Artikel 31a

Ramöverenskommelse om ekonomiskt partnerskap

Ramöverenskommelse om ekonomiskt partnerskap

1.
     
  Kommissionen ska med byrån och Europeiska rymdorganisationen ingå en ramöverenskommelse om ekonomiskt partnerskap i enlighet med [artikel 130] i budgetförordningen. Ramöverenskommelser om ekonomiskt partnerskap ska

(a)

(a)

tydligt fastställa roller, ansvarsområden och skyldigheter för kommissionen, byrån och Europeiska rymdorganisationen vad avser programmet,

tydligt fastställa roller, ansvarsområden och skyldigheter för kommissionen, byrån och Europeiska rymdorganisationen vad avser programmet,

| (b) | tydligt fastställa samordnings- och kontrollinstrumenten för genomförandet av programmets komponenter, med hänsyn till kommissionens roller och ansvar för den övergripande samordningen av programmets komponenter, |
| --- | --- |

(b)

(b)

tydligt fastställa samordnings- och kontrollinstrumenten för genomförandet av programmets komponenter, med hänsyn till kommissionens roller och ansvar för den övergripande samordningen av programmets komponenter,

tydligt fastställa samordnings- och kontrollinstrumenten för genomförandet av programmets komponenter, med hänsyn till kommissionens roller och ansvar för den övergripande samordningen av programmets komponenter,

| (c) | kräva att Europeiska rymdorganisationen följer säkerhetsbestämmelserna för unionens program, i synnerhet med avseende på behandling av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, |
| --- | --- |

(c)

(c)

kräva att Europeiska rymdorganisationen följer säkerhetsbestämmelserna för unionens program, i synnerhet med avseende på behandling av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter,

kräva att Europeiska rymdorganisationen följer säkerhetsbestämmelserna för unionens program, i synnerhet med avseende på behandling av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter,

| (d) | fastställa villkor för förvaltning av de medel som Europeiska rymdorganisationen anförtros, inbegripet tillämpning av unionens regler för offentlig upphandling vid upphandlingar i unionens namn och för unionens räkning, förvaltningsförfaranden, förväntade resultat mätta med prestationsindikatorer, åtgärder vid bristfälligt eller bedrägligt genomförande av kontrakt i fråga om kostnader, tidsplan och resultat samt kommunikationsstrategi och bestämmelser om rättigheterna till materiella och immateriella tillgångar, varvid villkoren ska överensstämma med avdelningarna III och V i denna förordning och med budgetförordningen, |
| --- | --- |

(d)

(d)

fastställa villkor för förvaltning av de medel som Europeiska rymdorganisationen anförtros, inbegripet tillämpning av unionens regler för offentlig upphandling vid upphandlingar i unionens namn och för unionens räkning, förvaltningsförfaranden, förväntade resultat mätta med prestationsindikatorer, åtgärder vid bristfälligt eller bedrägligt genomförande av kontrakt i fråga om kostnader, tidsplan och resultat samt kommunikationsstrategi och bestämmelser om rättigheterna till materiella och immateriella tillgångar, varvid villkoren ska överensstämma med avdelningarna III och V i denna förordning och med budgetförordningen,

fastställa villkor för förvaltning av de medel som Europeiska rymdorganisationen anförtros, inbegripet tillämpning av unionens regler för offentlig upphandling vid upphandlingar i unionens namn och för unionens räkning, förvaltningsförfaranden, förväntade resultat mätta med prestationsindikatorer, åtgärder vid bristfälligt eller bedrägligt genomförande av kontrakt i fråga om kostnader, tidsplan och resultat samt kommunikationsstrategi och bestämmelser om rättigheterna till materiella och immateriella tillgångar, varvid villkoren ska överensstämma med avdelningarna III och V i denna förordning och med budgetförordningen,

| (e) | kräva deltagande av kommissionen och, i förekommande fall, byrån vid sammanträden i Europeiska rymdorganisationens nämnd för utvärdering av anbud när det gäller programmet när den senare genomför upphandlingar i unionens namn och för unionens räkning i enlighet med punkt 1a, |
| --- | --- |

(e)

(e)

kräva deltagande av kommissionen och, i förekommande fall, byrån vid sammanträden i Europeiska rymdorganisationens nämnd för utvärdering av anbud när det gäller programmet när den senare genomför upphandlingar i unionens namn och för unionens räkning i enlighet med punkt 1a,

kräva deltagande av kommissionen och, i förekommande fall, byrån vid sammanträden i Europeiska rymdorganisationens nämnd för utvärdering av anbud när det gäller programmet när den senare genomför upphandlingar i unionens namn och för unionens räkning i enlighet med punkt 1a,

| (f) | fastställa övervaknings- och kontrollåtgärder, som ska inbegripa bland annat ett system för kostnadsprognoser, systematisk information till kommissionen eller, i förekommande fall, byrån om kostnader och tidsplaner och i händelse av skillnader mellan planerad budget, prestationer och tidsplan, korrigeringar som ska garantera utförandet av de anförtrodda uppgifterna inom gränserna för budgetanslagen och viten gentemot Europeiska rymdorganisationen om denna skillnad är direkt hänförbar till den, |
| --- | --- |

(f)

(f)

fastställa övervaknings- och kontrollåtgärder, som ska inbegripa bland annat ett system för kostnadsprognoser, systematisk information till kommissionen eller, i förekommande fall, byrån om kostnader och tidsplaner och i händelse av skillnader mellan planerad budget, prestationer och tidsplan, korrigeringar som ska garantera utförandet av de anförtrodda uppgifterna inom gränserna för budgetanslagen och viten gentemot Europeiska rymdorganisationen om denna skillnad är direkt hänförbar till den,

fastställa övervaknings- och kontrollåtgärder, som ska inbegripa bland annat ett system för kostnadsprognoser, systematisk information till kommissionen eller, i förekommande fall, byrån om kostnader och tidsplaner och i händelse av skillnader mellan planerad budget, prestationer och tidsplan, korrigeringar som ska garantera utförandet av de anförtrodda uppgifterna inom gränserna för budgetanslagen och viten gentemot Europeiska rymdorganisationen om denna skillnad är direkt hänförbar till den,

| (g) | fastställa principerna för ersättning till Europeiska rymdorganisationen, med beaktande av dess kostnadsmodell som offentlig enhet, som ska stå i proportion till svårighetsgraden av de uppgifter som ska utföras, följa marknadspriserna och avgifterna till andra berörda enheter, inklusive unionen, och när så är lämpligt grundade på prestationsindikatorer, varvid avgifterna inte ska omfatta allmänna omkostnader som inte är förknippade med verksamheter som Europeiska rymdorganisationen anförtrotts av unionen, |
| --- | --- |

(g)

(g)

fastställa principerna för ersättning till Europeiska rymdorganisationen, med beaktande av dess kostnadsmodell som offentlig enhet, som ska stå i proportion till svårighetsgraden av de uppgifter som ska utföras, följa marknadspriserna och avgifterna till andra berörda enheter, inklusive unionen, och när så är lämpligt grundade på prestationsindikatorer, varvid avgifterna inte ska omfatta allmänna omkostnader som inte är förknippade med verksamheter som Europeiska rymdorganisationen anförtrotts av unionen,

fastställa principerna för ersättning till Europeiska rymdorganisationen, med beaktande av dess kostnadsmodell som offentlig enhet, som ska stå i proportion till svårighetsgraden av de uppgifter som ska utföras, följa marknadspriserna och avgifterna till andra berörda enheter, inklusive unionen, och när så är lämpligt grundade på prestationsindikatorer, varvid avgifterna inte ska omfatta allmänna omkostnader som inte är förknippade med verksamheter som Europeiska rymdorganisationen anförtrotts av unionen,

| (h) | kräva att Europeiska rymdorganisationen garanterar fullständigt skydd för unionens intressen och dess beslut, vilket även kan leda till att Europeiska rymdorganisationen måste anpassa sitt beslutsfattande, sina förvaltningsmetoder och sina ansvarsbestämmelser. |
| --- | --- |

(h)

(h)

kräva att Europeiska rymdorganisationen garanterar fullständigt skydd för unionens intressen och dess beslut, vilket även kan leda till att Europeiska rymdorganisationen måste anpassa sitt beslutsfattande, sina förvaltningsmetoder och sina ansvarsbestämmelser.

kräva att Europeiska rymdorganisationen garanterar fullständigt skydd för unionens intressen och dess beslut, vilket även kan leda till att Europeiska rymdorganisationen måste anpassa sitt beslutsfattande, sina förvaltningsmetoder och sina ansvarsbestämmelser.

2.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av den ramöverenskommelse om ekonomiskt partnerskap som avses i artikel 31a får kommissionen eller byrån be Europeiska rymdorganisationen att bidra med sin tekniska expertis och den information som krävs för att utföra de uppgifter som de tilldelats enligt denna förordning. Villkoren för sådana förfrågningar och genomförandet av dem ska bli föremål för ömsesidig överenskommelse.

Ändring 144

Ändring 144

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 32 – rubriken

Artikel 32 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Andra
  enheters roll | Rollen för Eumetsat och
  andra
  enheter |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Andra
  enheters roll

enheters roll

Rollen för Eumetsat och
  andra
  enheter

Rollen för Eumetsat och

enheter

Ändring 145

Ändring 145

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 32 – punkt 1 – inledningen

Artikel 32 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen får helt eller delvis genom bidragsavtal lägga ut genomförandet av
  programmets komponenter
  på andra enheter än dem som avses i artiklarna 30 och 31, bland annat följande: | 1.   Kommissionen får helt eller delvis genom bidragsavtal lägga ut genomförandet av
  nedanstående uppgifter
  på andra enheter än dem som avses i artiklarna 30 och 31, bland annat följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen får helt eller delvis genom bidragsavtal lägga ut genomförandet av
  programmets komponenter
  på andra enheter än dem som avses i artiklarna 30 och 31, bland annat följande:

1.   Kommissionen får helt eller delvis genom bidragsavtal lägga ut genomförandet av
  nedanstående uppgifter
  på andra enheter än dem som avses i artiklarna 30 och 31, bland annat följande:

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 32 – punkt 1 – led a

Artikel 32 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Driften av Copernicus rymdinfrastruktur eller delar därav, som får anförtros Eumetsat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Driften av Copernicus rymdinfrastruktur eller delar därav, som får anförtros Eumetsat.

| (a) | Uppgraderingen och
  driften av Copernicus rymdinfrastruktur eller delar därav, som får anförtros Eumetsat. |
| --- | --- |

(a)

Uppgraderingen och
  driften av Copernicus rymdinfrastruktur eller delar därav, som får anförtros Eumetsat.

Uppgraderingen och

Ändring 147

Ändring 147

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 32 – punkt 1 – led b

Artikel 32 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Genomförandet av Copernicus tjänster eller delar därav till relevanta byråer, organ eller organisationer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Genomförandet av Copernicus tjänster eller delar därav till relevanta byråer, organ eller organisationer.

| (b) | Genomförandet av Copernicus tjänster eller delar därav till relevanta byråer, organ eller organisationer
  , som även hanterar förvärvet av relevant tredjepartsinformation
  . |
| --- | --- |

(b)

Genomförandet av Copernicus tjänster eller delar därav till relevanta byråer, organ eller organisationer
  , som även hanterar förvärvet av relevant tredjepartsinformation
  .

, som även hanterar förvärvet av relevant tredjepartsinformation

Ändring 148

Ändring 148

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 32 – punkt 2a (ny)

Artikel 32 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska beakta det gemensamma forskningscentrumets vetenskapliga och tekniska råd vid programmets genomförande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Kommissionen ska beakta det gemensamma forskningscentrumets vetenskapliga och tekniska råd vid programmets genomförande.

Ändring 149

Ändring 149

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 33 – inledningen

Artikel 33 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Programmets säkerhet
  bör
  bygga på följande principer: | Programmets säkerhet
  ska
  bygga på följande principer: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Programmets säkerhet
  bör
  bygga på följande principer:

bör

Programmets säkerhet
  ska
  bygga på följande principer:

ska

Ändring 150

Ändring 150

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 33 – led a

Artikel 33 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Hänsyn tas till medlemsstaternas erfarenheter på säkerhetsområdet och deras bästa praxis fungerar som inspirationskälla. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Hänsyn tas till medlemsstaternas erfarenheter på säkerhetsområdet och deras bästa praxis fungerar som inspirationskälla.

| (a) | Hänsyn tas till medlemsstaternas erfarenheter på säkerhetsområdet och deras bästa praxis
  och nationella lagar
  fungerar som inspirationskälla. |
| --- | --- |

(a)

Hänsyn tas till medlemsstaternas erfarenheter på säkerhetsområdet och deras bästa praxis
  och nationella lagar
  fungerar som inspirationskälla.

och nationella lagar

Ändring 151

Ändring 151

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 33 – led aa (nytt)

Artikel 33 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Hänsyn tas till erfarenheterna från driften av Galileo, Egnos och Copernicus. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

Hänsyn tas till erfarenheterna från driften av Galileo, Egnos och Copernicus.

Hänsyn tas till erfarenheterna från driften av Galileo, Egnos och Copernicus.

Ändring 152

Ändring 152

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 1 – inledningen

Artikel 34 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska inom
  sitt befogenhetsområde
  garantera en hög grad av säkerhet för i synnerhet följande: | Kommissionen
  och byrån
  ska inom
  sina befogenhetsområden
  garantera en hög grad av säkerhet för i synnerhet följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska inom
  sitt befogenhetsområde
  garantera en hög grad av säkerhet för i synnerhet följande:

sitt befogenhetsområde

Kommissionen
  och byrån
  ska inom
  sina befogenhetsområden
  garantera en hög grad av säkerhet för i synnerhet följande:

och byrån

sina befogenhetsområden

Ändring 153

Ändring 153

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 34 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska i detta syfte
  se till att
  en risk- och hotbildsanalys
  utförs
  för
  varje programkomponent
  . På grundval av denna risk- och hotbildsanalys ska
  den
  i genomförandeakter för varje komponent i programmet fastställa allmänna säkerhetskrav. Kommissionen ska därvid ta hänsyn till effekterna av dessa krav på komponentens smidiga funktion, särskilt i fråga om kostnader, riskhantering och tidsplan, och ska säkerställa att den allmänna säkerhetsnivån inte sänks eller att driften av den befintliga utrustning som bygger på denna komponent inte påverkas negativt. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 107.3. | Kommissionen ska i detta syfte
  , i samråd med slutanvändare i medlemsstaterna och de relevanta enheter som sköter genomförandet av en programkomponent, genomföra
  en risk- och hotbildsanalys för
  komponenterna Copernicus, SST och Govsatcom
  .
  Byrån ska genomföra en risk- och hotbildsanalys för komponenterna Galileo och Egnos
  . På grundval av denna risk- och hotbildsanalys ska
  kommissionen, i samråd med slutanvändare i medlemsstaterna och de relevanta enheter som sköter genomförandet av en programkomponent,
  i genomförandeakter för varje komponent i programmet fastställa allmänna säkerhetskrav. Kommissionen ska därvid ta hänsyn till effekterna av dessa krav på komponentens smidiga funktion, särskilt i fråga om kostnader, riskhantering och tidsplan, och ska säkerställa att den allmänna säkerhetsnivån inte sänks eller att driften av den befintliga utrustning som bygger på denna komponent inte påverkas negativt.
  De allmänna säkerhetskraven ska fastställa vilka förfaranden som ska följas närhelst unionens eller dess medlemsstaters säkerhet kan komma att påverkas av driften av en komponent.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 107.3. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska i detta syfte
  se till att
  en risk- och hotbildsanalys
  utförs
  för
  varje programkomponent
  . På grundval av denna risk- och hotbildsanalys ska
  den
  i genomförandeakter för varje komponent i programmet fastställa allmänna säkerhetskrav. Kommissionen ska därvid ta hänsyn till effekterna av dessa krav på komponentens smidiga funktion, särskilt i fråga om kostnader, riskhantering och tidsplan, och ska säkerställa att den allmänna säkerhetsnivån inte sänks eller att driften av den befintliga utrustning som bygger på denna komponent inte påverkas negativt. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 107.3.

se till att

utförs

varje programkomponent

den

Kommissionen ska i detta syfte
  , i samråd med slutanvändare i medlemsstaterna och de relevanta enheter som sköter genomförandet av en programkomponent, genomföra
  en risk- och hotbildsanalys för
  komponenterna Copernicus, SST och Govsatcom
  .
  Byrån ska genomföra en risk- och hotbildsanalys för komponenterna Galileo och Egnos
  . På grundval av denna risk- och hotbildsanalys ska
  kommissionen, i samråd med slutanvändare i medlemsstaterna och de relevanta enheter som sköter genomförandet av en programkomponent,
  i genomförandeakter för varje komponent i programmet fastställa allmänna säkerhetskrav. Kommissionen ska därvid ta hänsyn till effekterna av dessa krav på komponentens smidiga funktion, särskilt i fråga om kostnader, riskhantering och tidsplan, och ska säkerställa att den allmänna säkerhetsnivån inte sänks eller att driften av den befintliga utrustning som bygger på denna komponent inte påverkas negativt.
  De allmänna säkerhetskraven ska fastställa vilka förfaranden som ska följas närhelst unionens eller dess medlemsstaters säkerhet kan komma att påverkas av driften av en komponent.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 107.3.

, i samråd med slutanvändare i medlemsstaterna och de relevanta enheter som sköter genomförandet av en programkomponent, genomföra

komponenterna Copernicus, SST och Govsatcom

Byrån ska genomföra en risk- och hotbildsanalys för komponenterna Galileo och Egnos

kommissionen, i samråd med slutanvändare i medlemsstaterna och de relevanta enheter som sköter genomförandet av en programkomponent,

De allmänna säkerhetskraven ska fastställa vilka förfaranden som ska följas närhelst unionens eller dess medlemsstaters säkerhet kan komma att påverkas av driften av en komponent.

Ändring 154

Ändring 154

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 2

Artikel 34 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  Den enhet som ansvarar för förvaltningen av en programkomponent
  ska ansvara för säkerheten för
  denna komponent och ska
  för detta ändamål utföra
  en risk- och hotbildsanalys och
  all verksamhet som krävs för att garantera och övervaka
  komponentens säkerhet
  , särskilt fastställandet av tekniska specifikationer och operativa förfaranden, och övervaka deras överensstämmelse med de allmänna säkerhetskrav som avses i punkt 1. | 2.   
  Kommissionen ska ansvara för säkerheten för komponenterna Copernicus, SST och Govsatcom. Byrån
  ska ansvara för säkerheten för
  komponenterna Galileo och Egnos
  . För detta ändamål
  ska de
  utföra all verksamhet som krävs för att garantera och övervaka
  säkerheten för de komponenter som de ansvarar för
  , särskilt fastställandet av tekniska specifikationer och operativa förfaranden, och övervaka deras överensstämmelse med de allmänna säkerhetskrav som avses i punkt 1
  tredje stycket
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  Den enhet som ansvarar för förvaltningen av en programkomponent
  ska ansvara för säkerheten för
  denna komponent och ska
  för detta ändamål utföra
  en risk- och hotbildsanalys och
  all verksamhet som krävs för att garantera och övervaka
  komponentens säkerhet
  , särskilt fastställandet av tekniska specifikationer och operativa förfaranden, och övervaka deras överensstämmelse med de allmänna säkerhetskrav som avses i punkt 1.

2.   
  Kommissionen ska ansvara för säkerheten för komponenterna Copernicus, SST och Govsatcom. Byrån
  ska ansvara för säkerheten för
  komponenterna Galileo och Egnos
  . För detta ändamål
  ska de
  utföra all verksamhet som krävs för att garantera och övervaka
  säkerheten för de komponenter som de ansvarar för
  , särskilt fastställandet av tekniska specifikationer och operativa förfaranden, och övervaka deras överensstämmelse med de allmänna säkerhetskrav som avses i punkt 1
  tredje stycket
  .

Ändring 155

Ändring 155

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 3 – inledningen

Artikel 34 – punkt 3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Byrån ska ansvara för följande: | 3.   Byrån ska
  vidare
  ansvara för följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Byrån ska ansvara för följande:

3.   Byrån ska
  vidare
  ansvara för följande:

Ändring 156

Ändring 156

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 3 – led da (nytt)

Artikel 34 – punkt 3 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | Garantera programmets it-säkerhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

Garantera programmets it-säkerhet.

Garantera programmets it-säkerhet.

Ändring 157

Ändring 157

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 4 – led a

Artikel 34 – punkt 4 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Vidta åtgärder som åtminstone motsvarar dem som krävs för att skydda europeisk kritisk infrastruktur i den mening som avses i rådets direktiv 2008/114/EG av den 8 december 2008 om identifiering av, och klassificering som, europeisk kritisk infrastruktur och bedömning av behovet att stärka skyddet av denna (29) och dem som krävs för att skydda sin egen nationella kritiska infrastruktur i syfte att säkerställa det praktiska skyddet av den markinfrastruktur som utgör en integrerad del av programmet och som är belägen på deras territorium. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Vidta åtgärder som åtminstone motsvarar dem som krävs för att skydda europeisk kritisk infrastruktur i den mening som avses i rådets direktiv 2008/114/EG av den 8 december 2008 om identifiering av, och klassificering som, europeisk kritisk infrastruktur och bedömning av behovet att stärka skyddet av denna (29) och dem som krävs för att skydda sin egen nationella kritiska infrastruktur i syfte att säkerställa det praktiska skyddet av den markinfrastruktur som utgör en integrerad del av programmet och som är belägen på deras territorium.

29

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 158

Ändring 158

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 5

Artikel 34 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   De enheter som deltar i programmet ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera programmets säkerhet. | 5.   De enheter som deltar i programmet ska vidta alla nödvändiga åtgärder
  , även mot bakgrund av de frågor som identifierats vid riskanalysen,
  för att garantera programmets säkerhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   De enheter som deltar i programmet ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera programmets säkerhet.

5.   De enheter som deltar i programmet ska vidta alla nödvändiga åtgärder
  , även mot bakgrund av de frågor som identifierats vid riskanalysen,
  för att garantera programmets säkerhet.

Ändring 159

Ändring 159

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 38 – punkt 2

Artikel 38 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   En företrädare för Europeiska rymdorganisationen ska bjudas in att delta i styrelsemötena i styrelsen för säkerhetsackreditering som observatör. Undantagsvis får även företrädare för unionsorgan, tredjeländer eller internationella organisationer inbjudas att närvara vid möten som observatörer
  för ärenden som direkt avser dessa tredjeländer eller internationella organisationer
  , särskilt frågor som rör infrastruktur som tillhör dem eller som är belägen på deras territorium. Arrangemangen för sådant deltagande av företrädare för tredjeländer eller internationella organisationer och villkoren för detta ska fastställas i relevanta avtal och ska vara förenliga med arbetsordningen för styrelsen för säkerhetsackreditering. | 2.   En företrädare för Europeiska rymdorganisationen ska bjudas in att delta i styrelsemötena i styrelsen för säkerhetsackreditering som observatör. Undantagsvis får även företrädare för unionsorgan, tredjeländer eller internationella organisationer inbjudas att närvara vid möten som observatörer, särskilt
  för
  frågor som rör infrastruktur som tillhör dem eller som är belägen på deras territorium. Arrangemangen för sådant deltagande av företrädare för tredjeländer eller internationella organisationer och villkoren för detta ska därför fastställas i relevanta avtal och ska vara förenliga med arbetsordningen för styrelsen för säkerhetsackreditering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   En företrädare för Europeiska rymdorganisationen ska bjudas in att delta i styrelsemötena i styrelsen för säkerhetsackreditering som observatör. Undantagsvis får även företrädare för unionsorgan, tredjeländer eller internationella organisationer inbjudas att närvara vid möten som observatörer
  för ärenden som direkt avser dessa tredjeländer eller internationella organisationer
  , särskilt frågor som rör infrastruktur som tillhör dem eller som är belägen på deras territorium. Arrangemangen för sådant deltagande av företrädare för tredjeländer eller internationella organisationer och villkoren för detta ska fastställas i relevanta avtal och ska vara förenliga med arbetsordningen för styrelsen för säkerhetsackreditering.

2.   En företrädare för Europeiska rymdorganisationen ska bjudas in att delta i styrelsemötena i styrelsen för säkerhetsackreditering som observatör. Undantagsvis får även företrädare för unionsorgan, tredjeländer eller internationella organisationer inbjudas att närvara vid möten som observatörer, särskilt
  för
  frågor som rör infrastruktur som tillhör dem eller som är belägen på deras territorium. Arrangemangen för sådant deltagande av företrädare för tredjeländer eller internationella organisationer och villkoren för detta ska därför fastställas i relevanta avtal och ska vara förenliga med arbetsordningen för styrelsen för säkerhetsackreditering.

Ändring 160

Ändring 160

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – led b

Artikel 43 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Förvaltning, underhåll, löpande förbättring, utveckling och skydd av den markbaserade infrastrukturen, särskilt nät, anläggningar och stödfunktioner, inklusive uppgraderingar samt hantering av infrastrukturens åldrande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Förvaltning, underhåll, löpande förbättring, utveckling och skydd av den markbaserade infrastrukturen, särskilt nät, anläggningar och stödfunktioner, inklusive uppgraderingar samt hantering av infrastrukturens åldrande.

| (b) | Förvaltning, underhåll, löpande förbättring, utveckling och skydd av den markbaserade infrastrukturen,
  inklusive infrastruktur belägen utanför unionens territorium, men som är nödvändig för att ge Galileo och Egnos full täckning över territorierna hos medlemsstater som är geografiskt belägna i Europa,
  särskilt nät, anläggningar och stödfunktioner, inklusive uppgraderingar samt hantering av infrastrukturens åldrande. |
| --- | --- |

(b)

Förvaltning, underhåll, löpande förbättring, utveckling och skydd av den markbaserade infrastrukturen,
  inklusive infrastruktur belägen utanför unionens territorium, men som är nödvändig för att ge Galileo och Egnos full täckning över territorierna hos medlemsstater som är geografiskt belägna i Europa,
  särskilt nät, anläggningar och stödfunktioner, inklusive uppgraderingar samt hantering av infrastrukturens åldrande.

inklusive infrastruktur belägen utanför unionens territorium, men som är nödvändig för att ge Galileo och Egnos full täckning över territorierna hos medlemsstater som är geografiskt belägna i Europa,

Ändring 161

Ändring 161

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – led c

Artikel 43 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Utveckling av framtida generationer av systemen och utveckling av de tjänster som tillhandahålls av Galileo och Egnos, utan att det påverkar eventuella framtida beslut om unionens budgetram. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Utveckling av framtida generationer av systemen och utveckling av de tjänster som tillhandahålls av Galileo och Egnos, utan att det påverkar eventuella framtida beslut om unionens budgetram.

| (c) | Utveckling av framtida generationer av systemen och utveckling av de tjänster som tillhandahålls av Galileo och Egnos, utan att det påverkar eventuella framtida beslut om unionens budgetram
  , samtidigt som relevanta intressenters behov beaktas
  . |
| --- | --- |

(c)

Utveckling av framtida generationer av systemen och utveckling av de tjänster som tillhandahålls av Galileo och Egnos, utan att det påverkar eventuella framtida beslut om unionens budgetram
  , samtidigt som relevanta intressenters behov beaktas
  .

, samtidigt som relevanta intressenters behov beaktas

Ändring 162

Ändring 162

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – led ca (nytt)

Artikel 43 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Stöd för utveckling av grundläggande tekniska inslag, såsom Galileokompatibla chipset och mottagare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Stöd för utveckling av grundläggande tekniska inslag, såsom Galileokompatibla chipset och mottagare.

Stöd för utveckling av grundläggande tekniska inslag, såsom Galileokompatibla chipset och mottagare.

Ändring 163

Ändring 163

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – led cb (nytt)

Artikel 43 – led cb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (cb) | Stöd för utveckling av Galileo- och Egnos-tillämpningar i senare led och integrerade nedströmstillämpningar som använder både Egnos/Galileo och Copernicus. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(cb)

(cb)

Stöd för utveckling av Galileo- och Egnos-tillämpningar i senare led och integrerade nedströmstillämpningar som använder både Egnos/Galileo och Copernicus.

Stöd för utveckling av Galileo- och Egnos-tillämpningar i senare led och integrerade nedströmstillämpningar som använder både Egnos/Galileo och Copernicus.

Ändring 164

Ändring 164

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – led e

Artikel 43 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Tillhandahållande och marknadsutveckling av de tjänster som tillhandahålls av Galileo och Egnos. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Tillhandahållande och marknadsutveckling av de tjänster som tillhandahålls av Galileo och Egnos.

| (e) | Tillhandahållande och marknadsutveckling av de tjänster som tillhandahålls av Galileo och Egnos
  , särskilt för att maximera de socioekonomiska fördelar som avses i artikel 4.1
  . |
| --- | --- |

(e)

Tillhandahållande och marknadsutveckling av de tjänster som tillhandahålls av Galileo och Egnos
  , särskilt för att maximera de socioekonomiska fördelar som avses i artikel 4.1
  .

, särskilt för att maximera de socioekonomiska fördelar som avses i artikel 4.1

Ändring 165

Ändring 165

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 45 – punkt 1 – led c

Artikel 45 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | En tjänst för skydd av människoliv (Safety of Life Service, SoL), som ska vara fri från direkta användaravgifter och ska tillhandahålla positions- och tidsbestämningsuppgifter med hög kontinuitet, tillgänglighet
  och
  noggrannhet, och
  som
  ska omfatta en integritetsfunktion som varnar användaren vid störningar av eller värden utanför toleranserna i signalerna från Galileo och andra globala system för satellitnavigering, som den förbättrar i täckningsområdet, främst avsedd för användare för vilka säkerhet är avgörande, särskilt inom sektorn för civil luftfart för flygnavigeringstjänster. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

En tjänst för skydd av människoliv (Safety of Life Service, SoL), som ska vara fri från direkta användaravgifter och ska tillhandahålla positions- och tidsbestämningsuppgifter med hög kontinuitet, tillgänglighet
  och
  noggrannhet, och
  som
  ska omfatta en integritetsfunktion som varnar användaren vid störningar av eller värden utanför toleranserna i signalerna från Galileo och andra globala system för satellitnavigering, som den förbättrar i täckningsområdet, främst avsedd för användare för vilka säkerhet är avgörande, särskilt inom sektorn för civil luftfart för flygnavigeringstjänster.

Safety of Life Service

och

som

| (c) | En tjänst för skydd av människoliv (Safety of Life Service, SoL), som ska vara fri från direkta användaravgifter och ska tillhandahålla positions- och tidsbestämningsuppgifter med hög kontinuitet, tillgänglighet, noggrannhet
  och integritet
  .
  Denna tjänst ska tillhandahållas i överensstämmelse med Easa-förordningen för att garantera att flygsäkerhetskraven uppfylls,
  och ska omfatta en integritetsfunktion som varnar användaren vid störningar av eller värden utanför toleranserna i signalerna från Galileo och andra globala system för satellitnavigering, som den förbättrar i täckningsområdet, främst avsedd för användare för vilka säkerhet är avgörande, särskilt inom sektorn för civil luftfart för flygnavigeringstjänster. |
| --- | --- |

(c)

En tjänst för skydd av människoliv (Safety of Life Service, SoL), som ska vara fri från direkta användaravgifter och ska tillhandahålla positions- och tidsbestämningsuppgifter med hög kontinuitet, tillgänglighet, noggrannhet
  och integritet
  .
  Denna tjänst ska tillhandahållas i överensstämmelse med Easa-förordningen för att garantera att flygsäkerhetskraven uppfylls,
  och ska omfatta en integritetsfunktion som varnar användaren vid störningar av eller värden utanför toleranserna i signalerna från Galileo och andra globala system för satellitnavigering, som den förbättrar i täckningsområdet, främst avsedd för användare för vilka säkerhet är avgörande, särskilt inom sektorn för civil luftfart för flygnavigeringstjänster.

Safety of Life Service

och integritet

Denna tjänst ska tillhandahållas i överensstämmelse med Easa-förordningen för att garantera att flygsäkerhetskraven uppfylls,

Ändring 166

Ändring 166

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 45 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 45 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De tjänster som avses i punkt 1 ska med förtur tillhandahållas på de delar av medlemsstaternas territorier som är geografiskt belägna i Europa. | De tjänster som avses i punkt 1 ska med förtur tillhandahållas på de delar av medlemsstaternas territorier som är geografiskt belägna i Europa
  , med syfte att täcka de kontinentala territorierna före slutet av 2023 och alla territorier före slutet av 2025
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De tjänster som avses i punkt 1 ska med förtur tillhandahållas på de delar av medlemsstaternas territorier som är geografiskt belägna i Europa.

De tjänster som avses i punkt 1 ska med förtur tillhandahållas på de delar av medlemsstaternas territorier som är geografiskt belägna i Europa
  , med syfte att täcka de kontinentala territorierna före slutet av 2023 och alla territorier före slutet av 2025
  .

, med syfte att täcka de kontinentala territorierna före slutet av 2023 och alla territorier före slutet av 2025

Ändring 167

Ändring 167

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 45 – punkt 3

Artikel 45 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kostnaderna för en sådan utvidgning, inklusive de driftskostnader som hör samman med dessa regioner, ska inte täckas av den budget som avses i artikel 11. En sådan utvidgning får inte försena tillhandahållandet av de tjänster som avses i punkt 1 på alla delar av medlemsstaternas territorier som är geografiskt belägna i Europa. | 3.   Kostnaderna för en sådan utvidgning, inklusive de driftskostnader som hör samman med dessa regioner, ska inte täckas av den budget som avses i artikel 11
  , men kommissionen ska överväga att utnyttja partnerskapsprogram och överenskommelser och, om det är lämpligt, utveckla specifika finansiella instrument till stöd för dessa
  . En sådan utvidgning får inte försena tillhandahållandet av de tjänster som avses i punkt 1 på alla delar av medlemsstaternas territorier som är geografiskt belägna i Europa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Kostnaderna för en sådan utvidgning, inklusive de driftskostnader som hör samman med dessa regioner, ska inte täckas av den budget som avses i artikel 11. En sådan utvidgning får inte försena tillhandahållandet av de tjänster som avses i punkt 1 på alla delar av medlemsstaternas territorier som är geografiskt belägna i Europa.

3.   Kostnaderna för en sådan utvidgning, inklusive de driftskostnader som hör samman med dessa regioner, ska inte täckas av den budget som avses i artikel 11
  , men kommissionen ska överväga att utnyttja partnerskapsprogram och överenskommelser och, om det är lämpligt, utveckla specifika finansiella instrument till stöd för dessa
  . En sådan utvidgning får inte försena tillhandahållandet av de tjänster som avses i punkt 1 på alla delar av medlemsstaternas territorier som är geografiskt belägna i Europa.

Ändring 168

Ändring 168

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 47 – rubriken

Artikel 47 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Samverkansförmåga
  och
  driftskompatibilitet | Samverkansförmåga, driftskompatibilitet
  och standardisering |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Samverkansförmåga
  och
  driftskompatibilitet

och

Samverkansförmåga, driftskompatibilitet
  och standardisering

och standardisering

Ändring 169

Ändring 169

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 47 – punkt 2

Artikel 47 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Galileo och Egnos och de tjänster som dessa tillhandahåller ska ha samverkansförmåga och driftskompatibilitet med andra satellitnavigeringssystem och med konventionella hjälpmedel för radionavigation, om de nödvändiga kraven på sådan samverkansförmåga och driftskompatibilitet fastställs i internationella avtal. | 2.   Galileo och Egnos och de tjänster som dessa tillhandahåller ska ha
  ömsesidig
  samverkansförmåga och driftskompatibilitet med andra satellitnavigeringssystem och med konventionella hjälpmedel för radionavigation, om de nödvändiga kraven på sådan samverkansförmåga och driftskompatibilitet fastställs i internationella avtal. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Galileo och Egnos och de tjänster som dessa tillhandahåller ska ha samverkansförmåga och driftskompatibilitet med andra satellitnavigeringssystem och med konventionella hjälpmedel för radionavigation, om de nödvändiga kraven på sådan samverkansförmåga och driftskompatibilitet fastställs i internationella avtal.

2.   Galileo och Egnos och de tjänster som dessa tillhandahåller ska ha
  ömsesidig
  samverkansförmåga och driftskompatibilitet med andra satellitnavigeringssystem och med konventionella hjälpmedel för radionavigation, om de nödvändiga kraven på sådan samverkansförmåga och driftskompatibilitet fastställs i internationella avtal.

Ändring 170

Ändring 170

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 47 – punkt 2a (ny)

Artikel 47 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Galileo och Egnos ska sträva efter att följa internationella standarder och certifieringar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Galileo och Egnos ska sträva efter att följa internationella standarder och certifieringar.

Ändring 171

Ändring 171

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 48 – punkt 1

Artikel 48 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Copernicus ska genomföras med utgångspunkt i tidigare
  unionsinvesteringar
  och i förekommande fall med utnyttjande av medlemsstaternas nationella eller regionala kapacitet och med beaktande av kapaciteten hos kommersiella leverantörer av jämförbara uppgifter och jämförbar information, samt behovet av att främja konkurrens och marknadsutveckling. | 1.   Copernicus ska genomföras med utgångspunkt i tidigare
  investeringar av unionen, Europeiska rymdorganisationen och Eumetsat
  och i förekommande fall med utnyttjande av medlemsstaternas nationella eller regionala kapacitet och med beaktande av kapaciteten hos kommersiella leverantörer av jämförbara uppgifter och jämförbar information, samt behovet av att främja konkurrens och marknadsutveckling. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Copernicus ska genomföras med utgångspunkt i tidigare
  unionsinvesteringar
  och i förekommande fall med utnyttjande av medlemsstaternas nationella eller regionala kapacitet och med beaktande av kapaciteten hos kommersiella leverantörer av jämförbara uppgifter och jämförbar information, samt behovet av att främja konkurrens och marknadsutveckling.

1.   Copernicus ska genomföras med utgångspunkt i tidigare
  investeringar av unionen, Europeiska rymdorganisationen och Eumetsat
  och i förekommande fall med utnyttjande av medlemsstaternas nationella eller regionala kapacitet och med beaktande av kapaciteten hos kommersiella leverantörer av jämförbara uppgifter och jämförbar information, samt behovet av att främja konkurrens och marknadsutveckling.

Ändring 172

Ändring 172

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 48 – punkt 2

Artikel 48 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Copernicus ska tillhandahålla data och information
  enligt
  en policy för fullständiga, avgiftsfria och öppna data. | 2.   Copernicus ska tillhandahålla data och information
  baserat på
  en policy för fullständiga, avgiftsfria och öppna data. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Copernicus ska tillhandahålla data och information
  enligt
  en policy för fullständiga, avgiftsfria och öppna data.

2.   Copernicus ska tillhandahålla data och information
  baserat på
  en policy för fullständiga, avgiftsfria och öppna data.

Ändring 173

Ändring 173

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 48 – punkt 3 – led a – strecksats 1

Artikel 48 – punkt 3 – led a – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | utveckling och drift av Copernicus Sentinelsatelliter, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

utveckling och drift av Copernicus Sentinelsatelliter,

| — | (Berör inte den svenska versionen.) |
| --- | --- |

—

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 174

Ändring 174

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 48 – punkt 3 – led c

Artikel 48 – punkt 3 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Datatillgångs- och spridningskomponenten, som omfattar infrastruktur och tjänster för att garantera spridning, tillgång till, distribution och utnyttjande av Copernicusdata och Copernicusinformation. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Datatillgångs- och spridningskomponenten, som omfattar infrastruktur och tjänster för att garantera spridning, tillgång till, distribution och utnyttjande av Copernicusdata och Copernicusinformation.

| (c) | Datatillgångs- och spridningskomponenten, som omfattar infrastruktur och tjänster för att garantera spridning,
  långtidsarkivering,
  tillgång till, distribution och utnyttjande av Copernicusdata och Copernicusinformation
  på ett användarvänligt sätt
  . |
| --- | --- |

(c)

Datatillgångs- och spridningskomponenten, som omfattar infrastruktur och tjänster för att garantera spridning,
  långtidsarkivering,
  tillgång till, distribution och utnyttjande av Copernicusdata och Copernicusinformation
  på ett användarvänligt sätt
  .

långtidsarkivering,

på ett användarvänligt sätt

Ändring 175

Ändring 175

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 48 – punkt 3 – led d

Artikel 48 – punkt 3 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Användarspridnings- och marknadsutvecklingskomponenten, i enlighet med artikel 29.5, som ska omfatta relevanta verksamheter, resurser och tjänster för att främja Copernicus och dess data och tjänster på alla områden för att maximera de socioekonomiska fördelarna enligt artikel 4.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Användarspridnings- och marknadsutvecklingskomponenten, i enlighet med artikel 29.5, som ska omfatta relevanta verksamheter, resurser och tjänster för att främja Copernicus och dess data och tjänster på alla områden för att maximera de socioekonomiska fördelarna enligt artikel 4.1.

| (d) | Användarspridnings-
  , kapacitetsbyggnads-
  och marknadsutvecklingskomponenten, i enlighet med artikel 29.5, som ska omfatta relevanta verksamheter, resurser och tjänster för att främja Copernicus och dess data och tjänster på alla områden för att maximera de socioekonomiska fördelarna enligt artikel 4.1. |
| --- | --- |

(d)

Användarspridnings-
  , kapacitetsbyggnads-
  och marknadsutvecklingskomponenten, i enlighet med artikel 29.5, som ska omfatta relevanta verksamheter, resurser och tjänster för att främja Copernicus och dess data och tjänster på alla områden för att maximera de socioekonomiska fördelarna enligt artikel 4.1.

, kapacitetsbyggnads-

Ändring 176

Ändring 176

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 48 – punkt 4

Artikel 48 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Copernicus ska främja internationell samordning av observationssystem och informationsutbyte i samband därmed för att stärka dess globala dimension och komplementaritet med beaktande av befintliga internationella avtal och samordningsprocesser. | 4.   Copernicus ska främja internationell samordning av observationssystem och informationsutbyte i samband därmed för att stärka dess globala dimension och komplementaritet med beaktande av befintliga
  och framtida
  internationella avtal och samordningsprocesser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Copernicus ska främja internationell samordning av observationssystem och informationsutbyte i samband därmed för att stärka dess globala dimension och komplementaritet med beaktande av befintliga internationella avtal och samordningsprocesser.

4.   Copernicus ska främja internationell samordning av observationssystem och informationsutbyte i samband därmed för att stärka dess globala dimension och komplementaritet med beaktande av befintliga
  och framtida
  internationella avtal och samordningsprocesser.

Ändring 177

Ändring 177

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – rubriken

Artikel 49 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Datainhämtning | Stödberättigande åtgärder |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Datainhämtning

Datainhämtning

Stödberättigande åtgärder

Stödberättigande åtgärder

Ändring 178

Ändring 178

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – led a

Artikel 49 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Åtgärder för att säkerställa kontinuiteten i befintliga Sentineluppdrag och utveckla, skjuta upp, underhålla och driva fler Sentinels för att ytterligare utvidga observationstäckningen,
  särskilt
  observationskapacitet för övervakning av antropogena utsläpp av CO2 och andra utsläpp av växthusgaser, med täckning i polarområdena och möjliggörande av innovativa miljötillämpningar inom jordbruk, skogsbruk och vattenförvaltning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Åtgärder för att säkerställa kontinuiteten i befintliga Sentineluppdrag och utveckla, skjuta upp, underhålla och driva fler Sentinels för att ytterligare utvidga observationstäckningen,
  särskilt
  observationskapacitet för övervakning av antropogena utsläpp av CO2 och andra utsläpp av växthusgaser, med täckning i polarområdena och möjliggörande av innovativa miljötillämpningar inom jordbruk, skogsbruk och vattenförvaltning.

särskilt

2

| (a) | Åtgärder för att säkerställa kontinuiteten i befintliga Sentineluppdrag och utveckla, skjuta upp, underhålla och driva fler Sentinels för att ytterligare utvidga observationstäckningen,
  såsom det följande:
  observationskapacitet för övervakning av antropogena utsläpp av CO2 och andra utsläpp av växthusgaser, med täckning i polarområdena och möjliggörande av innovativa miljötillämpningar inom jordbruk, skogsbruk och vattenförvaltning. |
| --- | --- |

(a)

Åtgärder för att säkerställa kontinuiteten i befintliga Sentineluppdrag och utveckla, skjuta upp, underhålla och driva fler Sentinels för att ytterligare utvidga observationstäckningen,
  såsom det följande:
  observationskapacitet för övervakning av antropogena utsläpp av CO2 och andra utsläpp av växthusgaser, med täckning i polarområdena och möjliggörande av innovativa miljötillämpningar inom jordbruk, skogsbruk och vattenförvaltning.

såsom det följande:

2

Ändring 179

Ändring 179

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – led b

Artikel 49 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Åtgärder för att ge tillgång till de tredjepartsdata som krävs för Copernicustjänsterna eller för användning
  inom unionens institutioner,
  organ
  och decentraliserade tjänstegrenar
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Åtgärder för att ge tillgång till de tredjepartsdata som krävs för Copernicustjänsterna eller för användning
  inom unionens institutioner,
  organ
  och decentraliserade tjänstegrenar
  .

inom unionens institutioner,

och decentraliserade tjänstegrenar

| (b) | Åtgärder för att ge tillgång till de tredjepartsdata som krävs för Copernicustjänsterna eller för användning
  hos kärnanvändare, med prioritet för data som tillhandahålls och/eller finansieras av offentliga enheter i medlemsstaterna, såsom nationella
  organ. |
| --- | --- |

(b)

Åtgärder för att ge tillgång till de tredjepartsdata som krävs för Copernicustjänsterna eller för användning
  hos kärnanvändare, med prioritet för data som tillhandahålls och/eller finansieras av offentliga enheter i medlemsstaterna, såsom nationella
  organ.

hos kärnanvändare, med prioritet för data som tillhandahålls och/eller finansieras av offentliga enheter i medlemsstaterna, såsom nationella

Ändring 180

Ändring 180

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – led ca (nytt)

Artikel 49 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Stöd för utveckling av relevanta Copernicustillämpningar och -tjänster i senare led. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Stöd för utveckling av relevanta Copernicustillämpningar och -tjänster i senare led.

Stöd för utveckling av relevanta Copernicustillämpningar och -tjänster i senare led.

Ändring 181

Ändring 181

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 50 – inledningen

Artikel 50 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Copernicus ska inbegripa åtgärder till stöd för följande
  tjänster
  : | Copernicus ska inbegripa åtgärder till stöd för följande
  kärntjänster
  : |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Copernicus ska inbegripa åtgärder till stöd för följande
  tjänster
  :

tjänster

Copernicus ska inbegripa åtgärder till stöd för följande
  kärntjänster
  :

kärntjänster

Ändring 182

Ändring 182

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 50 – led a – strecksats 3

Artikel 50 – led a – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | markövervakning och jordbruk, som ger information om marktäckning, markanvändning och ändringar av markanvändning,
  stadsområden,
  vattenkvantitet och vattenkvalitet på inre vattenvägar, skogar, jordbruk och andra naturresurser, biologisk mångfald och kryosfär, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

markövervakning och jordbruk, som ger information om marktäckning, markanvändning och ändringar av markanvändning,
  stadsområden,
  vattenkvantitet och vattenkvalitet på inre vattenvägar, skogar, jordbruk och andra naturresurser, biologisk mångfald och kryosfär, och

stadsområden,

| — | markövervakning och jordbruk, som ger information om marktäckning, markanvändning och ändringar av markanvändning,
  jordbeskaffenhet, ökenspridning, kulturarvsplatser,
  vattenkvantitet och vattenkvalitet på inre vattenvägar, skogar
  och i synnerhet avskogning
  , jordbruk och andra naturresurser, biologisk mångfald och kryosfär
  ; möjlighet för medlemsstaterna att använda information och uppgifter genererade av övervakningen av jordbruksområdena gällande graden av marktäckning och användningen av jordbruksmark, i syfte att ytterligare minska den administrativa börda som är kopplad till beviljande av jordbruksstöd

  , och |
| --- | --- |

—

markövervakning och jordbruk, som ger information om marktäckning, markanvändning och ändringar av markanvändning,
  jordbeskaffenhet, ökenspridning, kulturarvsplatser,
  vattenkvantitet och vattenkvalitet på inre vattenvägar, skogar
  och i synnerhet avskogning
  , jordbruk och andra naturresurser, biologisk mångfald och kryosfär
  ; möjlighet för medlemsstaterna att använda information och uppgifter genererade av övervakningen av jordbruksområdena gällande graden av marktäckning och användningen av jordbruksmark, i syfte att ytterligare minska den administrativa börda som är kopplad till beviljande av jordbruksstöd

  , och

jordbeskaffenhet, ökenspridning, kulturarvsplatser,

och i synnerhet avskogning

; möjlighet för medlemsstaterna att använda information och uppgifter genererade av övervakningen av jordbruksområdena gällande graden av marktäckning och användningen av jordbruksmark, i syfte att ytterligare minska den administrativa börda som är kopplad till beviljande av jordbruksstöd

, och

Ändring 183

Ändring 183

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 50 – led a – strecksats 4a (ny)

Artikel 50 – led a – strecksats 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | kartläggning av jordbruksmark med bevattningsbehov, skördeprognoser och markanvändning, i syfte att garantera bättre livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet samtidigt som miljön skyddas, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

kartläggning av jordbruksmark med bevattningsbehov, skördeprognoser och markanvändning, i syfte att garantera bättre livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet samtidigt som miljön skyddas,

kartläggning av jordbruksmark med bevattningsbehov, skördeprognoser och markanvändning, i syfte att garantera bättre livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet samtidigt som miljön skyddas,

Ändring 184

Ändring 184

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 50 – led a – strecksats 4b (ny)

Artikel 50 – led a – strecksats 4b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | övervakning av fiskerelaterad verksamhet i syfte att garantera bättre livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet samtidigt som miljön skyddas, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

övervakning av fiskerelaterad verksamhet i syfte att garantera bättre livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet samtidigt som miljön skyddas,

övervakning av fiskerelaterad verksamhet i syfte att garantera bättre livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet samtidigt som miljön skyddas,

Ändring 185

Ändring 185

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 50 – led aa (nytt)

Artikel 50 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Övervakning av stödet för genomförandet av unionspolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

Övervakning av stödet för genomförandet av unionspolitiken.

Övervakning av stödet för genomförandet av unionspolitiken.

Ändring 186

Ändring 186

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 53 – inledningen

Artikel 53 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| SST-komponenten ska stödja följande verksamhet: | SST-programmet syftar till att gradvis utrusta unionen med oberoende SST-kapacitet. |
| | SST-komponenten ska stödja följande verksamhet: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

SST-komponenten ska stödja följande verksamhet:

SST-programmet syftar till att gradvis utrusta unionen med oberoende SST-kapacitet.

SST-programmet syftar till att gradvis utrusta unionen med oberoende SST-kapacitet.

SST-komponenten ska stödja följande verksamhet:

Ändring 187

Ändring 187

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 53 – led a

Artikel 53 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Upprättande, utveckling och drift av ett nät av medlemsstaternas markbaserade eller rymdbaserade sensorer, inbegripet sensorer som utvecklats av Europeiska rymdorganisationen och nationellt drivna unionssensorer, för att kartlägga och spåra rymdföremål och utarbeta en europeisk förteckning över rymdföremål, anpassad till behoven hos de användare som avses i artikel 55. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Upprättande, utveckling och drift av ett nät av medlemsstaternas markbaserade eller rymdbaserade sensorer, inbegripet sensorer som utvecklats av Europeiska rymdorganisationen och nationellt drivna unionssensorer, för att kartlägga och spåra rymdföremål och utarbeta en europeisk förteckning över rymdföremål, anpassad till behoven hos de användare som avses i artikel 55.

| (a) | Upprättande, utveckling och drift av ett nät av medlemsstaternas
  eller unionens
  markbaserade eller rymdbaserade sensorer, inbegripet sensorer som utvecklats av Europeiska rymdorganisationen och nationellt drivna unionssensorer, för att kartlägga och spåra rymdföremål och utarbeta en europeisk förteckning över rymdföremål, anpassad till behoven hos de användare som avses i artikel 55. |
| --- | --- |

(a)

Upprättande, utveckling och drift av ett nät av medlemsstaternas
  eller unionens
  markbaserade eller rymdbaserade sensorer, inbegripet sensorer som utvecklats av Europeiska rymdorganisationen och nationellt drivna unionssensorer, för att kartlägga och spåra rymdföremål och utarbeta en europeisk förteckning över rymdföremål, anpassad till behoven hos de användare som avses i artikel 55.

eller unionens

Ändring 188

Ändring 188

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 56 – punkt 1 – stycke 1 – inledningen

Artikel 56 – punkt 1 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De medlemsstater som vill delta i genomförandet av de SST-tjänster som avses i artikel 54 ska lämna in en gemensam ansökan till kommissionen som styrker att följande kriterier är uppfyllda: | De medlemsstater som vill delta i genomförandet av de SST-tjänster som avses i artikel 54 ska lämna in en
  enskild eller
  gemensam ansökan till kommissionen som styrker att följande kriterier är uppfyllda: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De medlemsstater som vill delta i genomförandet av de SST-tjänster som avses i artikel 54 ska lämna in en gemensam ansökan till kommissionen som styrker att följande kriterier är uppfyllda:

De medlemsstater som vill delta i genomförandet av de SST-tjänster som avses i artikel 54 ska lämna in en
  enskild eller
  gemensam ansökan till kommissionen som styrker att följande kriterier är uppfyllda:

enskild eller

Ändring 189

Ändring 189

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 57 – punkt 8

Artikel 57 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   Kommissionen ska
  genom genomförandeakter anta närmare
  bestämmelser om funktionssättet för den organisatoriska ramen för medlemsstaternas deltagande i SST. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 107.3. | 8.   Kommissionen ska
  anta delegerade akter i enlighet med artikel 105 gällande specifika
  bestämmelser om funktionssättet för den organisatoriska ramen för medlemsstaternas deltagande i SST. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 107.3. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8.   Kommissionen ska
  genom genomförandeakter anta närmare
  bestämmelser om funktionssättet för den organisatoriska ramen för medlemsstaternas deltagande i SST. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 107.3.

8.   Kommissionen ska
  anta delegerade akter i enlighet med artikel 105 gällande specifika
  bestämmelser om funktionssättet för den organisatoriska ramen för medlemsstaternas deltagande i SST. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 107.3.

Ändring 190

Ändring 190

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 58a (ny)

Artikel 58a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 58a




  Övervakning av tillgången till och efterfrågan på SST




  Före den 31 december 2024 ska kommissionen utvärdera genomförandet av SST-komponenten, särskilt när det gäller hur användarnas behov utvecklats i förhållande till de markbaserade och rymdbaserade sensorernas kapacitet, och slutföra produktionen av den europeiska förteckning som behandlas i artikel 53.1a.




  Vid utvärderingen ska det särskilt undersökas om det behövs ytterligare rymd- och markinfrastruktur.




  Utvärderingen ska vid behov åtföljas av ett lämpligt förslag om utveckling av ytterligare rymd- och markinfrastruktur inom SST-komponenten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 58a

Övervakning av tillgången till och efterfrågan på SST

Före den 31 december 2024 ska kommissionen utvärdera genomförandet av SST-komponenten, särskilt när det gäller hur användarnas behov utvecklats i förhållande till de markbaserade och rymdbaserade sensorernas kapacitet, och slutföra produktionen av den europeiska förteckning som behandlas i artikel 53.1a.

Vid utvärderingen ska det särskilt undersökas om det behövs ytterligare rymd- och markinfrastruktur.

Utvärderingen ska vid behov åtföljas av ett lämpligt förslag om utveckling av ytterligare rymd- och markinfrastruktur inom SST-komponenten.

Ändring 191

Ändring 191

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led ca (nytt)

Artikel 60 – punkt 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Skapandet av en europeisk förteckning över jordnära föremål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Skapandet av en europeisk förteckning över jordnära föremål.

Skapandet av en europeisk förteckning över jordnära föremål.

Ändring 192

Ändring 192

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 61 – inledningen

Artikel 61 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Inom Govsatcomkomponenten ska satellitkommunikationskapacitet och -tjänster slås samman till en gemensam pool av satellitkommunikationskapacitet och -tjänster. Komponenten
  omfattar | Inom Govsatcomkomponenten ska satellitkommunikationskapacitet och -tjänster slås samman till en gemensam pool av satellitkommunikationskapacitet och -tjänster
  med lämpliga säkerhetskrav
  . Komponenten
  kan omfatta |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Inom Govsatcomkomponenten ska satellitkommunikationskapacitet och -tjänster slås samman till en gemensam pool av satellitkommunikationskapacitet och -tjänster. Komponenten
  omfattar

omfattar

Inom Govsatcomkomponenten ska satellitkommunikationskapacitet och -tjänster slås samman till en gemensam pool av satellitkommunikationskapacitet och -tjänster
  med lämpliga säkerhetskrav
  . Komponenten
  kan omfatta

med lämpliga säkerhetskrav

kan omfatta

Ändring 193

Ändring 193

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 61 – led a

Artikel 61 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | utveckling, konstruktion och drift av
  markinfrastrukturen
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

utveckling, konstruktion och drift av
  markinfrastrukturen
  ,

markinfrastrukturen

| (a) | utveckling, konstruktion och drift av
  mark- och rymdinfrastrukturen
  , |
| --- | --- |

(a)

utveckling, konstruktion och drift av
  mark- och rymdinfrastrukturen
  ,

mark- och rymdinfrastrukturen

Ändring 194

Ändring 194

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 62 – punkt 3

Artikel 62 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta tjänstekatalogen för de tjänster som tillhandahålls av Govsatcom, i form av en förteckning över kategorier av satellitkommunikationskapacitet och -tjänster och deras egenskaper, inklusive geografisk täckning, frekvens, bandbredd, användarutrustning och säkerhetsegenskaper. Dessa åtgärder ska bygga på de operativa krav och säkerhetskrav som avses i punkt 1
  och företräde ska ges tjänster som tillhandahålls till användare på unionsnivå
  . Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 107.3. | 3.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta tjänstekatalogen för de tjänster som tillhandahålls av Govsatcom, i form av en förteckning över kategorier av satellitkommunikationskapacitet och -tjänster och deras egenskaper, inklusive geografisk täckning, frekvens, bandbredd, användarutrustning och säkerhetsegenskaper. Dessa åtgärder ska bygga på de operativa krav och säkerhetskrav som avses i punkt 1. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 107.3. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta tjänstekatalogen för de tjänster som tillhandahålls av Govsatcom, i form av en förteckning över kategorier av satellitkommunikationskapacitet och -tjänster och deras egenskaper, inklusive geografisk täckning, frekvens, bandbredd, användarutrustning och säkerhetsegenskaper. Dessa åtgärder ska bygga på de operativa krav och säkerhetskrav som avses i punkt 1
  och företräde ska ges tjänster som tillhandahålls till användare på unionsnivå
  . Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 107.3.

3.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta tjänstekatalogen för de tjänster som tillhandahålls av Govsatcom, i form av en förteckning över kategorier av satellitkommunikationskapacitet och -tjänster och deras egenskaper, inklusive geografisk täckning, frekvens, bandbredd, användarutrustning och säkerhetsegenskaper. Dessa åtgärder ska bygga på de operativa krav och säkerhetskrav som avses i punkt 1. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 107.3.

Ändring 195

Ändring 195

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 62 – punkt 3a (ny)

Artikel 62 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  I den tjänstekatalog som avses i punkt 3 ska hänsyn tas till vilka tjänster som redan finns kommersiellt tillgängliga, för att konkurrensen på den inre marknaden inte ska snedvridas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  I den tjänstekatalog som avses i punkt 3 ska hänsyn tas till vilka tjänster som redan finns kommersiellt tillgängliga, för att konkurrensen på den inre marknaden inte ska snedvridas.

Ändring 196

Ändring 196

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 63 – led b

Artikel 63 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | juridiska personer som är vederbörligen ackrediterade att tillhandahålla satellitkapacitet eller -tjänster enligt säkerhetsackrediteringsförfarandet i artikel 36
  , på grundval av de särskilda säkerhetskrav för Govsatcomkomponenten som avses i artikel 34.1
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

juridiska personer som är vederbörligen ackrediterade att tillhandahålla satellitkapacitet eller -tjänster enligt säkerhetsackrediteringsförfarandet i artikel 36
  , på grundval av de särskilda säkerhetskrav för Govsatcomkomponenten som avses i artikel 34.1
  .

, på grundval av de särskilda säkerhetskrav för Govsatcomkomponenten som avses i artikel 34.1

| (b) | juridiska personer som är vederbörligen ackrediterade att tillhandahålla satellitkapacitet eller -tjänster enligt säkerhetsackrediteringsförfarandet i artikel 36. |
| --- | --- |

(b)

juridiska personer som är vederbörligen ackrediterade att tillhandahålla satellitkapacitet eller -tjänster enligt säkerhetsackrediteringsförfarandet i artikel 36.

Ändring 197

Ändring 197

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 63 – led ba (nytt)

Artikel 63 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | leverantörer av satellitkommunikationskapacitet och -tjänster inom ramen för denna komponent ska uppfylla de särskilda säkerhetskrav för Govsatcomkomponenten som fastställts i enlighet med artikel 34.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

leverantörer av satellitkommunikationskapacitet och -tjänster inom ramen för denna komponent ska uppfylla de särskilda säkerhetskrav för Govsatcomkomponenten som fastställts i enlighet med artikel 34.1.

leverantörer av satellitkommunikationskapacitet och -tjänster inom ramen för denna komponent ska uppfylla de särskilda säkerhetskrav för Govsatcomkomponenten som fastställts i enlighet med artikel 34.1.

Ändring 198

Ändring 198

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 65 – punkt 1

Artikel 65 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Poolen av satellitkommunikationskapacitet, tjänster och användarutrustning ska delas och prioriteras mellan Govsatcomdeltagarna på grundval av en analys av säkerhetsriskerna för användarna på unions- och medlemsstatsnivå.
  Vid denna delning och prioritering ska företräde ges användare på unionsnivå. | 1.   Poolen av satellitkommunikationskapacitet, tjänster och användarutrustning ska delas och prioriteras mellan Govsatcomdeltagarna på grundval av en analys av säkerhetsriskerna för användarna på unions- och medlemsstatsnivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Poolen av satellitkommunikationskapacitet, tjänster och användarutrustning ska delas och prioriteras mellan Govsatcomdeltagarna på grundval av en analys av säkerhetsriskerna för användarna på unions- och medlemsstatsnivå.
  Vid denna delning och prioritering ska företräde ges användare på unionsnivå.

1.   Poolen av satellitkommunikationskapacitet, tjänster och användarutrustning ska delas och prioriteras mellan Govsatcomdeltagarna på grundval av en analys av säkerhetsriskerna för användarna på unions- och medlemsstatsnivå.

Ändring 199

Ändring 199

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 66 – punkt 1a (ny)

Artikel 66 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Govsatcomnaven ska beakta vilka tjänster som redan finns kommersiellt tillgängliga, för att konkurrensen på den inre marknaden inte ska snedvridas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Govsatcomnaven ska beakta vilka tjänster som redan finns kommersiellt tillgängliga, för att konkurrensen på den inre marknaden inte ska snedvridas.

Ändring 200

Ändring 200

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 69

Artikel 69

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Före slutet av 2024 ska kommissionen utvärdera Govsatcom, särskilt när det gäller hur användarnas behov utvecklats i förhållande till satellitkommunikationskapaciteten. Vid utvärderingen ska kommissionen särskilt överväga om det behövs ytterligare rymdinfrastruktur. Utvärderingen ska vid behov åtföljas av lämpliga förslag till utveckling av ytterligare rymdinfrastruktur inom Govsatcomkomponenten. | Före slutet av 2024 ska kommissionen
  , i samarbete med ansvariga enheter,
  utvärdera Govsatcom, särskilt när det gäller hur användarnas behov utvecklats i förhållande till satellitkommunikationskapaciteten. Vid utvärderingen ska kommissionen särskilt överväga om det behövs ytterligare rymdinfrastruktur. Utvärderingen ska vid behov åtföljas av lämpliga förslag till utveckling av ytterligare rymdinfrastruktur inom Govsatcomkomponenten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Före slutet av 2024 ska kommissionen utvärdera Govsatcom, särskilt när det gäller hur användarnas behov utvecklats i förhållande till satellitkommunikationskapaciteten. Vid utvärderingen ska kommissionen särskilt överväga om det behövs ytterligare rymdinfrastruktur. Utvärderingen ska vid behov åtföljas av lämpliga förslag till utveckling av ytterligare rymdinfrastruktur inom Govsatcomkomponenten.

Före slutet av 2024 ska kommissionen
  , i samarbete med ansvariga enheter,
  utvärdera Govsatcom, särskilt när det gäller hur användarnas behov utvecklats i förhållande till satellitkommunikationskapaciteten. Vid utvärderingen ska kommissionen särskilt överväga om det behövs ytterligare rymdinfrastruktur. Utvärderingen ska vid behov åtföljas av lämpliga förslag till utveckling av ytterligare rymdinfrastruktur inom Govsatcomkomponenten.

, i samarbete med ansvariga enheter,

Ändring 201

Ändring 201

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – stycke 1

Artikel 71 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Byråns säte ska vara i Prag (Tjeckien). | Byråns säte ska vara i Prag (Tjeckien).
  I enlighet med programmets behov får lokala kontor för byrån inrättas, såsom fastställs i artikel 79.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Byråns säte ska vara i Prag (Tjeckien).

Byråns säte ska vara i Prag (Tjeckien).
  I enlighet med programmets behov får lokala kontor för byrån inrättas, såsom fastställs i artikel 79.2.

I enlighet med programmets behov får lokala kontor för byrån inrättas, såsom fastställs i artikel 79.2.

Ändring 202

Ändring 202

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 73 – punkt 4

Artikel 73 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Styrelseledamöterna och deras suppleanter ska utses mot bakgrund av deras kunskaper inom byråns
  kärnverksamhet
  , med hänsyn till relevanta kunskaper i fråga om ledarskap, administration och budget. Europaparlamentet, kommissionen och medlemsstaterna ska sträva efter att begränsa omsättningen av deras företrädare i styrelsen, av omsorg om kontinuiteten i styrelsens verksamhet. Alla parter bör sträva efter att uppnå en jämn könsfördelning i styrelsen. | 4.   Styrelseledamöterna och deras suppleanter ska utses mot bakgrund av deras kunskaper inom byråns
  verksamhet
  , med hänsyn till relevanta kunskaper i fråga om ledarskap, administration och budget. Europaparlamentet, kommissionen och medlemsstaterna ska sträva efter att begränsa omsättningen av deras företrädare i styrelsen, av omsorg om kontinuiteten i styrelsens verksamhet. Alla parter bör sträva efter att uppnå en jämn könsfördelning i styrelsen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Styrelseledamöterna och deras suppleanter ska utses mot bakgrund av deras kunskaper inom byråns
  kärnverksamhet
  , med hänsyn till relevanta kunskaper i fråga om ledarskap, administration och budget. Europaparlamentet, kommissionen och medlemsstaterna ska sträva efter att begränsa omsättningen av deras företrädare i styrelsen, av omsorg om kontinuiteten i styrelsens verksamhet. Alla parter bör sträva efter att uppnå en jämn könsfördelning i styrelsen.

4.   Styrelseledamöterna och deras suppleanter ska utses mot bakgrund av deras kunskaper inom byråns
  verksamhet
  , med hänsyn till relevanta kunskaper i fråga om ledarskap, administration och budget. Europaparlamentet, kommissionen och medlemsstaterna ska sträva efter att begränsa omsättningen av deras företrädare i styrelsen, av omsorg om kontinuiteten i styrelsens verksamhet. Alla parter bör sträva efter att uppnå en jämn könsfördelning i styrelsen.

Ändring 203

Ändring 203

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 73 – punkt 5

Artikel 73 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Mandatperioden för ledamöterna i styrelsen och deras suppleanter ska vara fyra år och kunna förlängas
  en gång
  . | 5.   Mandatperioden för ledamöterna i styrelsen och deras suppleanter ska vara fyra år och kunna förlängas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Mandatperioden för ledamöterna i styrelsen och deras suppleanter ska vara fyra år och kunna förlängas
  en gång
  .

5.   Mandatperioden för ledamöterna i styrelsen och deras suppleanter ska vara fyra år och kunna förlängas.

Ändring 204

Ändring 204

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 75 – punkt 3

Artikel 75 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Styrelsen ska hålla ordinarie möten två gånger per år. Dessutom ska den sammanträda på initiativ av ordföranden eller på begäran av minst en tredjedel av ledamöterna. | 3.   Styrelsen ska hålla ordinarie möten
  minst
  två gånger per år. Dessutom ska den sammanträda på initiativ av ordföranden eller på begäran av minst en tredjedel av ledamöterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Styrelsen ska hålla ordinarie möten två gånger per år. Dessutom ska den sammanträda på initiativ av ordföranden eller på begäran av minst en tredjedel av ledamöterna.

3.   Styrelsen ska hålla ordinarie möten
  minst
  två gånger per år. Dessutom ska den sammanträda på initiativ av ordföranden eller på begäran av minst en tredjedel av ledamöterna.

Ändring 205

Ändring 205

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 75 – punkt 5

Artikel 75 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   [För varje programkomponent som inbegriper användning av känslig nationell infrastruktur, får
  endast
  företrädare för
  de
  medlemsstater
  som förfogar över sådan infrastruktur
  och företrädare för kommissionen närvara vid styrelsens möten och överläggningar
  och
  delta i omröstningarna. Om styrelsens ordförande inte företräder någon av de medlemsstater som förfogar över sådan infrastruktur, ska han eller hon ersättas av företrädarna för de medlemsstater som förfogar över sådan infrastruktur.] | 5.   [För varje programkomponent som inbegriper användning av känslig nationell infrastruktur, får företrädare för medlemsstater och företrädare för kommissionen närvara vid styrelsens möten och överläggningar
  , men endast företrädare för de medlemsstater som har sådan infrastruktur ska
  delta i omröstningarna. Om styrelsens ordförande inte företräder någon av de medlemsstater som förfogar över sådan infrastruktur, ska han eller hon ersättas av företrädarna för de medlemsstater som förfogar över sådan infrastruktur.] |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   [För varje programkomponent som inbegriper användning av känslig nationell infrastruktur, får
  endast
  företrädare för
  de
  medlemsstater
  som förfogar över sådan infrastruktur
  och företrädare för kommissionen närvara vid styrelsens möten och överläggningar
  och
  delta i omröstningarna. Om styrelsens ordförande inte företräder någon av de medlemsstater som förfogar över sådan infrastruktur, ska han eller hon ersättas av företrädarna för de medlemsstater som förfogar över sådan infrastruktur.]

5.   [För varje programkomponent som inbegriper användning av känslig nationell infrastruktur, får företrädare för medlemsstater och företrädare för kommissionen närvara vid styrelsens möten och överläggningar
  , men endast företrädare för de medlemsstater som har sådan infrastruktur ska
  delta i omröstningarna. Om styrelsens ordförande inte företräder någon av de medlemsstater som förfogar över sådan infrastruktur, ska han eller hon ersättas av företrädarna för de medlemsstater som förfogar över sådan infrastruktur.]

Ändring 206

Ändring 206

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 77 – punkt 2 – led aa (nytt)

Artikel 77 – punkt 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | senast den 30 juni det första året av den fleråriga budgetram som föreskrivs i artikel 312 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt anta byråns fleråriga arbetsprogram för den period som omfattas av den fleråriga budgetramen efter att utan ändring ha infört den del som utarbetats av styrelsen för säkerhetsackreditering i enlighet med artikel 80 a, efter att ha inhämtat kommissionens yttrande; Europaparlamentet ska rådfrågas om det fleråriga arbetsprogrammet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

senast den 30 juni det första året av den fleråriga budgetram som föreskrivs i artikel 312 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt anta byråns fleråriga arbetsprogram för den period som omfattas av den fleråriga budgetramen efter att utan ändring ha infört den del som utarbetats av styrelsen för säkerhetsackreditering i enlighet med artikel 80 a, efter att ha inhämtat kommissionens yttrande; Europaparlamentet ska rådfrågas om det fleråriga arbetsprogrammet,

senast den 30 juni det första året av den fleråriga budgetram som föreskrivs i artikel 312 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt anta byråns fleråriga arbetsprogram för den period som omfattas av den fleråriga budgetramen efter att utan ändring ha infört den del som utarbetats av styrelsen för säkerhetsackreditering i enlighet med artikel 80 a, efter att ha inhämtat kommissionens yttrande; Europaparlamentet ska rådfrågas om det fleråriga arbetsprogrammet,

Ändring 207

Ändring 207

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 77 – punkt 2 – led da (nytt)

Artikel 77 – punkt 2 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | anta regler om öppenhet för industrikontrakt och löpande hållas underrättad om dessa av den verkställande direktören, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

anta regler om öppenhet för industrikontrakt och löpande hållas underrättad om dessa av den verkställande direktören,

anta regler om öppenhet för industrikontrakt och löpande hållas underrättad om dessa av den verkställande direktören,

Ändring 208

Ändring 208

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 79 – punkt 1 – led ca (nytt)

Artikel 79 – punkt 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Uppfylla reglerna om öppenhet för industrikontrakt och informera styrelsen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Uppfylla reglerna om öppenhet för industrikontrakt och informera styrelsen.

Uppfylla reglerna om öppenhet för industrikontrakt och informera styrelsen.

Ändring 209

Ändring 209

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 79 – punkt 2

Artikel 79 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den verkställande direktören ska besluta om det är nödvändigt att utplacera en eller flera anställda i en eller flera medlemsstater för att byrån ska kunna utföra sina uppgifter på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Innan den verkställande direktören beslutar att inrätta ett lokalt kontor ska denne inhämta förhandsgodkännande från
  kommissionen,
  styrelsen och den eller de medlemsstater som berörs. I beslutet ska man ange hur omfattande verksamhet som ska bedrivas vid det lokala kontoret, varvid onödiga kostnader och överlappningar med byråns administrativa uppgifter ska undvikas. Det kan krävas en överenskommelse om säte med den eller de berörda medlemsstaterna. | 2.   Den verkställande direktören ska besluta om det är nödvändigt att utplacera en eller flera anställda i en eller flera medlemsstater för att byrån ska kunna utföra sina uppgifter på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Innan den verkställande direktören beslutar att inrätta ett lokalt kontor ska denne inhämta förhandsgodkännande från styrelsen och den eller de medlemsstater som berörs. I beslutet ska man ange hur omfattande verksamhet som ska bedrivas vid det lokala kontoret, varvid onödiga kostnader och överlappningar med byråns administrativa uppgifter ska undvikas. Det kan krävas en överenskommelse om säte med den eller de berörda medlemsstaterna.
  Där det är möjligt ska effekten i termer av personalfördelning och budget införlivas i det årliga arbetsprogrammet, och i alla händelser ska detta projekt anmälas till budgetmyndigheten i enlighet med artikel 84.11. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den verkställande direktören ska besluta om det är nödvändigt att utplacera en eller flera anställda i en eller flera medlemsstater för att byrån ska kunna utföra sina uppgifter på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Innan den verkställande direktören beslutar att inrätta ett lokalt kontor ska denne inhämta förhandsgodkännande från
  kommissionen,
  styrelsen och den eller de medlemsstater som berörs. I beslutet ska man ange hur omfattande verksamhet som ska bedrivas vid det lokala kontoret, varvid onödiga kostnader och överlappningar med byråns administrativa uppgifter ska undvikas. Det kan krävas en överenskommelse om säte med den eller de berörda medlemsstaterna.

2.   Den verkställande direktören ska besluta om det är nödvändigt att utplacera en eller flera anställda i en eller flera medlemsstater för att byrån ska kunna utföra sina uppgifter på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Innan den verkställande direktören beslutar att inrätta ett lokalt kontor ska denne inhämta förhandsgodkännande från styrelsen och den eller de medlemsstater som berörs. I beslutet ska man ange hur omfattande verksamhet som ska bedrivas vid det lokala kontoret, varvid onödiga kostnader och överlappningar med byråns administrativa uppgifter ska undvikas. Det kan krävas en överenskommelse om säte med den eller de berörda medlemsstaterna.
  Där det är möjligt ska effekten i termer av personalfördelning och budget införlivas i det årliga arbetsprogrammet, och i alla händelser ska detta projekt anmälas till budgetmyndigheten i enlighet med artikel 84.11.

Ändring 210

Ändring 210

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 88 – punkt 3a (ny)

Artikel 88 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Byråns personal ska få ersättning från byråns egna resurser och, när så är nödvändigt för att de uppgifter som delegerats till byrån ska kunna utföras, med användning av den budget som delegerats från kommissionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Byråns personal ska få ersättning från byråns egna resurser och, när så är nödvändigt för att de uppgifter som delegerats till byrån ska kunna utföras, med användning av den budget som delegerats från kommissionen.

Ändring 211

Ändring 211

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 89 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 89 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den verkställande direktören ska utnämnas av styrelsen på grundval av meriter och dokumenterad förvaltnings- och ledningsförmåga samt relevant kompetens och erfarenhet, från en förteckning över kandidater, upprättad av kommissionen efter ett öppet och transparent uttagningsförfarande efter att en inbjudan att anmäla intresse offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning eller i andra publikationer. | Den verkställande direktören ska utnämnas av styrelsen på grundval av meriter och dokumenterad förvaltnings- och ledningsförmåga samt relevant kompetens och erfarenhet, från en förteckning över
  minst tre
  kandidater, upprättad av kommissionen efter ett öppet och transparent uttagningsförfarande efter att en inbjudan att anmäla intresse offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning eller i andra publikationer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den verkställande direktören ska utnämnas av styrelsen på grundval av meriter och dokumenterad förvaltnings- och ledningsförmåga samt relevant kompetens och erfarenhet, från en förteckning över kandidater, upprättad av kommissionen efter ett öppet och transparent uttagningsförfarande efter att en inbjudan att anmäla intresse offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning eller i andra publikationer.

Den verkställande direktören ska utnämnas av styrelsen på grundval av meriter och dokumenterad förvaltnings- och ledningsförmåga samt relevant kompetens och erfarenhet, från en förteckning över
  minst tre
  kandidater, upprättad av kommissionen efter ett öppet och transparent uttagningsförfarande efter att en inbjudan att anmäla intresse offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning eller i andra publikationer.

minst tre

Ändring 212

Ändring 212

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 89 – punkt 2 – stycke 2

Artikel 89 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| På förslag av kommissionen får styrelsen på grundval av den utvärdering som avses i första stycket förlänga den verkställande direktörens mandatperiod en gång med högst en
  fyraårsperiod
  . | På förslag av kommissionen får styrelsen på grundval av den utvärdering som avses i första stycket förlänga den verkställande direktörens mandatperiod en gång med högst en
  femårsperiod
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

På förslag av kommissionen får styrelsen på grundval av den utvärdering som avses i första stycket förlänga den verkställande direktörens mandatperiod en gång med högst en
  fyraårsperiod
  .

fyraårsperiod

På förslag av kommissionen får styrelsen på grundval av den utvärdering som avses i första stycket förlänga den verkställande direktörens mandatperiod en gång med högst en
  femårsperiod
  .

femårsperiod

Ändring 213

Ändring 213

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 92 – rubriken

Artikel 92 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Avtal om säte och villkor för verksamheten | Avtal om säte och
  lokala kontor samt
  villkor för verksamheten |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Avtal om säte och villkor för verksamheten

Avtal om säte och
  lokala kontor samt
  villkor för verksamheten

lokala kontor samt

Ändring 214

Ändring 214

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 92 – punkt 1

Artikel 92 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   De nödvändiga avtalen beträffande byråns lokaler i 
  värdmedlemsstaten
  och de resurser som ska tillhandahållas av den medlemsstaten samt de särskilda regler som i 
  den staten
  är tillämpliga på den verkställande direktören, ledamöterna i styrelsen, byråns personal och deras familjemedlemmar ska, efter styrelsens godkännande, fastställas i ett avtal om säte som ska ingås av byrån och den medlemsstat där sätet
  är beläget
  . | 1.   De nödvändiga avtalen beträffande byråns lokaler i 
  värdmedlemsstaterna
  och de resurser som ska tillhandahållas av den medlemsstaten samt de särskilda regler som i 
  de staterna
  är tillämpliga på den verkställande direktören, ledamöterna i styrelsen, byråns personal och deras familjemedlemmar ska, efter styrelsens godkännande, fastställas i ett avtal om säte
  och lokala kontor
  som ska ingås av byrån och den medlemsstat där sätet
  eller den lokala infrastrukturen finns
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   De nödvändiga avtalen beträffande byråns lokaler i 
  värdmedlemsstaten
  och de resurser som ska tillhandahållas av den medlemsstaten samt de särskilda regler som i 
  den staten
  är tillämpliga på den verkställande direktören, ledamöterna i styrelsen, byråns personal och deras familjemedlemmar ska, efter styrelsens godkännande, fastställas i ett avtal om säte som ska ingås av byrån och den medlemsstat där sätet
  är beläget
  .

1.   De nödvändiga avtalen beträffande byråns lokaler i 
  värdmedlemsstaterna
  och de resurser som ska tillhandahållas av den medlemsstaten samt de särskilda regler som i 
  de staterna
  är tillämpliga på den verkställande direktören, ledamöterna i styrelsen, byråns personal och deras familjemedlemmar ska, efter styrelsens godkännande, fastställas i ett avtal om säte
  och lokala kontor
  som ska ingås av byrån och den medlemsstat där sätet
  eller den lokala infrastrukturen finns
  .

Ändring 215

Ändring 215

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 98 – punkt 1

Artikel 98 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Byrån ska vara öppen för deltagande av tredjeländer som har ingått avtal med unionen i detta syfte. | 1.   Byrån ska vara öppen för deltagande av tredjeländer
  och internationella organisationer
  som har ingått avtal med unionen i detta syfte. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Byrån ska vara öppen för deltagande av tredjeländer som har ingått avtal med unionen i detta syfte.

1.   Byrån ska vara öppen för deltagande av tredjeländer
  och internationella organisationer
  som har ingått avtal med unionen i detta syfte.

Ändring 216

Ändring 216

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 101 – punkt 1a (ny)

Artikel 101 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a. | Kommissionen ska fastställa en metod för framtagning av kvalitativa indikatorer för en exakt bedömning av vilka framsteg som görs med uppnåendet av de allmänna målen i artikel 4.1 a, b och c. Kommissionen ska utgående från dessa metoder komplettera bilagan senast den 1 januari 2021. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.

1a.

Kommissionen ska fastställa en metod för framtagning av kvalitativa indikatorer för en exakt bedömning av vilka framsteg som görs med uppnåendet av de allmänna målen i artikel 4.1 a, b och c. Kommissionen ska utgående från dessa metoder komplettera bilagan senast den 1 januari 2021.

Ändring 217

Ändring 217

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 102 – punkt 2

Artikel 102 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   En preliminär utvärdering av programmet ska göras när det föreligger tillräcklig information om genomförandet av programmet, dock senast
  fyra
  år efter det att programmet började genomföras. | 2.   En preliminär utvärdering av programmet ska göras när det föreligger tillräcklig information om genomförandet av programmet, dock senast
  tre
  år efter det att programmet började genomföras.
  En särskild del av denna utvärdering ska vara avsedd för styrningen av programmet, i syfte att ge information om huruvida ändringar av uppgifter och befogenheter som har anförtrotts de olika aktörerna i programmet behövs. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   En preliminär utvärdering av programmet ska göras när det föreligger tillräcklig information om genomförandet av programmet, dock senast
  fyra
  år efter det att programmet började genomföras.

2.   En preliminär utvärdering av programmet ska göras när det föreligger tillräcklig information om genomförandet av programmet, dock senast
  tre
  år efter det att programmet började genomföras.
  En särskild del av denna utvärdering ska vara avsedd för styrningen av programmet, i syfte att ge information om huruvida ändringar av uppgifter och befogenheter som har anförtrotts de olika aktörerna i programmet behövs.

Ändring 218

Ändring 218

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 102 – punkt 4

Artikel 102 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ska överlämna slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. | 4.   Kommissionen ska överlämna slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén
  och kan om lämpligt låta utvärderingen åtföljas av ett nytt lagstiftningsförslag
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Kommissionen ska överlämna slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

4.   Kommissionen ska överlämna slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén
  och kan om lämpligt låta utvärderingen åtföljas av ett nytt lagstiftningsförslag
  .

Ändring 219

Ändring 219

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 102 – punkt 6 – stycke 1

Artikel 102 – punkt 6 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Senast den 30 juni 2024 och därefter vart
  femte
  år ska kommissionen bedöma byråns prestationer i förhållande till dess mål, uppdrag, uppgifter och belägenhet, i enlighet med kommissionens riktlinjer. Utvärderingen ska särskilt ta upp det eventuella behovet av att ändra byråns uppdrag och de ekonomiska följderna av en sådan eventuell ändring. Den ska också behandla byråns regler om intressekonflikter och styrelsen för säkerhetsackrediterings oberoende och självständighet. | Senast den 30 juni 2024 och därefter vart
  tredje
  år ska kommissionen bedöma byråns prestationer i förhållande till dess mål, uppdrag, uppgifter och belägenhet, i enlighet med kommissionens riktlinjer. Utvärderingen ska ta upp det eventuella behovet av att ändra byråns uppdrag
  , i synnerhet avseende möjligheten att överlåta ytterligare uppgifter till denna i enlighet med artikel 30,
  och de ekonomiska följderna av en sådan eventuell ändring. Den ska också behandla byråns regler om intressekonflikter och styrelsen för säkerhetsackrediterings oberoende och självständighet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Senast den 30 juni 2024 och därefter vart
  femte
  år ska kommissionen bedöma byråns prestationer i förhållande till dess mål, uppdrag, uppgifter och belägenhet, i enlighet med kommissionens riktlinjer. Utvärderingen ska särskilt ta upp det eventuella behovet av att ändra byråns uppdrag och de ekonomiska följderna av en sådan eventuell ändring. Den ska också behandla byråns regler om intressekonflikter och styrelsen för säkerhetsackrediterings oberoende och självständighet.

femte

Senast den 30 juni 2024 och därefter vart
  tredje
  år ska kommissionen bedöma byråns prestationer i förhållande till dess mål, uppdrag, uppgifter och belägenhet, i enlighet med kommissionens riktlinjer. Utvärderingen ska ta upp det eventuella behovet av att ändra byråns uppdrag
  , i synnerhet avseende möjligheten att överlåta ytterligare uppgifter till denna i enlighet med artikel 30,
  och de ekonomiska följderna av en sådan eventuell ändring. Den ska också behandla byråns regler om intressekonflikter och styrelsen för säkerhetsackrediterings oberoende och självständighet.

tredje

, i synnerhet avseende möjligheten att överlåta ytterligare uppgifter till denna i enlighet med artikel 30,

Ändring 220

Ändring 220

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 105 – punkt 2

Artikel 105 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Rätten att anta de akter som nämns i artiklarna 52 och 101 delegeras till kommissionen till och med den 31 december 2028. | (Berör inte den svenska versionen.) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Rätten att anta de akter som nämns i artiklarna 52 och 101 delegeras till kommissionen till och med den 31 december 2028.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 221

Ändring 221

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 107 – punkt 1

Artikel 107 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. | 1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté
  som sammanträder i särskilda konfigurationer/underkommittéer för varje huvudkomponent i programmet (Galileo och Egnos, Copernicus, SSA, Govsatcom)
  . Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté
  som sammanträder i särskilda konfigurationer/underkommittéer för varje huvudkomponent i programmet (Galileo och Egnos, Copernicus, SSA, Govsatcom)
  . Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

Ändring 222

Ändring 222

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 107 – punkt 3a (ny)

Artikel 107 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  I internationella avtal som ingås av unionen får det föreskrivas att företrädare för tredjeländer eller internationella organisationer på lämpligt sätt ska delta i arbetet i kommittén enligt de villkor som fastställs i dess arbetsordning, med beaktande av säkerheten i unionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  I internationella avtal som ingås av unionen får det föreskrivas att företrädare för tredjeländer eller internationella organisationer på lämpligt sätt ska delta i arbetet i kommittén enligt de villkor som fastställs i dess arbetsordning, med beaktande av säkerheten i unionen.

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0405/2018).

1

(15)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 243/2012/EU av den 14 mars 2012 om inrättande av ett flerårigt program för radiospektrumpolitik (EUT L 81, 21.3.2012, s. 7).

15

(15)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 243/2012/EU av den 14 mars 2012 om inrättande av ett flerårigt program för radiospektrumpolitik (EUT L 81, 21.3.2012, s. 7).

15

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 av den 4 juli 2018 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2111/2005, (EG) nr 1008/2008, (EU) nr 996/2010, (EU) nr 376/2014 och direktiv 2014/30/EU och 2014/53/EU, samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 552/2004 och (EG) nr 216/2008 och rådets förordning (EEG) nr 3922/91 (EUT L 212, 22.8.2018, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 av den 4 juli 2018 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2111/2005, (EG) nr 1008/2008, (EU) nr 996/2010, (EU) nr 376/2014 och direktiv 2014/30/EU och 2014/53/EU, samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 552/2004 och (EG) nr 216/2008 och rådets förordning (EEG) nr 3922/91 (EUT L 212, 22.8.2018, s. 1).

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 377/2014 av den 3 april 2014 om inrättande av Copernicusprogrammet och om upphävande av förordning (EU) nr 911/2010 (EUT L 122, 24.4.2014, s. 44).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 911/2010 av den 22 september 2010 om det europeiska jordövervakningsprogrammet (GMES) och dess inledande driftsfas (2011–2013) (EUT L 276, 20.10.2010, s. 1).

18

(19)  Meddelandet Artificiell intelligens för Europa (COM(2018)0237), meddelandet Mot ett gemensamt dataområde i EU (COM(2018)0232) samt förslaget till rådets förordning om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (COM(2018)0008).

19

Artificiell intelligens för Europa

Mot ett gemensamt dataområde i EU

(20)  Europeiska organisationen för utnyttjande av meteorologiska satelliter.

20

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire).

21

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 377/2014 av den 3 april 2014 om inrättande av Copernicusprogrammet och om upphävande av förordning (EU) nr 911/2010 (EUT L 122, 24.4.2014, s. 44).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 911/2010 av den 22 september 2010 om det europeiska jordövervakningsprogrammet (GMES) och dess inledande driftsfas (2011–2013) (EUT L 276, 20.10.2010, s. 1).

18

(19)  Meddelandet Artificiell intelligens för Europa (COM(2018)0237), meddelandet Mot ett gemensamt dataområde i EU (COM(2018)0232) samt förslaget till rådets förordning om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (COM(2018)0008).

19

Artificiell intelligens för Europa

Mot ett gemensamt dataområde i EU

(20)  Europeiska organisationen för utnyttjande av meteorologiska satelliter.

20

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire).

21

(24)  EUT L 158, 27.5.2014, s. 227.

24

(24)  
  Europaparlamentets och rådets beslut nr 541/2014/EU av den 16 april 2014 om inrättande av en ram till stöd för rymdövervakning och spårning (

  EUT L 158, 27.5.2014, s. 227).

24

Europaparlamentets och rådets beslut nr 541/2014/EU av den 16 april 2014 om inrättande av en ram till stöd för rymdövervakning och spårning (

(29)  EUT L 345, 23.12.2008, s. 75.

29

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/775 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/775

---

P8_TA(2018)0521

Inrättande av programmet för ett digitalt Europa för perioden 2021–2027 ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 13 december 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för ett digitalt Europa för perioden 2021–2027 (COM(2018)0434 – C8–0256/2018 – 2018/0227(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 388/45)

Ändring 1

Förslag till lagstiftningsresolution

Beaktandeled 3a (nytt)

| Förslag till lagstiftningsresolution | Ändring |
| --- | --- |
| | — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om finansteknik: teknikens inverkan på finanssektorns framtid, |

Förslag till lagstiftningsresolution

Ändring

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om finansteknik: teknikens inverkan på finanssektorns framtid,

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | I enlighet med [uppdatera hänvisning i enlighet med det nya beslutet om utomeuropeiska länder och territorier (ULT): I enlighet med artikel 88 i rådets beslut / /EU (53)] bör personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier (ULT) och yttersta randområden vara berättigade till finansiering, med förbehåll för programmets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

I enlighet med [uppdatera hänvisning i enlighet med det nya beslutet om utomeuropeiska länder och territorier (ULT): I enlighet med artikel 88 i rådets beslut / /EU (53)] bör personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier (ULT) och yttersta randområden vara berättigade till finansiering, med förbehåll för programmets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet.

| (4) | I enlighet med [uppdatera hänvisning i enlighet med det nya beslutet om utomeuropeiska länder och territorier (ULT): I enlighet med artikel 88 i rådets beslut / /EU (53)] bör personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier (ULT) och yttersta randområden vara berättigade till finansiering, med förbehåll för programmets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet.
  De begränsningar som är kopplade till de utomeuropeiska ländernas eller territoriernas deltagande bör tas i beaktande vid genomförandet av programmet, och deras faktiska deltagande i programmet bör övervakas och regelbundet utvärderas. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med [uppdatera hänvisning i enlighet med det nya beslutet om utomeuropeiska länder och territorier (ULT): I enlighet med artikel 88 i rådets beslut / /EU (53)] bör personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier (ULT) och yttersta randområden vara berättigade till finansiering, med förbehåll för programmets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet.
  De begränsningar som är kopplade till de utomeuropeiska ländernas eller territoriernas deltagande bör tas i beaktande vid genomförandet av programmet, och deras faktiska deltagande i programmet bör övervakas och regelbundet utvärderas.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (54) behöver detta program utvärderas på grundval av information som samlats in till följd av särskilda övervakningskrav, samtidigt som överreglering och administrativa bördor undviks, särskilt för medlemsstaterna. Dessa krav
  kan
  i tillämpliga fall innefatta mätbara indikatorer som tjänar som grund för utvärdering av programmets konsekvenser i praktiken. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (54) behöver detta program utvärderas på grundval av information som samlats in till följd av särskilda övervakningskrav, samtidigt som överreglering och administrativa bördor undviks, särskilt för medlemsstaterna. Dessa krav
  kan
  i tillämpliga fall innefatta mätbara indikatorer som tjänar som grund för utvärdering av programmets konsekvenser i praktiken.

| (5) | I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (54) behöver detta program utvärderas på grundval av information som samlats in till följd av särskilda övervakningskrav,
  som är kopplad till befintliga behov och som överensstämmer med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679

   (54a), samtidigt som överreglering och administrativa bördor
  för alla stödmottagare
  undviks, särskilt för medlemsstaterna
  och små och medelstora företag
  . Dessa krav
  bör
  i tillämpliga fall innefatta mätbara
  kvantitativa och kvalitativa
  indikatorer som tjänar som grund för utvärdering av programmets konsekvenser i praktiken. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (54) behöver detta program utvärderas på grundval av information som samlats in till följd av särskilda övervakningskrav,
  som är kopplad till befintliga behov och som överensstämmer med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679

   (54a), samtidigt som överreglering och administrativa bördor
  för alla stödmottagare
  undviks, särskilt för medlemsstaterna
  och små och medelstora företag
  . Dessa krav
  bör
  i tillämpliga fall innefatta mätbara
  kvantitativa och kvalitativa
  indikatorer som tjänar som grund för utvärdering av programmets konsekvenser i praktiken.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Programmet bör säkerställa största möjliga öppenhet, ansvarsskyldighet och demokratiska kontroll av innovativa finansieringsinstrument och finansiella mekanismer som involverar unionens budget, särskilt vad gäller deras bidrag, både i fråga om ursprungliga förväntningar och slutresultat, i förhållande till framsteg mot att uppnå unionens mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Programmet bör säkerställa största möjliga öppenhet, ansvarsskyldighet och demokratiska kontroll av innovativa finansieringsinstrument och finansiella mekanismer som involverar unionens budget, särskilt vad gäller deras bidrag, både i fråga om ursprungliga förväntningar och slutresultat, i förhållande till framsteg mot att uppnå unionens mål.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Vid det digitala toppmötet i Tallinn (55) i september 2017 och i Europeiska rådets slutsatser (56) av den 19 oktober 2017 framhölls att Europa måste investera i en digitalisering av våra ekonomier och ta itu med kompetensunderskottet för att upprätthålla och förbättra Europas konkurrenskraft, livskvalitet och sociala struktur. Europeiska rådet konstaterade att den digitala omvandlingen erbjuder enorma möjligheter till innovation, tillväxt och sysselsättning och kommer att bidra till vår globala konkurrenskraft och öka den kreativa och kulturella mångfalden. För att kunna ta till vara dessa möjligheter krävs en gemensam ansträngning för att möta
  en del av
  de utmaningar som den digitala omvandlingen medför
  samt en översyn av
  de politikområden som påverkas av digitaliseringen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Vid det digitala toppmötet i Tallinn (55) i september 2017 och i Europeiska rådets slutsatser (56) av den 19 oktober 2017 framhölls att Europa måste investera i en digitalisering av våra ekonomier och ta itu med kompetensunderskottet för att upprätthålla och förbättra Europas konkurrenskraft, livskvalitet och sociala struktur. Europeiska rådet konstaterade att den digitala omvandlingen erbjuder enorma möjligheter till innovation, tillväxt och sysselsättning och kommer att bidra till vår globala konkurrenskraft och öka den kreativa och kulturella mångfalden. För att kunna ta till vara dessa möjligheter krävs en gemensam ansträngning för att möta
  en del av
  de utmaningar som den digitala omvandlingen medför
  samt en översyn av
  de politikområden som påverkas av digitaliseringen.

| (6) | Vid det digitala toppmötet i Tallinn (55) i september 2017 och i Europeiska rådets slutsatser (56) av den 19 oktober 2017 framhölls att Europa måste investera i en
  effektiv
  digitalisering av våra ekonomier och ta itu med kompetensunderskottet för att upprätthålla och förbättra Europas konkurrenskraft
  och innovation
  , vår livskvalitet och sociala struktur. Europeiska rådet konstaterade att den digitala omvandlingen erbjuder enorma möjligheter till innovation, tillväxt och sysselsättning och kommer att bidra till vår globala konkurrenskraft och öka den kreativa och kulturella mångfalden. För att kunna ta till vara dessa möjligheter krävs en gemensam ansträngning för att möta de utmaningar som den digitala omvandlingen medför
  på flera sätt, bland annat genom att man säkerställer att de viktiga byggstenar som nya tekniker är avhängiga av finns på plats, att man tar fram ändamålsenliga och lätt verkställbara rättsregler, att man ser över
  de politikområden som påverkas av digitaliseringen
  och att man skapar en innovationsvänlig miljö där användarnas intressen skyddas fullt ut
  .
  Optimalt ska finansieringsramen för detta program, som är en insats på europeisk nivå, ökas med betydande medel från den privata sektorn och bidrag från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(6)

Vid det digitala toppmötet i Tallinn (55) i september 2017 och i Europeiska rådets slutsatser (56) av den 19 oktober 2017 framhölls att Europa måste investera i en
  effektiv
  digitalisering av våra ekonomier och ta itu med kompetensunderskottet för att upprätthålla och förbättra Europas konkurrenskraft
  och innovation
  , vår livskvalitet och sociala struktur. Europeiska rådet konstaterade att den digitala omvandlingen erbjuder enorma möjligheter till innovation, tillväxt och sysselsättning och kommer att bidra till vår globala konkurrenskraft och öka den kreativa och kulturella mångfalden. För att kunna ta till vara dessa möjligheter krävs en gemensam ansträngning för att möta de utmaningar som den digitala omvandlingen medför
  på flera sätt, bland annat genom att man säkerställer att de viktiga byggstenar som nya tekniker är avhängiga av finns på plats, att man tar fram ändamålsenliga och lätt verkställbara rättsregler, att man ser över
  de politikområden som påverkas av digitaliseringen
  och att man skapar en innovationsvänlig miljö där användarnas intressen skyddas fullt ut
  .
  Optimalt ska finansieringsramen för detta program, som är en insats på europeisk nivå, ökas med betydande medel från den privata sektorn och bidrag från medlemsstaterna.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | Framtiden för det europeiska samhället och den europeiska ekonomin kommer att vara kraftigt beroende av en harmoniserad och konsekvent radiospektrumpolitik och på 5G-infrastruktur, varför det krävs ett infrastrukturmål att skapa nät med mycket hög kapacitet i syfte att tillhandahålla högkvalitativa och snabbare kommunikationstjänster. Detta är en förutsättning för att programmet ska kunna genomföras på ett bra sätt. I detta avseende bör programmet ha nytta av det goda genomförandet av Fonden för ett sammanlänkat Europa och i synnerhet initiativet Wif4EU som syftar till att främja konnektiviteten för medborgarna på unionens offentliga platser. Dessa två program i kombination kommer att maximera output och åstadkomma unionens mål att ombesörja tillförlitlig och konsekvent täckning för höghastighetsnät i hela unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

Framtiden för det europeiska samhället och den europeiska ekonomin kommer att vara kraftigt beroende av en harmoniserad och konsekvent radiospektrumpolitik och på 5G-infrastruktur, varför det krävs ett infrastrukturmål att skapa nät med mycket hög kapacitet i syfte att tillhandahålla högkvalitativa och snabbare kommunikationstjänster. Detta är en förutsättning för att programmet ska kunna genomföras på ett bra sätt. I detta avseende bör programmet ha nytta av det goda genomförandet av Fonden för ett sammanlänkat Europa och i synnerhet initiativet Wif4EU som syftar till att främja konnektiviteten för medborgarna på unionens offentliga platser. Dessa två program i kombination kommer att maximera output och åstadkomma unionens mål att ombesörja tillförlitlig och konsekvent täckning för höghastighetsnät i hela unionen.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Europeiska rådet slog i synnerhet fast att unionen behöver en handlingsberedskap när det gäller att reagera på nya utvecklingstrender: Detta innefattar sådana frågor som artificiell intelligens
  och teknik för distribuerade liggare (t.ex. blockkedjeteknik)
  , med samtidigt säkerställande av dataskydd,
  digitala
  rättigheter och etiska normer på hög nivå. Europeiska rådet uppmanade kommissionen att lägga fram en europeisk strategi för artificiell intelligens senast i början av 2018 och uppmanade kommissionen att lägga fram de initiativ som krävs för att stärka ramvillkoren i syfte att göra det möjligt för EU att utforska nya marknader genom riskbaserade radikala innovationer och på nytt bekräfta den europeiska industrins ledande roll. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Europeiska rådet slog i synnerhet fast att unionen behöver en handlingsberedskap när det gäller att reagera på nya utvecklingstrender: Detta innefattar sådana frågor som artificiell intelligens
  och teknik för distribuerade liggare (t.ex. blockkedjeteknik)
  , med samtidigt säkerställande av dataskydd,
  digitala
  rättigheter och etiska normer på hög nivå. Europeiska rådet uppmanade kommissionen att lägga fram en europeisk strategi för artificiell intelligens senast i början av 2018 och uppmanade kommissionen att lägga fram de initiativ som krävs för att stärka ramvillkoren i syfte att göra det möjligt för EU att utforska nya marknader genom riskbaserade radikala innovationer och på nytt bekräfta den europeiska industrins ledande roll.

| (7) | Europeiska rådet slog i synnerhet fast att unionen behöver en handlingsberedskap när det gäller att reagera på nya utvecklingstrender: Detta innefattar sådana frågor som
  digitala klyftor,
  artificiell intelligens, med samtidigt säkerställande av dataskydd
  i full överensstämmelse med förordning (EU) 2016/679
  ,
  grundläggande
  rättigheter och etiska normer på hög nivå. Europeiska rådet uppmanade kommissionen att lägga fram en europeisk strategi för artificiell intelligens senast i början av 2018 och uppmanade kommissionen att lägga fram de initiativ som krävs för att stärka ramvillkoren i syfte att göra det möjligt för EU att utforska nya marknader genom riskbaserade radikala innovationer och på nytt bekräfta den europeiska industrins ledande roll. |
| --- | --- |

(7)

Europeiska rådet slog i synnerhet fast att unionen behöver en handlingsberedskap när det gäller att reagera på nya utvecklingstrender: Detta innefattar sådana frågor som
  digitala klyftor,
  artificiell intelligens, med samtidigt säkerställande av dataskydd
  i full överensstämmelse med förordning (EU) 2016/679
  ,
  grundläggande
  rättigheter och etiska normer på hög nivå. Europeiska rådet uppmanade kommissionen att lägga fram en europeisk strategi för artificiell intelligens senast i början av 2018 och uppmanade kommissionen att lägga fram de initiativ som krävs för att stärka ramvillkoren i syfte att göra det möjligt för EU att utforska nya marknader genom riskbaserade radikala innovationer och på nytt bekräfta den europeiska industrins ledande roll.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | Den 10 april 2018 uttryckte medlemsstaterna sitt stöd för och en gemensam vilja att samarbeta kring initiativ för infrastrukturtjänster som använder artificiell intelligens och teknik för distribuerade liggare (t.ex. blockkedjeteknik) genom att underteckna samarbetsavtal. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

Den 10 april 2018 uttryckte medlemsstaterna sitt stöd för och en gemensam vilja att samarbeta kring initiativ för infrastrukturtjänster som använder artificiell intelligens och teknik för distribuerade liggare (t.ex. blockkedjeteknik) genom att underteckna samarbetsavtal.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 7b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7b) | För ett framgångsrikt genomförande av detta program behövs mer än att följa trender. Unionen behöver satsa på teknik som möjliggör ett integritetsskydd (dvs. kryptografi och decentraliserade applikationer (DAppar)) samt öka investeringarna i framtidssäker infrastruktur (fiberoptiska nät) för att möjliggöra ett självbestämmande digitaliserat samhälle. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7b)

För ett framgångsrikt genomförande av detta program behövs mer än att följa trender. Unionen behöver satsa på teknik som möjliggör ett integritetsskydd (dvs. kryptografi och decentraliserade applikationer (DAppar)) samt öka investeringarna i framtidssäker infrastruktur (fiberoptiska nät) för att möjliggöra ett självbestämmande digitaliserat samhälle.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 7c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7c) | EU måste göra avgörande investeringar i sin framtid och bygga upp en strategisk digital kapacitet för att kunna dra fördel av den digitala revolutionen. En omfattande budget (på minst 9,2  miljarder EUR) måste säkerställas på EU-nivå för detta ändamål, och den måste kompletteras med betydande investeringar på nationell och regional nivå genom en förbindelse med struktur- och sammanhållningsfonderna som stämmer överens med och kompletterar dem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7c)

EU måste göra avgörande investeringar i sin framtid och bygga upp en strategisk digital kapacitet för att kunna dra fördel av den digitala revolutionen. En omfattande budget (på minst 9,2  miljarder EUR) måste säkerställas på EU-nivå för detta ändamål, och den måste kompletteras med betydande investeringar på nationell och regional nivå genom en förbindelse med struktur- och sammanhållningsfonderna som stämmer överens med och kompletterar dem.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Ett av de alternativ för nästa budgetram som beskrivs i kommissionens meddelande En ny och modern flerårig budgetram för ett EU som effektivt genomför sina prioriteringar efter 2020 (57) är ett program för Europas digitala omvandling som syftar till ”smart tillväxt inom bl.a. datainfrastruktur, uppkopplingar och
  it-säkerhet
  . /.../ Det skulle befästa EU:s ledarskap inom superdatorer, nästa generations internet, artificiell intelligens, robotteknik och stordata Det skulle också stärka det europeiska näringslivets konkurrensläge i hela den digitala ekonomin. Slutligen skulle det bidra betydligt till att täppa till kompetensgapet i EU.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Ett av de alternativ för nästa budgetram som beskrivs i kommissionens meddelande En ny och modern flerårig budgetram för ett EU som effektivt genomför sina prioriteringar efter 2020 (57) är ett program för Europas digitala omvandling som syftar till ”smart tillväxt inom bl.a. datainfrastruktur, uppkopplingar och
  it-säkerhet
  . /.../ Det skulle befästa EU:s ledarskap inom superdatorer, nästa generations internet, artificiell intelligens, robotteknik och stordata Det skulle också stärka det europeiska näringslivets konkurrensläge i hela den digitala ekonomin. Slutligen skulle det bidra betydligt till att täppa till kompetensgapet i EU.”

| (8) | Ett av de alternativ för nästa budgetram som beskrivs i kommissionens meddelande En ny och modern flerårig budgetram för ett EU som effektivt genomför sina prioriteringar efter 2020 (57) är ett program för Europas digitala omvandling som syftar till ”smart tillväxt inom bl.a. datainfrastruktur,
  it-säkerhet för
  uppkopplingar och
  digitalisering av offentlig förvaltning
  . /.../ Det skulle befästa EU:s ledarskap inom superdatorer, nästa generations internet, artificiell intelligens, robotteknik och stordata Det skulle också stärka det europeiska näringslivets konkurrensläge i hela den digitala ekonomin. Slutligen skulle det bidra betydligt till att
  överbrygga och
  täppa till kompetensgapet i EU
  och säkerställa att de europeiska medborgarna har den kompetens, de färdigheter och den kunskap som krävs för att möta den digitala omvandlingen
  .” |
| --- | --- |

(8)

Ett av de alternativ för nästa budgetram som beskrivs i kommissionens meddelande En ny och modern flerårig budgetram för ett EU som effektivt genomför sina prioriteringar efter 2020 (57) är ett program för Europas digitala omvandling som syftar till ”smart tillväxt inom bl.a. datainfrastruktur,
  it-säkerhet för
  uppkopplingar och
  digitalisering av offentlig förvaltning
  . /.../ Det skulle befästa EU:s ledarskap inom superdatorer, nästa generations internet, artificiell intelligens, robotteknik och stordata Det skulle också stärka det europeiska näringslivets konkurrensläge i hela den digitala ekonomin. Slutligen skulle det bidra betydligt till att
  överbrygga och
  täppa till kompetensgapet i EU
  och säkerställa att de europeiska medborgarna har den kompetens, de färdigheter och den kunskap som krävs för att möta den digitala omvandlingen
  .”

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Med tanke på förseningarna i utvecklingen av vår strategiska digitala kapacitet och insatserna för att åtgärda dem bör det garanteras en budget som står i paritet med programmets uttalade ambitioner, alltså minst 9,2  miljarder EUR. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

Med tanke på förseningarna i utvecklingen av vår strategiska digitala kapacitet och insatserna för att åtgärda dem bör det garanteras en budget som står i paritet med programmets uttalade ambitioner, alltså minst 9,2  miljarder EUR.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Meddelandet Mot ett gemensamt dataområde i EU (58) behandlar den nya åtgärd som ska vidtas som ett viktigt steg mot ett gemensamt dataområde i EU – ett sömlöst digitalt område av en skala som kommer att möjliggöra utvecklingen av nya databaserade produkter och tjänster. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Meddelandet Mot ett gemensamt dataområde i EU (58) behandlar den nya åtgärd som ska vidtas som ett viktigt steg mot ett gemensamt dataområde i EU – ett sömlöst digitalt område av en skala som kommer att möjliggöra utvecklingen av nya databaserade produkter och tjänster.

| (9) | Meddelandet Mot ett gemensamt dataområde i EU (58) behandlar den nya åtgärd som ska vidtas som ett viktigt steg mot ett gemensamt dataområde i EU – ett sömlöst digitalt område av en skala som kommer att möjliggöra utvecklingen
  och innovationen
  av nya databaserade produkter och tjänster. |
| --- | --- |

(9)

Meddelandet Mot ett gemensamt dataområde i EU (58) behandlar den nya åtgärd som ska vidtas som ett viktigt steg mot ett gemensamt dataområde i EU – ett sömlöst digitalt område av en skala som kommer att möjliggöra utvecklingen
  och innovationen
  av nya databaserade produkter och tjänster.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Initiativet för nästa generations internet som lanserades av kommissionen 2017 bör även fungera som underlag för programmets genomförande, eftersom initiativet syftar till ett öppnare internet med bättre tjänster, mer intelligens samt större engagemang och deltagande, och riktar in sig på de tekniska möjligheter som kommer av framsteg inom olika forskningsområden, från ny nätverksarkitektur och programvarudefinierad infrastruktur till nya koncept för tjänster och applikationer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

Initiativet för nästa generations internet som lanserades av kommissionen 2017 bör även fungera som underlag för programmets genomförande, eftersom initiativet syftar till ett öppnare internet med bättre tjänster, mer intelligens samt större engagemang och deltagande, och riktar in sig på de tekniska möjligheter som kommer av framsteg inom olika forskningsområden, från ny nätverksarkitektur och programvarudefinierad infrastruktur till nya koncept för tjänster och applikationer.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Programmets allmänna syfte bör vara att stödja industrins digitala omvandling och främja ett bättre utnyttjande av den industriella potentialen i strategierna för innovation, forskning och teknisk utveckling, till gagn för företag och medborgare i hela unionen.
  Programmet bör struktureras kring fem specifika mål som motsvarar centrala politikområden, nämligen högpresterande datorsystem, cybersäkerhet, artificiell intelligens och avancerad digital kompetens samt utbyggnad, bästa användning av digital kapacitet och interoperabilitet. Inom alla dessa områden
  bör programmet
  också syfta till att en mer enhetlig politik på unionsnivå och i medlemsstaterna och regionerna och föra samman privata och industriella medel för att öka investeringarna och utveckla mer synergieffekter
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Programmets allmänna syfte bör vara att stödja industrins digitala omvandling och främja ett bättre utnyttjande av den industriella potentialen i strategierna för innovation, forskning och teknisk utveckling, till gagn för företag och medborgare i hela unionen.
  Programmet bör struktureras kring fem specifika mål som motsvarar centrala politikområden, nämligen högpresterande datorsystem, cybersäkerhet, artificiell intelligens och avancerad digital kompetens samt utbyggnad, bästa användning av digital kapacitet och interoperabilitet. Inom alla dessa områden
  bör programmet
  också syfta till att en mer enhetlig politik på unionsnivå och i medlemsstaterna och regionerna och föra samman privata och industriella medel för att öka investeringarna och utveckla mer synergieffekter
  .

| (10) | Programmets allmänna syfte bör vara att stödja industrins digitala omvandling och främja ett bättre utnyttjande av den industriella potentialen i strategierna för innovation, forskning och teknisk utveckling
  samt att modernisera specifika sektorer av allmänt intresse
  , till gagn för företag
  , särskilt små och medelstora företag,
  och medborgare i hela unionen.
  Vidare
  bör programmet
  stärka unionens konkurrenskraft och dess ekonomis motståndskraft
  . |
| --- | --- |

(10)

Programmets allmänna syfte bör vara att stödja industrins digitala omvandling och främja ett bättre utnyttjande av den industriella potentialen i strategierna för innovation, forskning och teknisk utveckling
  samt att modernisera specifika sektorer av allmänt intresse
  , till gagn för företag
  , särskilt små och medelstora företag,
  och medborgare i hela unionen.
  Vidare
  bör programmet
  stärka unionens konkurrenskraft och dess ekonomis motståndskraft
  .

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | Det är nödvändigt att prioritera stöd till små och medelstora företag som har för avsikt att utnyttja den digitala omvandlingen i sina produktionsprocesser. Forskning och innovation i den digitala sektorn kommer att göra det möjligt för små och medelstora företag att bidra till den ekonomiska tillväxten i EU, genom ett effektivt resursutnyttjande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10a)

Det är nödvändigt att prioritera stöd till små och medelstora företag som har för avsikt att utnyttja den digitala omvandlingen i sina produktionsprocesser. Forskning och innovation i den digitala sektorn kommer att göra det möjligt för små och medelstora företag att bidra till den ekonomiska tillväxten i EU, genom ett effektivt resursutnyttjande.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 10b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10b) | Programmet bör struktureras kring fem specifika mål som motsvarar centrala politikområden, nämligen a) högpresterande datorsystem, b) artificiell intelligens och teknik för distribuerade liggare, c) cybersäkerhet, d) avancerade digitala färdigheter och e) införande, bästa användning av digital kapacitet och interoperabilitet. Inom alla dessa områden bör programmet också syfta till att en mer enhetlig politik på unionsnivå och i medlemsstaterna och regionerna och föra samman privata och industriella medel för att öka investeringarna och utveckla mer synergieffekter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10b)

Programmet bör struktureras kring fem specifika mål som motsvarar centrala politikområden, nämligen a) högpresterande datorsystem, b) artificiell intelligens och teknik för distribuerade liggare, c) cybersäkerhet, d) avancerade digitala färdigheter och e) införande, bästa användning av digital kapacitet och interoperabilitet. Inom alla dessa områden bör programmet också syfta till att en mer enhetlig politik på unionsnivå och i medlemsstaterna och regionerna och föra samman privata och industriella medel för att öka investeringarna och utveckla mer synergieffekter.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 10c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10c) | Tillsammans med det allmänna målet om en digital omvandling bör programmet bidra till att säkerställa långsiktiga strategiska säkerhetsmål genom att bygga upp kapaciteter och förmågor i unionen, med prioritering av åtgärder som ökar den strategiska potentialen och begränsar beroendet av leverantörer och produkter från tredjeländer, vilket säkrar unionens ekonomiska och innovativa konkurrenskraft. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10c)

Tillsammans med det allmänna målet om en digital omvandling bör programmet bidra till att säkerställa långsiktiga strategiska säkerhetsmål genom att bygga upp kapaciteter och förmågor i unionen, med prioritering av åtgärder som ökar den strategiska potentialen och begränsar beroendet av leverantörer och produkter från tredjeländer, vilket säkrar unionens ekonomiska och innovativa konkurrenskraft.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Digitala innovationsknutpunkter kommer att ha en central roll i programgenomförandet. De kommer att främja ett brett införande av avancerad digital teknik i näringslivet, hos offentliga organ och i den akademiska världen. Ett nätverk av digitala innovationsknutpunkter bör säkerställa den bredaste geografiska täckningen i Europa (59). En första omgång digitala innovationsknutpunkter kommer att väljas ut baserat på medlemsstaternas förslag, och sedan kommer nätverket att utvidgas genom en öppen och konkurrensbaserad process. De digitala innovationsknutpunkterna kommer att tjäna som åtkomstpunkter för den senaste digitala kapaciteten, inklusive högpresterande datorsystem (HPC), artificiell intelligens och cybersäkerhet, liksom annan befintlig innovativ teknik, såsom viktig möjliggörande teknik, som även finns tillgänglig i s.k. fablabs och citylabs. De bör fungera som enda kontaktpunkt för åtkomst till prövad och validerad teknik och bör främja öppen innovation. De kommer även att tillhandahålla stöd på området avancerad digital kompetens. Nätverket av digitala innovationsknutpunkter bör också bidra till att få med de yttersta randområdena i den digitala inre marknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Digitala innovationsknutpunkter kommer att ha en central roll i programgenomförandet. De kommer att främja ett brett införande av avancerad digital teknik i näringslivet, hos offentliga organ och i den akademiska världen. Ett nätverk av digitala innovationsknutpunkter bör säkerställa den bredaste geografiska täckningen i Europa (59). En första omgång digitala innovationsknutpunkter kommer att väljas ut baserat på medlemsstaternas förslag, och sedan kommer nätverket att utvidgas genom en öppen och konkurrensbaserad process. De digitala innovationsknutpunkterna kommer att tjäna som åtkomstpunkter för den senaste digitala kapaciteten, inklusive högpresterande datorsystem (HPC), artificiell intelligens och cybersäkerhet, liksom annan befintlig innovativ teknik, såsom viktig möjliggörande teknik, som även finns tillgänglig i s.k. fablabs och citylabs. De bör fungera som enda kontaktpunkt för åtkomst till prövad och validerad teknik och bör främja öppen innovation. De kommer även att tillhandahålla stöd på området avancerad digital kompetens. Nätverket av digitala innovationsknutpunkter bör också bidra till att få med de yttersta randområdena i den digitala inre marknaden.

| (11) | Europeiska
  digitala innovationsknutpunkter kommer att ha en central roll i programgenomförandet. De kommer att främja ett brett införande av avancerad digital teknik i näringslivet
  inklusive små och medelstora företag
  , hos offentliga organ och i den akademiska världen. Ett nätverk av
  europeiska
  digitala innovationsknutpunkter bör säkerställa den bredaste geografiska täckningen i Europa (59). En första omgång
  europeiska
  digitala innovationsknutpunkter kommer att väljas ut baserat på medlemsstaternas förslag, och sedan kommer nätverket att utvidgas genom en öppen
  , insynsvänlig
  och konkurrensbaserad process. De
  europeiska
  digitala innovationsknutpunkterna kommer att tjäna som åtkomstpunkter för den senaste digitala kapaciteten, inklusive högpresterande datorsystem (HPC), artificiell intelligens och cybersäkerhet, liksom annan befintlig innovativ teknik, såsom viktig möjliggörande teknik, som även finns tillgänglig i s.k. fablabs och citylabs. De bör fungera som enda kontaktpunkt för åtkomst till prövad och validerad teknik och bör främja öppen innovation. De kommer även att tillhandahålla stöd på området avancerad digital kompetens. Nätverket av
  europeiska
  digitala innovationsknutpunkter bör också bidra till att få med de yttersta randområdena i den digitala inre marknaden
  och stödja den digitala omvandlingen i de utomeuropeiska länderna och territorierna
  . |
| --- | --- |

(11)

Europeiska
  digitala innovationsknutpunkter kommer att ha en central roll i programgenomförandet. De kommer att främja ett brett införande av avancerad digital teknik i näringslivet
  inklusive små och medelstora företag
  , hos offentliga organ och i den akademiska världen. Ett nätverk av
  europeiska
  digitala innovationsknutpunkter bör säkerställa den bredaste geografiska täckningen i Europa (59). En första omgång
  europeiska
  digitala innovationsknutpunkter kommer att väljas ut baserat på medlemsstaternas förslag, och sedan kommer nätverket att utvidgas genom en öppen
  , insynsvänlig
  och konkurrensbaserad process. De
  europeiska
  digitala innovationsknutpunkterna kommer att tjäna som åtkomstpunkter för den senaste digitala kapaciteten, inklusive högpresterande datorsystem (HPC), artificiell intelligens och cybersäkerhet, liksom annan befintlig innovativ teknik, såsom viktig möjliggörande teknik, som även finns tillgänglig i s.k. fablabs och citylabs. De bör fungera som enda kontaktpunkt för åtkomst till prövad och validerad teknik och bör främja öppen innovation. De kommer även att tillhandahålla stöd på området avancerad digital kompetens. Nätverket av
  europeiska
  digitala innovationsknutpunkter bör också bidra till att få med de yttersta randområdena i den digitala inre marknaden
  och stödja den digitala omvandlingen i de utomeuropeiska länderna och territorierna
  .

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 11a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11a) | För att skapa synergier mellan investeringar inom ramen för detta program och unionens forsknings- och utvecklingsinvesteringar, särskilt dem inom ramen för programmet Horisont Europa, bör europeiska digitala innovationsknutpunkter fungera som en plattform för att föra samman industri, näringsliv och förvaltningar i behov av nya tekniska lösningar med företag, särskilt nystartade företag och små och medelstora företag, som har marknadsfärdiga lösningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11a)

För att skapa synergier mellan investeringar inom ramen för detta program och unionens forsknings- och utvecklingsinvesteringar, särskilt dem inom ramen för programmet Horisont Europa, bör europeiska digitala innovationsknutpunkter fungera som en plattform för att föra samman industri, näringsliv och förvaltningar i behov av nya tekniska lösningar med företag, särskilt nystartade företag och små och medelstora företag, som har marknadsfärdiga lösningar.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 11b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11b) | Planeringen, utvecklingen och upphandlingen av programmet bör utföras i syfte att stärka unionens kapacitet och konkurrenskraft på medellång och lång sikt. Prioritet bör ges åt åtgärder som ökar unionens strategiska potential och konkurrenskraft, som syftar till att begränsa beroendet av leverantörer och produkter från tredjeländer. Tredjeländers deltagande i programmets särskilda mål bör därför vara beroende av hur sådana länder skulle bidra till unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11b)

Planeringen, utvecklingen och upphandlingen av programmet bör utföras i syfte att stärka unionens kapacitet och konkurrenskraft på medellång och lång sikt. Prioritet bör ges åt åtgärder som ökar unionens strategiska potential och konkurrenskraft, som syftar till att begränsa beroendet av leverantörer och produkter från tredjeländer. Tredjeländers deltagande i programmets särskilda mål bör därför vara beroende av hur sådana länder skulle bidra till unionen.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Programmet bör genomföras genom projekt som stärker väsentlig digital kapacitet och
  en bred användning av sådan
  . Detta bör
  innefatta
  saminvesteringar
  med
  medlemsstaterna och
  , vid behov,
  den privata sektorn. För detta krävs i synnerhet att man uppnår en kritisk massa i upphandling för att få mer valuta för pengarna och garantera att leverantörerna i Europa
  ligger kvar
  i framkanten av den tekniska utvecklingen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Programmet bör genomföras genom projekt som stärker väsentlig digital kapacitet och
  en bred användning av sådan
  . Detta bör
  innefatta
  saminvesteringar
  med
  medlemsstaterna och
  , vid behov,
  den privata sektorn. För detta krävs i synnerhet att man uppnår en kritisk massa i upphandling för att få mer valuta för pengarna och garantera att leverantörerna i Europa
  ligger kvar
  i framkanten av den tekniska utvecklingen.

| (12) | Programmet bör genomföras genom projekt som stärker väsentlig digital kapacitet och
  unionens strategiska oberoende
  .
  I
  detta
  syfte
  bör
  programmet säkerställa en EU-budget på minst 9,2  miljarder EUR, som kompletteras med
  saminvesteringar
  från
  medlemsstaterna och
  /eller
  den privata sektorn. För detta krävs i synnerhet att man uppnår en kritisk massa i upphandling för att få mer valuta för pengarna och garantera att leverantörerna i Europa
  hamnar
  i framkanten av den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

(12)

Programmet bör genomföras genom projekt som stärker väsentlig digital kapacitet och
  unionens strategiska oberoende
  .
  I
  detta
  syfte
  bör
  programmet säkerställa en EU-budget på minst 9,2  miljarder EUR, som kompletteras med
  saminvesteringar
  från
  medlemsstaterna och
  /eller
  den privata sektorn. För detta krävs i synnerhet att man uppnår en kritisk massa i upphandling för att få mer valuta för pengarna och garantera att leverantörerna i Europa
  hamnar
  i framkanten av den tekniska utvecklingen.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Programmets verksamhet bör användas för att åtgärda marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer, på ett proportionellt sätt och utan överlappningar eller undanträngning av privat finansiering. Den ska också ha ett klart europeiskt mervärde. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Programmets verksamhet bör användas för att åtgärda marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer, på ett proportionellt sätt och utan överlappningar eller undanträngning av privat finansiering. Den ska också ha ett klart europeiskt mervärde.

| (14) | Programmets verksamhet bör användas för att
  stärka och utveckla unionens digitala bas, ta itu med stora samhällsutmaningar, ytterligare höja unionens digitala industriella kompetens samt
  åtgärda marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer, på ett proportionellt sätt och utan överlappningar eller undanträngning av privat finansiering. Den ska också ha ett klart europeiskt mervärde. |
| --- | --- |

(14)

Programmets verksamhet bör användas för att
  stärka och utveckla unionens digitala bas, ta itu med stora samhällsutmaningar, ytterligare höja unionens digitala industriella kompetens samt
  åtgärda marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer, på ett proportionellt sätt och utan överlappningar eller undanträngning av privat finansiering. Den ska också ha ett klart europeiskt mervärde.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | För att uppnå maximal flexibilitet under hela programmets löptid och få de olika delarna att samverka får de särskilda målen genomföras genom samtliga instrument som finns tillgängliga inom budgetförordningen. De genomförandemekanismer som bör användas är direkt förvaltning och indirekt förvaltning när unionsfinansieringen bör kombineras med andra finansieringskällor eller när gemensamt styrda strukturer krävs för genomförandet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

För att uppnå maximal flexibilitet under hela programmets löptid och få de olika delarna att samverka får de särskilda målen genomföras genom samtliga instrument som finns tillgängliga inom budgetförordningen. De genomförandemekanismer som bör användas är direkt förvaltning och indirekt förvaltning när unionsfinansieringen bör kombineras med andra finansieringskällor eller när gemensamt styrda strukturer krävs för genomförandet.

| (15) | För att uppnå maximal flexibilitet under hela programmets löptid och få de olika delarna att samverka får de särskilda målen genomföras genom samtliga instrument som finns tillgängliga inom budgetförordningen. De genomförandemekanismer som bör användas är direkt förvaltning och indirekt förvaltning när unionsfinansieringen bör kombineras med andra finansieringskällor eller när gemensamt styrda strukturer krävs för genomförandet.
  Vid indirekt förvaltning kommer kommissionen att säkerställa att de kvalitets- och säkerhetsnormer som krävs för den direkta förvaltningen av programmet upprätthålls och respekteras. |
| --- | --- |

(15)

För att uppnå maximal flexibilitet under hela programmets löptid och få de olika delarna att samverka får de särskilda målen genomföras genom samtliga instrument som finns tillgängliga inom budgetförordningen. De genomförandemekanismer som bör användas är direkt förvaltning och indirekt förvaltning när unionsfinansieringen bör kombineras med andra finansieringskällor eller när gemensamt styrda strukturer krävs för genomförandet.
  Vid indirekt förvaltning kommer kommissionen att säkerställa att de kvalitets- och säkerhetsnormer som krävs för den direkta förvaltningen av programmet upprätthålls och respekteras.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Kapacitet för högpresterande datorsystem och tillhörande
  databehandlingskapacitet
  i unionen bör möjliggöra en mer omfattande användning av högpresterande datorsystem inom näringslivet och, mer generellt, inom områden av allmänt intresse, så att man kan gripa de unika möjligheter som superdatorer erbjuder samhället på områdena hälsa, miljö och säkerhet samt företagens konkurrenskraft, i synnerhet de små och medelstora företagen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Kapacitet för högpresterande datorsystem och tillhörande
  databehandlingskapacitet
  i unionen bör möjliggöra en mer omfattande användning av högpresterande datorsystem inom näringslivet och, mer generellt, inom områden av allmänt intresse, så att man kan gripa de unika möjligheter som superdatorer erbjuder samhället på områdena hälsa, miljö och säkerhet samt företagens konkurrenskraft, i synnerhet de små och medelstora företagen.

| (16) | Kapacitet för högpresterande datorsystem och tillhörande
  databehandlings- och lagringskapacitet
  i unionen bör möjliggöra en mer omfattande användning av högpresterande datorsystem inom näringslivet och, mer generellt, inom områden av allmänt intresse, så att man kan gripa de unika möjligheter som superdatorer erbjuder samhället på områdena hälsa, miljö och säkerhet samt företagens konkurrenskraft, i synnerhet de små och medelstora företagen.
  Unionen måste erhålla superdatorer i världsklass, säkra sitt försörjningssystem och bygga ut tjänster för simulering, visualisering och prototyper samtidigt som ett högpresterande datorsystem som är förenligt med unionens värden och principer garanteras. |
| --- | --- |

(16)

Kapacitet för högpresterande datorsystem och tillhörande
  databehandlings- och lagringskapacitet
  i unionen bör möjliggöra en mer omfattande användning av högpresterande datorsystem inom näringslivet och, mer generellt, inom områden av allmänt intresse, så att man kan gripa de unika möjligheter som superdatorer erbjuder samhället på områdena hälsa, miljö och säkerhet samt företagens konkurrenskraft, i synnerhet de små och medelstora företagen.
  Unionen måste erhålla superdatorer i världsklass, säkra sitt försörjningssystem och bygga ut tjänster för simulering, visualisering och prototyper samtidigt som ett högpresterande datorsystem som är förenligt med unionens värden och principer garanteras.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Både rådet (60) och Europaparlamentet (61) har uttryckt sitt stöd för unionens insatser på detta område. År 2017 undertecknade också nio medlemsstater EuroHPC-förklaringen (62), en överenskommelse mellan flera regeringar om att samarbeta med kommissionen för att bygga och använda HPC- och datainfrastrukturer i Europa som baseras på den senaste tekniken och är tillgängliga i hela unionen för partner från forskarvärlden, offentliga sektorn och privata sektorn. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Både rådet (60) och Europaparlamentet (61) har uttryckt sitt stöd för unionens insatser på detta område. År 2017 undertecknade också nio medlemsstater EuroHPC-förklaringen (62), en överenskommelse mellan flera regeringar om att samarbeta med kommissionen för att bygga och använda HPC- och datainfrastrukturer i Europa som baseras på den senaste tekniken och är tillgängliga i hela unionen för partner från forskarvärlden, offentliga sektorn och privata sektorn.

| (17) | Både rådet (60) och Europaparlamentet (61) har uttryckt sitt stöd för unionens insatser på detta område. År 2017 undertecknade också nio medlemsstater EuroHPC-förklaringen (62), en överenskommelse mellan flera regeringar om att samarbeta med kommissionen för att bygga och använda HPC- och datainfrastrukturer i Europa som baseras på den senaste tekniken och är tillgängliga i hela unionen för partner från forskarvärlden, offentliga sektorn och privata sektorn
  och att stärka EU-mervärdet
  . |
| --- | --- |

(17)

Både rådet (60) och Europaparlamentet (61) har uttryckt sitt stöd för unionens insatser på detta område. År 2017 undertecknade också nio medlemsstater EuroHPC-förklaringen (62), en överenskommelse mellan flera regeringar om att samarbeta med kommissionen för att bygga och använda HPC- och datainfrastrukturer i Europa som baseras på den senaste tekniken och är tillgängliga i hela unionen för partner från forskarvärlden, offentliga sektorn och privata sektorn
  och att stärka EU-mervärdet
  .

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | För det särskilda målet avseende högpresterande datorsystem anses ett gemensamt företag vara den lämpligaste genomförandemekanismen, i synnerhet för att på unionsnivå och på nationell nivå samordna strategier och investeringar i HPC-infrastruktur och forskning och utveckling (FoU) samt föra samman offentlig och privat finansiering, och skydda unionens ekonomiska och strategiska intressen (63). Kompetenscentrum för högpresterande datorsystem i medlemsstaterna kommer också att tillhandahålla högpresterande datortjänster för näringslivet, den akademiska världen och offentliga förvaltningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

För det särskilda målet avseende högpresterande datorsystem anses ett gemensamt företag vara den lämpligaste genomförandemekanismen, i synnerhet för att på unionsnivå och på nationell nivå samordna strategier och investeringar i HPC-infrastruktur och forskning och utveckling (FoU) samt föra samman offentlig och privat finansiering, och skydda unionens ekonomiska och strategiska intressen (63). Kompetenscentrum för högpresterande datorsystem i medlemsstaterna kommer också att tillhandahålla högpresterande datortjänster för näringslivet, den akademiska världen och offentliga förvaltningar.

| (18) | För det särskilda målet avseende högpresterande datorsystem anses ett gemensamt företag vara den lämpligaste genomförandemekanismen, i synnerhet för att på unionsnivå och på nationell nivå samordna strategier och investeringar i HPC-infrastruktur och forskning och utveckling (FoU) samt föra samman offentlig och privat finansiering, och skydda unionens ekonomiska och strategiska intressen (63). Kompetenscentrum för högpresterande datorsystem i medlemsstaterna kommer också att tillhandahålla högpresterande datortjänster för näringslivet,
  inbegripet små och medelstora företag och uppstartsföretag,
  den akademiska världen och offentliga förvaltningar
  som är etablerade inom unionen
  . |
| --- | --- |

(18)

För det särskilda målet avseende högpresterande datorsystem anses ett gemensamt företag vara den lämpligaste genomförandemekanismen, i synnerhet för att på unionsnivå och på nationell nivå samordna strategier och investeringar i HPC-infrastruktur och forskning och utveckling (FoU) samt föra samman offentlig och privat finansiering, och skydda unionens ekonomiska och strategiska intressen (63). Kompetenscentrum för högpresterande datorsystem i medlemsstaterna kommer också att tillhandahålla högpresterande datortjänster för näringslivet,
  inbegripet små och medelstora företag och uppstartsföretag,
  den akademiska världen och offentliga förvaltningar
  som är etablerade inom unionen
  .

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | Utveckling av kapacitet för artificiell intelligens är en viktig motor för den digitala omvandlingen av näringslivet och även av den offentliga sektorn. Allt mer autonoma robotar används i fabriker, djuphavstillämpningar, hushåll, städer och sjukhus. Kommersiella plattformar för artificiell intelligens har gått från tester till faktiska tillämpningar på miljö- och hälsoområdet; alla större fordonstillverkare håller på att utveckla självkörande bilar, och maskininlärningsteknik är central för alla viktiga webbplattformar och stordatatillämpningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

Utveckling av kapacitet för artificiell intelligens är en viktig motor för den digitala omvandlingen av näringslivet och även av den offentliga sektorn. Allt mer autonoma robotar används i fabriker, djuphavstillämpningar, hushåll, städer och sjukhus. Kommersiella plattformar för artificiell intelligens har gått från tester till faktiska tillämpningar på miljö- och hälsoområdet; alla större fordonstillverkare håller på att utveckla självkörande bilar, och maskininlärningsteknik är central för alla viktiga webbplattformar och stordatatillämpningar.

| (19) | Utveckling av kapacitet för artificiell intelligens är en viktig motor för den digitala omvandlingen av näringslivet och även av den offentliga sektorn. Allt mer autonoma robotar används i fabriker, djuphavstillämpningar, hushåll, städer och sjukhus. Kommersiella plattformar för artificiell intelligens har gått från tester till faktiska tillämpningar på miljö- och hälsoområdet; alla större fordonstillverkare håller på att utveckla självkörande bilar, och maskininlärningsteknik är central för alla viktiga webbplattformar och stordatatillämpningar.
  För att skapa de bästa ramvillkoren för att främja denna nya teknik i EU måste unionen lägga till innovationsprincipen i det politiska beslutsfattandet. |
| --- | --- |

(19)

Utveckling av kapacitet för artificiell intelligens är en viktig motor för den digitala omvandlingen av näringslivet och även av den offentliga sektorn. Allt mer autonoma robotar används i fabriker, djuphavstillämpningar, hushåll, städer och sjukhus. Kommersiella plattformar för artificiell intelligens har gått från tester till faktiska tillämpningar på miljö- och hälsoområdet; alla större fordonstillverkare håller på att utveckla självkörande bilar, och maskininlärningsteknik är central för alla viktiga webbplattformar och stordatatillämpningar.
  För att skapa de bästa ramvillkoren för att främja denna nya teknik i EU måste unionen lägga till innovationsprincipen i det politiska beslutsfattandet.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 19a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19a) | I sin resolution av den 1 juni 2017 om digitalisering av den europeiska industrin påpekar Europaparlamentet språkbarriärernas inverkan på industrin och dess digitalisering. I detta sammanhang är det av avgörande betydelse att utveckla storskalig språkteknik baserad på artificiell intelligens, såsom automatisk översättning, taligenkänning, textanalys med stordatateknik, dialogsystem och frågebesvarande system, för att bevara den språkliga mångfalden, säkerställa delaktighet och möjliggöra kommunikation mellan människa och människa och mellan människa och maskin. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19a)

I sin resolution av den 1 juni 2017 om digitalisering av den europeiska industrin påpekar Europaparlamentet språkbarriärernas inverkan på industrin och dess digitalisering. I detta sammanhang är det av avgörande betydelse att utveckla storskalig språkteknik baserad på artificiell intelligens, såsom automatisk översättning, taligenkänning, textanalys med stordatateknik, dialogsystem och frågebesvarande system, för att bevara den språkliga mångfalden, säkerställa delaktighet och möjliggöra kommunikation mellan människa och människa och mellan människa och maskin.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 19b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19b) | Den allt snabbare utvecklingen av självlärande robotar och artificiell intelligens samt deras förmåga att på några få sekunder multiplicera kunskap och undervisningsinnehåll gör det svårt att förutse något utvecklingsskede före programmets utgång 2027. Följaktligen bör kommissionen ägna särskild uppmärksamhet åt denna snabbföränderliga digitala trend och, om tillämpligt, snabbt anpassa målen i arbetsprogrammen i enlighet därmed. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19b)

Den allt snabbare utvecklingen av självlärande robotar och artificiell intelligens samt deras förmåga att på några få sekunder multiplicera kunskap och undervisningsinnehåll gör det svårt att förutse något utvecklingsskede före programmets utgång 2027. Följaktligen bör kommissionen ägna särskild uppmärksamhet åt denna snabbföränderliga digitala trend och, om tillämpligt, snabbt anpassa målen i arbetsprogrammen i enlighet därmed.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 19c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19c) | Mot bakgrund av att EU:s näringsliv allt oftare efterfrågar robottekniklösningar med artificiell intelligens och av att det är viktigt att undvika en betydande investeringslucka på detta område bör programmets mål när det gäller artificiell intelligens omfatta robotteknik som drivs av artificiell intelligens. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19c)

Mot bakgrund av att EU:s näringsliv allt oftare efterfrågar robottekniklösningar med artificiell intelligens och av att det är viktigt att undvika en betydande investeringslucka på detta område bör programmets mål när det gäller artificiell intelligens omfatta robotteknik som drivs av artificiell intelligens.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 19d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19d) | Produkter och tjänster som bygger på artificiell intelligens bör vara användarvänliga och automatiskt stämma överens med lagen samt ge konsumenter fler valmöjligheter och mer information, i synnerhet om produkternas och tjänsternas kvalitet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19d)

Produkter och tjänster som bygger på artificiell intelligens bör vara användarvänliga och automatiskt stämma överens med lagen samt ge konsumenter fler valmöjligheter och mer information, i synnerhet om produkternas och tjänsternas kvalitet.

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Tillgången till storskaliga dataset och test- och experimentanläggningar har stor betydelse för utvecklingen av artificiell intelligens. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Tillgången till storskaliga dataset och test- och experimentanläggningar har stor betydelse för utvecklingen av artificiell intelligens.

| (20) | Tillgången till storskaliga dataset och test- och experimentanläggningar
  för att garantera säkerheten på den inre marknaden där artificiell intelligens används, och tillgången till text- och datautvinning,
  har stor betydelse för utvecklingen av artificiell intelligens
  , däribland språkteknik
  . |
| --- | --- |

(20)

Tillgången till storskaliga dataset och test- och experimentanläggningar
  för att garantera säkerheten på den inre marknaden där artificiell intelligens används, och tillgången till text- och datautvinning,
  har stor betydelse för utvecklingen av artificiell intelligens
  , däribland språkteknik
  .

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 20a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (20a) | Den 25 april 2018 åtog sig kommissionen att lägga fram ett förslag till en europeisk strategi genom att utarbeta ett utkast till riktlinjer för artificiell intelligens i samarbete med berörda parter inom AI-alliansen, en grupp experter på artificiell intelligens, för att främja AI-drivna tillämpningar och företag i Europa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20a)

Den 25 april 2018 åtog sig kommissionen att lägga fram ett förslag till en europeisk strategi genom att utarbeta ett utkast till riktlinjer för artificiell intelligens i samarbete med berörda parter inom AI-alliansen, en grupp experter på artificiell intelligens, för att främja AI-drivna tillämpningar och företag i Europa.

Ändring 35

Förslag till förordning

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | I sin resolution av den 1 juni 2017 om digitalisering av den europeiska industrin (64) lyfte Europaparlamentet fram betydelsen av en gemensam europeisk strategi för cybersäkerhet, och konstaterade att medvetenheten måste öka och att resiliens på cyberområdet är ett mycket viktigt ansvarsområde för företagsledare och näringslivets säkerhetsansvariga på nationell och europeisk nivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

I sin resolution av den 1 juni 2017 om digitalisering av den europeiska industrin (64) lyfte Europaparlamentet fram betydelsen av en gemensam europeisk strategi för cybersäkerhet, och konstaterade att medvetenheten måste öka och att resiliens på cyberområdet är ett mycket viktigt ansvarsområde för företagsledare och näringslivets säkerhetsansvariga på nationell och europeisk nivå.

| (21) | I sin resolution av den 1 juni 2017 om digitalisering av den europeiska industrin (64) lyfte Europaparlamentet fram betydelsen av en gemensam europeisk strategi för cybersäkerhet, och konstaterade att medvetenheten måste öka och att resiliens på cyberområdet är ett mycket viktigt ansvarsområde för företagsledare och näringslivets säkerhetsansvariga på nationell och europeisk nivå
  , liksom genomförandet av inbyggd säkerhet och inbyggt integritetsskydd
  . |
| --- | --- |

(21)

I sin resolution av den 1 juni 2017 om digitalisering av den europeiska industrin (64) lyfte Europaparlamentet fram betydelsen av en gemensam europeisk strategi för cybersäkerhet, och konstaterade att medvetenheten måste öka och att resiliens på cyberområdet är ett mycket viktigt ansvarsområde för företagsledare och näringslivets säkerhetsansvariga på nationell och europeisk nivå
  , liksom genomförandet av inbyggd säkerhet och inbyggt integritetsskydd
  .

Ändring 36

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | Cybersäkerheten är en utmaning för hela unionen som man inte kan fortsätta att hantera endast med hjälp av fragmenterade nationella initiativ. Den europeiska cybersäkerhetskapaciteten bör stärkas för att förse Europa med den kapacitet som är nödvändig för att skydda
  dess
  medborgare och företag mot cyberhot. Konsumenterna bör också skyddas när de använder uppkopplade produkter, som kan hackas och därmed undergräva deras säkerhet. Detta arbete bör göras tillsammans med medlemsstaterna och den privata sektorn genom att utveckling och säkerställande av samordning mellan projekt som stärker den europeiska cybersäkerhetskapaciteten och säkerställer ett omfattande införande av de senaste cybersäkerhetslösningarna i hela ekonomin, liksom genom sammanförande av de kompetenser som finns på området för att säkra en kritisk massa och spetskompetens. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

Cybersäkerheten är en utmaning för hela unionen som man inte kan fortsätta att hantera endast med hjälp av fragmenterade nationella initiativ. Den europeiska cybersäkerhetskapaciteten bör stärkas för att förse Europa med den kapacitet som är nödvändig för att skydda
  dess
  medborgare och företag mot cyberhot. Konsumenterna bör också skyddas när de använder uppkopplade produkter, som kan hackas och därmed undergräva deras säkerhet. Detta arbete bör göras tillsammans med medlemsstaterna och den privata sektorn genom att utveckling och säkerställande av samordning mellan projekt som stärker den europeiska cybersäkerhetskapaciteten och säkerställer ett omfattande införande av de senaste cybersäkerhetslösningarna i hela ekonomin, liksom genom sammanförande av de kompetenser som finns på området för att säkra en kritisk massa och spetskompetens.

| (22) | Cybersäkerheten är en utmaning för hela unionen som man inte kan fortsätta att hantera endast med hjälp av fragmenterade nationella initiativ. Den europeiska cybersäkerhetskapaciteten bör stärkas för att förse Europa med den kapacitet som är nödvändig för att skydda medborgare
  , offentliga förvaltningar
  och företag mot cyberhot. Konsumenterna bör också skyddas när de använder uppkopplade produkter, som kan hackas och därmed undergräva deras säkerhet. Detta arbete bör göras tillsammans med medlemsstaterna och den privata sektorn genom att utveckling och säkerställande av samordning mellan projekt som stärker den europeiska cybersäkerhetskapaciteten och säkerställer ett omfattande införande av de senaste cybersäkerhetslösningarna i hela ekonomin, liksom genom sammanförande av de kompetenser som finns på området för att säkra en kritisk massa och spetskompetens. |
| --- | --- |

(22)

Cybersäkerheten är en utmaning för hela unionen som man inte kan fortsätta att hantera endast med hjälp av fragmenterade nationella initiativ. Den europeiska cybersäkerhetskapaciteten bör stärkas för att förse Europa med den kapacitet som är nödvändig för att skydda medborgare
  , offentliga förvaltningar
  och företag mot cyberhot. Konsumenterna bör också skyddas när de använder uppkopplade produkter, som kan hackas och därmed undergräva deras säkerhet. Detta arbete bör göras tillsammans med medlemsstaterna och den privata sektorn genom att utveckling och säkerställande av samordning mellan projekt som stärker den europeiska cybersäkerhetskapaciteten och säkerställer ett omfattande införande av de senaste cybersäkerhetslösningarna i hela ekonomin, liksom genom sammanförande av de kompetenser som finns på området för att säkra en kritisk massa och spetskompetens.

Ändring 37

Förslag till förordning

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | I september 2017 lade kommissionen fram ett paket med initiativ (65) för en heltäckande unionsstrategi för cybersäkerhet, i syfte att stärka den europeiska kapaciteten för att hantera cyberattacker och cyberhot samt stärka den tekniska och industriella kapaciteten på detta område. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

I september 2017 lade kommissionen fram ett paket med initiativ (65) för en heltäckande unionsstrategi för cybersäkerhet, i syfte att stärka den europeiska kapaciteten för att hantera cyberattacker och cyberhot samt stärka den tekniska och industriella kapaciteten på detta område.

| (23) | I september 2017 lade kommissionen fram ett paket med initiativ (65) för en heltäckande unionsstrategi för cybersäkerhet, i syfte att stärka den europeiska kapaciteten för att hantera cyberattacker och cyberhot
  , öka cyberresiliensen
  samt stärka den tekniska och industriella kapaciteten på detta område. |
| --- | --- |

(23)

I september 2017 lade kommissionen fram ett paket med initiativ (65) för en heltäckande unionsstrategi för cybersäkerhet, i syfte att stärka den europeiska kapaciteten för att hantera cyberattacker och cyberhot
  , öka cyberresiliensen
  samt stärka den tekniska och industriella kapaciteten på detta område.

Ändring 38

Förslag till förordning

Skäl 23a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23a) | Som princip bör cybersäkerhetslösningar inbegripa säkerhetsnormer som grundläggande designparameter i enlighet med tillgänglig senaste teknik och principerna om ”inbyggd säkerhet” och ”säkerhet som standard”. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23a)

Som princip bör cybersäkerhetslösningar inbegripa säkerhetsnormer som grundläggande designparameter i enlighet med tillgänglig senaste teknik och principerna om ”inbyggd säkerhet” och ”säkerhet som standard”.

Ändring 39

Förslag till förordning

Skäl 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (24) | Förtroende är en förutsättning för en fungerande digital inre marknad. Cybersäkerhetsteknik, såsom digitala identiteter, kryptografi eller intrångsdetektion, och denna tekniks tillämpning på sådana områden som finans, industri 4.0, energi, transport, hälso- och sjukvård eller e-förvaltning, är nödvändig för att skydda säkerheten och förtroendet för de aktiviteter och transaktioner online som utförs av både medborgare, offentliga förvaltningar och företag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24)

Förtroende är en förutsättning för en fungerande digital inre marknad. Cybersäkerhetsteknik, såsom digitala identiteter, kryptografi eller intrångsdetektion, och denna tekniks tillämpning på sådana områden som finans, industri 4.0, energi, transport, hälso- och sjukvård eller e-förvaltning, är nödvändig för att skydda säkerheten och förtroendet för de aktiviteter och transaktioner online som utförs av både medborgare, offentliga förvaltningar och företag.

| (24) | Förtroende är en förutsättning för en fungerande digital inre marknad. Cybersäkerhetsteknik, såsom
  teknik för distribuerade liggare,
  digitala identiteter, kryptografi
  , kryptering
  eller intrångsdetektion, och denna tekniks tillämpning på sådana områden som finans, industri 4.0,
  logistik,
  energi, transport,
  turism,
  hälso- och sjukvård eller e-förvaltning, är nödvändig för att skydda säkerheten,
  transparensen
  och förtroendet för de aktiviteter och transaktioner online
  , inklusive 5G-plattformar,
  som utförs av både medborgare, offentliga förvaltningar och företag. |
| --- | --- |

(24)

Förtroende är en förutsättning för en fungerande digital inre marknad. Cybersäkerhetsteknik, såsom
  teknik för distribuerade liggare,
  digitala identiteter, kryptografi
  , kryptering
  eller intrångsdetektion, och denna tekniks tillämpning på sådana områden som finans, industri 4.0,
  logistik,
  energi, transport,
  turism,
  hälso- och sjukvård eller e-förvaltning, är nödvändig för att skydda säkerheten,
  transparensen
  och förtroendet för de aktiviteter och transaktioner online
  , inklusive 5G-plattformar,
  som utförs av både medborgare, offentliga förvaltningar och företag.

Ändring 40

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | I sina slutsatser av den 19 oktober 2017 betonade Europeiska rådet att unionen, för att lyckas bygga upp ett digitalt Europa, framför allt behöver arbetsmarknader och utbildnings- och fortbildningssystem som är anpassade till den digitala tidsåldern och att det behövs investeringar i digital kompetens, för att ge alla européer egenmakt
  och möjligheter
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

I sina slutsatser av den 19 oktober 2017 betonade Europeiska rådet att unionen, för att lyckas bygga upp ett digitalt Europa, framför allt behöver arbetsmarknader och utbildnings- och fortbildningssystem som är anpassade till den digitala tidsåldern och att det behövs investeringar i digital kompetens, för att ge alla européer egenmakt
  och möjligheter
  .

| (25) | I sina slutsatser av den 19 oktober 2017 betonade Europeiska rådet att unionen, för att lyckas bygga upp ett digitalt Europa, framför allt behöver arbetsmarknader och utbildnings- och fortbildningssystem som är anpassade till den digitala tidsåldern och att det behövs investeringar i digital
  kompetensutveckling och bättre digitala färdigheter
  , för att
  genom en integrerad strategi
  ge alla européer egenmakt. |
| --- | --- |

(25)

I sina slutsatser av den 19 oktober 2017 betonade Europeiska rådet att unionen, för att lyckas bygga upp ett digitalt Europa, framför allt behöver arbetsmarknader och utbildnings- och fortbildningssystem som är anpassade till den digitala tidsåldern och att det behövs investeringar i digital
  kompetensutveckling och bättre digitala färdigheter
  , för att
  genom en integrerad strategi
  ge alla européer egenmakt.

Ändring 41

Förslag till förordning

Skäl 26a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26a) | Med tanke på behovet av ett helhetsperspektiv bör programmet även ta hänsyn till områdena delaktighet, kvalifikationer, utbildning och specialisering, som tillsammans med avancerad digital kompetens är avgörande för att skapa mervärde i kunskapssamhället. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26a)

Med tanke på behovet av ett helhetsperspektiv bör programmet även ta hänsyn till områdena delaktighet, kvalifikationer, utbildning och specialisering, som tillsammans med avancerad digital kompetens är avgörande för att skapa mervärde i kunskapssamhället.

Ändring 42

Förslag till förordning

Skäl 27

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (27) | I sin resolution av den 1 juni 2017 om digitalisering av den europeiska industrin fastställde (67) Europaparlamentet att utbildning och livslångt lärande utgör hörnstenen för den sociala sammanhållningen i ett digitalt samhälle. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27)

I sin resolution av den 1 juni 2017 om digitalisering av den europeiska industrin fastställde (67) Europaparlamentet att utbildning och livslångt lärande utgör hörnstenen för den sociala sammanhållningen i ett digitalt samhälle.

| (27) | I sin resolution av den 1 juni 2017 om digitalisering av den europeiska industrin fastställde (67) Europaparlamentet att utbildning och livslångt lärande utgör hörnstenen för den sociala sammanhållningen i ett digitalt samhälle.
  Det efterlyste även att jämställdhetsperspektivet skulle införlivas i alla digitala initiativ och betonade att den allvarliga könsklyftan inom IKT-sektorn måste åtgärdas, eftersom detta är utslagsgivande för EU:s långsiktiga tillväxt och välstånd. |
| --- | --- |

(27)

I sin resolution av den 1 juni 2017 om digitalisering av den europeiska industrin fastställde (67) Europaparlamentet att utbildning och livslångt lärande utgör hörnstenen för den sociala sammanhållningen i ett digitalt samhälle.
  Det efterlyste även att jämställdhetsperspektivet skulle införlivas i alla digitala initiativ och betonade att den allvarliga könsklyftan inom IKT-sektorn måste åtgärdas, eftersom detta är utslagsgivande för EU:s långsiktiga tillväxt och välstånd.

Ändring 43

Förslag till förordning

Skäl 27a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (27a) | I sin resolution av den 28 april 2016 om jämställdhet mellan kvinnor och män och ökat inflytande för kvinnor i den digitala tidsåldern betonade Europaparlamentet behovet av att samla in könsuppdelade uppgifter om användningen av IKT och ta fram mål, indikatorer och riktmärken för att följa framstegen i kvinnors tillgång till IKT samt att främja exempel på bästa praxis bland företag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27a)

I sin resolution av den 28 april 2016 om jämställdhet mellan kvinnor och män och ökat inflytande för kvinnor i den digitala tidsåldern betonade Europaparlamentet behovet av att samla in könsuppdelade uppgifter om användningen av IKT och ta fram mål, indikatorer och riktmärken för att följa framstegen i kvinnors tillgång till IKT samt att främja exempel på bästa praxis bland företag.

Ändring 44

Förslag till förordning

Skäl 27b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (27b) | I sin resolution av den 19 januari 2016 om vägen mot en rättsakt för den digitala inre marknaden gav Europaparlamentet sitt fulla stöd till en digital entreprenörskultur för kvinnor och kvinnors integration och deltagande i informationssamhället. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27b)

I sin resolution av den 19 januari 2016 om vägen mot en rättsakt för den digitala inre marknaden gav Europaparlamentet sitt fulla stöd till en digital entreprenörskultur för kvinnor och kvinnors integration och deltagande i informationssamhället.

Ändring 45

Förslag till förordning

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | Den avancerade digitala teknik som stöds genom detta program, såsom högpresterande datorsystem, cybersäkerhet och artificiell intelligens, har nu blivit tillräckligt mogen för att lämna forskningsnivån och kan börja införas, användas och skalas upp på unionsnivå. Införandet av denna teknik förutsätter unionsåtgärder, och samma sak gäller kompetensdimensionen. Utbildningsmöjligheterna avseende avancerade digitala färdigheter behöver utökas och finnas tillgängliga i hela EU. Annars undergrävs det smidiga införandet av avancerad digital teknik och begränsas unionsekonomins allmänna konkurrenskraft. De åtgärder som stöds genom detta program kompletterar de åtgärder som stöds av ESF, Eruf och Horisont Europa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

Den avancerade digitala teknik som stöds genom detta program, såsom högpresterande datorsystem, cybersäkerhet och artificiell intelligens, har nu blivit tillräckligt mogen för att lämna forskningsnivån och kan börja införas, användas och skalas upp på unionsnivå. Införandet av denna teknik förutsätter unionsåtgärder, och samma sak gäller kompetensdimensionen. Utbildningsmöjligheterna avseende avancerade digitala färdigheter behöver utökas och finnas tillgängliga i hela EU. Annars undergrävs det smidiga införandet av avancerad digital teknik och begränsas unionsekonomins allmänna konkurrenskraft. De åtgärder som stöds genom detta program kompletterar de åtgärder som stöds av ESF, Eruf och Horisont Europa.

| (28) | Den avancerade digitala teknik som stöds genom detta program, såsom högpresterande datorsystem, cybersäkerhet
  , molnbaserade datortjänster, dataskydd och informationshantering
  och artificiell intelligens, har nu blivit tillräckligt mogen för att lämna forskningsnivån och kan börja införas, användas och skalas upp på unionsnivå. Införandet av denna teknik förutsätter unionsåtgärder, och samma sak gäller kompetensdimensionen.
  Inlärnings- och
  utbildningsmöjligheterna avseende avancerade digitala färdigheter behöver utökas och finnas tillgängliga i hela EU. Annars undergrävs det smidiga införandet av avancerad digital teknik och begränsas unionsekonomins allmänna konkurrenskraft. De åtgärder som stöds genom detta program kompletterar de åtgärder som stöds av ESF, Eruf
  , Erasmus
  och Horisont Europa. |
| --- | --- |

(28)

Den avancerade digitala teknik som stöds genom detta program, såsom högpresterande datorsystem, cybersäkerhet
  , molnbaserade datortjänster, dataskydd och informationshantering
  och artificiell intelligens, har nu blivit tillräckligt mogen för att lämna forskningsnivån och kan börja införas, användas och skalas upp på unionsnivå. Införandet av denna teknik förutsätter unionsåtgärder, och samma sak gäller kompetensdimensionen.
  Inlärnings- och
  utbildningsmöjligheterna avseende avancerade digitala färdigheter behöver utökas och finnas tillgängliga i hela EU. Annars undergrävs det smidiga införandet av avancerad digital teknik och begränsas unionsekonomins allmänna konkurrenskraft. De åtgärder som stöds genom detta program kompletterar de åtgärder som stöds av ESF, Eruf
  , Erasmus
  och Horisont Europa.

Ändring 46

Förslag till förordning

Skäl 29

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (29) | Moderniseringen av offentliga förvaltningar och tjänster med hjälp av digital teknik är viktig för att minska det administrativa krånglet för
  näringslivet och
  medborgarna
  i allmänhet
  genom att göra deras myndighetskontakter snabbare, mer användarvänliga och mindre kostsamma och genom att förbättra effektiviteten och kvaliteten på tjänsterna för medborgare och företag. Eftersom ett antal tjänster av allmänt intresse nu har en europeisk dimension och bör stödet till genomförandet och användningen på unionsnivå säkerställa att medborgarna och företagen kan dra nytta av digitala tjänster av hög kvalitet i hela Europa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29)

Moderniseringen av offentliga förvaltningar och tjänster med hjälp av digital teknik är viktig för att minska det administrativa krånglet för
  näringslivet och
  medborgarna
  i allmänhet
  genom att göra deras myndighetskontakter snabbare, mer användarvänliga och mindre kostsamma och genom att förbättra effektiviteten och kvaliteten på tjänsterna för medborgare och företag. Eftersom ett antal tjänster av allmänt intresse nu har en europeisk dimension och bör stödet till genomförandet och användningen på unionsnivå säkerställa att medborgarna och företagen kan dra nytta av digitala tjänster av hög kvalitet i hela Europa.

| (29) | Moderniseringen av offentliga förvaltningar och tjänster med hjälp av digital teknik är viktig för att minska det administrativa krånglet för medborgarna
  och näringslivet
  genom att göra deras myndighetskontakter snabbare, mer användarvänliga och mindre kostsamma och genom att förbättra effektiviteten
  , transparensen
  och kvaliteten på tjänsterna för medborgare och företag
  och samtidigt förbättra effektiviteten i de offentliga utgifterna
  . Eftersom ett antal tjänster av allmänt intresse nu har en europeisk dimension och bör stödet till genomförandet och användningen på unionsnivå säkerställa att medborgarna och företagen kan dra nytta av flerspråkiga digitala
  mångspråkiga
  tjänster av hög kvalitet i hela Europa.
  Det är också viktigt att dessa tjänster är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

(29)

Moderniseringen av offentliga förvaltningar och tjänster med hjälp av digital teknik är viktig för att minska det administrativa krånglet för medborgarna
  och näringslivet
  genom att göra deras myndighetskontakter snabbare, mer användarvänliga och mindre kostsamma och genom att förbättra effektiviteten
  , transparensen
  och kvaliteten på tjänsterna för medborgare och företag
  och samtidigt förbättra effektiviteten i de offentliga utgifterna
  . Eftersom ett antal tjänster av allmänt intresse nu har en europeisk dimension och bör stödet till genomförandet och användningen på unionsnivå säkerställa att medborgarna och företagen kan dra nytta av flerspråkiga digitala
  mångspråkiga
  tjänster av hög kvalitet i hela Europa.
  Det är också viktigt att dessa tjänster är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning.

Ändring 47

Förslag till förordning

Skäl 29a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (29a) | Digitaliseringen kan underlätta och förbättra obehindrad tillgänglighet för alla, däribland äldre, personer med nedsatt rörlighet eller funktionsnedsättning och personer i avlägsna områden eller på landsbygden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29a)

Digitaliseringen kan underlätta och förbättra obehindrad tillgänglighet för alla, däribland äldre, personer med nedsatt rörlighet eller funktionsnedsättning och personer i avlägsna områden eller på landsbygden.

Ändring 48

Förslag till förordning

Skäl 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (30) | Den digitala omvandlingen av sådana områden av allmänt intresse som hälso- och sjukvård (68), mobilitet, rättsliga frågor, jord- och miljöövervakning, utbildning och kultur förutsätter en fortsättning på och utbyggnad av infrastrukturer för digitala tjänster som möjliggör ett säkert
  datautbyte
  över
  gränser
  och främjar nationell utveckling. En samordning enligt denna förordning är bästa sättet att frigöra potentialen för synergieffekter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30)

Den digitala omvandlingen av sådana områden av allmänt intresse som hälso- och sjukvård (68), mobilitet, rättsliga frågor, jord- och miljöövervakning, utbildning och kultur förutsätter en fortsättning på och utbyggnad av infrastrukturer för digitala tjänster som möjliggör ett säkert
  datautbyte
  över
  gränser
  och främjar nationell utveckling. En samordning enligt denna förordning är bästa sättet att frigöra potentialen för synergieffekter.

| (30) | Den digitala omvandlingen av sådana områden av allmänt intresse som hälso- och sjukvård (68), mobilitet, rättsliga frågor, jord- och miljöövervakning
  , säkerhet
  ,
  minskning av koldioxidutsläppen, energiinfrastruktur, teoretisk och praktisk
  utbildning och kultur förutsätter en fortsättning på och
  uppgradering och
  utbyggnad av infrastrukturer för digitala tjänster som möjliggör ett säkert
  data- och informationsutbyte
  över
  nations- och språkgränser
  och främjar nationell utveckling. En samordning enligt denna förordning är bästa sättet att frigöra potentialen för synergieffekter och säkerställa komplementaritet.
  Den digitala omvandlingen bör dock ta hänsyn till att vissa medborgare av olika anledningar inte deltar och att nätverk bör få stöd för att fortsätta informera dessa medborgare och hjälpa dem att behålla alla sina rättigheter och möjligheter att delta i alla sociala och medborgerliga skyldigheter. |
| --- | --- |

(30)

Den digitala omvandlingen av sådana områden av allmänt intresse som hälso- och sjukvård (68), mobilitet, rättsliga frågor, jord- och miljöövervakning
  , säkerhet
  ,
  minskning av koldioxidutsläppen, energiinfrastruktur, teoretisk och praktisk
  utbildning och kultur förutsätter en fortsättning på och
  uppgradering och
  utbyggnad av infrastrukturer för digitala tjänster som möjliggör ett säkert
  data- och informationsutbyte
  över
  nations- och språkgränser
  och främjar nationell utveckling. En samordning enligt denna förordning är bästa sättet att frigöra potentialen för synergieffekter och säkerställa komplementaritet.
  Den digitala omvandlingen bör dock ta hänsyn till att vissa medborgare av olika anledningar inte deltar och att nätverk bör få stöd för att fortsätta informera dessa medborgare och hjälpa dem att behålla alla sina rättigheter och möjligheter att delta i alla sociala och medborgerliga skyldigheter.

Ändring 49

Förslag till förordning

Skäl 30a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (30a) | Den digitala omvandlingen i denna sektor måste dock göra det möjligt för EU:s medborgare att få åtkomst till och använda och hantera sina personuppgifter på ett säkert sätt över gränserna, oberoende av var de respektive uppgifterna befinner sig. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30a)

Den digitala omvandlingen i denna sektor måste dock göra det möjligt för EU:s medborgare att få åtkomst till och använda och hantera sina personuppgifter på ett säkert sätt över gränserna, oberoende av var de respektive uppgifterna befinner sig.

Ändring 50

Förslag till förordning

Skäl 30b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (30b) | Utnyttjande av och tillgång till avancerad teknik på områden av allmänt intresse, inom exempelvis utbildning, kräver också utbildning i färdigheter som är nödvändiga för att sådan teknik ska kunna användas. Målen i det särskilda mål 8 bör därför också omfatta utbildningsprogram för de personer som kommer att använda avancerad teknik. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30b)

Utnyttjande av och tillgång till avancerad teknik på områden av allmänt intresse, inom exempelvis utbildning, kräver också utbildning i färdigheter som är nödvändiga för att sådan teknik ska kunna användas. Målen i det särskilda mål 8 bör därför också omfatta utbildningsprogram för de personer som kommer att använda avancerad teknik.

Ändring 51

Förslag till förordning

Skäl 32

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (32) | Moderniseringen av de europeiska offentliga förvaltningarna är en av de viktigaste prioriteringarna för ett framgångsrikt genomförande av strategin för en digital inre marknad. Halvtidsutvärderingen av strategin visade att omvandlingen av offentliga förvaltningar behövde stärkas och att medborgarnas tillgång till lättåtkomliga, förtroendeskapande
  och
  sömlösa offentliga tjänster måste säkerställas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(32)

Moderniseringen av de europeiska offentliga förvaltningarna är en av de viktigaste prioriteringarna för ett framgångsrikt genomförande av strategin för en digital inre marknad. Halvtidsutvärderingen av strategin visade att omvandlingen av offentliga förvaltningar behövde stärkas och att medborgarnas tillgång till lättåtkomliga, förtroendeskapande
  och
  sömlösa offentliga tjänster måste säkerställas.

| (32) | Moderniseringen av de europeiska offentliga förvaltningarna är en av de viktigaste prioriteringarna för ett framgångsrikt genomförande av strategin för en digital inre marknad. Halvtidsutvärderingen av strategin visade att omvandlingen av offentliga förvaltningar behövde stärkas och att medborgarnas tillgång till lättåtkomliga, förtroendeskapande
  , säkra,
  sömlösa
  och inkluderande
  offentliga tjänster måste säkerställas. |
| --- | --- |

(32)

Moderniseringen av de europeiska offentliga förvaltningarna är en av de viktigaste prioriteringarna för ett framgångsrikt genomförande av strategin för en digital inre marknad. Halvtidsutvärderingen av strategin visade att omvandlingen av offentliga förvaltningar behövde stärkas och att medborgarnas tillgång till lättåtkomliga, förtroendeskapande
  , säkra,
  sömlösa
  och inkluderande
  offentliga tjänster måste säkerställas.

Ändring 52

Förslag till förordning

Skäl 33

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (33) | Den årliga tillväxtöversikt som kommissionen offentliggjorde 2017 (69) visar att de europeiska offentliga förvaltningarnas kvalitet har en direkt inverkan på den ekonomiska miljön och därmed är en central faktor när det gäller att stimulera produktivitet, konkurrenskraft, ekonomiskt samarbete, tillväxt
  och
  sysselsättning. Effektiva och öppna offentliga förvaltningar och verkningsfulla rättsväsenden är i synnerhet nödvändiga för att underbygga den ekonomiska tillväxten och tillhandahålla högkvalitativa tjänster för företag och allmänhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(33)

Den årliga tillväxtöversikt som kommissionen offentliggjorde 2017 (69) visar att de europeiska offentliga förvaltningarnas kvalitet har en direkt inverkan på den ekonomiska miljön och därmed är en central faktor när det gäller att stimulera produktivitet, konkurrenskraft, ekonomiskt samarbete, tillväxt
  och
  sysselsättning. Effektiva och öppna offentliga förvaltningar och verkningsfulla rättsväsenden är i synnerhet nödvändiga för att underbygga den ekonomiska tillväxten och tillhandahålla högkvalitativa tjänster för företag och allmänhet.

| (33) | Den årliga tillväxtöversikt som kommissionen offentliggjorde 2017 (69) visar att de europeiska offentliga förvaltningarnas kvalitet har en direkt inverkan på den ekonomiska miljön och därmed är en central faktor när det gäller att stimulera produktivitet, konkurrenskraft, ekonomiskt samarbete,
  hållbar
  tillväxt, sysselsättning
  och arbetstillfällen av god kvalitet
  . Effektiva och öppna offentliga förvaltningar och verkningsfulla rättsväsenden är i synnerhet nödvändiga för att underbygga den ekonomiska tillväxten och tillhandahålla högkvalitativa tjänster för företag och allmänhet. |
| --- | --- |

(33)

Den årliga tillväxtöversikt som kommissionen offentliggjorde 2017 (69) visar att de europeiska offentliga förvaltningarnas kvalitet har en direkt inverkan på den ekonomiska miljön och därmed är en central faktor när det gäller att stimulera produktivitet, konkurrenskraft, ekonomiskt samarbete,
  hållbar
  tillväxt, sysselsättning
  och arbetstillfällen av god kvalitet
  . Effektiva och öppna offentliga förvaltningar och verkningsfulla rättsväsenden är i synnerhet nödvändiga för att underbygga den ekonomiska tillväxten och tillhandahålla högkvalitativa tjänster för företag och allmänhet.

Ändring 53

Förslag till förordning

Skäl 34

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (34) | Interoperabilitet för europeiska offentliga tjänster rör alla förvaltningsnivåer: Unionsnivå, nationellt, regionalt och lokalt. Förutom att undanröja hinder för en fungerande inre marknad främjar interoperabilitet ett framgångsrikt genomförande av politiska strategier och erbjuder en stor potential för att motverka gränsöverskridande elektroniska hinder, vilket ytterligare säkrar framväxten av nya gemensamma offentliga tjänster på unionsnivå, eller konsolideringen av utvecklingen av sådana. För att eliminera fragmenteringen av europeiska tjänster till stöd för de grundläggande friheterna och ett operativt ömsesidigt erkännande inom EU bör man främja ett sektorsövergripande och gränsöverskridande helhetsgrepp när det gäller interoperabilitet, på det sätt som är mest effektivt
  och
  bäst anpassat till slutanvändarnas behov. Detta innebär att interoperabilitet ska tolkas i vid mening och omfattar både tekniska och rättsliga nivåer och policyelement på området. Följaktligen skulle berörda aktiviteter sträcka sig längre än till den vanliga livscykeln för lösningar och omfatta alla interventionselement som stöder de ramvillkor som är nödvändiga för varaktig allmän interoperabilitet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(34)

Interoperabilitet för europeiska offentliga tjänster rör alla förvaltningsnivåer: Unionsnivå, nationellt, regionalt och lokalt. Förutom att undanröja hinder för en fungerande inre marknad främjar interoperabilitet ett framgångsrikt genomförande av politiska strategier och erbjuder en stor potential för att motverka gränsöverskridande elektroniska hinder, vilket ytterligare säkrar framväxten av nya gemensamma offentliga tjänster på unionsnivå, eller konsolideringen av utvecklingen av sådana. För att eliminera fragmenteringen av europeiska tjänster till stöd för de grundläggande friheterna och ett operativt ömsesidigt erkännande inom EU bör man främja ett sektorsövergripande och gränsöverskridande helhetsgrepp när det gäller interoperabilitet, på det sätt som är mest effektivt
  och
  bäst anpassat till slutanvändarnas behov. Detta innebär att interoperabilitet ska tolkas i vid mening och omfattar både tekniska och rättsliga nivåer och policyelement på området. Följaktligen skulle berörda aktiviteter sträcka sig längre än till den vanliga livscykeln för lösningar och omfatta alla interventionselement som stöder de ramvillkor som är nödvändiga för varaktig allmän interoperabilitet.

| (34) | Interoperabilitet för europeiska offentliga tjänster rör alla förvaltningsnivåer: Unionsnivå, nationellt, regionalt och lokalt. Förutom att undanröja hinder för en fungerande inre marknad främjar interoperabilitet
  gränsöverskridande samarbete, anpassning av gemensamma standarder,
  ett framgångsrikt genomförande av politiska strategier och erbjuder en stor potential för att motverka gränsöverskridande elektroniska
  och språkliga
  hinder
  och minska byråkratin
  , vilket ytterligare säkrar framväxten av nya gemensamma offentliga tjänster på unionsnivå, eller konsolideringen av utvecklingen av sådana
  , samt förhindrar onödig dubbellagring
  . För att eliminera fragmenteringen av europeiska tjänster till stöd för de grundläggande friheterna och ett operativt ömsesidigt erkännande inom EU bör man främja ett sektorsövergripande
  , teknikneutralt
  och gränsöverskridande helhetsgrepp när det gäller interoperabilitet, på det sätt som är mest effektivt, bäst anpassat till slutanvändarnas behov
  och som säkerställer en hög dataskyddsnivå
  . Detta innebär att interoperabilitet ska tolkas i vid mening och omfattar både tekniska och rättsliga nivåer och policyelement på området. Följaktligen skulle berörda aktiviteter sträcka sig längre än till den vanliga livscykeln för lösningar och omfatta alla interventionselement som stöder de ramvillkor som är nödvändiga för varaktig allmän interoperabilitet. |
| --- | --- |

(34)

Interoperabilitet för europeiska offentliga tjänster rör alla förvaltningsnivåer: Unionsnivå, nationellt, regionalt och lokalt. Förutom att undanröja hinder för en fungerande inre marknad främjar interoperabilitet
  gränsöverskridande samarbete, anpassning av gemensamma standarder,
  ett framgångsrikt genomförande av politiska strategier och erbjuder en stor potential för att motverka gränsöverskridande elektroniska
  och språkliga
  hinder
  och minska byråkratin
  , vilket ytterligare säkrar framväxten av nya gemensamma offentliga tjänster på unionsnivå, eller konsolideringen av utvecklingen av sådana
  , samt förhindrar onödig dubbellagring
  . För att eliminera fragmenteringen av europeiska tjänster till stöd för de grundläggande friheterna och ett operativt ömsesidigt erkännande inom EU bör man främja ett sektorsövergripande
  , teknikneutralt
  och gränsöverskridande helhetsgrepp när det gäller interoperabilitet, på det sätt som är mest effektivt, bäst anpassat till slutanvändarnas behov
  och som säkerställer en hög dataskyddsnivå
  . Detta innebär att interoperabilitet ska tolkas i vid mening och omfattar både tekniska och rättsliga nivåer och policyelement på området. Följaktligen skulle berörda aktiviteter sträcka sig längre än till den vanliga livscykeln för lösningar och omfatta alla interventionselement som stöder de ramvillkor som är nödvändiga för varaktig allmän interoperabilitet.

Ändring 54

Förslag till förordning

Skäl 34a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (34a) | Den 6 oktober 2017 angav EU-ministrarna i Tallinn att en europeisk digital strategi bör bygga på samarbete och interoperabilitet, inbegripet användning av policy för öppna licenser och öppna standarder. Programmet bör därför uppmuntra lösningar med öppen källkod, för att möjliggöra återanvändning, öka förtroendet och garantera öppenheten. Det kommer att få positiva effekter på hållbarheten hos finansierade projekt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(34a)

Den 6 oktober 2017 angav EU-ministrarna i Tallinn att en europeisk digital strategi bör bygga på samarbete och interoperabilitet, inbegripet användning av policy för öppna licenser och öppna standarder. Programmet bör därför uppmuntra lösningar med öppen källkod, för att möjliggöra återanvändning, öka förtroendet och garantera öppenheten. Det kommer att få positiva effekter på hållbarheten hos finansierade projekt.

Ändring 55

Förslag till förordning

Skäl 37

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (37) | I april 2016 antog kommissionen initiativet för digitalisering av den europeiska industrin för att ”se till att alla industrier i Europa, oavsett sektor, oavsett lokalisering och oavsett storlek kan dra nytta av alla fördelar som digital innovation erbjuder” (71) |

Kommissionens förslag

Ändring

(37)

I april 2016 antog kommissionen initiativet för digitalisering av den europeiska industrin för att ”se till att alla industrier i Europa, oavsett sektor, oavsett lokalisering och oavsett storlek kan dra nytta av alla fördelar som digital innovation erbjuder” (71)

| (37) | I april 2016 antog kommissionen initiativet för digitalisering av den europeiska industrin för att ”se till att alla industrier i Europa, oavsett sektor, oavsett lokalisering och oavsett storlek kan dra nytta av alla fördelar som digital innovation erbjuder”.
  Detta är av särskild betydelse för små och medelstora företag i den kulturella och kreativa sektorn. |
| --- | --- |

(37)

I april 2016 antog kommissionen initiativet för digitalisering av den europeiska industrin för att ”se till att alla industrier i Europa, oavsett sektor, oavsett lokalisering och oavsett storlek kan dra nytta av alla fördelar som digital innovation erbjuder”.
  Detta är av särskild betydelse för små och medelstora företag i den kulturella och kreativa sektorn.

Ändring 56

Förslag till förordning

Skäl 39

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (39) | För att uppnå målen bör man mobilisera hävstångspotentialen hos kompletterande teknik på nät- och datorområdet, i enlighet med meddelandet Digitalisering av den europeiska industrin (73) COM(2016)0180: Digitalisering av den europeiska industrin. Hur vi kan utnyttja den digitala inre marknadens alla möjligheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(39)

För att uppnå målen bör man mobilisera hävstångspotentialen hos kompletterande teknik på nät- och datorområdet, i enlighet med meddelandet Digitalisering av den europeiska industrin (73) COM(2016)0180: Digitalisering av den europeiska industrin. Hur vi kan utnyttja den digitala inre marknadens alla möjligheter.

| (39) | För att uppnå målen bör man mobilisera hävstångspotentialen hos kompletterande teknik på nät- och datorområdet, i enlighet med meddelandet Digitalisering av den europeiska industrin (73) COM(2016)0180: Digitalisering av den europeiska industrin. Hur vi kan utnyttja den digitala inre marknadens alla möjligheter. |
| --- | --- |

(39)

För att uppnå målen bör man mobilisera hävstångspotentialen hos kompletterande teknik på nät- och datorområdet, i enlighet med meddelandet Digitalisering av den europeiska industrin (73) COM(2016)0180: Digitalisering av den europeiska industrin. Hur vi kan utnyttja den digitala inre marknadens alla möjligheter.

Ändring 57

Förslag till förordning

Skäl 40

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (40) | Från och med maj 2018 gäller den allmänna dataskyddsförordningen
  , som föreskriver en enda uppsättning bestämmelser som är direkt tillämpliga i medlemsstaternas rättsordningar
  och som
  på så sätt
  kommer att garantera
  det fria flödet för personuppgifter mellan EU:s medlemsstater och
  stärka
  förtroendet och säkerheten för enskilda, två saker som är nödvändiga för en fungerande digital inre marknad.
  De
  åtgärder som vidtas inom detta program bör därför, när de innefattar behandling av personuppgifter,
  främja tillämpningen av den allmänna dataskyddsförordningen, t.ex. på området artificiell intelligens och blockkedjeteknik, |

Kommissionens förslag

Ändring

(40)

Från och med maj 2018 gäller den allmänna dataskyddsförordningen
  , som föreskriver en enda uppsättning bestämmelser som är direkt tillämpliga i medlemsstaternas rättsordningar
  och som
  på så sätt
  kommer att garantera
  det fria flödet för personuppgifter mellan EU:s medlemsstater och
  stärka
  förtroendet och säkerheten för enskilda, två saker som är nödvändiga för en fungerande digital inre marknad.
  De
  åtgärder som vidtas inom detta program bör därför, när de innefattar behandling av personuppgifter,
  främja tillämpningen av den allmänna dataskyddsförordningen, t.ex. på området artificiell intelligens och blockkedjeteknik,

| (40) | Förordning (EU) 2016/679
  , som föreskriver en enda uppsättning bestämmelser som är direkt tillämpliga i medlemsstaternas rättsordningar
  , garanterar
  på så sätt det fria flödet för personuppgifter mellan EU:s medlemsstater och
  stärker
  förtroendet och säkerheten för enskilda, två saker som är nödvändiga för en fungerande digital inre marknad.
  Alla
  åtgärder som vidtas inom detta program bör därför, när de innefattar behandling av personuppgifter,
  fullt överensstämma med den förordningen. De bör särskilt främja utvecklingen av digital teknik som uppfyller kraven på ”inbyggt uppgiftsskydd” som är bindande enligt den förordningen. I den mån behandlingen omfattar uppgifter från elektronisk kommunikation, ska vederbörlig hänsyn tas till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG.

   (1a) |
| --- | --- |

(40)

Förordning (EU) 2016/679
  , som föreskriver en enda uppsättning bestämmelser som är direkt tillämpliga i medlemsstaternas rättsordningar
  , garanterar
  på så sätt det fria flödet för personuppgifter mellan EU:s medlemsstater och
  stärker
  förtroendet och säkerheten för enskilda, två saker som är nödvändiga för en fungerande digital inre marknad.
  Alla
  åtgärder som vidtas inom detta program bör därför, när de innefattar behandling av personuppgifter,
  fullt överensstämma med den förordningen. De bör särskilt främja utvecklingen av digital teknik som uppfyller kraven på ”inbyggt uppgiftsskydd” som är bindande enligt den förordningen. I den mån behandlingen omfattar uppgifter från elektronisk kommunikation, ska vederbörlig hänsyn tas till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG.

   (1a)

Ändring 58

Förslag till förordning

Skäl 41

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (41) | Programmet bör genomföras helt i enlighet med den internationella ramen och EU-ramen för skydd och kontroll av efterlevnaden av immateriella rättigheter. Ett effektivt skydd av immateriella rättigheter har stor betydelse för innovation och är därmed nödvändigt för ett effektivt genomförande av detta program. |

Kommissionens förslag

Ändring

(41)

Programmet bör genomföras helt i enlighet med den internationella ramen och EU-ramen för skydd och kontroll av efterlevnaden av immateriella rättigheter. Ett effektivt skydd av immateriella rättigheter har stor betydelse för innovation och är därmed nödvändigt för ett effektivt genomförande av detta program.

| (41) | Programmet bör genomföras helt i enlighet med den internationella ramen och EU-ramen för skydd och kontroll av efterlevnaden av immateriella rättigheter. Ett effektivt skydd av immateriella rättigheter har stor betydelse för innovation
  och för att bevara det europeiska mervärdet
  och är därmed nödvändigt för ett effektivt genomförande av detta program. |
| --- | --- |

(41)

Programmet bör genomföras helt i enlighet med den internationella ramen och EU-ramen för skydd och kontroll av efterlevnaden av immateriella rättigheter. Ett effektivt skydd av immateriella rättigheter har stor betydelse för innovation
  och för att bevara det europeiska mervärdet
  och är därmed nödvändigt för ett effektivt genomförande av detta program.

Ändring 59

Förslag till förordning

Skäl 42

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (42) | De
  organ som genomför programmet bör
  efterleva
  de bestämmelser
  som gäller för
  unionens
  institutioner och
  den nationella lagstiftning som rör hantering av information,
  i synnerhet känsliga icke-säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(42)

De
  organ som genomför programmet bör
  efterleva
  de bestämmelser
  som gäller för
  unionens
  institutioner och
  den nationella lagstiftning som rör hantering av information,
  i synnerhet känsliga icke-säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter
  .

| (42) | Om
  organ som genomför programmet
  hanterar känsliga icke-säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter
  bör de
  följa relevanta
  bestämmelser
  i
  unionens
  rättsakter eller
  den nationella lagstiftning som rör hantering av information,
  beroende på vad som är tillämpligt
  . |
| --- | --- |

(42)

Om
  organ som genomför programmet
  hanterar känsliga icke-säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter
  bör de
  följa relevanta
  bestämmelser
  i
  unionens
  rättsakter eller
  den nationella lagstiftning som rör hantering av information,
  beroende på vad som är tillämpligt
  .

Ändring 60

Förslag till förordning

Skäl 43

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (43) | För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringarna i enlighet med unionens
  åtaganden
  att genomföra Parisavtalet och uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling, bör detta program bidra till att integrera klimatåtgärder i alla politikområden och till uppnåendet av det övergripande målet att 25 % av utgifterna i EU-budgeten ska bidra till klimatmålen (74). De berörda åtgärderna
  kommer att
  identifieras under programmets utarbetande och genomförande och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(43)

För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringarna i enlighet med unionens
  åtaganden
  att genomföra Parisavtalet och uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling, bör detta program bidra till att integrera klimatåtgärder i alla politikområden och till uppnåendet av det övergripande målet att 25 % av utgifterna i EU-budgeten ska bidra till klimatmålen (74). De berörda åtgärderna
  kommer att
  identifieras under programmets utarbetande och genomförande och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner.

| (43) | För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringarna i enlighet med unionens
  skyldigheter
  för att genomföra Parisavtalet och uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling, bör detta program bidra till att integrera klimatåtgärder i alla politikområden och
  hjälpa
  till
  med
  uppnåendet av det övergripande målet att 25 % av utgifterna i EU-budgeten ska bidra till klimatmålen (74). De berörda åtgärderna
  bör
  identifieras under programmets utarbetande och genomförande och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner
  för att säkerställa fullständig efterlevnad av dessa skyldigheter
  . |
| --- | --- |

(43)

För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringarna i enlighet med unionens
  skyldigheter
  för att genomföra Parisavtalet och uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling, bör detta program bidra till att integrera klimatåtgärder i alla politikområden och
  hjälpa
  till
  med
  uppnåendet av det övergripande målet att 25 % av utgifterna i EU-budgeten ska bidra till klimatmålen (74). De berörda åtgärderna
  bör
  identifieras under programmets utarbetande och genomförande och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner
  för att säkerställa fullständig efterlevnad av dessa skyldigheter
  .

Ändring 61

Förslag till förordning

Skäl 44

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (44) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att anta arbetsprogram så att programmålen uppnås i enlighet med unionens och medlemsstaternas prioriteringar, samtidigt som konsekvens, transparens och kontinuitet säkerställs för unionens och medlemsstaternas gemensamma åtgärder. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 4 i förordning (EU) nr 182/ 2011

   (75)

  om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(44)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att anta arbetsprogram så att programmålen uppnås i enlighet med unionens och medlemsstaternas prioriteringar, samtidigt som konsekvens, transparens och kontinuitet säkerställs för unionens och medlemsstaternas gemensamma åtgärder. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 4 i förordning (EU) nr 182/ 2011

   (75)

  om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter.

utgår

Ändring 62

Förslag till förordning

Skäl 45

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (45) | Arbetsprogrammen bör i princip antas
  som fleråriga arbetsprogram, vanligtvis
  vartannat år, eller, om det är motiverat mot bakgrund av de behov som genomförandet av programmet avser,
  som årliga arbetsprogram
  . Typerna av finansiering och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av hur väl de bidrar till uppnåendet av de särskilda målen för åtgärderna och åstadkommer resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta bör inbegripa att man överväger användningen av enhetsbelopp, schablonsatser, bidrag till enhetskostnader och finansiering som inte är kopplad till kostnader, i den mening som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(45)

Arbetsprogrammen bör i princip antas
  som fleråriga arbetsprogram, vanligtvis
  vartannat år, eller, om det är motiverat mot bakgrund av de behov som genomförandet av programmet avser,
  som årliga arbetsprogram
  . Typerna av finansiering och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av hur väl de bidrar till uppnåendet av de särskilda målen för åtgärderna och åstadkommer resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta bör inbegripa att man överväger användningen av enhetsbelopp, schablonsatser, bidrag till enhetskostnader och finansiering som inte är kopplad till kostnader, i den mening som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen.

| (45) | Arbetsprogram bör antas så att programmålen uppnås i enlighet med unionens och medlemsstaternas prioriteringar, samtidigt som konsekvens, transparens och kontinuitet säkerställs vad gäller unionens och medlemsstaternas gemensamma åtgärder.
  Arbetsprogrammen bör i princip antas vartannat år, eller, om det är motiverat mot bakgrund av de behov som genomförandet av programmet avser,
  på årsbasis
  . Typerna av finansiering och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av hur väl de bidrar till uppnåendet av de särskilda målen för åtgärderna och åstadkommer resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta bör inbegripa att man överväger användningen av enhetsbelopp, schablonsatser, bidrag till enhetskostnader och finansiering som inte är kopplad till kostnader, i den mening som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(45)

Arbetsprogram bör antas så att programmålen uppnås i enlighet med unionens och medlemsstaternas prioriteringar, samtidigt som konsekvens, transparens och kontinuitet säkerställs vad gäller unionens och medlemsstaternas gemensamma åtgärder.
  Arbetsprogrammen bör i princip antas vartannat år, eller, om det är motiverat mot bakgrund av de behov som genomförandet av programmet avser,
  på årsbasis
  . Typerna av finansiering och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av hur väl de bidrar till uppnåendet av de särskilda målen för åtgärderna och åstadkommer resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta bör inbegripa att man överväger användningen av enhetsbelopp, schablonsatser, bidrag till enhetskostnader och finansiering som inte är kopplad till kostnader, i den mening som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen.

Ändring 63

Förslag till förordning

Skäl 46

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (46) | Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av
  bilaga
  II för att se över och/eller komplettera indikatorerna. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som förbereder delegerade akter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(46)

Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av
  bilaga
  II för att se över och/eller komplettera indikatorerna. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som förbereder delegerade akter.

| (46) | Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av
  bilagorna I och
  II för att se över och/eller komplettera indikatorerna. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som förbereder delegerade akter. |
| --- | --- |

(46)

Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av
  bilagorna I och
  II för att se över och/eller komplettera indikatorerna. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som förbereder delegerade akter.

Ändring 64

Förslag till förordning

Skäl 46a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (46a) | För att säkerställa, upprätthålla och utveckla långsiktig finansiering för programmet för ett digitalt Europa behövs tydliga gemensamma EU-bestämmelser som är framtidsinriktade och konkurrensbefrämjande, för att driva på investeringar och innovation och bevara överkomliga priser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(46a)

För att säkerställa, upprätthålla och utveckla långsiktig finansiering för programmet för ett digitalt Europa behövs tydliga gemensamma EU-bestämmelser som är framtidsinriktade och konkurrensbefrämjande, för att driva på investeringar och innovation och bevara överkomliga priser.

Ändring 65

Förslag till förordning

Skäl 47

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (47) | Denna förordning är
  i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och
  iakttar
  de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i synnerhet de som avses i artiklarna [8], [11], [16], [21], [35], [38] och [47] vad gäller skydd av personuppgifter, yttrandefrihet och informationsfrihet, näringsfrihet, förbud mot diskriminering, hälso- och sjukvård, konsumentskydd och rätt till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol.
  Medlemsstaternas domstolar bör tillämpa denna förordning på ett sätt som är förenligt med dessa rättigheter och
  principer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(47)

Denna förordning är
  i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och
  iakttar
  de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i synnerhet de som avses i artiklarna [8], [11], [16], [21], [35], [38] och [47] vad gäller skydd av personuppgifter, yttrandefrihet och informationsfrihet, näringsfrihet, förbud mot diskriminering, hälso- och sjukvård, konsumentskydd och rätt till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol.
  Medlemsstaternas domstolar bör tillämpa denna förordning på ett sätt som är förenligt med dessa rättigheter och
  principer.

| (47) | Åtgärder som faller inom programmets tillämpningsområde bör vara
  i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och
  iaktta
  de principer som
  i synnerhet
  erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i synnerhet de som avses i artiklarna [8], [11], [16], [21],
  [22],
  [35], [38]
  , [41]
  och [47] vad gäller skydd av personuppgifter, yttrandefrihet och informationsfrihet, näringsfrihet, förbud mot diskriminering,
  språklig mångfald och rätten att kommunicera på vilket som helst av EU-språken,
  hälso- och sjukvård, konsumentskydd och rätt till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol.
  Sådana åtgärder bör stämma överens med alla rättsliga skyldigheter, även enligt internationell rätt, och med alla relevanta beslut från kommissionen samt med etiska
  principer
  , vilka inkluderar att undvika att bryta mot forskningsintegriteten
  . |
| --- | --- |

(47)

Åtgärder som faller inom programmets tillämpningsområde bör vara
  i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och
  iaktta
  de principer som
  i synnerhet
  erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i synnerhet de som avses i artiklarna [8], [11], [16], [21],
  [22],
  [35], [38]
  , [41]
  och [47] vad gäller skydd av personuppgifter, yttrandefrihet och informationsfrihet, näringsfrihet, förbud mot diskriminering,
  språklig mångfald och rätten att kommunicera på vilket som helst av EU-språken,
  hälso- och sjukvård, konsumentskydd och rätt till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol.
  Sådana åtgärder bör stämma överens med alla rättsliga skyldigheter, även enligt internationell rätt, och med alla relevanta beslut från kommissionen samt med etiska
  principer
  , vilka inkluderar att undvika att bryta mot forskningsintegriteten
  .

Ändring 66

Förslag till förordning

Skäl 47a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (47a) | I april 2018 åtog sig kommissionen

   (1a)

  att inrätta en ram för intressenter och experter i syfte att utarbeta utkast till AI-riktlinjer i samarbete med Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik. Kommissionen kommer att stödja konsumentorganisationer och datatillsynsmyndigheter på nationell nivå och EU-nivå i arbetet för att skapa en förståelse för AI-drivna applikationer, med bidrag från den rådgivande europeiska konsumentgruppen och från Europeiska dataskyddsstyrelsen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(47a)

I april 2018 åtog sig kommissionen

   (1a)

  att inrätta en ram för intressenter och experter i syfte att utarbeta utkast till AI-riktlinjer i samarbete med Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik. Kommissionen kommer att stödja konsumentorganisationer och datatillsynsmyndigheter på nationell nivå och EU-nivå i arbetet för att skapa en förståelse för AI-drivna applikationer, med bidrag från den rådgivande europeiska konsumentgruppen och från Europeiska dataskyddsstyrelsen.

Ändring 67

Förslag till förordning

Skäl 48

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (48) | Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) får delta i unionens program inom ramen för det samarbete som inrättas genom EES-avtalet, som föreskriver programmens genomförande genom ett beslut enligt det avtalet. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning för att bevilja de rättigheter och det tillträde som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), Europeiska revisionsrätten ska kunna utöva alla sina befogenheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(48)

Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) får delta i unionens program inom ramen för det samarbete som inrättas genom EES-avtalet, som föreskriver programmens genomförande genom ett beslut enligt det avtalet. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning för att bevilja de rättigheter och det tillträde som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), Europeiska revisionsrätten ska kunna utöva alla sina befogenheter.

utgår

Ändring 68

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Genom denna förordning inrättas programmet för ett digitalt Europa (nedan kallat programmet). | Genom denna förordning inrättas programmet för ett digitalt Europa (nedan kallat programmet)
  som ska genomföras under perioden den 1 januari 2021–31 december 2027
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Genom denna förordning inrättas programmet för ett digitalt Europa (nedan kallat programmet).

Genom denna förordning inrättas programmet för ett digitalt Europa (nedan kallat programmet)
  som ska genomföras under perioden den 1 januari 2021–31 december 2027
  .

Ändring 69

Förslag till förordning

Artikel 2 – stycke 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | digital innovationsknutpunkt: rättslig enhet som utses eller väljs ut genom ett öppet och konkurrensbaserat förfarande för att fullgöra uppgifterna inom ramen för programmet, i synnerhet ge tillgång till teknisk expertis och experimentanläggningar, såsom utrustning och programvaruverktyg för att främja företagens digitala omvandling. |

Kommissionens förslag

Ändring

(e)

digital innovationsknutpunkt: rättslig enhet som utses eller väljs ut genom ett öppet och konkurrensbaserat förfarande för att fullgöra uppgifterna inom ramen för programmet, i synnerhet ge tillgång till teknisk expertis och experimentanläggningar, såsom utrustning och programvaruverktyg för att främja företagens digitala omvandling.

| (e) | europeisk
  digital innovationsknutpunkt:
  befintlig eller ny
  rättslig enhet
  eller ett konsortium av rättsliga enheter
  som utses eller väljs ut genom ett öppet
  , transparent
  och konkurrensbaserat förfarande för att fullgöra uppgifterna inom ramen för programmet, i synnerhet ge tillgång till teknisk expertis och experimentanläggningar som är öppna för små och medelstora företag, expanderande företag och offentliga förvaltningar i hela EU, såsom utrustning och programvaruverktyg för att främja företagens digitala omvandling
  och underlätta tillgången till finansiering
  .
  Europeiska digitala innovationsknutpunkter ska vara öppna för företag i alla former och storlekar, särskilt för små och medelstora företag, expanderande företag och offentliga förvaltningar i hela unionen.



  Europeiska digitala innovationsknutpunkter ska fungera som en enda kontaktpunkt där företag – särskilt små och medelstora företag, expanderande företag och midcap-företag – kan få hjälp att förbättra sin verksamhet och sina tillverkningsprocesser, produkter och tjänster med användning av digital teknik som kan resultera i mervärde. Knutpunkterna kommer därför att bilda ett decentraliserat nätverk runtom i unionen som erbjuder företag stöd för att säkerställa att deras anställdas färdigheter överensstämmer med de sakkunskaper som krävs för att hantera den tillgängliga digitala tekniken. Knutpunkterna ska också ha samordning med utbildningsaktörer i syfte att stödja utbildning för studenter och arbetsplatsanknuten utbildning för arbetstagare. |
| --- | --- |

(e)

europeisk
  digital innovationsknutpunkt:
  befintlig eller ny
  rättslig enhet
  eller ett konsortium av rättsliga enheter
  som utses eller väljs ut genom ett öppet
  , transparent
  och konkurrensbaserat förfarande för att fullgöra uppgifterna inom ramen för programmet, i synnerhet ge tillgång till teknisk expertis och experimentanläggningar som är öppna för små och medelstora företag, expanderande företag och offentliga förvaltningar i hela EU, såsom utrustning och programvaruverktyg för att främja företagens digitala omvandling
  och underlätta tillgången till finansiering
  .
  Europeiska digitala innovationsknutpunkter ska vara öppna för företag i alla former och storlekar, särskilt för små och medelstora företag, expanderande företag och offentliga förvaltningar i hela unionen.

Ändring 70

Förslag till förordning

Artikel 2 – stycke 1 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fa) | mediekompetens: de analytiska färdigheter som är nödvändiga för att få en förståelse för hela den digitala världen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(fa)

mediekompetens: de analytiska färdigheter som är nödvändiga för att få en förståelse för hela den digitala världen.

Ändring 71

Förslag till förordning

Artikel 2 – stycke 1 – led fb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fb) | europeiskt partnerskap: ett initiativ där unionen tillsammans med privata och/eller offentliga partner (t.ex. industrin, forskningsorganisationer, organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning på lokal, regional, nationell eller internationell nivå eller organisationer i civilsamhället såsom stiftelser eller organisationer för små och medelstora företag) åtar sig att gemensamt stödja utveckling och genomförande av digital innovation och insatser för att öka upptaget av teknik, inbegripet sådana som har att göra med marknaden, lagstiftning och policy. |

Kommissionens förslag

Ändring

(fb)

europeiskt partnerskap: ett initiativ där unionen tillsammans med privata och/eller offentliga partner (t.ex. industrin, forskningsorganisationer, organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning på lokal, regional, nationell eller internationell nivå eller organisationer i civilsamhället såsom stiftelser eller organisationer för små och medelstora företag) åtar sig att gemensamt stödja utveckling och genomförande av digital innovation och insatser för att öka upptaget av teknik, inbegripet sådana som har att göra med marknaden, lagstiftning och policy.

Ändring 72

Förslag till förordning

Artikel 2 – stycke 1 – led fc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fc) | små och medelstora företag: små och medelstora företag enligt definitionen i artikel 2 i bilagan till kommissionens rekommendation 2003/361/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

(fc)

små och medelstora företag: små och medelstora företag enligt definitionen i artikel 2 i bilagan till kommissionens rekommendation 2003/361/EG.

Ändring 73

Förslag till förordning

Artikel 2 – stycke 1 – led fd (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fd) | konsortium: en samarbetande grupp av företag som bildats i syfte att genomföra en åtgärd inom ramen för detta program. |

Kommissionens förslag

Ändring

(fd)

konsortium: en samarbetande grupp av företag som bildats i syfte att genomföra en åtgärd inom ramen för detta program.

Ändring 74

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Programmet har följande allmänna mål: att stödja den digitala omvandlingen av ekonomi och samhälle i Europa och se till att europeiska medborgare och företag kan dra nytta av fördelarna. Programmet
  kommer att | 1.   Programmet har följande allmänna mål: att stödja
  och påskynda
  den digitala omvandlingen av ekonomi
  , näringsliv
  och samhälle i Europa och
  att
  se till att europeiska medborgare
  , offentliga tjänster
  och företag kan dra nytta av fördelarna
  samt att stärka unionens strategiska oberoende och sammanhållning och samtidigt säkerställa konkurrenskraft och minska den digitala klyftan
  . Programmet
  ska |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Programmet har följande allmänna mål: att stödja den digitala omvandlingen av ekonomi och samhälle i Europa och se till att europeiska medborgare och företag kan dra nytta av fördelarna. Programmet
  kommer att

1.   Programmet har följande allmänna mål: att stödja
  och påskynda
  den digitala omvandlingen av ekonomi
  , näringsliv
  och samhälle i Europa och
  att
  se till att europeiska medborgare
  , offentliga tjänster
  och företag kan dra nytta av fördelarna
  samt att stärka unionens strategiska oberoende och sammanhållning och samtidigt säkerställa konkurrenskraft och minska den digitala klyftan
  . Programmet
  ska

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – led b

Artikel 3 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | bredda spridningen och genomslaget inom områden av allmänt intresse
  och hos den privata sektorn
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

bredda spridningen och genomslaget inom områden av allmänt intresse
  och hos den privata sektorn
  .

och hos den privata sektorn

| (b) | bredda spridningen och genomslaget inom
  den privata sektorn och inom
  områden av allmänt intresse
  , genom att stödja den digitala omvandlingen och säkerställa tillgång till digital teknik
  . |
| --- | --- |

(b)

bredda spridningen och genomslaget inom
  den privata sektorn och inom
  områden av allmänt intresse
  , genom att stödja den digitala omvandlingen och säkerställa tillgång till digital teknik
  .

den privata sektorn och inom

, genom att stödja den digitala omvandlingen och säkerställa tillgång till digital teknik

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – stycke 1 – led a

Artikel 4 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Inrätta och på unionsnivå samordna och driva en
  integrerad
  superdator- och datainfrastruktur i exaskala (77) i unionen, vilken ska vara av världsklass och vara tillgänglig
  på icke-kommersiell grund
  för offentliga och privata användare och för offentligt finansierade forskningssyften. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Inrätta och på unionsnivå samordna och driva en
  integrerad
  superdator- och datainfrastruktur i exaskala (77) i unionen, vilken ska vara av världsklass och vara tillgänglig
  på icke-kommersiell grund
  för offentliga och privata användare och för offentligt finansierade forskningssyften.

integrerad

77

på icke-kommersiell grund

| (a) | Inrätta och på unionsnivå samordna och driva en
  interoperabel
  superdator- och datainfrastruktur i exaskala (77) i unionen, vilken ska vara av världsklass och vara tillgänglig för offentliga och privata användare och för offentligt
  och privat
  finansierade forskningssyften. |
| --- | --- |

(a)

Inrätta och på unionsnivå samordna och driva en
  interoperabel
  superdator- och datainfrastruktur i exaskala (77) i unionen, vilken ska vara av världsklass och vara tillgänglig för offentliga och privata användare och för offentligt
  och privat
  finansierade forskningssyften.

interoperabel

77

och privat

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – stycke 1 – led b

Artikel 4 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Införa användarfärdig/operativ teknik som tagits fram genom forskning och innovation för att bygga upp ett integrerat ekosystem av högpresterande datorsystem i unionen, som omfattar alla delar av den vetenskapliga och industriella värdekedjan, inklusive hårdvara, programvara, tillämpningar, tjänster, sammankoppling och digitala färdigheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Införa användarfärdig/operativ teknik som tagits fram genom forskning och innovation för att bygga upp ett integrerat ekosystem av högpresterande datorsystem i unionen, som omfattar alla delar av den vetenskapliga och industriella värdekedjan, inklusive hårdvara, programvara, tillämpningar, tjänster, sammankoppling och digitala färdigheter.

| (b) | Införa användarfärdig/operativ teknik som tagits fram genom forskning och innovation för att bygga upp ett integrerat ekosystem av högpresterande datorsystem i unionen, som omfattar alla delar av den vetenskapliga och industriella värdekedjan, inklusive hårdvara, programvara, tillämpningar, tjänster, sammankoppling och digitala färdigheter
  , vilket säkerställer en hög nivå av säkerhet och uppgiftsskydd
  . |
| --- | --- |

(b)

Införa användarfärdig/operativ teknik som tagits fram genom forskning och innovation för att bygga upp ett integrerat ekosystem av högpresterande datorsystem i unionen, som omfattar alla delar av den vetenskapliga och industriella värdekedjan, inklusive hårdvara, programvara, tillämpningar, tjänster, sammankoppling och digitala färdigheter
  , vilket säkerställer en hög nivå av säkerhet och uppgiftsskydd
  .

, vilket säkerställer en hög nivå av säkerhet och uppgiftsskydd

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – stycke 1 – led c

Artikel 4 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Inrätta och driva en infrastruktur i post-exaskala (78), inklusive integrering med kvantdatorteknik och utveckling av nya forskningsinfrastrukturer för datorvetenskap. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Inrätta och driva en infrastruktur i post-exaskala (78), inklusive integrering med kvantdatorteknik och utveckling av nya forskningsinfrastrukturer för datorvetenskap.

78

| (c) | Inrätta och driva en infrastruktur i post-exaskala (78), inklusive integrering med kvantdatorteknik och utveckling av nya forskningsinfrastrukturer
  . Uppmuntra utvecklingen inom unionen av den maskinvara och programvara som behövs för sådan inrättning,
  för datorvetenskap. |
| --- | --- |

(c)

Inrätta och driva en infrastruktur i post-exaskala (78), inklusive integrering med kvantdatorteknik och utveckling av nya forskningsinfrastrukturer
  . Uppmuntra utvecklingen inom unionen av den maskinvara och programvara som behövs för sådan inrättning,
  för datorvetenskap.

78

. Uppmuntra utvecklingen inom unionen av den maskinvara och programvara som behövs för sådan inrättning,

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – stycke 1a (nytt)

Artikel 4 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Åtgärderna inom särskilt mål 1 ska främst genomföras genom det gemensamma företag som kommissionen föreslagit och som ministerrådet uttryckte sitt stöd för den 25 juni 2018 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning ...

   (1a). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Åtgärderna inom särskilt mål 1 ska främst genomföras genom det gemensamma företag som kommissionen föreslagit och som ministerrådet uttryckte sitt stöd för den 25 juni 2018 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning ...

   (1a).

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – stycke 1 – led a

Artikel 5 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Bygga upp och stärka kärnkapaciteten för artificiell intelligens i unionen, inklusive dataresurser och algoritmbibliotek i enlighet med dataskyddslagstiftningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Bygga upp och stärka kärnkapaciteten för artificiell intelligens i unionen, inklusive dataresurser och algoritmbibliotek i enlighet med dataskyddslagstiftningen.

| (a) | Bygga upp och stärka kärnkapaciteten för artificiell intelligens i unionen, inklusive dataresurser och algoritmbibliotek. I enlighet med dataskyddslagstiftningen
  ska AI-baserade lösningar och resurser som görs tillgängliga respektera principen om utformning för integritet och säkerhet
  .
  Det ska säkerställas att människor förblir i centrum för utvecklingen och inrättandet av artificiell intelligens. |
| --- | --- |

(a)

Bygga upp och stärka kärnkapaciteten för artificiell intelligens i unionen, inklusive dataresurser och algoritmbibliotek. I enlighet med dataskyddslagstiftningen
  ska AI-baserade lösningar och resurser som görs tillgängliga respektera principen om utformning för integritet och säkerhet
  .
  Det ska säkerställas att människor förblir i centrum för utvecklingen och inrättandet av artificiell intelligens.

ska AI-baserade lösningar och resurser som görs tillgängliga respektera principen om utformning för integritet och säkerhet

Det ska säkerställas att människor förblir i centrum för utvecklingen och inrättandet av artificiell intelligens.

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – stycke 1 – led b

Artikel 5 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Göra denna kapacitet tillgänglig för
  alla
  företag och offentliga förvaltningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Göra denna kapacitet tillgänglig för
  alla
  företag och offentliga förvaltningar.

alla

| (b) | Göra denna kapacitet tillgänglig för företag
  , i synnerhet små och medelstora företag och nystartade företag,
  och offentliga förvaltningar
  inklusive ideella organisationer, forskningsinstitut och universitet
  . |
| --- | --- |

(b)

Göra denna kapacitet tillgänglig för företag
  , i synnerhet små och medelstora företag och nystartade företag,
  och offentliga förvaltningar
  inklusive ideella organisationer, forskningsinstitut och universitet
  .

, i synnerhet små och medelstora företag och nystartade företag,

inklusive ideella organisationer, forskningsinstitut och universitet

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – stycke 1 – led ca (nytt)

Artikel 5 – stycke 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Utveckla och förstärka industriella tillämpnings- och produktionssystem, genom att underlätta integration av teknik i värdekedjor, utveckla innovativa affärsmodeller och förkorta tiden från innovation till industrialisering, och främja spridningen av AI-baserade lösningar på områden av offentligt intresse och i samhället. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Utveckla och förstärka industriella tillämpnings- och produktionssystem, genom att underlätta integration av teknik i värdekedjor, utveckla innovativa affärsmodeller och förkorta tiden från innovation till industrialisering, och främja spridningen av AI-baserade lösningar på områden av offentligt intresse och i samhället.

Utveckla och förstärka industriella tillämpnings- och produktionssystem, genom att underlätta integration av teknik i värdekedjor, utveckla innovativa affärsmodeller och förkorta tiden från innovation till industrialisering, och främja spridningen av AI-baserade lösningar på områden av offentligt intresse och i samhället.

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – stycke 1a (nytt)

Artikel 5 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Åtgärderna inom det särskilda målet artificiell intelligens ska genomföras uteslutande genom direkt förvaltning av kommissionen eller ett befintligt genomförandeorgan på grundval av en kostnads-nyttoanalys. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Åtgärderna inom det särskilda målet artificiell intelligens ska genomföras uteslutande genom direkt förvaltning av kommissionen eller ett befintligt genomförandeorgan på grundval av en kostnads-nyttoanalys.

Åtgärderna inom det särskilda målet artificiell intelligens ska genomföras uteslutande genom direkt förvaltning av kommissionen eller ett befintligt genomförandeorgan på grundval av en kostnads-nyttoanalys.

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – stycke 1b (nytt)

Artikel 5 – stycke 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Åtgärder som genomförs inom särskilt mål 2 ska följa etiska principer och relevanta lagar på såväl nationell som internationell nivå och unionsnivå, inbegripet Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och protokollet till den. Med hänsyn till rekommendationerna från högnivåexpertgruppen om artificiell intelligens ska kommissionen specificera villkoren som rör etiska frågor i arbetsprogrammen under särskilt mål 2. Ansökningsomgångarna eller bidragsavtalen ska innehålla relevanta villkor så som de fastställs i arbetsprogram. En etisk översyn av varje projekt ska utföras under utvärderingen av varje åtgärd. Åtgärder som inte är etiskt godtagbara eller inte uppfyller avtalsvillkoren ska inte vara berättigade till finansiering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Åtgärder som genomförs inom särskilt mål 2 ska följa etiska principer och relevanta lagar på såväl nationell som internationell nivå och unionsnivå, inbegripet Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och protokollet till den. Med hänsyn till rekommendationerna från högnivåexpertgruppen om artificiell intelligens ska kommissionen specificera villkoren som rör etiska frågor i arbetsprogrammen under särskilt mål 2. Ansökningsomgångarna eller bidragsavtalen ska innehålla relevanta villkor så som de fastställs i arbetsprogram. En etisk översyn av varje projekt ska utföras under utvärderingen av varje åtgärd. Åtgärder som inte är etiskt godtagbara eller inte uppfyller avtalsvillkoren ska inte vara berättigade till finansiering.

Åtgärder som genomförs inom särskilt mål 2 ska följa etiska principer och relevanta lagar på såväl nationell som internationell nivå och unionsnivå, inbegripet Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och protokollet till den. Med hänsyn till rekommendationerna från högnivåexpertgruppen om artificiell intelligens ska kommissionen specificera villkoren som rör etiska frågor i arbetsprogrammen under särskilt mål 2. Ansökningsomgångarna eller bidragsavtalen ska innehålla relevanta villkor så som de fastställs i arbetsprogram. En etisk översyn av varje projekt ska utföras under utvärderingen av varje åtgärd. Åtgärder som inte är etiskt godtagbara eller inte uppfyller avtalsvillkoren ska inte vara berättigade till finansiering.

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – stycke 1 – led a

Artikel 6 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Tillsammans med medlemsstaterna stödja upphandlingen av avancerade utrustningar, verktyg och datainfrastrukturer för cybersäkerhet, i full enlighet med dataskyddslagstiftningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Tillsammans med medlemsstaterna stödja upphandlingen av avancerade utrustningar, verktyg och datainfrastrukturer för cybersäkerhet, i full enlighet med dataskyddslagstiftningen.

| (a) | Tillsammans med medlemsstaterna stödja upphandlingen av avancerade utrustningar, verktyg och datainfrastrukturer för cybersäkerhet
  för att uppnå en gemensam hög cybersäkerhet på EU-nivå
  , i full enlighet med dataskyddslagstiftningen
  och de grundläggande rättigheterna, och samtidigt säkerställa EU:s strategiska oberoende
  . |
| --- | --- |

(a)

Tillsammans med medlemsstaterna stödja upphandlingen av avancerade utrustningar, verktyg och datainfrastrukturer för cybersäkerhet
  för att uppnå en gemensam hög cybersäkerhet på EU-nivå
  , i full enlighet med dataskyddslagstiftningen
  och de grundläggande rättigheterna, och samtidigt säkerställa EU:s strategiska oberoende
  .

för att uppnå en gemensam hög cybersäkerhet på EU-nivå

och de grundläggande rättigheterna, och samtidigt säkerställa EU:s strategiska oberoende

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – stycke 1 – led b

Artikel 6 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Stödja bästa användning av europeiska kunskaper, kapaciteter och färdigheter på cybersäkerhetsområdet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Stödja bästa användning av europeiska kunskaper, kapaciteter och färdigheter på cybersäkerhetsområdet.

| (b) | Stödja bästa användning
  och höjning
  av europeiska kunskaper, kapaciteter och färdigheter på cybersäkerhetsområdet
  , och dela och integrera bästa praxis. |
| --- | --- |

(b)

Stödja bästa användning
  och höjning
  av europeiska kunskaper, kapaciteter och färdigheter på cybersäkerhetsområdet
  , och dela och integrera bästa praxis.

och höjning

, och dela och integrera bästa praxis.

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – stycke 1 – led c

Artikel 6 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Säkerställa ett brett införande av de senaste cybersäkerhetslösningarna i hela ekonomin. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Säkerställa ett brett införande av de senaste cybersäkerhetslösningarna i hela ekonomin.

| (c) | Säkerställa ett brett införande av de senaste cybersäkerhetslösningarna i hela ekonomin
  , med särskild uppmärksamhet på offentliga tjänster och nödvändiga ekonomiska aktörer som små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(c)

Säkerställa ett brett införande av de senaste cybersäkerhetslösningarna i hela ekonomin
  , med särskild uppmärksamhet på offentliga tjänster och nödvändiga ekonomiska aktörer som små och medelstora företag.

, med särskild uppmärksamhet på offentliga tjänster och nödvändiga ekonomiska aktörer som små och medelstora företag.

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – stycke 1 – led d

Artikel 6 – stycke 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Stärka kapaciteten i medlemsstaterna och den privata sektorn för att hjälpa dem uppfylla kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (79). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Stärka kapaciteten i medlemsstaterna och den privata sektorn för att hjälpa dem uppfylla kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (79).

79

| (d) | Stärka kapaciteten i medlemsstaterna och den privata sektorn för att hjälpa dem uppfylla kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (79)

  , inklusive genom åtgärder för att utveckla en cybersäkerhetskultur inom organisationerna
  . |
| --- | --- |

(d)

Stärka kapaciteten i medlemsstaterna och den privata sektorn för att hjälpa dem uppfylla kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (79)

  , inklusive genom åtgärder för att utveckla en cybersäkerhetskultur inom organisationerna
  .

79

, inklusive genom åtgärder för att utveckla en cybersäkerhetskultur inom organisationerna

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – stycke 1 – led da (nytt)

Artikel 6 – stycke 1 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | Öka motståndskraften mot cyberattacker, öka riskmedvetenheten och kunskaperna om grundläggande säkerhetsprocesser bland användare, särskilt offentliga tjänster, små och medelstora företag och uppstartsföretag för att säkerställa att företag har en grundläggande säkerhetsnivå, såsom totalsträckskryptering av data och kommunikations- och programvaruuppdateringar samt främja användningen av inbyggd säkerhet och standardmässig kunskap om grundläggande säkerhetsprocesser samt it-hygien. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

Öka motståndskraften mot cyberattacker, öka riskmedvetenheten och kunskaperna om grundläggande säkerhetsprocesser bland användare, särskilt offentliga tjänster, små och medelstora företag och uppstartsföretag för att säkerställa att företag har en grundläggande säkerhetsnivå, såsom totalsträckskryptering av data och kommunikations- och programvaruuppdateringar samt främja användningen av inbyggd säkerhet och standardmässig kunskap om grundläggande säkerhetsprocesser samt it-hygien.

Öka motståndskraften mot cyberattacker, öka riskmedvetenheten och kunskaperna om grundläggande säkerhetsprocesser bland användare, särskilt offentliga tjänster, små och medelstora företag och uppstartsföretag för att säkerställa att företag har en grundläggande säkerhetsnivå, såsom totalsträckskryptering av data och kommunikations- och programvaruuppdateringar samt främja användningen av inbyggd säkerhet och standardmässig kunskap om grundläggande säkerhetsprocesser samt it-hygien.

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – stycke 1a (nytt)

Artikel 6 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Åtgärderna inom särskilt mål 3, cybersäkerhet och förtroende, ska genomföras främst genom det europeiska forsknings- och kompetenscentrumet för cybersäkerhet och kompetensnätverket för cybersäkerhet, i enlighet med [Europaparlamentets och rådets förordning ...

   (1a)

  ]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Åtgärderna inom särskilt mål 3, cybersäkerhet och förtroende, ska genomföras främst genom det europeiska forsknings- och kompetenscentrumet för cybersäkerhet och kompetensnätverket för cybersäkerhet, i enlighet med [Europaparlamentets och rådets förordning ...

   (1a)

  ].

Åtgärderna inom särskilt mål 3, cybersäkerhet och förtroende, ska genomföras främst genom det europeiska forsknings- och kompetenscentrumet för cybersäkerhet och kompetensnätverket för cybersäkerhet, i enlighet med [Europaparlamentets och rådets förordning ...

1a

].

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – stycke 1 – inledningen

Artikel 7 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Finansiering från unionen inom särskilt mål 4, avancerade digitala färdigheter, ska stödja utvecklingen av avancerade digitala färdigheter inom områden som omfattas av detta program och därigenom bidra till att öka
  Europas
  kompetensreserv, främja ökad professionalism, i synnerhet när det gäller högpresterande datorsystem, analys av stordata, cybersäkerhet, teknik för distribuerade liggare, robotteknik
  och
  artificiell intelligens. Finansieringen
  ska
  fylla följande operativa syften: | Finansiering från unionen inom särskilt mål 4, avancerade digitala färdigheter, ska stödja utvecklingen av avancerade digitala färdigheter inom områden som omfattas av detta program och därigenom bidra till att öka
  unionens
  kompetensreserv,
  minska den digitala klyftan,
  främja ökad professionalism
  på ett jämställt sätt
  , i synnerhet när det gäller högpresterande datorsystem, analys av stordata, cybersäkerhet, teknik för distribuerade liggare, robotteknik, artificiell intelligens
  , molnbaserade datortjänster, kommunikationssystem och dataskyddskompetens
  .
  För att stimulera och förbättra arbetsmarknaden och specialiseringen på digital teknik och digitala tillämpningar ska
  finansieringen uppfylla följande operativa syften: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Finansiering från unionen inom särskilt mål 4, avancerade digitala färdigheter, ska stödja utvecklingen av avancerade digitala färdigheter inom områden som omfattas av detta program och därigenom bidra till att öka
  Europas
  kompetensreserv, främja ökad professionalism, i synnerhet när det gäller högpresterande datorsystem, analys av stordata, cybersäkerhet, teknik för distribuerade liggare, robotteknik
  och
  artificiell intelligens. Finansieringen
  ska
  fylla följande operativa syften:

Europas

och

ska

Finansiering från unionen inom särskilt mål 4, avancerade digitala färdigheter, ska stödja utvecklingen av avancerade digitala färdigheter inom områden som omfattas av detta program och därigenom bidra till att öka
  unionens
  kompetensreserv,
  minska den digitala klyftan,
  främja ökad professionalism
  på ett jämställt sätt
  , i synnerhet när det gäller högpresterande datorsystem, analys av stordata, cybersäkerhet, teknik för distribuerade liggare, robotteknik, artificiell intelligens
  , molnbaserade datortjänster, kommunikationssystem och dataskyddskompetens
  .
  För att stimulera och förbättra arbetsmarknaden och specialiseringen på digital teknik och digitala tillämpningar ska
  finansieringen uppfylla följande operativa syften:

unionens

minska den digitala klyftan,

på ett jämställt sätt

, molnbaserade datortjänster, kommunikationssystem och dataskyddskompetens

För att stimulera och förbättra arbetsmarknaden och specialiseringen på digital teknik och digitala tillämpningar ska

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – stycke 1 – led a

Artikel 7 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Stödja utformningen och tillhandahållandet av långsiktiga
  utbildningar och kurser
  för studenter, it-personal och arbetskraften i allmänhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Stödja utformningen och tillhandahållandet av långsiktiga
  utbildningar och kurser
  för studenter, it-personal och arbetskraften i allmänhet.

utbildningar och kurser

| (a) | Stödja utformningen och tillhandahållandet av långsiktiga
  högkvalitativa utbildningskurser, däribland blandat lärande,
  för studenter,
  lärare, personer i utbildningsbranschen,
  it-personal
  , forskare
  och arbetskraften i allmänhet
  inklusive offentliganställda, i samarbete med skolor, universitet och forskningscentrum
  . |
| --- | --- |

(a)

Stödja utformningen och tillhandahållandet av långsiktiga
  högkvalitativa utbildningskurser, däribland blandat lärande,
  för studenter,
  lärare, personer i utbildningsbranschen,
  it-personal
  , forskare
  och arbetskraften i allmänhet
  inklusive offentliganställda, i samarbete med skolor, universitet och forskningscentrum
  .

högkvalitativa utbildningskurser, däribland blandat lärande,

lärare, personer i utbildningsbranschen,

, forskare

inklusive offentliganställda, i samarbete med skolor, universitet och forskningscentrum

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – stycke 1 – led b

Artikel 7 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Stödja utformningen och tillhandahållandet av kortare utbildningar och kurser för företagare, företagsledare från småföretag och arbetskraften i allmänhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Stödja utformningen och tillhandahållandet av kortare utbildningar och kurser för företagare, företagsledare från småföretag och arbetskraften i allmänhet.

| (b) | Stödja utformningen och tillhandahållandet av
  högkvalitativa
  kortare utbildningar och kurser
  , däribland blandat lärande,
  för företagare, företagsledare från småföretag
  och nystartade företag
  och arbetskraften i allmänhet
  , inklusive offentliganställda och egenföretagare
  . |
| --- | --- |

(b)

Stödja utformningen och tillhandahållandet av
  högkvalitativa
  kortare utbildningar och kurser
  , däribland blandat lärande,
  för företagare, företagsledare från småföretag
  och nystartade företag
  och arbetskraften i allmänhet
  , inklusive offentliganställda och egenföretagare
  .

högkvalitativa

, däribland blandat lärande,

och nystartade företag

, inklusive offentliganställda och egenföretagare

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – stycke 1 – led c

Artikel 7 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Stödja arbetsplatsanknuten utbildning och praktikplatser för studenter, unga företagare och högskoleutbildade. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Stödja arbetsplatsanknuten utbildning och praktikplatser för studenter, unga företagare och högskoleutbildade.

| (c) | Stödja
  högkvalitativ
  arbetsplatsanknuten utbildning
  , däribland blandat lärande,
  och praktikplatser för studenter, unga företagare och högskoleutbildade. |
| --- | --- |

(c)

Stödja
  högkvalitativ
  arbetsplatsanknuten utbildning
  , däribland blandat lärande,
  och praktikplatser för studenter, unga företagare och högskoleutbildade.

högkvalitativ

, däribland blandat lärande,

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – stycke 1a (nytt)

Artikel 7 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Åtgärderna inom särskilt mål 4, avancerade digitala färdigheter, ska huvudsakligen genomföras genom direkt förvaltning av Europeiska kommissionen. De europeiska digitala innovationsknutpunkterna kan fungera som förmedlare av utbildningsmöjligheter, som ger råd till företag och har förbindelser med lämpliga kompetenscentrum för att säkerställa bredast möjliga geografiska täckning i unionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Åtgärderna inom särskilt mål 4, avancerade digitala färdigheter, ska huvudsakligen genomföras genom direkt förvaltning av Europeiska kommissionen. De europeiska digitala innovationsknutpunkterna kan fungera som förmedlare av utbildningsmöjligheter, som ger råd till företag och har förbindelser med lämpliga kompetenscentrum för att säkerställa bredast möjliga geografiska täckning i unionen.

Åtgärderna inom särskilt mål 4, avancerade digitala färdigheter, ska huvudsakligen genomföras genom direkt förvaltning av Europeiska kommissionen. De europeiska digitala innovationsknutpunkterna kan fungera som förmedlare av utbildningsmöjligheter, som ger råd till företag och har förbindelser med lämpliga kompetenscentrum för att säkerställa bredast möjliga geografiska täckning i unionen.

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1 – inledningen

Artikel 8 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Finansiering från unionen inom särskilt mål 5, införande, bästa användning av digital kapacitet och interoperabilitet, ska fylla följande operativa syften: | Finansiering från unionen inom särskilt mål 5, införande, bästa användning av digital kapacitet och interoperabilitet, ska fylla följande operativa syften
  som därmed kompletterar åtgärderna för digital infrastruktur och samtidigt minskar den digitala klyftan
  : |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Finansiering från unionen inom särskilt mål 5, införande, bästa användning av digital kapacitet och interoperabilitet, ska fylla följande operativa syften:

Finansiering från unionen inom särskilt mål 5, införande, bästa användning av digital kapacitet och interoperabilitet, ska fylla följande operativa syften
  som därmed kompletterar åtgärderna för digital infrastruktur och samtidigt minskar den digitala klyftan
  :

som därmed kompletterar åtgärderna för digital infrastruktur och samtidigt minskar den digitala klyftan

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1 – led a

Artikel 8 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Säkerställa att den offentliga sektorn och områden av allmänt intresse, såsom vård och omsorg, utbildning, rättsväsende, transport, energi, miljö och kulturella och kreativa sektorer, kan införa och få tillgång till den senaste digitala tekniken, i synnerhet högpresterande datorsystem, artificiell intelligens och cybersäkerhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Säkerställa att den offentliga sektorn och områden av allmänt intresse, såsom vård och omsorg, utbildning, rättsväsende, transport, energi, miljö och kulturella och kreativa sektorer, kan införa och få tillgång till den senaste digitala tekniken, i synnerhet högpresterande datorsystem, artificiell intelligens och cybersäkerhet.

| (a) | Säkerställa att den offentliga sektorn och områden av allmänt intresse, såsom vård och omsorg, utbildning, rättsväsende, transport
  och kommunikation
  , energi, miljö och kulturella och kreativa sektorer,
  samt företag etablerade i unionen på ett effektivt sätt
  kan införa och
  genom utbildning få de färdigheter som krävs för att använda
  och få tillgång till den senaste digitala tekniken, i synnerhet högpresterande datorsystem,
  språkteknik,
  artificiell intelligens och cybersäkerhet. |
| --- | --- |

(a)

Säkerställa att den offentliga sektorn och områden av allmänt intresse, såsom vård och omsorg, utbildning, rättsväsende, transport
  och kommunikation
  , energi, miljö och kulturella och kreativa sektorer,
  samt företag etablerade i unionen på ett effektivt sätt
  kan införa och
  genom utbildning få de färdigheter som krävs för att använda
  och få tillgång till den senaste digitala tekniken, i synnerhet högpresterande datorsystem,
  språkteknik,
  artificiell intelligens och cybersäkerhet.

och kommunikation

samt företag etablerade i unionen på ett effektivt sätt

genom utbildning få de färdigheter som krävs för att använda

språkteknik,

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1 – led b

Artikel 8 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Inrätta, driva och underhålla transeuropeiska interoperabla infrastrukturer för digitala tjänster (inklusive tillhörande tjänster) som ett komplement till nationella och regionala åtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Inrätta, driva och underhålla transeuropeiska interoperabla infrastrukturer för digitala tjänster (inklusive tillhörande tjänster) som ett komplement till nationella och regionala åtgärder.

| (b) | Inrätta, driva och underhålla transeuropeiska interoperabla infrastrukturer för digitala tjänster (inklusive tillhörande tjänster)
  med den senaste tekniken i hela unionen
  som ett komplement till nationella och regionala åtgärder. |
| --- | --- |

(b)

Inrätta, driva och underhålla transeuropeiska interoperabla infrastrukturer för digitala tjänster (inklusive tillhörande tjänster)
  med den senaste tekniken i hela unionen
  som ett komplement till nationella och regionala åtgärder.

med den senaste tekniken i hela unionen

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1 – led c

Artikel 8 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Främja utveckling, uppdatering och användning av lösningar och ramar hos europeiska offentliga förvaltningar, företag och medborgare, inklusive vidareutnyttjande av interoperabilitetslösningar och interoperabilitetsramar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Främja utveckling, uppdatering och användning av lösningar och ramar hos europeiska offentliga förvaltningar, företag och medborgare, inklusive vidareutnyttjande av interoperabilitetslösningar och interoperabilitetsramar.

| (c) | Främja utveckling, uppdatering och användning av lösningar och ramar hos europeiska offentliga förvaltningar, företag och medborgare, inklusive
  öppen källkod och
  vidareutnyttjande av interoperabilitetslösningar och interoperabilitetsramar. |
| --- | --- |

(c)

Främja utveckling, uppdatering och användning av lösningar och ramar hos europeiska offentliga förvaltningar, företag och medborgare, inklusive
  öppen källkod och
  vidareutnyttjande av interoperabilitetslösningar och interoperabilitetsramar.

öppen källkod och

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1 – led d

Artikel 8 – stycke 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Erbjuda offentliga förvaltningar tillgång till testning
  och
  pilotprojekt avseende digital teknik, inklusive gränsöverskridande användning av sådan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Erbjuda offentliga förvaltningar tillgång till testning
  och
  pilotprojekt avseende digital teknik, inklusive gränsöverskridande användning av sådan.

och

| (d) | Erbjuda offentliga förvaltningar tillgång till testning, pilotprojekt
  och expansion
  avseende digital teknik, inklusive gränsöverskridande användning av sådan. |
| --- | --- |

(d)

Erbjuda offentliga förvaltningar tillgång till testning, pilotprojekt
  och expansion
  avseende digital teknik, inklusive gränsöverskridande användning av sådan.

och expansion

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1 – led e

Artikel 8 – stycke 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Främja genomslag för avancerad digital teknik och näraliggande teknik, i synnerhet högpresterande datorsystem, artificiell intelligens, cybersäkerhet och framtida och ny teknik, hos unionens näringsliv, i synnerhet små och medelstora företag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Främja genomslag för avancerad digital teknik och näraliggande teknik, i synnerhet högpresterande datorsystem, artificiell intelligens, cybersäkerhet och framtida och ny teknik, hos unionens näringsliv, i synnerhet små och medelstora företag.

| (e) | Främja genomslag för avancerad digital teknik och näraliggande teknik, i synnerhet högpresterande datorsystem, artificiell intelligens,
  teknik för distribuerade liggare,
  cybersäkerhet
  , dataskydd, molnbaserade datortjänster och informationshantering
  och framtida och ny teknik, hos unionens näringsliv, i synnerhet små och medelstora företag
  och nystartade företag
  . |
| --- | --- |

(e)

Främja genomslag för avancerad digital teknik och näraliggande teknik, i synnerhet högpresterande datorsystem, artificiell intelligens,
  teknik för distribuerade liggare,
  cybersäkerhet
  , dataskydd, molnbaserade datortjänster och informationshantering
  och framtida och ny teknik, hos unionens näringsliv, i synnerhet små och medelstora företag
  och nystartade företag
  .

teknik för distribuerade liggare,

, dataskydd, molnbaserade datortjänster och informationshantering

och nystartade företag

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1 – led f

Artikel 8 – stycke 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Stödja utformning, testning, genomförande och användning av interoperabla digitala lösningar för offentliga tjänster på EU-nivå, som levereras genom en databaserad återanvändbar plattform för lösningar, för att främja innovation och fastställa gemensamma ramar för att frigöra hela potentialen i de offentliga förvaltningarnas tjänster för europeiska medborgare och företag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Stödja utformning, testning, genomförande och användning av interoperabla digitala lösningar för offentliga tjänster på EU-nivå, som levereras genom en databaserad återanvändbar plattform för lösningar, för att främja innovation och fastställa gemensamma ramar för att frigöra hela potentialen i de offentliga förvaltningarnas tjänster för europeiska medborgare och företag.

| (f) | Stödja utformning,
  underhåll,
  testning, genomförande och användning av interoperabla digitala lösningar för offentliga tjänster på EU-nivå, som levereras genom en databaserad återanvändbar plattform för lösningar, för att främja innovation och fastställa gemensamma ramar för att frigöra hela potentialen i de offentliga förvaltningarnas tjänster för europeiska medborgare och företag. |
| --- | --- |

(f)

Stödja utformning,
  underhåll,
  testning, genomförande och användning av interoperabla digitala lösningar för offentliga tjänster på EU-nivå, som levereras genom en databaserad återanvändbar plattform för lösningar, för att främja innovation och fastställa gemensamma ramar för att frigöra hela potentialen i de offentliga förvaltningarnas tjänster för europeiska medborgare och företag.

underhåll,

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1 – led g

Artikel 8 – stycke 1 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | Säkerställa en kontinuerlig kapacitet på unionsnivå för att iaktta, analysera och anpassa sig till föränderliga digitala trender, samt dela och integrera bästa praxis. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

Säkerställa en kontinuerlig kapacitet på unionsnivå för att iaktta, analysera och anpassa sig till föränderliga digitala trender, samt dela och integrera bästa praxis.

| (g) | Säkerställa en kontinuerlig kapacitet på unionsnivå för
  banbrytande digital utveckling, utöver
  att iaktta, analysera och anpassa sig till föränderliga digitala trender, samt dela och integrera bästa praxis
  och underlätta korsbefruktning mellan de olika nationella initiativen, vilket leder till utveckling av det digitala samhället tack vare ett permanent samarbete mellan alla aktörer som är involverade på EU-nivå
  . |
| --- | --- |

(g)

Säkerställa en kontinuerlig kapacitet på unionsnivå för
  banbrytande digital utveckling, utöver
  att iaktta, analysera och anpassa sig till föränderliga digitala trender, samt dela och integrera bästa praxis
  och underlätta korsbefruktning mellan de olika nationella initiativen, vilket leder till utveckling av det digitala samhället tack vare ett permanent samarbete mellan alla aktörer som är involverade på EU-nivå
  .

banbrytande digital utveckling, utöver

och underlätta korsbefruktning mellan de olika nationella initiativen, vilket leder till utveckling av det digitala samhället tack vare ett permanent samarbete mellan alla aktörer som är involverade på EU-nivå

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1 – led h

Artikel 8 – stycke 1 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | Stödja samarbete för att skapa ett europeiskt ekosystem av tillförlitliga infrastrukturer med användning av distribuerade liggare och tillämpningar, inklusive stöd till interoperabilitet och standardisering och främjande av införandet av gränsöverskridande tillämpningar i EU. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(h)

Stödja samarbete för att skapa ett europeiskt ekosystem av tillförlitliga infrastrukturer med användning av distribuerade liggare och tillämpningar, inklusive stöd till interoperabilitet och standardisering och främjande av införandet av gränsöverskridande tillämpningar i EU.

| (h) | Stödja samarbete för att skapa ett europeiskt ekosystem av tillförlitliga infrastrukturer med användning av
  bland annat
  distribuerade liggare och tillämpningar, inklusive stöd till interoperabilitet och standardisering och främjande av införandet av gränsöverskridande tillämpningar i EU
  baserade på inbyggd säkerhet och inbyggt integritetsskydd, som garanterar dataskydd och kundsäkerhet
  . |
| --- | --- |

(h)

Stödja samarbete för att skapa ett europeiskt ekosystem av tillförlitliga infrastrukturer med användning av
  bland annat
  distribuerade liggare och tillämpningar, inklusive stöd till interoperabilitet och standardisering och främjande av införandet av gränsöverskridande tillämpningar i EU
  baserade på inbyggd säkerhet och inbyggt integritetsskydd, som garanterar dataskydd och kundsäkerhet
  .

bland annat

baserade på inbyggd säkerhet och inbyggt integritetsskydd, som garanterar dataskydd och kundsäkerhet

Ändring 105

Ändring 105

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1a (nytt)

Artikel 8 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Åtgärderna inom särskilt mål 5, införande, bästa användning av digital kapacitet och interoperabilitet, ska huvudsakligen genomföras genom direkt förvaltning av Europeiska kommissionen. De europeiska digitala innovationsknutpunkterna och kompetenscentrumen kan fungera som förmedlare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Åtgärderna inom särskilt mål 5, införande, bästa användning av digital kapacitet och interoperabilitet, ska huvudsakligen genomföras genom direkt förvaltning av Europeiska kommissionen. De europeiska digitala innovationsknutpunkterna och kompetenscentrumen kan fungera som förmedlare.

Åtgärderna inom särskilt mål 5, införande, bästa användning av digital kapacitet och interoperabilitet, ska huvudsakligen genomföras genom direkt förvaltning av Europeiska kommissionen. De europeiska digitala innovationsknutpunkterna och kompetenscentrumen kan fungera som förmedlare.

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1

Artikel 9 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara 9 194 000 000 EUR i löpande priser. | 1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara
  8 192 391 000 EUR i 2018 års priser (
  9 194 000 000 EUR i löpande priser). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara 9 194 000 000 EUR i löpande priser.

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara
  8 192 391 000 EUR i 2018 års priser (
  9 194 000 000 EUR i löpande priser).

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2 – led a

Artikel 9 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Upp till 2 698 240 000 EUR för särskilt mål 1, högpresterande datorsystem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Upp till 2 698 240 000 EUR för särskilt mål 1, högpresterande datorsystem.

| (a) | Upp till
  2 404 289 438 EUR i 2018 års priser (
  2 698 240 000 EUR
  i löpande priser)
  för särskilt mål 1, högpresterande datorsystem. |
| --- | --- |

(a)

Upp till
  2 404 289 438 EUR i 2018 års priser (
  2 698 240 000 EUR
  i löpande priser)
  för särskilt mål 1, högpresterande datorsystem.

2 404 289 438 EUR i 2018 års priser (

i löpande priser)

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2 – led b

Artikel 9 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Upp till 2 498 369 000 EUR för särskilt mål 2, artificiell intelligens. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Upp till 2 498 369 000 EUR för särskilt mål 2, artificiell intelligens.

| (b) | Upp till
  2 226 192 703 EUR i 2018 års priser (
  2 498 369 000 EUR
  i löpande priser)
  för särskilt mål 2, artificiell intelligens. |
| --- | --- |

(b)

Upp till
  2 226 192 703 EUR i 2018 års priser (
  2 498 369 000 EUR
  i löpande priser)
  för särskilt mål 2, artificiell intelligens.

2 226 192 703 EUR i 2018 års priser (

i löpande priser)

Ändring 109

Ändring 109

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2 – led c

Artikel 9 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Upp till 1 998 696 000 EUR för särskilt mål 3, cybersäkerhet och förtroende. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Upp till 1 998 696 000 EUR för särskilt mål 3, cybersäkerhet och förtroende.

| (c) | Upp till
  1 780 954 875 EUR i 2018 års priser (
  1 998 696 000 EUR
  i löpande priser)
  för särskilt mål 3, cybersäkerhet och förtroende. |
| --- | --- |

(c)

Upp till
  1 780 954 875 EUR i 2018 års priser (
  1 998 696 000 EUR
  i löpande priser)
  för särskilt mål 3, cybersäkerhet och förtroende.

1 780 954 875 EUR i 2018 års priser (

i löpande priser)

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2 – led d

Artikel 9 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Upp till 699 543 000 EUR för särskilt mål 4, avancerade digitala färdigheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Upp till 699 543 000 EUR för särskilt mål 4, avancerade digitala färdigheter.

| (d) | Upp till
  623 333 672 EUR i 2018 års priser (
  699 543 000 EUR
  i löpande priser)
  för särskilt mål 4, avancerade digitala färdigheter. |
| --- | --- |

(d)

Upp till
  623 333 672 EUR i 2018 års priser (
  699 543 000 EUR
  i löpande priser)
  för särskilt mål 4, avancerade digitala färdigheter.

623 333 672 EUR i 2018 års priser (

i löpande priser)

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2 – led e

Artikel 9 – punkt 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Upp till 1 299 152 000 EUR för särskilt mål 5, införande, bästa användning av digital kapacitet och interoperabilitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Upp till 1 299 152 000 EUR för särskilt mål 5, införande, bästa användning av digital kapacitet och interoperabilitet.

| (e) | Upp till
  1 157 620 312 EUR i 2018 års priser (
  1 299 152 000 EUR
  i löpande priser)
  för särskilt mål 5, införande, bästa användning av digital kapacitet och interoperabilitet. |
| --- | --- |

(e)

Upp till
  1 157 620 312 EUR i 2018 års priser (
  1 299 152 000 EUR
  i löpande priser)
  för särskilt mål 5, införande, bästa användning av digital kapacitet och interoperabilitet.

1 157 620 312 EUR i 2018 års priser (

i löpande priser)

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 5

Artikel 9 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Medel som tilldelas medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på deras begäran överföras till programmet. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i den artikeln. Om möjligt ska dessa resurser användas till förmån för den berörda medlemsstaten. | 5.   Medel som tilldelas medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på deras begäran överföras till programmet. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i den artikeln. Om möjligt ska dessa resurser
  i största möjliga utsträckning
  användas till förmån för den berörda medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Medel som tilldelas medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på deras begäran överföras till programmet. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i den artikeln. Om möjligt ska dessa resurser användas till förmån för den berörda medlemsstaten.

5.   Medel som tilldelas medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på deras begäran överföras till programmet. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i den artikeln. Om möjligt ska dessa resurser
  i största möjliga utsträckning
  användas till förmån för den berörda medlemsstaten.

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1 – inledningen

Artikel 10 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Programmet ska vara öppet för följande: | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Programmet ska vara öppet för följande:

Programmet ska vara öppet för följande:

utgår

utgår

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1 – led 1

Artikel 10 – stycke 1 – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i enlighet med villkoren i EES-avtalet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i enlighet med villkoren i EES-avtalet.

| 1. | Programmet ska vara öppet för
  medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i enlighet med villkoren i EES-avtalet. |
| --- | --- |

1.

Programmet ska vara öppet för
  medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i enlighet med villkoren i EES-avtalet.

Programmet ska vara öppet för

Ändring 115

Ändring 115

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1 – led 2

Artikel 10 – stycke 1 – led 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2. | Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater
  i enlighet med de
  allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i enlighet med ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda
  villkor som finns i avtal
  mellan unionen och dessa länder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.

Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater
  i enlighet med de
  allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i enlighet med ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda
  villkor som finns i avtal
  mellan unionen och dessa länder.

Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater

allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i enlighet med ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda

mellan unionen och dessa länder.

| 2. | Fullständig eller delvis associering till programmet för tredjeländer som inte omnämns i punkt 1 ska baseras på bedömning av de särskilda målen från fall till fall,
  i enlighet med de villkor som finns i 
  ett särskilt
  avtal
  som omfattar tredjelandets deltagande i något unionsprogram, förutsatt att dessa särskilda avtal fullständigt respekterar följande kriterier: |
| --- | --- |

2.

Fullständig eller delvis associering till programmet för tredjeländer som inte omnämns i punkt 1 ska baseras på bedömning av de särskilda målen från fall till fall,
  i enlighet med de villkor som finns i 
  ett särskilt
  avtal
  som omfattar tredjelandets deltagande i något unionsprogram, förutsatt att dessa särskilda avtal fullständigt respekterar följande kriterier:

Fullständig eller delvis associering till programmet för tredjeländer som inte omnämns i punkt 1 ska baseras på bedömning av de särskilda målen från fall till fall,

ett särskilt

som omfattar tredjelandets deltagande i något unionsprogram, förutsatt att dessa särskilda avtal fullständigt respekterar följande kriterier:

| | — | Tredjelandets deltagande ligger i unionens intresse. |
| --- | --- | --- |

—

Tredjelandets deltagande ligger i unionens intresse.

Tredjelandets deltagande ligger i unionens intresse.

| | — | Deltagandet bidrar till att nå de mål som fastställs i artikel 3. |
| --- | --- | --- |

—

Deltagandet bidrar till att nå de mål som fastställs i artikel 3.

Deltagandet bidrar till att nå de mål som fastställs i artikel 3.

| | — | Deltagandet ger inte anledning till några säkerhetsbekymmer och respekterar fullständigt de relevanta säkerhetskrav som fastställs i artikel 12. |
| --- | --- | --- |

—

Deltagandet ger inte anledning till några säkerhetsbekymmer och respekterar fullständigt de relevanta säkerhetskrav som fastställs i artikel 12.

Deltagandet ger inte anledning till några säkerhetsbekymmer och respekterar fullständigt de relevanta säkerhetskrav som fastställs i artikel 12.

| | — | Avtalet säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen. |
| --- | --- | --- |

—

Avtalet säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen.

Avtalet säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen.

| | — | Avtalet föreskriver villkor för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till de enskilda programmen och deras administrativa kostnader; dessa bidrag ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel [21.5] i [den nya budgetförordningen]. |
| --- | --- | --- |

—

Avtalet föreskriver villkor för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till de enskilda programmen och deras administrativa kostnader; dessa bidrag ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel [21.5] i [den nya budgetförordningen].

Avtalet föreskriver villkor för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till de enskilda programmen och deras administrativa kostnader; dessa bidrag ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel [21.5] i [den nya budgetförordningen].

| | — | Avtalet ger inte tredjelandet beslutsbefogenhet över programmet. |
| --- | --- | --- |

—

Avtalet ger inte tredjelandet beslutsbefogenhet över programmet.

Avtalet ger inte tredjelandet beslutsbefogenhet över programmet.

| | — | Avtalet garanterar unionens rätt att säkerställa sund ekonomisk förvaltning och skydda sina ekonomiska intressen. |
| --- | --- | --- |

—

Avtalet garanterar unionens rätt att säkerställa sund ekonomisk förvaltning och skydda sina ekonomiska intressen.

Avtalet garanterar unionens rätt att säkerställa sund ekonomisk förvaltning och skydda sina ekonomiska intressen.

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1 – led 2a (nytt)

Artikel 10 – stycke 1 – led 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a. | När arbetsprogrammen görs i ordning ska Europeiska kommissionen eller andra relevanta genomförandeorgan bedöma från fall till fall om de villkor som fastställs i avtalet som avses i punkt 2 är uppfyllda för de åtgärder som ingår i arbetsprogrammen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.

2a.

När arbetsprogrammen görs i ordning ska Europeiska kommissionen eller andra relevanta genomförandeorgan bedöma från fall till fall om de villkor som fastställs i avtalet som avses i punkt 2 är uppfyllda för de åtgärder som ingår i arbetsprogrammen.

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1 – led 3

Artikel 10 – stycke 1 – led 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3. | Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och villkor och bestämmelser som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i enlighet med ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som fastställs i avtal mellan unionen och dessa länder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.

3.

Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och villkor och bestämmelser som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i enlighet med ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som fastställs i avtal mellan unionen och dessa länder.

utgår

utgår

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1 – led 4

Artikel 10 – stycke 1 – led 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4. | Tredjeländer, i enlighet med de villkor som fastställs i särskilda avtal som omfattar tredjeländernas deltagande i unionens program, under förutsättning att avtalet |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.

4.

Tredjeländer, i enlighet med de villkor som fastställs i särskilda avtal som omfattar tredjeländernas deltagande i unionens program, under förutsättning att avtalet

utgår

utgår

| | — | säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen, |
| --- | --- | --- |

—

säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen,

säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen,

| | — | fastställer villkoren för deltagande i programmen, inklusive beräkningen av finansiella bidrag till enskilda program och deras administrativa kostnader; dessa bidrag ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel [21.5] i [den nya budgetförordningen], |
| --- | --- | --- |

—

fastställer villkoren för deltagande i programmen, inklusive beräkningen av finansiella bidrag till enskilda program och deras administrativa kostnader; dessa bidrag ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel [21.5] i [den nya budgetförordningen],

fastställer villkoren för deltagande i programmen, inklusive beräkningen av finansiella bidrag till enskilda program och deras administrativa kostnader; dessa bidrag ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel [21.5] i [den nya budgetförordningen],

| | — | inte ger tredjelandet beslutsbefogenhet över programmet, och |
| --- | --- | --- |

—

inte ger tredjelandet beslutsbefogenhet över programmet, och

inte ger tredjelandet beslutsbefogenhet över programmet, och

| | — | garanterar unionens rätt att säkerställa sund ekonomisk förvaltning och skydda sina ekonomiska intressen. |
| --- | --- | --- |

—

garanterar unionens rätt att säkerställa sund ekonomisk förvaltning och skydda sina ekonomiska intressen.

garanterar unionens rätt att säkerställa sund ekonomisk förvaltning och skydda sina ekonomiska intressen.

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2

Artikel 11 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Samarbete med tredjeländer och organisationer enligt punkt 1 under särskilt mål 3, cybersäkerhet och förtroende, ska omfattas av artikel [12]. | 2.   Samarbete med tredjeländer och organisationer enligt punkt 1 under särskilt mål
  1, högpresterande datorsystem, 2, artificiell intelligens och
  3, cybersäkerhet och förtroende, ska omfattas av artikel [12]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Samarbete med tredjeländer och organisationer enligt punkt 1 under särskilt mål 3, cybersäkerhet och förtroende, ska omfattas av artikel [12].

2.   Samarbete med tredjeländer och organisationer enligt punkt 1 under särskilt mål
  1, högpresterande datorsystem, 2, artificiell intelligens och
  3, cybersäkerhet och förtroende, ska omfattas av artikel [12].

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 5

Artikel 12 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Arbetsprogrammet får också föreskriva att rättsliga enheter som är etablerade i associerade länder, och rättsliga enheter som är etablerade i EU men kontrolleras från tredjeländer, inte har rätt att delta i en del eller samtliga åtgärder inom ramen för särskilt mål 3 av säkerhetsskäl. I sådana fall ska ansökningsomgångarna och anbudsinfordringarna begränsas till enheter som är etablerade eller bedöms vara etablerade i medlemsstater och som kontrolleras av medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater. | 5.   Arbetsprogrammet får också föreskriva att rättsliga enheter som är etablerade i associerade länder, och rättsliga enheter som är etablerade i EU men kontrolleras från tredjeländer, inte har rätt att delta i en del eller samtliga åtgärder inom ramen för särskilt mål
  1, 2 och
  3 av
  strategiska skäl och av
  säkerhetsskäl. I sådana fall ska ansökningsomgångarna och anbudsinfordringarna begränsas till enheter som är etablerade eller bedöms vara etablerade i medlemsstater och som kontrolleras av medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Arbetsprogrammet får också föreskriva att rättsliga enheter som är etablerade i associerade länder, och rättsliga enheter som är etablerade i EU men kontrolleras från tredjeländer, inte har rätt att delta i en del eller samtliga åtgärder inom ramen för särskilt mål 3 av säkerhetsskäl. I sådana fall ska ansökningsomgångarna och anbudsinfordringarna begränsas till enheter som är etablerade eller bedöms vara etablerade i medlemsstater och som kontrolleras av medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater.

5.   Arbetsprogrammet får också föreskriva att rättsliga enheter som är etablerade i associerade länder, och rättsliga enheter som är etablerade i EU men kontrolleras från tredjeländer, inte har rätt att delta i en del eller samtliga åtgärder inom ramen för särskilt mål
  1, 2 och
  3 av
  strategiska skäl och av
  säkerhetsskäl. I sådana fall ska ansökningsomgångarna och anbudsinfordringarna begränsas till enheter som är etablerade eller bedöms vara etablerade i medlemsstater och som kontrolleras av medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater.

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 5a (ny)

Artikel 12 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Åtgärder som inkluderar överföring av teknik till länder utanför unionen ska inte tillåtas. För att säkerställa långsiktiga strategiska säkerhetsmål ska en bedömning utföras gällande deltagande av enheter som har sitt huvudkontor utanför EU. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  Åtgärder som inkluderar överföring av teknik till länder utanför unionen ska inte tillåtas. För att säkerställa långsiktiga strategiska säkerhetsmål ska en bedömning utföras gällande deltagande av enheter som har sitt huvudkontor utanför EU.

Ändring 122

Ändring 122

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 5b (ny)

Artikel 12 – punkt 5b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Där så är lämpligt kan kommissionen eller finansieringsorganet utföra säkerhetskontroller, och åtgärder som inte uppfyller säkerhetsreglerna kan när som helst uteslutas eller avslutas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5b.
     
  Där så är lämpligt kan kommissionen eller finansieringsorganet utföra säkerhetskontroller, och åtgärder som inte uppfyller säkerhetsreglerna kan när som helst uteslutas eller avslutas.

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1

Artikel 13 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Programmet är avsett att genomföras på ett sätt som främjar synergier, såsom beskrivs vidare i bilaga III, med andra program för unionsfinansiering, i synnerhet genom arrangemang för kompletterande finansiering från EU-program där mål och förvaltningsformer så tillåter; antingen i följd, omväxlande, eller genom en kombination av medel inklusive gemensam finansiering av åtgärder. | 1.   Programmet är avsett att genomföras på ett sätt som främjar synergier, såsom beskrivs vidare i bilaga III, med andra program för unionsfinansiering, i synnerhet genom arrangemang för kompletterande finansiering från EU-program där mål och förvaltningsformer så tillåter; antingen i följd, omväxlande, eller genom en kombination av medel inklusive gemensam finansiering av åtgärder.
  Kommissionen ska säkerställa att när programmet kompletteras och förstärks med andra EU-finansieringsprogram, särskilt Esif, Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Horisont Europa och Fonden för ett sammanlänkat Europa (CEF-2), InvestEU, Erasmus och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), ska uppnåendet av de särskilda målen 1 till 5 inte hindras. |
| | Kommissionen ska undersöka möjligheterna att förbättra den övergripande effektiviteten för de program som erbjuder resurser på digitaliseringsområdet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Programmet är avsett att genomföras på ett sätt som främjar synergier, såsom beskrivs vidare i bilaga III, med andra program för unionsfinansiering, i synnerhet genom arrangemang för kompletterande finansiering från EU-program där mål och förvaltningsformer så tillåter; antingen i följd, omväxlande, eller genom en kombination av medel inklusive gemensam finansiering av åtgärder.

1.   Programmet är avsett att genomföras på ett sätt som främjar synergier, såsom beskrivs vidare i bilaga III, med andra program för unionsfinansiering, i synnerhet genom arrangemang för kompletterande finansiering från EU-program där mål och förvaltningsformer så tillåter; antingen i följd, omväxlande, eller genom en kombination av medel inklusive gemensam finansiering av åtgärder.
  Kommissionen ska säkerställa att när programmet kompletteras och förstärks med andra EU-finansieringsprogram, särskilt Esif, Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Horisont Europa och Fonden för ett sammanlänkat Europa (CEF-2), InvestEU, Erasmus och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), ska uppnåendet av de särskilda målen 1 till 5 inte hindras.

Kommissionen ska undersöka möjligheterna att förbättra den övergripande effektiviteten för de program som erbjuder resurser på digitaliseringsområdet.

Kommissionen ska undersöka möjligheterna att förbättra den övergripande effektiviteten för de program som erbjuder resurser på digitaliseringsområdet.

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 2

Artikel 13 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Ändamålsenliga mekanismer ska upprättas för samordningen mellan berörda myndigheter och ändamålsenliga övervakningsverktyg ska inrättas för att systematiskt säkerställa synergier mellan programmet och andra relevanta EU-finansieringsinstrument. Arrangemangen ska bidra till att motverka överlappning och maximera effekterna av utgifterna. | 2.   Ändamålsenliga mekanismer ska upprättas för samordningen mellan berörda myndigheter
  och mellan myndigheterna och kommissionen,
  och ändamålsenliga övervakningsverktyg ska inrättas för att systematiskt säkerställa synergier mellan programmet och andra relevanta EU-finansieringsinstrument. Arrangemangen ska bidra till att motverka överlappning och maximera effekterna av utgifterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Ändamålsenliga mekanismer ska upprättas för samordningen mellan berörda myndigheter och ändamålsenliga övervakningsverktyg ska inrättas för att systematiskt säkerställa synergier mellan programmet och andra relevanta EU-finansieringsinstrument. Arrangemangen ska bidra till att motverka överlappning och maximera effekterna av utgifterna.

2.   Ändamålsenliga mekanismer ska upprättas för samordningen mellan berörda myndigheter
  och mellan myndigheterna och kommissionen,
  och ändamålsenliga övervakningsverktyg ska inrättas för att systematiskt säkerställa synergier mellan programmet och andra relevanta EU-finansieringsinstrument. Arrangemangen ska bidra till att motverka överlappning och maximera effekterna av utgifterna.

Ändring 125

Ändring 125

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2

Artikel 14 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Programmet får tillhandahålla finansiering i alla former som anges i budgetförordningen, i synnerhet upphandling men även bidrag och priser.
  Det
  får också tillhandahålla finansiering i form av finansieringsinstrument inom ramen för blandfinansieringsinsatser. | 2.   Programmet får tillhandahålla finansiering i alla former som anges i budgetförordningen, i synnerhet upphandling
  av kommissionen eller finansieringsorganet, av bidragsmottagare individuellt eller gemensamt,
  men även
  i form av
  bidrag och priser.
  Inom ramen för upphandlingarna får flera kontrakt beviljas genom samma förfarande och det får föreskrivas villkor för den plats där den upphandlade verksamheten sker i enlighet med tillämpliga internationella avtal om offentlig upphandling. Programmet
  får också tillhandahålla finansiering i form av finansieringsinstrument inom ramen för blandfinansieringsinsatser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Programmet får tillhandahålla finansiering i alla former som anges i budgetförordningen, i synnerhet upphandling men även bidrag och priser.
  Det
  får också tillhandahålla finansiering i form av finansieringsinstrument inom ramen för blandfinansieringsinsatser.

2.   Programmet får tillhandahålla finansiering i alla former som anges i budgetförordningen, i synnerhet upphandling
  av kommissionen eller finansieringsorganet, av bidragsmottagare individuellt eller gemensamt,
  men även
  i form av
  bidrag och priser.
  Inom ramen för upphandlingarna får flera kontrakt beviljas genom samma förfarande och det får föreskrivas villkor för den plats där den upphandlade verksamheten sker i enlighet med tillämpliga internationella avtal om offentlig upphandling. Programmet
  får också tillhandahålla finansiering i form av finansieringsinstrument inom ramen för blandfinansieringsinsatser.

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – stycke 1

Artikel 15 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Delar av programmet får genomföras genom europeiska partnerskap. Detta får i synnerhet innefatta bidrag till befintliga eller nya offentlig-privata partnerskap i form av gemensamma företag inrättade i enlighet med artikel 187 i EUF-fördraget. På dessa bidrag ska bestämmelserna om europeiska partnerskap enligt [förordningen om Horisont Europa, hänvisning ska införas] tillämpas. | Delar av programmet får genomföras genom europeiska partnerskap
  som överenskommits inom ramen för den strategiska programplaneringsprocessen mellan kommissionen och medlemsstaterna
  . Detta får i synnerhet innefatta bidrag till befintliga eller nya offentlig-privata partnerskap i form av gemensamma företag inrättade i enlighet med artikel 187 i EUF-fördraget. På dessa bidrag ska bestämmelserna om europeiska partnerskap enligt [förordningen om Horisont Europa, hänvisning ska införas] tillämpas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Delar av programmet får genomföras genom europeiska partnerskap. Detta får i synnerhet innefatta bidrag till befintliga eller nya offentlig-privata partnerskap i form av gemensamma företag inrättade i enlighet med artikel 187 i EUF-fördraget. På dessa bidrag ska bestämmelserna om europeiska partnerskap enligt [förordningen om Horisont Europa, hänvisning ska införas] tillämpas.

Delar av programmet får genomföras genom europeiska partnerskap
  som överenskommits inom ramen för den strategiska programplaneringsprocessen mellan kommissionen och medlemsstaterna
  . Detta får i synnerhet innefatta bidrag till befintliga eller nya offentlig-privata partnerskap i form av gemensamma företag inrättade i enlighet med artikel 187 i EUF-fördraget. På dessa bidrag ska bestämmelserna om europeiska partnerskap enligt [förordningen om Horisont Europa, hänvisning ska införas] tillämpas.

som överenskommits inom ramen för den strategiska programplaneringsprocessen mellan kommissionen och medlemsstaterna

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – stycke 1a (nytt)

Artikel 15 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Europeiska partnerskap ska |
| | (a) | inrättas när de på ett mer effektivt sätt än unionen ensam kan uppnå målen med programmet för ett digitalt Europa, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Europeiska partnerskap ska

Europeiska partnerskap ska

(a)

(a)

inrättas när de på ett mer effektivt sätt än unionen ensam kan uppnå målen med programmet för ett digitalt Europa,

inrättas när de på ett mer effektivt sätt än unionen ensam kan uppnå målen med programmet för ett digitalt Europa,

| (b) | efterleva principerna om europeiskt mervärde, insyn, öppenhet, resultat, hävstångseffekter, långsiktigt finansiellt engagemang från alla berörda parter, flexibilitet, samstämmighet och komplementaritet med unionens initiativ och lokala, regionala, nationella och internationella initiativ, |
| --- | --- |

(b)

(b)

efterleva principerna om europeiskt mervärde, insyn, öppenhet, resultat, hävstångseffekter, långsiktigt finansiellt engagemang från alla berörda parter, flexibilitet, samstämmighet och komplementaritet med unionens initiativ och lokala, regionala, nationella och internationella initiativ,

efterleva principerna om europeiskt mervärde, insyn, öppenhet, resultat, hävstångseffekter, långsiktigt finansiellt engagemang från alla berörda parter, flexibilitet, samstämmighet och komplementaritet med unionens initiativ och lokala, regionala, nationella och internationella initiativ,

| (c) | vara tidsbegränsade och omfatta villkor för utfasning av programfinansieringen. |
| --- | --- |

(c)

(c)

vara tidsbegränsade och omfatta villkor för utfasning av programfinansieringen.

vara tidsbegränsade och omfatta villkor för utfasning av programfinansieringen.

Ändring 128

Ändring 128

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – stycke 1b (nytt)

Artikel 15 – stycke 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Bestämmelser och kriterier för deras urval, genomförande, övervakning, utvärdering och utfasning fastställs i (hänvisning ska läggas till). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Bestämmelser och kriterier för deras urval, genomförande, övervakning, utvärdering och utfasning fastställs i (hänvisning ska läggas till).

Bestämmelser och kriterier för deras urval, genomförande, övervakning, utvärdering och utfasning fastställs i (hänvisning ska läggas till).

Ändring 129

Ändring 129

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – rubriken

Artikel 16 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Digitala innovationsknutpunkter | Europeiska
  digitala innovationsknutpunkter |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Digitala innovationsknutpunkter

Europeiska
  digitala innovationsknutpunkter

Europeiska

Ändring 130

Ändring 130

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 1

Artikel 16 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Under det första året av genomförandet av programmet ska ett inledande nätverk av digitala innovationsknutpunkter inrättas. | 1.   Under det första året av genomförandet av programmet ska ett inledande nätverk av
  europeiska
  digitala innovationsknutpunkter inrättas
  på befintlig infrastruktur, med minst en europeisk digital innovationsknutpunkt per medlemsstat
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Under det första året av genomförandet av programmet ska ett inledande nätverk av digitala innovationsknutpunkter inrättas.

1.   Under det första året av genomförandet av programmet ska ett inledande nätverk av
  europeiska
  digitala innovationsknutpunkter inrättas
  på befintlig infrastruktur, med minst en europeisk digital innovationsknutpunkt per medlemsstat
  .

Ändring 131

Ändring 131

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – inledningen

Artikel 16 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   För inrättandet av det nätverk som anges i punkt 1 ska varje medlemsstat utse kandidatenheter genom ett öppet och konkurrensbaserat förfarande, baserat på följande kriterier: | 2.   För inrättandet av det nätverk som anges i punkt 1 ska varje medlemsstat utse kandidatenheter genom ett öppet
  , transparent, inkluderande
  och konkurrensbaserat förfarande, baserat på följande kriterier: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   För inrättandet av det nätverk som anges i punkt 1 ska varje medlemsstat utse kandidatenheter genom ett öppet och konkurrensbaserat förfarande, baserat på följande kriterier:

2.   För inrättandet av det nätverk som anges i punkt 1 ska varje medlemsstat utse kandidatenheter genom ett öppet
  , transparent, inkluderande
  och konkurrensbaserat förfarande, baserat på följande kriterier:

Ändring 132

Ändring 132

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – led a

Artikel 16 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Lämpliga kompetenser för de digitala innovationsknutpunkternas funktioner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Lämpliga kompetenser för de digitala innovationsknutpunkternas funktioner.

| (a) | Lämpliga kompetenser för de
  europeiska
  digitala innovationsknutpunkternas funktioner, |
| --- | --- |

(a)

Lämpliga kompetenser för de
  europeiska
  digitala innovationsknutpunkternas funktioner,

europeiska

Ändring 133

Ändring 133

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – led b

Artikel 16 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Lämplig ledningskapacitet, personal och infrastruktur. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Lämplig ledningskapacitet, personal och infrastruktur.

| (b) | Lämplig ledningskapacitet, personal och infrastruktur
  och kompetens
  . |
| --- | --- |

(b)

Lämplig ledningskapacitet, personal och infrastruktur
  och kompetens
  .

och kompetens

Ändring 134

Ändring 134

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – led da (nytt)

Artikel 16 – punkt 2 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | Exempel på samarbete med den privata sektorn för att säkerställa att insatserna inom ramen för de särskilda målen 1 till 5 är av relevans för marknaden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

Exempel på samarbete med den privata sektorn för att säkerställa att insatserna inom ramen för de särskilda målen 1 till 5 är av relevans för marknaden.

Exempel på samarbete med den privata sektorn för att säkerställa att insatserna inom ramen för de särskilda målen 1 till 5 är av relevans för marknaden.

Ändring 135

Ändring 135

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – led db (nytt)

Artikel 16 – punkt 2 – led db (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (db) | Förbindelser med befintliga IKT-knutpunkter som inrättats inom ramen för Horisont 2020, InvestEU Hub och Enterprise Europe Network. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(db)

(db)

Förbindelser med befintliga IKT-knutpunkter som inrättats inom ramen för Horisont 2020, InvestEU Hub och Enterprise Europe Network.

Förbindelser med befintliga IKT-knutpunkter som inrättats inom ramen för Horisont 2020, InvestEU Hub och Enterprise Europe Network.

Ändring 136

Ändring 136

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2a (ny)

Artikel 16 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  De detaljerade villkoren för att utses till en europeisk digital innovationspunkt, och uppgifterna som ska utföras, ska harmoniseras och offentliggöras i god tid så att åtgärderna kan förberedas och genomföras på rätt sätt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  De detaljerade villkoren för att utses till en europeisk digital innovationspunkt, och uppgifterna som ska utföras, ska harmoniseras och offentliggöras i god tid så att åtgärderna kan förberedas och genomföras på rätt sätt.

Ändring 137

Ändring 137

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 3 – inledningen

Artikel 16 – punkt 3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen ska anta ett beslut om urvalet av enheter som ska utgöra det inledande nätverket. Dessa enheter ska väljas av kommissionen bland kandidatenheter som utses av medlemsstaterna baserat på de kriterier som avses i punkt 2 och dessutom följande kriterier: | 3.   Kommissionen ska anta ett beslut om urvalet av enheter som ska utgöra det inledande nätverket. Dessa enheter ska väljas
  och identifieras tydligt
  av kommissionen bland kandidatenheter som utses av medlemsstaterna baserat på de kriterier som avses i punkt 2 och dessutom följande kriterier: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Kommissionen ska anta ett beslut om urvalet av enheter som ska utgöra det inledande nätverket. Dessa enheter ska väljas av kommissionen bland kandidatenheter som utses av medlemsstaterna baserat på de kriterier som avses i punkt 2 och dessutom följande kriterier:

3.   Kommissionen ska anta ett beslut om urvalet av enheter som ska utgöra det inledande nätverket. Dessa enheter ska väljas
  och identifieras tydligt
  av kommissionen bland kandidatenheter som utses av medlemsstaterna baserat på de kriterier som avses i punkt 2 och dessutom följande kriterier:

Ändring 138

Ändring 138

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 3 – led b

Artikel 16 – punkt 3 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Behovet av att säkerställa att det inledande nätverket täcker behoven för näringslivet och områden av allmänt intresse och har en bred och balanserad geografisk täckning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Behovet av att säkerställa att det inledande nätverket täcker behoven för näringslivet och områden av allmänt intresse och har en bred och balanserad geografisk täckning.

| (b) | Behovet av att säkerställa att det inledande nätverket täcker behoven för näringslivet och områden av allmänt intresse och har en bred och balanserad geografisk täckning
  , förbättrar konvergensen och bidrar till att minska klyftan mellan sammanhållningsländerna och övriga medlemsstater och minska den digitala klyftan i geografiska termer
  . |
| --- | --- |

(b)

Behovet av att säkerställa att det inledande nätverket täcker behoven för näringslivet och områden av allmänt intresse och har en bred och balanserad geografisk täckning
  , förbättrar konvergensen och bidrar till att minska klyftan mellan sammanhållningsländerna och övriga medlemsstater och minska den digitala klyftan i geografiska termer
  .

, förbättrar konvergensen och bidrar till att minska klyftan mellan sammanhållningsländerna och övriga medlemsstater och minska den digitala klyftan i geografiska termer

Ändring 139

Ändring 139

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 4

Artikel 16 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Ytterligare digitala innovationsknutpunkter ska väljas ut genom ett öppet och konkurrensbaserat förfarande, på ett sätt som säkerställer bredast tänkbara geografiska täckning i Europa. Antalet enheter i nätverket ska stå i proportion till befolkningen till i en medlemsstat
  och det ska finnas minst en digital innovationsknutpunkt i varje medlemsstat
  . För att beakta de särskilda problemen i EU:s yttersta randområden får
  särskilda enheter utses för att täcka deras behov
  . | 4.   Ytterligare
  europeiska
  digitala innovationsknutpunkter ska väljas ut genom ett öppet
  , insynsvänligt
  och konkurrensbaserat förfarande, på ett sätt som säkerställer bredast tänkbara geografiska täckning i Europa. Antalet enheter i nätverket ska stå i proportion till befolkningen till i en medlemsstat. För att beakta de särskilda problemen i EU:s yttersta randområden får
  ytterligare innovationsknutpunkter väljas i dessa områden
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Ytterligare digitala innovationsknutpunkter ska väljas ut genom ett öppet och konkurrensbaserat förfarande, på ett sätt som säkerställer bredast tänkbara geografiska täckning i Europa. Antalet enheter i nätverket ska stå i proportion till befolkningen till i en medlemsstat
  och det ska finnas minst en digital innovationsknutpunkt i varje medlemsstat
  . För att beakta de särskilda problemen i EU:s yttersta randområden får
  särskilda enheter utses för att täcka deras behov
  .

4.   Ytterligare
  europeiska
  digitala innovationsknutpunkter ska väljas ut genom ett öppet
  , insynsvänligt
  och konkurrensbaserat förfarande, på ett sätt som säkerställer bredast tänkbara geografiska täckning i Europa. Antalet enheter i nätverket ska stå i proportion till befolkningen till i en medlemsstat. För att beakta de särskilda problemen i EU:s yttersta randområden får
  ytterligare innovationsknutpunkter väljas i dessa områden
  .

Ändring 140

Ändring 140

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 5

Artikel 16 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   De digitala innovationsknutpunkterna får ta emot medel i form av bidrag. | 5.   De
  europeiska
  digitala innovationsknutpunkterna
  ska vara tydligt igenkännbara genom särskilda beteckningar och
  får ta emot medel i form av bidrag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   De digitala innovationsknutpunkterna får ta emot medel i form av bidrag.

5.   De
  europeiska
  digitala innovationsknutpunkterna
  ska vara tydligt igenkännbara genom särskilda beteckningar och
  får ta emot medel i form av bidrag.

Ändring 141

Ändring 141

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 6 – inledningen

Artikel 16 – punkt 6 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   De digitala innovationsknutpunkter som erhåller medel ska delta i genomförandet av programmet och göra följande: | 6.   De
  europeiska
  digitala innovationsknutpunkter som erhåller medel ska delta i genomförandet av programmet och göra följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   De digitala innovationsknutpunkter som erhåller medel ska delta i genomförandet av programmet och göra följande:

6.   De
  europeiska
  digitala innovationsknutpunkter som erhåller medel ska delta i genomförandet av programmet och göra följande:

Ändring 142

Ändring 142

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 6 – led a

Artikel 16 – punkt 6 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Tillhandahålla tjänster avseende digital omvandling – inklusive test- och experimentanläggningar – riktade mot små och medelstora företag och midcap-företag, även inom sektorer med långsamt genomslag för digital och tillhörande teknik. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Tillhandahålla tjänster avseende digital omvandling – inklusive test- och experimentanläggningar – riktade mot små och medelstora företag och midcap-företag, även inom sektorer med långsamt genomslag för digital och tillhörande teknik.

| (a) | Tillhandahålla tjänster avseende digital omvandling
  och teknisk sakkunskap
   – inklusive test- och experimentanläggningar – riktade mot
  nystartade företag,
  små och medelstora företag och midcap-företag, även inom sektorer med långsamt genomslag för digital och tillhörande teknik. |
| --- | --- |

(a)

Tillhandahålla tjänster avseende digital omvandling
  och teknisk sakkunskap
   – inklusive test- och experimentanläggningar – riktade mot
  nystartade företag,
  små och medelstora företag och midcap-företag, även inom sektorer med långsamt genomslag för digital och tillhörande teknik.

och teknisk sakkunskap

nystartade företag,

Ändring 143

Ändring 143

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 6 – led aa (nytt)

Artikel 16 – punkt 6 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Stödja företag, särskilt små och medelstora företag samt nystartade företag, organisationer och offentliga förvaltningar så att de blir konkurrenskraftigare och stärker sina affärsmodeller genom att använda den nya teknik som programmet omfattar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

Stödja företag, särskilt små och medelstora företag samt nystartade företag, organisationer och offentliga förvaltningar så att de blir konkurrenskraftigare och stärker sina affärsmodeller genom att använda den nya teknik som programmet omfattar.

Stödja företag, särskilt små och medelstora företag samt nystartade företag, organisationer och offentliga förvaltningar så att de blir konkurrenskraftigare och stärker sina affärsmodeller genom att använda den nya teknik som programmet omfattar.

Ändring 144

Ändring 144

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 6 – led b

Artikel 16 – punkt 6 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Överföra expertis och kunnande mellan regioner, i synnerhet genom att skapa nätverk mellan små och medelstora företag och midcap-företag som är etablerade i en region och de digitala innovationsnätverk etablerade i andra regioner som är mest lämpade för att tillhandahålla relevanta tjänster. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Överföra expertis och kunnande mellan regioner, i synnerhet genom att skapa nätverk mellan små och medelstora företag och midcap-företag som är etablerade i en region och de digitala innovationsnätverk etablerade i andra regioner som är mest lämpade för att tillhandahålla relevanta tjänster.

| (b) | Överföra expertis och kunnande mellan regioner, i synnerhet genom att skapa nätverk mellan små och medelstora företag
  , nystartade företag
  och midcap-företag som är etablerade i en region och de
  europeiska
  digitala innovationsnätverk etablerade i andra regioner som är mest lämpade för att tillhandahålla relevanta tjänster
  ; Uppmuntra till kompetensutbyte, gemensamma initiativ och god praxis. |
| --- | --- |

(b)

Överföra expertis och kunnande mellan regioner, i synnerhet genom att skapa nätverk mellan små och medelstora företag
  , nystartade företag
  och midcap-företag som är etablerade i en region och de
  europeiska
  digitala innovationsnätverk etablerade i andra regioner som är mest lämpade för att tillhandahålla relevanta tjänster
  ; Uppmuntra till kompetensutbyte, gemensamma initiativ och god praxis.

, nystartade företag

europeiska

; Uppmuntra till kompetensutbyte, gemensamma initiativ och god praxis.

Ändring 145

Ändring 145

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 6 – led c

Artikel 16 – punkt 6 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Erbjuda tematiska tjänster, inklusive tjänster som rör artificiell intelligens, högpresterande datorsystem och cybersäkerhet och förtroende åt förvaltningar, den offentliga sektorns organisationer, små och medelstora företag och midcap-företag. Enskilda digitala innovationsknutpunkter får specialisera sig på vissa tematiska tjänster och måste inte tillhandahålla alla tematiska tjänster som anges i detta stycke. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Erbjuda tematiska tjänster, inklusive tjänster som rör artificiell intelligens, högpresterande datorsystem och cybersäkerhet och förtroende åt förvaltningar, den offentliga sektorns organisationer, små och medelstora företag och midcap-företag. Enskilda digitala innovationsknutpunkter får specialisera sig på vissa tematiska tjänster och måste inte tillhandahålla alla tematiska tjänster som anges i detta stycke.

| (c) | Erbjuda tematiska tjänster, inklusive tjänster som rör artificiell intelligens, högpresterande datorsystem och cybersäkerhet och förtroende åt förvaltningar, den offentliga sektorns organisationer, små och medelstora företag
  , nystartade företag
  och midcap-företag. Enskilda
  europeiska
  digitala innovationsknutpunkter får specialisera sig på vissa tematiska tjänster och måste inte tillhandahålla alla tematiska tjänster som anges i detta stycke. |
| --- | --- |

(c)

Erbjuda tematiska tjänster, inklusive tjänster som rör artificiell intelligens, högpresterande datorsystem och cybersäkerhet och förtroende åt förvaltningar, den offentliga sektorns organisationer, små och medelstora företag
  , nystartade företag
  och midcap-företag. Enskilda
  europeiska
  digitala innovationsknutpunkter får specialisera sig på vissa tematiska tjänster och måste inte tillhandahålla alla tematiska tjänster som anges i detta stycke.

, nystartade företag

europeiska

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 6a (ny)

Artikel 16 – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  De europeiska digitala innovationsknutpunkterna får också samarbeta med Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT), i synnerhet EIT Digital och de digitala innovationsknutpunkter som inrättats inom ramen för Horisont 2020. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  De europeiska digitala innovationsknutpunkterna får också samarbeta med Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT), i synnerhet EIT Digital och de digitala innovationsknutpunkter som inrättats inom ramen för Horisont 2020.

Ändring 147

Ändring 147

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 6b (ny)

Artikel 16 – punkt 6b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  De europeiska digitala innovationsknutpunkterna får utföra verksamhet för de digitala innovationsknutpunkter som inrättats inom ramprogrammet för forskning och innovation, inklusive EIT Digitals innovationsknutpunkter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6b.
     
  De europeiska digitala innovationsknutpunkterna får utföra verksamhet för de digitala innovationsknutpunkter som inrättats inom ramprogrammet för forskning och innovation, inklusive EIT Digitals innovationsknutpunkter.

Ändring 148

Ändring 148

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 1

Artikel 17 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Endast åtgärder som bidrar till de mål som avses i artikel [3] och artiklarna [4]–[8] ska berättiga till finansiering. | 1.   Endast åtgärder som bidrar till de mål som avses i artikel [3] och artiklarna [4]–[8] ska berättiga till finansiering
  i enlighet med de allmänna mål som fastställs i bilaga I
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Endast åtgärder som bidrar till de mål som avses i artikel [3] och artiklarna [4]–[8] ska berättiga till finansiering.

1.   Endast åtgärder som bidrar till de mål som avses i artikel [3] och artiklarna [4]–[8] ska berättiga till finansiering
  i enlighet med de allmänna mål som fastställs i bilaga I
  .

Ändring 149

Ändring 149

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – led a – led ii

Artikel 18 – punkt 2 – led a – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (ii) | ett tredjeland som är associerat till programmet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ii)

ett tredjeland som är associerat till programmet.

| (ii) | ett tredjeland som är associerat till programmet
  i enlighet med artiklarna 10 och 12
  . |
| --- | --- |

(ii)

ett tredjeland som är associerat till programmet
  i enlighet med artiklarna 10 och 12
  .

i enlighet med artiklarna 10 och 12

Ändring 150

Ändring 150

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 3

Artikel 18 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Rättsliga enheter som är etablerade i ett tredjeland som inte är ett associerat till programmet får i undantagsfall delta i specifika åtgärder när det är nödvändigt för att uppnå programmets syften. | 3.   Rättsliga enheter som är etablerade i ett tredjeland som inte är ett associerat till programmet får i undantagsfall delta i specifika åtgärder när det är nödvändigt för att uppnå programmets syften
  och när det inte innebär ytterligare säkerhetsrisker för unionen eller äventyrar unionens strategiska oberoende
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Rättsliga enheter som är etablerade i ett tredjeland som inte är ett associerat till programmet får i undantagsfall delta i specifika åtgärder när det är nödvändigt för att uppnå programmets syften.

3.   Rättsliga enheter som är etablerade i ett tredjeland som inte är ett associerat till programmet får i undantagsfall delta i specifika åtgärder när det är nödvändigt för att uppnå programmets syften
  och när det inte innebär ytterligare säkerhetsrisker för unionen eller äventyrar unionens strategiska oberoende
  .

Ändring 151

Ändring 151

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 4

Artikel 18 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Fysiska personer
  ska inte
  vara stödberättigade
  , förutom när det gäller
  bidrag inom ramen för särskilt mål 4, avancerade digitala färdigheter. | 4.   Fysiska personer
  kan
  vara stödberättigade
  för
  bidrag inom ramen för särskilt mål 4, avancerade digitala färdigheter.
  Tredjelandsmedborgare kan vara stödberättigade förutsatt att de är bosatta inom unionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Fysiska personer
  ska inte
  vara stödberättigade
  , förutom när det gäller
  bidrag inom ramen för särskilt mål 4, avancerade digitala färdigheter.

4.   Fysiska personer
  kan
  vara stödberättigade
  för
  bidrag inom ramen för särskilt mål 4, avancerade digitala färdigheter.
  Tredjelandsmedborgare kan vara stödberättigade förutsatt att de är bosatta inom unionen.

Ändring 152

Ändring 152

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – stycke 1

Artikel 19 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Bidrag inom programmet ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen. | Bidrag inom programmet ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen
  och får täcka upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna när det föreligger vederbörligen motiverade skäl, utan att det påverkar medfinansieringsprincipen, och i enlighet med specifikationen under varje mål
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Bidrag inom programmet ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen.

Bidrag inom programmet ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen
  och får täcka upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna när det föreligger vederbörligen motiverade skäl, utan att det påverkar medfinansieringsprincipen, och i enlighet med specifikationen under varje mål
  .

och får täcka upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna när det föreligger vederbörligen motiverade skäl, utan att det påverkar medfinansieringsprincipen, och i enlighet med specifikationen under varje mål

Ändring 153

Ändring 153

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 1 – inledningen

Artikel 20 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Tilldelningskriterierna ska definieras i arbetsprogrammen och i ansökningsomgångarna, med beaktande av
  minst
  följande aspekter: | 1.   (Berör inte den svenska versionen.) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Tilldelningskriterierna ska definieras i arbetsprogrammen och i ansökningsomgångarna, med beaktande av
  minst
  följande aspekter:

1.   (Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 154

Ändring 154

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 1 – led e

Artikel 20 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | I förekommande fall, ekonomiska,
  sociala,
  klimatmässiga
  och
  miljömässiga konsekvenser
  samt
  tillgänglighet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

I förekommande fall, ekonomiska,
  sociala,
  klimatmässiga
  och
  miljömässiga konsekvenser
  samt
  tillgänglighet.

sociala,

och

samt

| (e) | I förekommande fall, ekonomiska, klimatmässiga, miljömässiga
  och sociala
  konsekvenser
  , särskilt främjande av
  tillgänglighet
  och jämlika utbildnings- och yrkesmöjligheter
  . |
| --- | --- |

(e)

I förekommande fall, ekonomiska, klimatmässiga, miljömässiga
  och sociala
  konsekvenser
  , särskilt främjande av
  tillgänglighet
  och jämlika utbildnings- och yrkesmöjligheter
  .

och sociala

, särskilt främjande av

och jämlika utbildnings- och yrkesmöjligheter

Ändring 155

Ändring 155

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 1 – led g

Artikel 20 – punkt 1 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | I förekommande fall, en balanserad geografisk spridning i unionen, inklusive de yttersta randområdena. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

I förekommande fall, en balanserad geografisk spridning i unionen, inklusive de yttersta randområdena.

| (g) | I förekommande fall, en balanserad geografisk spridning i unionen, inklusive de yttersta randområdena
  , däribland de utomeuropeiska länderna och territorierna
  . |
| --- | --- |

(g)

I förekommande fall, en balanserad geografisk spridning i unionen, inklusive de yttersta randområdena
  , däribland de utomeuropeiska länderna och territorierna
  .

, däribland de utomeuropeiska länderna och territorierna

Ändring 156

Ändring 156

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 1 – led ha (nytt)

Artikel 20 – punkt 1 – led ha (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ha) | I förekommande fall, friheten att återanvända och anpassa projektresultaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ha)

(ha)

I förekommande fall, friheten att återanvända och anpassa projektresultaten.

I förekommande fall, friheten att återanvända och anpassa projektresultaten.

Ändring 157

Ändring 157

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 1 – led hb (nytt)

Artikel 20 – punkt 1 – led hb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (hb) | I förekommande fall, det allmänna intresset. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(hb)

(hb)

I förekommande fall, det allmänna intresset.

I förekommande fall, det allmänna intresset.

Ändring 158

Ändring 158

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 1 – led hc (nytt)

Artikel 20 – punkt 1 – led hc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (hc) | I förekommande fall, en minskning av den digitala klyftan mellan regioner, medborgare och företag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(hc)

(hc)

I förekommande fall, en minskning av den digitala klyftan mellan regioner, medborgare och företag.

I förekommande fall, en minskning av den digitala klyftan mellan regioner, medborgare och företag.

Ändring 159

Ändring 159

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – stycke 1

Artikel 21 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Blandfinansieringsinsatser som beslutas inom ramen för detta program ska genomföras i enlighet med [förordningen om InvestEU] och avdelning X i budgetförordningen. | Blandfinansieringsinsatser som beslutas inom ramen för detta program ska genomföras i enlighet med [förordningen om InvestEU] och avdelning X i budgetförordningen.
  Utgiftsbelopp från detta program som blandas med ett finansieringsinstrument ska vara icke återbetalningspliktigt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Blandfinansieringsinsatser som beslutas inom ramen för detta program ska genomföras i enlighet med [förordningen om InvestEU] och avdelning X i budgetförordningen.

Blandfinansieringsinsatser som beslutas inom ramen för detta program ska genomföras i enlighet med [förordningen om InvestEU] och avdelning X i budgetförordningen.
  Utgiftsbelopp från detta program som blandas med ett finansieringsinstrument ska vara icke återbetalningspliktigt.

Utgiftsbelopp från detta program som blandas med ett finansieringsinstrument ska vara icke återbetalningspliktigt.

Ändring 160

Ändring 160

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 2a (ny)

Artikel 22 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Om en åtgärd redan har tilldelats eller fått bidrag från något annat unionsprogram eller stöd från en EU-fond ska det bidraget eller stödet anges i ansökan om bidrag inom ramen för programmet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Om en åtgärd redan har tilldelats eller fått bidrag från något annat unionsprogram eller stöd från en EU-fond ska det bidraget eller stödet anges i ansökan om bidrag inom ramen för programmet.

Ändring 161

Ändring 161

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 3

Artikel 23 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   
  Det första fleråriga arbetsprogrammet
  ska fokusera på åtgärder som anges i 
  bilagan
  och ska säkerställa att de åtgärder som därmed stöds inte tränger ut privat finansiering.
  Därefter får arbetsprogrammen innefatta åtgärder som inte anges i bilagan om dessa är förenliga med denna förordnings syften enligt artiklarna [4–8]. | 3.   
  Arbetsprogrammen
  ska fokusera på åtgärder som anges i 
  bilaga I
  och ska säkerställa att de åtgärder som därmed stöds inte tränger ut privat finansiering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   
  Det första fleråriga arbetsprogrammet
  ska fokusera på åtgärder som anges i 
  bilagan
  och ska säkerställa att de åtgärder som därmed stöds inte tränger ut privat finansiering.
  Därefter får arbetsprogrammen innefatta åtgärder som inte anges i bilagan om dessa är förenliga med denna förordnings syften enligt artiklarna [4–8].

3.   
  Arbetsprogrammen
  ska fokusera på åtgärder som anges i 
  bilaga I
  och ska säkerställa att de åtgärder som därmed stöds inte tränger ut privat finansiering.

Ändring 162

Ändring 162

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 3a (ny)

Artikel 23 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 27 för att ändra bilaga I, i syfte att se över eller komplettera de aktiviteter som fastställs i denna på ett sätt som är förenligt med de mål för denna förordning som fastställs i artiklarna 4–8. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 27 för att ändra bilaga I, i syfte att se över eller komplettera de aktiviteter som fastställs i denna på ett sätt som är förenligt med de mål för denna förordning som fastställs i artiklarna 4–8.

Ändring 163

Ändring 163

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 1

Artikel 24 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   I bilaga II anges indikatorer för att övervaka programgenomförandet och programmets framsteg mot uppnåendet av de allmänna och särskilda målen enligt artikel 3. | 1.   I bilaga II anges
  mätbara
  indikatorer för att övervaka programgenomförandet och programmets framsteg mot uppnåendet av de allmänna och särskilda målen enligt artikel 3. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   I bilaga II anges indikatorer för att övervaka programgenomförandet och programmets framsteg mot uppnåendet av de allmänna och särskilda målen enligt artikel 3.

1.   I bilaga II anges
  mätbara
  indikatorer för att övervaka programgenomförandet och programmets framsteg mot uppnåendet av de allmänna och särskilda målen enligt artikel 3.

Ändring 164

Ändring 164

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 1a (ny)

Artikel 24 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen ska fastställa en metod för att ta fram mätbara indikatorer för en exakt bedömning av vilka framsteg som gjorts med uppnåendet av de allmänna målen i artikel 3.1. Utgående från denna metod ska kommissionen komplettera bilaga III senast den 1 januari 2021. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Kommissionen ska fastställa en metod för att ta fram mätbara indikatorer för en exakt bedömning av vilka framsteg som gjorts med uppnåendet av de allmänna målen i artikel 3.1. Utgående från denna metod ska kommissionen komplettera bilaga III senast den 1 januari 2021.

Ändring 165

Ändring 165

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 2

Artikel 24 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   För att säkerställa en effektiv bedömning av programmets framsteg i riktning mot uppnåendet av dess mål, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter, i enlighet med artikel 27, för att ändra bilaga II för att se över eller komplettera indikatorerna vid behov och för att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättandet av en ram för övervakning och utvärdering. | 2.   För att säkerställa en effektiv bedömning av programmets framsteg i riktning mot uppnåendet av dess mål, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter, i enlighet med artikel 27, för att ändra bilaga II för att se över eller komplettera
  de mätbara
  indikatorerna vid behov och för att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättandet av en ram för övervakning och utvärdering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   För att säkerställa en effektiv bedömning av programmets framsteg i riktning mot uppnåendet av dess mål, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter, i enlighet med artikel 27, för att ändra bilaga II för att se över eller komplettera indikatorerna vid behov och för att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättandet av en ram för övervakning och utvärdering.

2.   För att säkerställa en effektiv bedömning av programmets framsteg i riktning mot uppnåendet av dess mål, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter, i enlighet med artikel 27, för att ändra bilaga II för att se över eller komplettera
  de mätbara
  indikatorerna vid behov och för att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättandet av en ram för övervakning och utvärdering.

Ändring 166

Ändring 166

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 3

Artikel 24 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Systemet för prestationsrapportering ska säkerställa att insamlingen av data för övervakning av programmets genomförande och resultat utförs på ett ändamålsenligt, resurseffektivt och rättidigt sätt. För detta ändamål ska proportionella rapporteringskrav ställas på mottagarna av unionens medel och medlemsstaterna. | 3.   Systemet för prestationsrapportering ska säkerställa att insamlingen av data för övervakning av programmets genomförande och resultat
  lämpar sig för en ingående analys av vilka framsteg som gjorts och vilka svårigheter som framkommit och
  utförs på ett ändamålsenligt och resurseffektivt sätt och i rätt tid. För detta ändamål ska proportionella rapporteringskrav ställas på mottagarna av unionens medel och medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Systemet för prestationsrapportering ska säkerställa att insamlingen av data för övervakning av programmets genomförande och resultat utförs på ett ändamålsenligt, resurseffektivt och rättidigt sätt. För detta ändamål ska proportionella rapporteringskrav ställas på mottagarna av unionens medel och medlemsstaterna.

3.   Systemet för prestationsrapportering ska säkerställa att insamlingen av data för övervakning av programmets genomförande och resultat
  lämpar sig för en ingående analys av vilka framsteg som gjorts och vilka svårigheter som framkommit och
  utförs på ett ändamålsenligt och resurseffektivt sätt och i rätt tid. För detta ändamål ska proportionella rapporteringskrav ställas på mottagarna av unionens medel och medlemsstaterna.

Ändring 167

Ändring 167

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 4

Artikel 24 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Officiell EU-statistik, såsom regelbundna statistiska IKT-undersökningar, ska användas
  maximalt
  . Nationella statistikbyråer ska rådfrågas om, och tillsammans med Eurostat delta i, det inledande utarbetandet och den därpå följande utvecklingen av statistiska indikatorer för övervakningen och genomförandet av programmet och för de framsteg som gjorts i förhållande till den digitala omvandlingen. | 4.   Officiell EU-statistik, såsom regelbundna statistiska IKT-undersökningar, ska användas
  så effektivt som möjligt liksom insamling av Desi-dataset på Nuts 2-nivå, för att hjälpa till att hantera bristen på regionala data om det digitala Europa
  . Nationella statistikbyråer ska rådfrågas om, och tillsammans med Eurostat delta i, det inledande utarbetandet och den därpå följande utvecklingen av statistiska indikatorer för övervakningen och genomförandet av programmet och för de framsteg som gjorts i förhållande till den digitala omvandlingen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Officiell EU-statistik, såsom regelbundna statistiska IKT-undersökningar, ska användas
  maximalt
  . Nationella statistikbyråer ska rådfrågas om, och tillsammans med Eurostat delta i, det inledande utarbetandet och den därpå följande utvecklingen av statistiska indikatorer för övervakningen och genomförandet av programmet och för de framsteg som gjorts i förhållande till den digitala omvandlingen.

4.   Officiell EU-statistik, såsom regelbundna statistiska IKT-undersökningar, ska användas
  så effektivt som möjligt liksom insamling av Desi-dataset på Nuts 2-nivå, för att hjälpa till att hantera bristen på regionala data om det digitala Europa
  . Nationella statistikbyråer ska rådfrågas om, och tillsammans med Eurostat delta i, det inledande utarbetandet och den därpå följande utvecklingen av statistiska indikatorer för övervakningen och genomförandet av programmet och för de framsteg som gjorts i förhållande till den digitala omvandlingen.

Ändring 168

Ändring 168

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – rubriken

Artikel 25 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utvärdering | Utvärdering
  av programmet |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utvärdering

Utvärdering
  av programmet

av programmet

Ändring 169

Ändring 169

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 1

Artikel 25 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Utvärderingar
  ska
  utföras i rätt tid för att kunna användas i beslutsprocessen
  . | 1.   
  Kommissionen
  ska
  säkerställa regelbunden övervakning och extern utvärdering av programmet, framför allt med hjälp av systemet för prestationsrapportering som avses i artikel 24.3
  .
  Utvärderingarna ska även ge underlag för en kvantitativ bedömning av framstegen med uppnåendet av de allmänna målen i artikel 3.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  Utvärderingar
  ska
  utföras i rätt tid för att kunna användas i beslutsprocessen
  .

1.   
  Kommissionen
  ska
  säkerställa regelbunden övervakning och extern utvärdering av programmet, framför allt med hjälp av systemet för prestationsrapportering som avses i artikel 24.3
  .
  Utvärderingarna ska även ge underlag för en kvantitativ bedömning av framstegen med uppnåendet av de allmänna målen i artikel 3.1.

Ändring 170

Ändring 170

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 2

Artikel 25 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  En halvtidsutvärdering av programmet
  ska
  göras när det föreligger tillräcklig information om genomförandet av programmet, dock
  senast
  fyra år efter det att programmet började genomföras
  . | 2.   
  Förutom att regelbundet övervaka programmet
  ska
  kommissionen utarbeta en halvtidsutvärderingsrapport och lägga fram den för Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén
  senast
  den 31 december 2024
  .
  Halvtidsutvärderingen ska innehålla de iakttagelser som krävs för att fatta beslut om en uppföljning av programmet efter 2027 och dess mål. |
| | Halvtidsutvärderingen ska lämnas till Europaparlamentet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  En halvtidsutvärdering av programmet
  ska
  göras när det föreligger tillräcklig information om genomförandet av programmet, dock
  senast
  fyra år efter det att programmet började genomföras
  .

2.   
  Förutom att regelbundet övervaka programmet
  ska
  kommissionen utarbeta en halvtidsutvärderingsrapport och lägga fram den för Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén
  senast
  den 31 december 2024
  .
  Halvtidsutvärderingen ska innehålla de iakttagelser som krävs för att fatta beslut om en uppföljning av programmet efter 2027 och dess mål.

Halvtidsutvärderingen ska lämnas till Europaparlamentet.

Halvtidsutvärderingen ska lämnas till Europaparlamentet.

Ändring 171

Ändring 171

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 3

Artikel 25 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   
  Vid slutet av programmets genomförande, dock senast fyra år efter utgången av den period som anges i artikel [1], ska
  kommissionen
  göra
  en
  slututvärdering av
  programmet. | 3.   Kommissionen
  ska på grundval av en slutlig extern och oberoende utvärdering utarbeta
  en
  slutlig utvärderingsrapport för
  programmet
  , där programmets långsiktiga effekter och hållbarhet bedöms
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   
  Vid slutet av programmets genomförande, dock senast fyra år efter utgången av den period som anges i artikel [1], ska
  kommissionen
  göra
  en
  slututvärdering av
  programmet.

3.   Kommissionen
  ska på grundval av en slutlig extern och oberoende utvärdering utarbeta
  en
  slutlig utvärderingsrapport för
  programmet
  , där programmets långsiktiga effekter och hållbarhet bedöms
  .

Ändring 172

Ändring 172

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 4a (ny)

Artikel 25 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen ska lägga fram den slutliga utvärderingsrapport som avses i punkt 3 för Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén senast den 31 december 2030. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Kommissionen ska lägga fram den slutliga utvärderingsrapport som avses i punkt 3 för Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén senast den 31 december 2030.

Ändring 173

Ändring 173

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 5

Artikel 25 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.
     
  Kommissionen ska överlämna slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.
     
  Kommissionen ska överlämna slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

utgår

utgår

Ändring 174

Ändring 174

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 4

Artikel 26 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Som ett led i kontrollsystemet
  får
  revisionsstrategin baseras på en finansiell revision av ett representativt urval av utgifter. Detta representativa urval ska kompletteras med ett urval som grundas på en bedömning av de risker som är förknippade med utgifterna. | 4.   Som ett led i kontrollsystemet
  ska
  revisionsstrategin baseras på en finansiell revision av
  åtminstone
  ett representativt urval av utgifter. Detta representativa urval ska kompletteras med ett urval som grundas på en bedömning av de risker som är förknippade med utgifterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Som ett led i kontrollsystemet
  får
  revisionsstrategin baseras på en finansiell revision av ett representativt urval av utgifter. Detta representativa urval ska kompletteras med ett urval som grundas på en bedömning av de risker som är förknippade med utgifterna.

4.   Som ett led i kontrollsystemet
  ska
  revisionsstrategin baseras på en finansiell revision av
  åtminstone
  ett representativt urval av utgifter. Detta representativa urval ska kompletteras med ett urval som grundas på en bedömning av de risker som är förknippade med utgifterna.

Ändring 175

Ändring 175

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 2

Artikel 27 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i 
  artikel
  24 ska ges till kommissionen till och med den 31 december 2028. | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i 
  artiklarna 23 och
  24 ska ges till kommissionen till och med den 31 december 2028. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i 
  artikel
  24 ska ges till kommissionen till och med den 31 december 2028.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i 
  artiklarna 23 och
  24 ska ges till kommissionen till och med den 31 december 2028.

Ändring 176

Ändring 176

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 3

Artikel 27 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Den delegering av befogenhet som avses i 
  artikel
  24 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. | 3.   Den delegering av befogenhet som avses i 
  artiklarna 23 och
  24 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Den delegering av befogenhet som avses i 
  artikel
  24 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i 
  artiklarna 23 och
  24 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

Ändring 177

Ändring 177

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 6

Artikel 27 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   En delegerad akt som antas enligt
  artikel
  24 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. | 6.   En delegerad akt som antas enligt
  artiklarna 23 och
  24 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   En delegerad akt som antas enligt
  artikel
  24 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

6.   En delegerad akt som antas enligt
  artiklarna 23 och
  24 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändring 178

Ändring 178

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 1

Artikel 29 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla unionsfinansieringens ursprung och säkerställa dess synlighet (i synnerhet när den främjar åtgärderna och deras resultat) genom att tillhandahålla enhetlig, verkningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten. | 1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla unionsfinansieringens ursprung och säkerställa dess synlighet (i synnerhet när den främjar åtgärderna och deras resultat) genom att tillhandahålla enhetlig,
  sanningsenlig,
  verkningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla unionsfinansieringens ursprung och säkerställa dess synlighet (i synnerhet när den främjar åtgärderna och deras resultat) genom att tillhandahålla enhetlig, verkningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten.

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla unionsfinansieringens ursprung och säkerställa dess synlighet (i synnerhet när den främjar åtgärderna och deras resultat) genom att tillhandahålla enhetlig,
  sanningsenlig,
  verkningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten.

Ändring 179

Ändring 179

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 2

Artikel 29 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen ska vidta informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet och dess åtgärder och resultat. Medel som tilldelats programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning till de mål som avses i artikel [3]. | 2.   Kommissionen ska vidta informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet och dess åtgärder och resultat.
  Den ska också säkerställa integrerad information och tillgång till potentiella sökande till unionsfinansiering inom den digitala sektorn.
  Medel som tilldelats programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning till de mål som avses i artikel [3]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen ska vidta informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet och dess åtgärder och resultat. Medel som tilldelats programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning till de mål som avses i artikel [3].

2.   Kommissionen ska vidta informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet och dess åtgärder och resultat.
  Den ska också säkerställa integrerad information och tillgång till potentiella sökande till unionsfinansiering inom den digitala sektorn.
  Medel som tilldelats programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning till de mål som avses i artikel [3].

Ändring 180

Ändring 180

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga 1 – del 1 – stycke 2 – led 1

Bilaga 1 – del 1 – stycke 2 – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | En gemensam upphandlingsram för ett integrerat nät av HPC av världsklass som omfattar en superdator- och datainfrastruktur i exaskala. Den kommer att vara tillgänglig på icke-kommersiell grund för offentliga och privata användare och för offentligt finansierad forskning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

En gemensam upphandlingsram för ett integrerat nät av HPC av världsklass som omfattar en superdator- och datainfrastruktur i exaskala. Den kommer att vara tillgänglig på icke-kommersiell grund för offentliga och privata användare och för offentligt finansierad forskning.

| 1. | En gemensam upphandlingsram för ett integrerat nät av HPC av världsklass som omfattar en superdator- och datainfrastruktur i exaskala. Den kommer att vara tillgänglig
  för alla företag och offentliga förvaltningar samt
  på icke-kommersiell grund för offentliga och privata användare och för offentligt finansierad forskning. |
| --- | --- |

1.

En gemensam upphandlingsram för ett integrerat nät av HPC av världsklass som omfattar en superdator- och datainfrastruktur i exaskala. Den kommer att vara tillgänglig
  för alla företag och offentliga förvaltningar samt
  på icke-kommersiell grund för offentliga och privata användare och för offentligt finansierad forskning.

för alla företag och offentliga förvaltningar samt

Ändring 181

Ändring 181

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga 1 – del 1 – stycke 2 – led 6

Bilaga 1 – del 1 – stycke 2 – led 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6. | Införande av användarfärdig/operativ teknik: Superdatorsystem utgör en tjänst, utvecklad genom forskning och innovation, för att bygga upp ett integrerat europeiskt HPC-ekosystem som täcker alla vetenskapliga och industriella värdekedjesegment (hårdvara, programvara, tillämpningar, tjänster, sammankopplingar och avancerade digitala färdigheter). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.

Införande av användarfärdig/operativ teknik: Superdatorsystem utgör en tjänst, utvecklad genom forskning och innovation, för att bygga upp ett integrerat europeiskt HPC-ekosystem som täcker alla vetenskapliga och industriella värdekedjesegment (hårdvara, programvara, tillämpningar, tjänster, sammankopplingar och avancerade digitala färdigheter).

| 6. | Införande av användarfärdig/operativ teknik: Superdatorsystem utgör en tjänst, utvecklad genom forskning och innovation
  , i synnerhet ny teknik som tidigare har fått eller som för närvarande får unionsfinansiering
  , för att bygga upp ett integrerat europeiskt HPC-ekosystem som täcker alla vetenskapliga och industriella värdekedjesegment (hårdvara, programvara, tillämpningar, tjänster, sammankopplingar och avancerade digitala färdigheter). |
| --- | --- |

6.

Införande av användarfärdig/operativ teknik: Superdatorsystem utgör en tjänst, utvecklad genom forskning och innovation
  , i synnerhet ny teknik som tidigare har fått eller som för närvarande får unionsfinansiering
  , för att bygga upp ett integrerat europeiskt HPC-ekosystem som täcker alla vetenskapliga och industriella värdekedjesegment (hårdvara, programvara, tillämpningar, tjänster, sammankopplingar och avancerade digitala färdigheter).

, i synnerhet ny teknik som tidigare har fått eller som för närvarande får unionsfinansiering

Ändring 182

Ändring 182

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga 1 – del 2 – stycke 1

Bilaga 1 – del 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Programmet ska bygga upp grundläggande kapacitet för artificiell intelligens i Europa, inbegripet databaser och algoritmregister, göra dem tillgängliga för alla företag och offentliga förvaltningar, och bygga upp nätverk mellan befintliga test- och experimentanläggningar för AI i medlemsstaterna. | Programmet ska bygga upp grundläggande kapacitet för artificiell intelligens
  och teknik för distribuerade liggare
  i Europa, inbegripet databaser och algoritmregister, göra dem tillgängliga för alla företag och offentliga förvaltningar, och bygga upp nätverk mellan befintliga test- och experimentanläggningar för AI i medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Programmet ska bygga upp grundläggande kapacitet för artificiell intelligens i Europa, inbegripet databaser och algoritmregister, göra dem tillgängliga för alla företag och offentliga förvaltningar, och bygga upp nätverk mellan befintliga test- och experimentanläggningar för AI i medlemsstaterna.

Programmet ska bygga upp grundläggande kapacitet för artificiell intelligens
  och teknik för distribuerade liggare
  i Europa, inbegripet databaser och algoritmregister, göra dem tillgängliga för alla företag och offentliga förvaltningar, och bygga upp nätverk mellan befintliga test- och experimentanläggningar för AI i medlemsstaterna.

och teknik för distribuerade liggare

Ändring 183

Ändring 183

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga 1 – del 4 – stycke 1

Bilaga 1 – del 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Programmet ska främja enkel tillgång till avancerade digitala färdigheter, särskilt i HPC, AI, distribuerade liggare (t.ex. blockkedjeteknik) och cybersäkerhet för nuvarande och framtida arbetskraft, genom att erbjuda studenter, nyutexaminerade och nuvarande och framtida arbetskraft, oavsett var de befinner sig, möjlighet att förvärva och utveckla dessa färdigheter. | Programmet ska främja enkel tillgång till
  och utbildningsmöjligheter i
  avancerade digitala färdigheter, särskilt i HPC, AI, distribuerade liggare (t.ex. blockkedjeteknik) och cybersäkerhet för nuvarande och framtida arbetskraft, genom att erbjuda studenter, nyutexaminerade
  eller medborgare i alla åldrar som behöver kompetensutveckling, arbetssökande
  och nuvarande och framtida arbetskraft, oavsett var de befinner sig, möjlighet att förvärva och utveckla dessa färdigheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Programmet ska främja enkel tillgång till avancerade digitala färdigheter, särskilt i HPC, AI, distribuerade liggare (t.ex. blockkedjeteknik) och cybersäkerhet för nuvarande och framtida arbetskraft, genom att erbjuda studenter, nyutexaminerade och nuvarande och framtida arbetskraft, oavsett var de befinner sig, möjlighet att förvärva och utveckla dessa färdigheter.

Programmet ska främja enkel tillgång till
  och utbildningsmöjligheter i
  avancerade digitala färdigheter, särskilt i HPC, AI, distribuerade liggare (t.ex. blockkedjeteknik) och cybersäkerhet för nuvarande och framtida arbetskraft, genom att erbjuda studenter, nyutexaminerade
  eller medborgare i alla åldrar som behöver kompetensutveckling, arbetssökande
  och nuvarande och framtida arbetskraft, oavsett var de befinner sig, möjlighet att förvärva och utveckla dessa färdigheter.

och utbildningsmöjligheter i

eller medborgare i alla åldrar som behöver kompetensutveckling, arbetssökande

Ändring 184

Ändring 184

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga 1 – del 4 – stycke 2 – led 1

Bilaga 1 – del 4 – stycke 2 – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Tillgång till utbildning på arbetsplatsen genom praktik i kompetenscentrum och hos företag som använder avancerad teknik. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Tillgång till utbildning på arbetsplatsen genom praktik i kompetenscentrum och hos företag som använder avancerad teknik.

| 1. | Tillgång till utbildning på arbetsplatsen
  och möjligheter till blandat lärande
  genom praktik i kompetenscentrum och hos företag som använder avancerad teknik. |
| --- | --- |

1.

Tillgång till utbildning på arbetsplatsen
  och möjligheter till blandat lärande
  genom praktik i kompetenscentrum och hos företag som använder avancerad teknik.

och möjligheter till blandat lärande

Ändring 185

Ändring 185

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga 1 – del 4 – stycke 4

Bilaga 1 – del 4 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Alla insatser kommer att utformas och genomföras i första hand via de digitala innovationsknutpunkterna enligt definitionen i artikel
  15
  . | Alla insatser kommer att utformas och genomföras i första hand via de digitala innovationsknutpunkterna enligt definitionen i artikel
  16
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Alla insatser kommer att utformas och genomföras i första hand via de digitala innovationsknutpunkterna enligt definitionen i artikel
  15
  .

15

Alla insatser kommer att utformas och genomföras i första hand via de digitala innovationsknutpunkterna enligt definitionen i artikel
  16
  .

16

Ändring 186

Ändring 186

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 5 – avsnitt I– led 1 – led 1.2

Bilaga I – del 5 – avsnitt I– led 1 – led 1.2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.2. | Stödja utformning, pilotförsök med, införande, underhåll och främjande av ett sammanhängande ekosystem av gränsöverskridande digitala infrastrukturtjänster och främjande av sammanhängande, säkra, interoperabla, flerspråkiga gräns- eller sektorsöverskridande lösningar och gemensamma ramar inom den offentliga förvaltningen. Metoder för bedömning av effekterna och fördelarna ska också ingå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.2.

Stödja utformning, pilotförsök med, införande, underhåll och främjande av ett sammanhängande ekosystem av gränsöverskridande digitala infrastrukturtjänster och främjande av sammanhängande, säkra, interoperabla, flerspråkiga gräns- eller sektorsöverskridande lösningar och gemensamma ramar inom den offentliga förvaltningen. Metoder för bedömning av effekterna och fördelarna ska också ingå.

| 1.2. | Stödja utformning, pilotförsök med, införande, underhåll
  , utbyggnad
  och främjande av ett sammanhängande ekosystem av gränsöverskridande digitala infrastrukturtjänster och främjande av sammanhängande, säkra, interoperabla, flerspråkiga gräns- eller sektorsöverskridande lösningar och gemensamma ramar inom den offentliga förvaltningen. Metoder för bedömning av effekterna och fördelarna ska också ingå. |
| --- | --- |

1.2.

Stödja utformning, pilotförsök med, införande, underhåll
  , utbyggnad
  och främjande av ett sammanhängande ekosystem av gränsöverskridande digitala infrastrukturtjänster och främjande av sammanhängande, säkra, interoperabla, flerspråkiga gräns- eller sektorsöverskridande lösningar och gemensamma ramar inom den offentliga förvaltningen. Metoder för bedömning av effekterna och fördelarna ska också ingå.

, utbyggnad

Ändring 187

Ändring 187

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 5 – avsnitt I– led 2 – led 2.1

Bilaga I – del 5 – avsnitt I– led 2 – led 2.1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.1. | Säkerställa att medborgarna kan få tillgång till, dela med sig av, använda och förvalta sina personliga hälsouppgifter säkert över gränserna oberoende av var de befinner sig eller var uppgifterna befinner sig. Fullborda infrastrukturen för digitala e-hälsotjänster och utöka den med nya digitala tjänster samt stödja införandet av det europeiska formatet för utbyte av elektroniska patientjournaler. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.1.

Säkerställa att medborgarna kan få tillgång till, dela med sig av, använda och förvalta sina personliga hälsouppgifter säkert över gränserna oberoende av var de befinner sig eller var uppgifterna befinner sig. Fullborda infrastrukturen för digitala e-hälsotjänster och utöka den med nya digitala tjänster samt stödja införandet av det europeiska formatet för utbyte av elektroniska patientjournaler.

| 2.1. | Säkerställa att medborgarna kan få tillgång till, dela med sig av, använda och förvalta sina personliga hälsouppgifter säkert
  och på ett sätt som garanterar deras integritet
  över gränserna oberoende av var de befinner sig eller var uppgifterna befinner sig. Fullborda infrastrukturen för digitala e-hälsotjänster och utöka den med nya digitala tjänster samt stödja införandet av det europeiska formatet för utbyte av elektroniska patientjournaler. |
| --- | --- |

2.1.

Säkerställa att medborgarna kan få tillgång till, dela med sig av, använda och förvalta sina personliga hälsouppgifter säkert
  och på ett sätt som garanterar deras integritet
  över gränserna oberoende av var de befinner sig eller var uppgifterna befinner sig. Fullborda infrastrukturen för digitala e-hälsotjänster och utöka den med nya digitala tjänster samt stödja införandet av det europeiska formatet för utbyte av elektroniska patientjournaler.

och på ett sätt som garanterar deras integritet

Ändring 188

Ändring 188

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 5 – avsnitt I– led 3

Bilaga I – del 5 – avsnitt I– led 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3. | Rättsväsende: Möjliggöra smidig och säker gränsöverskridande kommunikation inom rättsväsendet och mellan rättsväsendet och andra behöriga organ på områdena civilrätt och straffrätt. Förbättra tillgången till rättslig prövning och juridisk information och förfaranden för medborgare, företag, rättstillämpare och personal inom rättsväsendet med semantiskt interoperabla sammanlänkningar till
  nationella
  databaser och register samt underlätta tvistlösning utanför domstol online. Främja utveckling och genomförande av innovativ teknik för domstolar och rättstillämpare som grundar sig på AI-lösningar som kan rationalisera och påskynda förfarandena (t.ex. legaltech-tillämpningar). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.

Rättsväsende: Möjliggöra smidig och säker gränsöverskridande kommunikation inom rättsväsendet och mellan rättsväsendet och andra behöriga organ på områdena civilrätt och straffrätt. Förbättra tillgången till rättslig prövning och juridisk information och förfaranden för medborgare, företag, rättstillämpare och personal inom rättsväsendet med semantiskt interoperabla sammanlänkningar till
  nationella
  databaser och register samt underlätta tvistlösning utanför domstol online. Främja utveckling och genomförande av innovativ teknik för domstolar och rättstillämpare som grundar sig på AI-lösningar som kan rationalisera och påskynda förfarandena (t.ex. legaltech-tillämpningar).

nationella

| 3. | Rättsväsende: Möjliggöra smidig och säker gränsöverskridande kommunikation inom rättsväsendet och mellan rättsväsendet och andra behöriga organ på områdena civilrätt och straffrätt. Förbättra tillgången till rättslig prövning och juridisk information och förfaranden för medborgare, företag, rättstillämpare och personal inom rättsväsendet med semantiskt interoperabla sammanlänkningar till databaser och register samt underlätta tvistlösning utanför domstol online. Främja utveckling och genomförande av innovativ teknik för domstolar och rättstillämpare som grundar sig på AI-lösningar som kan rationalisera och påskynda förfarandena (t.ex. legaltech-tillämpningar). |
| --- | --- |

3.

Rättsväsende: Möjliggöra smidig och säker gränsöverskridande kommunikation inom rättsväsendet och mellan rättsväsendet och andra behöriga organ på områdena civilrätt och straffrätt. Förbättra tillgången till rättslig prövning och juridisk information och förfaranden för medborgare, företag, rättstillämpare och personal inom rättsväsendet med semantiskt interoperabla sammanlänkningar till databaser och register samt underlätta tvistlösning utanför domstol online. Främja utveckling och genomförande av innovativ teknik för domstolar och rättstillämpare som grundar sig på AI-lösningar som kan rationalisera och påskynda förfarandena (t.ex. legaltech-tillämpningar).

Ändring 189

Ändring 189

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 5 – avsnitt I– led 4

Bilaga I – del 5 – avsnitt I– led 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4. | Transport, energi och miljö: Ta fram sådana decentraliserade lösningar och infrastrukturer som krävs för storskaliga digitala tillämpningar såsom smarta städer
  eller
  smarta landsbygdsområden till stöd för transport-, energi- och miljöpolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.

Transport, energi och miljö: Ta fram sådana decentraliserade lösningar och infrastrukturer som krävs för storskaliga digitala tillämpningar såsom smarta städer
  eller
  smarta landsbygdsområden till stöd för transport-, energi- och miljöpolitiken.

eller

| 4. | Transport, energi och miljö: Ta fram sådana decentraliserade lösningar och infrastrukturer som krävs för storskaliga digitala tillämpningar såsom smarta städer, smarta landsbygdsområden
  eller yttersta randområden
  till stöd för transport-, energi- och miljöpolitiken. |
| --- | --- |

4.

Transport, energi och miljö: Ta fram sådana decentraliserade lösningar och infrastrukturer som krävs för storskaliga digitala tillämpningar såsom smarta städer, smarta landsbygdsområden
  eller yttersta randområden
  till stöd för transport-, energi- och miljöpolitiken.

eller yttersta randområden

Ändring 190

Ändring 190

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 5 – avsnitt II – rubriken

Bilaga I – del 5 – avsnitt II – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| II | Inledande verksamhet rörande
  digitaliseringen
  av näringslivet: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

II

Inledande verksamhet rörande
  digitaliseringen
  av näringslivet:

digitaliseringen

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 191

Ändring 191

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga 2 – del 2 – led 2.2

Bilaga 2 – del 2 – led 2.2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.2 | Antal företag och organisationer som
  använder
  AI. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.2

Antal företag och organisationer som
  använder
  AI.

använder

| 2.2 | Antal företag och organisationer som
  testar och experimenterar med
  AI
  i samarbete med digitala innovationsknutpunkter
  . |
| --- | --- |

2.2

Antal företag och organisationer som
  testar och experimenterar med
  AI
  i samarbete med digitala innovationsknutpunkter
  .

testar och experimenterar med

i samarbete med digitala innovationsknutpunkter

Ändring 192

Ändring 192

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga 2 – del 2 – led 2.2a (nytt)

Bilaga 2 – del 2 – led 2.2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2.2a | Antal konkreta AI-tillämpningar som får stöd av programmet och som för närvarande saluförs. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.2a

2.2a

Antal konkreta AI-tillämpningar som får stöd av programmet och som för närvarande saluförs.

Ändring 193

Ändring 193

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga 2 – del 4 – led 4.1

Bilaga 2 – del 4 – led 4.1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.1 | Antal IKT-specialister som utbildats och arbetar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.1

Antal IKT-specialister som utbildats och arbetar.

| 4.1 | Antal IKT-specialister som utbildas och arbetar
  i unionen varje år
  . |
| --- | --- |

4.1

Antal IKT-specialister som utbildas och arbetar
  i unionen varje år
  .

i unionen varje år

Ändring 194

Ändring 194

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga 2 – del 4 – led 4.2

Bilaga 2 – del 4 – led 4.2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.2 | Antal företag med svårigheter att rekrytera IKT-specialister. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.2

Antal företag med svårigheter att rekrytera IKT-specialister.

| 4.2 | Antal företag med svårigheter att rekrytera IKT-specialister
  i unionen varje år
  . |
| --- | --- |

4.2

Antal företag med svårigheter att rekrytera IKT-specialister
  i unionen varje år
  .

i unionen varje år

Ändring 195

Ändring 195

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga 2 – del 4 – led 4.2b (nytt)

Bilaga 2 – del 4 – led 4.2b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4.2b | Antal studenter, nyutexaminerade och arbetslösa som har förbättrat sin situation efter att ha fått utbildning inom ramen för programmet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.2b

4.2b

Antal studenter, nyutexaminerade och arbetslösa som har förbättrat sin situation efter att ha fått utbildning inom ramen för programmet.

Ändring 196

Ändring 196

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga 2 – del 5 – led 5.1

Bilaga 2 – del 5 – led 5.1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.1 | Spridning
  av offentliga digitala tjänster. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.1

Spridning
  av offentliga digitala tjänster.

Spridning

| 5.1 | Spridningsfrekvens
  av offentliga digitala tjänster. |
| --- | --- |

5.1

Spridningsfrekvens
  av offentliga digitala tjänster.

Spridningsfrekvens

Ändring 197

Ändring 197

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga 2 – del 5 – led 5.2

Bilaga 2 – del 5 – led 5.2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.2 | Företag med bra resultat när det gäller digital intensitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.2

Företag med bra resultat när det gäller digital intensitet.

| 5.2 | Antal
  företag med bra resultat när det gäller digital intensitet. |
| --- | --- |

5.2

Antal
  företag med bra resultat när det gäller digital intensitet.

Antal

Ändring 198

Ändring 198

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga 2 – del 5 – led 5.3

Bilaga 2 – del 5 – led 5.3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.3 | Anpassning av de nationella interoperabilitetsramarna till den europeiska interoperabilitetsramen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.3

Anpassning av de nationella interoperabilitetsramarna till den europeiska interoperabilitetsramen.

| 5.3 | Graden av
  anpassning av de nationella interoperabilitetsramarna till den europeiska interoperabilitetsramen. |
| --- | --- |

5.3

Graden av
  anpassning av de nationella interoperabilitetsramarna till den europeiska interoperabilitetsramen.

Graden av

Ändring 199

Ändring 199

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga 3 – led 1 – led ba (nytt)

Bilaga 3 – led 1 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Programmet för ett digitalt Europa ska aktivt skapa synergier med Horisont Europa kring hållbarheten hos data från forskningsprojekt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

Programmet för ett digitalt Europa ska aktivt skapa synergier med Horisont Europa kring hållbarheten hos data från forskningsprojekt.

Programmet för ett digitalt Europa ska aktivt skapa synergier med Horisont Europa kring hållbarheten hos data från forskningsprojekt.

Ändring 200

Ändring 200

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga 3 – led 1 – led c

Bilaga 3 – led 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Programmet för ett digitalt Europa kommer att investera i i) digital kapacitetsutveckling inom högpresterande datorsystem, artificiell intelligens, cybersäkerhet och avancerade digitala färdigheter, och ii) nationellt
  och
  regionalt införande, inom ett EU-nät, av digital kapacitet och den senaste digitala tekniken på områden av allmänt intresse (t.ex. hälsovård, offentlig förvaltning, rättsväsendet och utbildningssektorn) eller av marknadsmisslyckande (t.ex. digitalisering av företag, inte minst små och medelstora företag). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Programmet för ett digitalt Europa kommer att investera i i) digital kapacitetsutveckling inom högpresterande datorsystem, artificiell intelligens, cybersäkerhet och avancerade digitala färdigheter, och ii) nationellt
  och
  regionalt införande, inom ett EU-nät, av digital kapacitet och den senaste digitala tekniken på områden av allmänt intresse (t.ex. hälsovård, offentlig förvaltning, rättsväsendet och utbildningssektorn) eller av marknadsmisslyckande (t.ex. digitalisering av företag, inte minst små och medelstora företag).

och

| (c) | Programmet för ett digitalt Europa kommer att investera i i) digital kapacitetsutveckling inom högpresterande datorsystem, artificiell intelligens, cybersäkerhet och avancerade digitala färdigheter, och ii) nationellt, regionalt
  och lokalt
  införande, inom ett EU-nät, av digital kapacitet och den senaste digitala tekniken på områden av allmänt intresse (t.ex. hälsovård, offentlig förvaltning, rättsväsendet och utbildningssektorn) eller av marknadsmisslyckande (t.ex. digitalisering av företag, inte minst små och medelstora företag). |
| --- | --- |

(c)

Programmet för ett digitalt Europa kommer att investera i i) digital kapacitetsutveckling inom högpresterande datorsystem, artificiell intelligens, cybersäkerhet och avancerade digitala färdigheter, och ii) nationellt, regionalt
  och lokalt
  införande, inom ett EU-nät, av digital kapacitet och den senaste digitala tekniken på områden av allmänt intresse (t.ex. hälsovård, offentlig förvaltning, rättsväsendet och utbildningssektorn) eller av marknadsmisslyckande (t.ex. digitalisering av företag, inte minst små och medelstora företag).

och lokalt

Ändring 201

Ändring 201

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga 3 – led 3 – led c

Bilaga 3 – led 3 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Programmet för ett digitalt Europa kommer att investera i i) digital kapacitetsutveckling inom högpresterande datorsystem, artificiell intelligens, cybersäkerhet och avancerade digitala färdigheter, och ii) nationellt och regionalt införande, inom ett EU-nät, av digital kapacitet och den senaste digitala tekniken på områden av allmänt intresse (t.ex. hälsovård, offentlig förvaltning, rättsväsendet och utbildningssektorn) eller av marknadsmisslyckande (t.ex. digitalisering av företag, inte minst små och medelstora företag). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Programmet för ett digitalt Europa kommer att investera i i) digital kapacitetsutveckling inom högpresterande datorsystem, artificiell intelligens, cybersäkerhet och avancerade digitala färdigheter, och ii) nationellt och regionalt införande, inom ett EU-nät, av digital kapacitet och den senaste digitala tekniken på områden av allmänt intresse (t.ex. hälsovård, offentlig förvaltning, rättsväsendet och utbildningssektorn) eller av marknadsmisslyckande (t.ex. digitalisering av företag, inte minst små och medelstora företag).

| (c) | Programmet för ett digitalt Europa kommer att investera i i) digital kapacitetsutveckling inom högpresterande datorsystem, artificiell intelligens,
  teknik för distribuerade liggare,
  cybersäkerhet och avancerade digitala färdigheter, och ii) nationellt och regionalt införande, inom ett EU-nät, av digital kapacitet och den senaste digitala tekniken på områden av allmänt intresse (t.ex. hälsovård, offentlig förvaltning, rättsväsendet och utbildningssektorn) eller av marknadsmisslyckande (t.ex. digitalisering av företag, inte minst små och medelstora företag). |
| --- | --- |

(c)

Programmet för ett digitalt Europa kommer att investera i i) digital kapacitetsutveckling inom högpresterande datorsystem, artificiell intelligens,
  teknik för distribuerade liggare,
  cybersäkerhet och avancerade digitala färdigheter, och ii) nationellt och regionalt införande, inom ett EU-nät, av digital kapacitet och den senaste digitala tekniken på områden av allmänt intresse (t.ex. hälsovård, offentlig förvaltning, rättsväsendet och utbildningssektorn) eller av marknadsmisslyckande (t.ex. digitalisering av företag, inte minst små och medelstora företag).

teknik för distribuerade liggare,

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0408/2018).

1

(53)  Rådets beslut / /EU.

53

(53)  Rådets beslut / /EU.

53

(54)  Interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning, EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

54

(54)  Interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning, EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

54

(54a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

54a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

(55)  https://www.eu2017.ee/news/insights/conclusions-after-tallinn-digital-summit

55

(56)  https://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf

56

(55)  https://www.eu2017.ee/news/insights/conclusions-after-tallinn-digital-summit

55

(56)  https://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf

56

(57)  COM(2018)0098.

57

(57)  COM(2018)0098.

57

(58)  COM(2018)0125.

58

(58)  COM(2018)0125.

58

(59)  Såsom anges i meddelandet Digitalisering av den europeiska industrin (COM(2016)0180).

59

Digitalisering av den europeiska industrin

(59)  Såsom anges i meddelandet Digitalisering av den europeiska industrin (COM(2016)0180).

59

Digitalisering av den europeiska industrin

60

61

62

60

61

62

(63)  Konsekvensanalys som åtföljer rådets förordning om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/proposal-council-regulation-establishing-eurohpc-joint-undertaking-impact-assessment)

63

(63)  Konsekvensanalys som åtföljer rådets förordning om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/proposal-council-regulation-establishing-eurohpc-joint-undertaking-impact-assessment)

63

(64)  Dokument ref. A8-0183/2017, finns på: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P8-TA-2017-0240.

64

(64)  Dokument ref. A8-0183/2017, finns på: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P8-TA-2017-0240.

64

(65)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/cybersecurity

65

(65)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/cybersecurity

65

(67)  Dokument ref. A8-0183/2017, finns på: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P8-TA-2017-0240.

67

(67)  Dokument ref. A8-0183/2017, finns på: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P8-TA-2017-0240.

67

(68)  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=51628

68

(68)  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=51628

68

(69)  COM(2016)0725.

69

(69)  COM(2016)0725.

69

(71)  —

71

(73)  , där det konstateras att ”tillgång till nätverk och molninfrastruktur i världsklass” är nödvändig
  för
  digitaliseringen av industrin.

73

för

(73)  , där det konstateras att ”tillgång till nätverk och molninfrastruktur i världsklass” är
  en
  nödvändig
  beståndsdel i
  digitaliseringen av industrin.

73

en

beståndsdel i

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37).

(74)  COM(2018)0321, s. 1.

74

(74)  COM(2018)0321, s. 1.

74

(75)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

75

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

(1a)  
  Meddelande av den 25 april 2018 om artificiell intelligens för Europa, COM(2018)0237, tillgängligt på: http://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/com/2018/0237/COM_COM(2018)0237_SV.pdf.

1a

Meddelande av den 25 april 2018 om artificiell intelligens för Europa, COM(2018)0237, tillgängligt på: http://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/com/2018/0237/COM_COM(2018)0237_SV.pdf.

(77)  Triljontals flyttalsoperationer per sekund.

77

(77)  Triljontals flyttalsoperationer per sekund.

77

(78)  Tusen gånger snabbare än exaskala.

78

(78)  Tusen gånger snabbare än exaskala.

78

(1a)  
  Förordningen om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem. 10594/18. Bryssel den 18 september 2018 (Orig. en). http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10594-2018-INIT/en/pdf

1a

Förordningen om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem. 10594/18. Bryssel den 18 september 2018 (Orig. en). http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10594-2018-INIT/en/pdf

(79)  EUT L 194, 19.7.2016, s. 1.

79

(79)  EUT L 194, 19.7.2016, s. 1.

79

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning ... om inrättande av Europeiska kompetenscentrumet för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning och av nätverket av nationella samordningscentrum.

1a

Europaparlamentets och rådets förordning ... om inrättande av Europeiska kompetenscentrumet för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning och av nätverket av nationella samordningscentrum.

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/846 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/846

---

P8_TA(2018)0522

Avtalet mellan Amerikas förenta stater och EU om regleringssamarbete på området civil luftfartssäkerhet ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av en ändring av avtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska gemenskapen om regleringssamarbete på området civil luftfartssäkerhet (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 388/46)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07482/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07482/2018),

| — | med beaktande av ändring 1 av avtalet om regleringssamarbete på området civil luftfartssäkerhet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska gemenskapen (07236/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändring 1 av avtalet om regleringssamarbete på området civil luftfartssäkerhet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska gemenskapen (07236/2017),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 100.2 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0157/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 100.2 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0157/2018),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A8-0432/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A8-0432/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Amerikas förenta stater. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/847 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/847

---

P8_TA(2018)0523

Ett gemensamt system för skatt på inkomster från tillhandahållande av vissa digitala tjänster *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2018 om förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt system för skatt på inkomster från tillhandahållande av vissa digitala tjänster (COM(2018)0148 – C8–0137/2018 – 2018/0073(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2020/C 388/47)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2018)0148), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2018)0148),

| — | med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0137/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0137/2018),

| — | med beaktande av de motiverade yttranden från det danska folketinget, det irländska parlamentet, det maltesiska parlamentet och den nederländska andra kammaren, som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden från det danska folketinget, det irländska parlamentet, det maltesiska parlamentet och den nederländska andra kammaren, som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0428/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0428/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Den globala ekonomin blir snabbt digital, vilket har lett till att nya affärsmetoder har växt fram. Digitala företag kännetecknas av att deras verksamheter är starkt kopplade till internet. Digitala företag förlitar sig i stor utsträckning på förmågan att bedriva verksamhet på distans med begränsad
  fysisk närvaro
  eller ingen fysisk närvaro alls, på slutanvändarnas bidrag till värdeskapandet, och på betydelsen av immateriella tillgångar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Den globala ekonomin blir snabbt digital, vilket har lett till att nya affärsmetoder har växt fram. Digitala företag kännetecknas av att deras verksamheter är starkt kopplade till internet. Digitala företag förlitar sig i stor utsträckning på förmågan att bedriva verksamhet på distans med begränsad
  fysisk närvaro
  eller ingen fysisk närvaro alls, på slutanvändarnas bidrag till värdeskapandet, och på betydelsen av immateriella tillgångar.

| (1) | Den globala ekonomin blir snabbt digital, vilket har lett till att nya affärsmetoder har växt fram. Digitala företag kännetecknas av att deras verksamheter är starkt kopplade till internet. Digitala företag förlitar sig i stor utsträckning på förmågan att bedriva verksamhet på distans med begränsad eller ingen fysisk
  eller skatteskyldig
  närvaro alls
  i ett visst land
  , på slutanvändarnas bidrag till värdeskapandet, och på betydelsen av immateriella tillgångar. |
| --- | --- |

(1)

Den globala ekonomin blir snabbt digital, vilket har lett till att nya affärsmetoder har växt fram. Digitala företag kännetecknas av att deras verksamheter är starkt kopplade till internet. Digitala företag förlitar sig i stor utsträckning på förmågan att bedriva verksamhet på distans med begränsad eller ingen fysisk
  eller skatteskyldig
  närvaro alls
  i ett visst land
  , på slutanvändarnas bidrag till värdeskapandet, och på betydelsen av immateriella tillgångar.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | De nuvarande bolagsskattereglerna utformades främst under 1900-talet för traditionella företag. De baseras på tanken att beskattningen bör ske där värdet skapas. Tillämpningen av de nuvarande reglerna på den digitala ekonomin har dock lett till avvikelser mellan den plats där vinsten beskattas och den plats där värdet skapas, särskilt för affärsmodeller som är starkt beroende av användarnas deltagande. Det har därför blivit uppenbart att de nuvarande bolagsskattereglerna för beskattning av den digitala ekonomins vinster är
  olämpliga
  och måste ses över. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

De nuvarande bolagsskattereglerna utformades främst under 1900-talet för traditionella företag. De baseras på tanken att beskattningen bör ske där värdet skapas. Tillämpningen av de nuvarande reglerna på den digitala ekonomin har dock lett till avvikelser mellan den plats där vinsten beskattas och den plats där värdet skapas, särskilt för affärsmodeller som är starkt beroende av användarnas deltagande. Det har därför blivit uppenbart att de nuvarande bolagsskattereglerna för beskattning av den digitala ekonomins vinster är
  olämpliga
  och måste ses över.

| (2) | De nuvarande bolagsskattereglerna utformades främst under 1900-talet för traditionella företag. De baseras på tanken att beskattningen bör ske där värdet skapas. Tillämpningen av de nuvarande reglerna på den digitala ekonomin har dock lett till avvikelser mellan den plats där vinsten beskattas och den plats där värdet skapas, särskilt för affärsmodeller som är starkt beroende av användarnas deltagande.
  Digitaliseringen har förändrat användarnas roll på ett sätt som gjort det möjligt för dem att bli mer involverade i den värdeskapande processen.
  Det har därför blivit uppenbart att de nuvarande bolagsskattereglerna för beskattning av den digitala ekonomins vinster
  inte beaktar denna nya faktor
  och
  därför omedelbart
  måste ses över. |
| --- | --- |

(2)

De nuvarande bolagsskattereglerna utformades främst under 1900-talet för traditionella företag. De baseras på tanken att beskattningen bör ske där värdet skapas. Tillämpningen av de nuvarande reglerna på den digitala ekonomin har dock lett till avvikelser mellan den plats där vinsten beskattas och den plats där värdet skapas, särskilt för affärsmodeller som är starkt beroende av användarnas deltagande.
  Digitaliseringen har förändrat användarnas roll på ett sätt som gjort det möjligt för dem att bli mer involverade i den värdeskapande processen.
  Det har därför blivit uppenbart att de nuvarande bolagsskattereglerna för beskattning av den digitala ekonomins vinster
  inte beaktar denna nya faktor
  och
  därför omedelbart
  måste ses över.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Målet är att åtgärda skillnaden mellan beskattning av digitala inkomster och beskattning av traditionella inkomster. I nuläget har digitala företag en effektiv skattesats på i genomsnitt endast 9,5  %, jämfört med 23,2  % för traditionella affärsmodeller

   (1a)

  . Ett skattesystem måste vara rättvist och gagna samhället i stort. Lika förutsättningar bör gälla för alla företag som verkar på den inre marknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

Målet är att åtgärda skillnaden mellan beskattning av digitala inkomster och beskattning av traditionella inkomster. I nuläget har digitala företag en effektiv skattesats på i genomsnitt endast 9,5  %, jämfört med 23,2  % för traditionella affärsmodeller

   (1a)

  . Ett skattesystem måste vara rättvist och gagna samhället i stort. Lika förutsättningar bör gälla för alla företag som verkar på den inre marknaden.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Den översynen är viktig för den digitala inre marknaden (3) med tanke på att den digitala inre marknaden behöver ett modernt och stabilt skatteregelverk för den
  digitala
  ekonomin för att stimulera innovation, bekämpa fragmentering av marknaden och göra det möjligt för alla aktörer att dra nytta av den nya dynamiken på marknaden på rättvisa och välavvägda villkor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Den översynen är viktig för den digitala inre marknaden (3) med tanke på att den digitala inre marknaden behöver ett modernt och stabilt skatteregelverk för den
  digitala
  ekonomin för att stimulera innovation, bekämpa fragmentering av marknaden och göra det möjligt för alla aktörer att dra nytta av den nya dynamiken på marknaden på rättvisa och välavvägda villkor.

| (3) | Den översynen är viktig för den digitala inre marknaden (3) med tanke på att den digitala inre marknaden behöver ett
  rättvist,
  modernt och stabilt skatteregelverk för den
  digitaliserade
  ekonomin för att stimulera innovation
  och tillväxt för alla
  , bekämpa fragmentering av marknaden och göra det möjligt för alla aktörer att dra nytta av den nya dynamiken på marknaden på rättvisa och välavvägda villkor.
  Digitaliseringen påverkar hela ekonomin. vilket går utöver inrättandet av en skatt på digitala tjänster. Skattereglerna bör därför reformeras. De ad hoc-åtgärder som ingår i detta direktiv får inte försena arbetet med beskattningen av en betydande digital närvaro och inkluderandet av sådan beskattning i en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. |
| --- | --- |

(3)

Den översynen är viktig för den digitala inre marknaden (3) med tanke på att den digitala inre marknaden behöver ett
  rättvist,
  modernt och stabilt skatteregelverk för den
  digitaliserade
  ekonomin för att stimulera innovation
  och tillväxt för alla
  , bekämpa fragmentering av marknaden och göra det möjligt för alla aktörer att dra nytta av den nya dynamiken på marknaden på rättvisa och välavvägda villkor.
  Digitaliseringen påverkar hela ekonomin. vilket går utöver inrättandet av en skatt på digitala tjänster. Skattereglerna bör därför reformeras. De ad hoc-åtgärder som ingår i detta direktiv får inte försena arbetet med beskattningen av en betydande digital närvaro och inkluderandet av sådan beskattning i en gemensam konsoliderad bolagsskattebas.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Med tanke på att problemet med beskattning av den digitala ekonomin är av global karaktär, vore det bästa att finna en multilateral och internationell lösning på det. Kommissionen deltar därför aktivt i den internationella diskussionen. Arbetet inom OECD pågår för närvarande. Att göra framsteg på internationell nivå är dock en utmaning. Därför vidtas åtgärder för att anpassa bolagsskattereglerna på unionsnivå (6) och uppmuntra att avtal ingås med jurisdiktioner utanför unionen (7), så att regelverket för bolagsskatt passar för de nya digitala affärsmodellerna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Med tanke på att problemet med beskattning av den digitala ekonomin är av global karaktär, vore det bästa att finna en multilateral och internationell lösning på det. Kommissionen deltar därför aktivt i den internationella diskussionen. Arbetet inom OECD pågår för närvarande. Att göra framsteg på internationell nivå är dock en utmaning. Därför vidtas åtgärder för att anpassa bolagsskattereglerna på unionsnivå (6) och uppmuntra att avtal ingås med jurisdiktioner utanför unionen (7), så att regelverket för bolagsskatt passar för de nya digitala affärsmodellerna.

| (5) | Med tanke på att problemet med beskattning av den digitala ekonomin är av global karaktär, vore det bästa att finna en multilateral och internationell lösning på det. Kommissionen deltar därför aktivt i den internationella diskussionen. Arbetet inom OECD
  , Internationella valutafonden (IMF), Förenta nationerna (FN) och Världsbanksgruppen, som tillsammans utgör samarbetsplattformen för skatter,
  pågår för närvarande. Att göra framsteg på internationell nivå är dock en utmaning. Därför vidtas åtgärder för att anpassa bolagsskattereglerna på unionsnivå (6) och uppmuntra att avtal ingås med jurisdiktioner utanför unionen (7), så att regelverket för bolagsskatt passar för de nya digitala affärsmodellerna.
  Samstämmighet med det inkluderande ramverket mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster bör säkerställas för att garantera att det inte förekommer några avvikelser från de internationella standarderna och undvika ökad komplexitet. |
| --- | --- |

(5)

Med tanke på att problemet med beskattning av den digitala ekonomin är av global karaktär, vore det bästa att finna en multilateral och internationell lösning på det. Kommissionen deltar därför aktivt i den internationella diskussionen. Arbetet inom OECD
  , Internationella valutafonden (IMF), Förenta nationerna (FN) och Världsbanksgruppen, som tillsammans utgör samarbetsplattformen för skatter,
  pågår för närvarande. Att göra framsteg på internationell nivå är dock en utmaning. Därför vidtas åtgärder för att anpassa bolagsskattereglerna på unionsnivå (6) och uppmuntra att avtal ingås med jurisdiktioner utanför unionen (7), så att regelverket för bolagsskatt passar för de nya digitala affärsmodellerna.
  Samstämmighet med det inkluderande ramverket mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster bör säkerställas för att garantera att det inte förekommer några avvikelser från de internationella standarderna och undvika ökad komplexitet.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | I väntan på sådana åtgärder, som det kan ta tid att anta och genomföra, känner sig medlemsstaterna pressade att agera i denna fråga med tanke på risken att deras bolagsskattebaser urholkas betydligt med tiden. Icke samordnade åtgärder som vidtas av medlemsstaterna individuellt kan fragmentera den inre marknaden och snedvrida konkurrensen, hindra utvecklingen av nya digitala lösningar och hämma unionens konkurrenskraft i stort. Därför är det nödvändigt att införa en harmoniserad strategi med en tillfällig lösning för att hantera problemet på ett riktat sätt tills en övergripande lösning finns på plats. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

I väntan på sådana åtgärder, som det kan ta tid att anta och genomföra, känner sig medlemsstaterna pressade att agera i denna fråga med tanke på risken att deras bolagsskattebaser urholkas betydligt med tiden. Icke samordnade åtgärder som vidtas av medlemsstaterna individuellt kan fragmentera den inre marknaden och snedvrida konkurrensen, hindra utvecklingen av nya digitala lösningar och hämma unionens konkurrenskraft i stort. Därför är det nödvändigt att införa en harmoniserad strategi med en tillfällig lösning för att hantera problemet på ett riktat sätt tills en övergripande lösning finns på plats.

| (6) | I väntan på sådana åtgärder, som det kan ta tid att anta och genomföra, känner sig medlemsstaterna pressade att agera i denna fråga med tanke på risken att deras bolagsskattebaser urholkas betydligt med tiden. Icke samordnade åtgärder som vidtas av medlemsstaterna individuellt kan fragmentera den inre marknaden och snedvrida konkurrensen, hindra utvecklingen av nya digitala lösningar och hämma unionens konkurrenskraft i stort. Därför är det nödvändigt att införa en harmoniserad strategi med en tillfällig lösning för att hantera problemet på ett riktat sätt tills en övergripande lösning finns på plats.
  Den tillfälliga lösningen bör vara tidsmässigt begränsad för att undvika att den oavsiktligt blir permanent. Det bör därför införas en tidsfristklausul som innebär att detta direktiv automatiskt upphör att gälla när en heltäckande lösning uppnås, helst på internationell nivå. Om ingen heltäckande lösning har nåtts senast den 31 december 2020 bör kommissionen överväga ett förslag på grundval av artikel 116 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilken Europaparlamentet och rådet ska agera i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Detta är av största vikt för att utan dröjsmål nå en överenskommelse i syfte att undvika en mångdubbling av ensidiga nationella digitala skatter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(6)

I väntan på sådana åtgärder, som det kan ta tid att anta och genomföra, känner sig medlemsstaterna pressade att agera i denna fråga med tanke på risken att deras bolagsskattebaser urholkas betydligt med tiden. Icke samordnade åtgärder som vidtas av medlemsstaterna individuellt kan fragmentera den inre marknaden och snedvrida konkurrensen, hindra utvecklingen av nya digitala lösningar och hämma unionens konkurrenskraft i stort. Därför är det nödvändigt att införa en harmoniserad strategi med en tillfällig lösning för att hantera problemet på ett riktat sätt tills en övergripande lösning finns på plats.
  Den tillfälliga lösningen bör vara tidsmässigt begränsad för att undvika att den oavsiktligt blir permanent. Det bör därför införas en tidsfristklausul som innebär att detta direktiv automatiskt upphör att gälla när en heltäckande lösning uppnås, helst på internationell nivå. Om ingen heltäckande lösning har nåtts senast den 31 december 2020 bör kommissionen överväga ett förslag på grundval av artikel 116 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilken Europaparlamentet och rådet ska agera i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Detta är av största vikt för att utan dröjsmål nå en överenskommelse i syfte att undvika en mångdubbling av ensidiga nationella digitala skatter i medlemsstaterna.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Syftet med denna tillfälliga lösning bör vara att införa ett gemensamt system för en skatt för digitala tjänster på vissa företags intäkter som härrör från tillhandahållande av vissa digitala tjänster. Åtgärden bör vara enkel att genomföra och inriktas på intäkter som härrör från tillhandahållandet av digitala tjänster där
  användarna
  bidrar på ett betydande sätt till värdeskapandeprocessen.
  Denna faktor
  (användarnas värdeskapande) ligger även till grund för åtgärden för bolagsskatteregler, vilken beskrivs i skäl 5. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Syftet med denna tillfälliga lösning bör vara att införa ett gemensamt system för en skatt för digitala tjänster på vissa företags intäkter som härrör från tillhandahållande av vissa digitala tjänster. Åtgärden bör vara enkel att genomföra och inriktas på intäkter som härrör från tillhandahållandet av digitala tjänster där
  användarna
  bidrar på ett betydande sätt till värdeskapandeprocessen.
  Denna faktor
  (användarnas värdeskapande) ligger även till grund för åtgärden för bolagsskatteregler, vilken beskrivs i skäl 5.

| (7) | Syftet med denna tillfälliga lösning bör vara att införa ett gemensamt system för en skatt för digitala tjänster på vissa företags intäkter som härrör från tillhandahållande av vissa digitala tjänster
  , inbegripet onlineinnehåll
  . Åtgärden bör vara enkel att genomföra och inriktas på intäkter som härrör från tillhandahållandet av digitala tjänster där
  användare och immateriella tillgångar
  bidrar på ett betydande sätt till värdeskapandeprocessen.
  Dessa faktorer
  (användarnas värdeskapande
  och ett starkt beroende av immateriella tillgångar
  ) ligger även till grund för åtgärden för bolagsskatteregler, vilken beskrivs i skäl 5. |
| --- | --- |

(7)

Syftet med denna tillfälliga lösning bör vara att införa ett gemensamt system för en skatt för digitala tjänster på vissa företags intäkter som härrör från tillhandahållande av vissa digitala tjänster
  , inbegripet onlineinnehåll
  . Åtgärden bör vara enkel att genomföra och inriktas på intäkter som härrör från tillhandahållandet av digitala tjänster där
  användare och immateriella tillgångar
  bidrar på ett betydande sätt till värdeskapandeprocessen.
  Dessa faktorer
  (användarnas värdeskapande
  och ett starkt beroende av immateriella tillgångar
  ) ligger även till grund för åtgärden för bolagsskatteregler, vilken beskrivs i skäl 5.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Skatten på digitala tjänster bör
  endast
  tas ut på intäkter som härrör från tillhandahållandet av
  vissa
  digitala tjänster
  . De digitala tjänster som omfattas bör vara sådana
  tjänster
  som är starkt beroende av användarnas deltagande, och där
  skillnaden mellan den plats där vinsten beskattas och den plats där användarna befinner sig vanligen
  är
  störst.
  Det är intäkterna från behandlingen av användarnas bidrag som bör beskattas, inte användarnas deltagande i sig. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Skatten på digitala tjänster bör
  endast
  tas ut på intäkter som härrör från tillhandahållandet av
  vissa
  digitala tjänster
  . De digitala tjänster som omfattas bör vara sådana
  tjänster
  som är starkt beroende av användarnas deltagande, och där
  skillnaden mellan den plats där vinsten beskattas och den plats där användarna befinner sig vanligen
  är
  störst.
  Det är intäkterna från behandlingen av användarnas bidrag som bör beskattas, inte användarnas deltagande i sig.

| (9) | Skatten på digitala tjänster bör tas ut på intäkter som härrör från tillhandahållandet av digitala tjänster
  som är starkt beroende av användarnas värdeskapande och av deras förmåga att leverera
  tjänster
  utan eller med mycket begränsad fysisk närvaro. I dessa fall är
  skillnaden mellan den plats där vinsten beskattas och den plats där användarna befinner sig vanligen störst. |
| --- | --- |

(9)

Skatten på digitala tjänster bör tas ut på intäkter som härrör från tillhandahållandet av digitala tjänster
  som är starkt beroende av användarnas värdeskapande och av deras förmåga att leverera
  tjänster
  utan eller med mycket begränsad fysisk närvaro. I dessa fall är
  skillnaden mellan den plats där vinsten beskattas och den plats där användarna befinner sig vanligen störst.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Beskattningsbara intäkter bör särskilt vara intäkter som härrör från tillhandahållandet av följande
  tjänster:
  i) Placering av reklam på ett digitalt gränssnitt som riktas till användarna av det gränssnittet, ii) tillgängliggörande av flersidiga digitala gränssnitt som gör det möjligt för användare att hitta andra användare och samverka med dem, och även kan underlätta tillhandahållandet av underliggande leverans av varor och tjänster direkt mellan användarna (även kallade förmedlingstjänster),
  och
  iii) överföring av insamlade uppgifter om användare som har genererats från dessa användares aktiviteter på digitala gränssnitt. Om inga intäkter uppstår från tillhandahållandet av sådana tjänster uppstår inte heller någon skyldighet att betala skatt på digitala tjänster. Andra intäkter som entiteten fått genom att tillhandahålla sådana tjänster, men som inte direkt härrör från ett sådana tillgängliggöranden, bör inte heller omfattas av skatten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Beskattningsbara intäkter bör särskilt vara intäkter som härrör från tillhandahållandet av följande
  tjänster:
  i) Placering av reklam på ett digitalt gränssnitt som riktas till användarna av det gränssnittet, ii) tillgängliggörande av flersidiga digitala gränssnitt som gör det möjligt för användare att hitta andra användare och samverka med dem, och även kan underlätta tillhandahållandet av underliggande leverans av varor och tjänster direkt mellan användarna (även kallade förmedlingstjänster),
  och
  iii) överföring av insamlade uppgifter om användare som har genererats från dessa användares aktiviteter på digitala gränssnitt. Om inga intäkter uppstår från tillhandahållandet av sådana tjänster uppstår inte heller någon skyldighet att betala skatt på digitala tjänster. Andra intäkter som entiteten fått genom att tillhandahålla sådana tjänster, men som inte direkt härrör från ett sådana tillgängliggöranden, bör inte heller omfattas av skatten.

| (10) | Beskattningsbara intäkter bör särskilt vara intäkter som härrör från tillhandahållandet av följande: i) Placering av reklam på ett digitalt gränssnitt som riktas till användarna av det gränssnittet, ii) tillgängliggörande av flersidiga digitala gränssnitt som gör det möjligt för användare att hitta andra användare och samverka med dem, och även kan underlätta tillhandahållandet av underliggande leverans av varor och tjänster direkt mellan användarna (även kallade förmedlingstjänster), iii)
  behandling,
  överföring
  och försäljning
  av insamlade uppgifter om användare som har genererats från dessa användares aktiviteter på digitala gränssnitt
  , och iv) tillhandahållande av digitalt innehåll såsom video, ljud eller text.
  Om inga intäkter uppstår från tillhandahållandet av
  sådant innehåll och
  sådana
  varor och
  tjänster uppstår inte heller någon skyldighet att betala skatt på digitala tjänster. Andra intäkter som entiteten fått genom att tillhandahålla sådana tjänster, men som inte direkt härrör från ett sådana tillgängliggöranden, bör inte heller omfattas av skatten. |
| --- | --- |

(10)

Beskattningsbara intäkter bör särskilt vara intäkter som härrör från tillhandahållandet av följande: i) Placering av reklam på ett digitalt gränssnitt som riktas till användarna av det gränssnittet, ii) tillgängliggörande av flersidiga digitala gränssnitt som gör det möjligt för användare att hitta andra användare och samverka med dem, och även kan underlätta tillhandahållandet av underliggande leverans av varor och tjänster direkt mellan användarna (även kallade förmedlingstjänster), iii)
  behandling,
  överföring
  och försäljning
  av insamlade uppgifter om användare som har genererats från dessa användares aktiviteter på digitala gränssnitt
  , och iv) tillhandahållande av digitalt innehåll såsom video, ljud eller text.
  Om inga intäkter uppstår från tillhandahållandet av
  sådant innehåll och
  sådana
  varor och
  tjänster uppstår inte heller någon skyldighet att betala skatt på digitala tjänster. Andra intäkter som entiteten fått genom att tillhandahålla sådana tjänster, men som inte direkt härrör från ett sådana tillgängliggöranden, bör inte heller omfattas av skatten.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Vad beträffar flersidiga digitala gränssnitt som underlättar underliggande leveranser av varor eller tjänster direkt mellan gränssnittets användare, bör inte de underliggande transaktioner och intäkter som användarna får från dessa transaktioner omfattas av skatten. Intäkter som härrör från detaljistverksamhet som består av försäljning av varor eller tjänster som avtalas på nätet via webbplatsen för leverantören av sådana varor eller tjänster, där leverantören inte agerar som mellanhand, bör inte heller omfattas av skatten på digitala tjänster, eftersom
  detaljhandlarens värdeskapande ligger i de varor eller tjänster som tillhandahålls, och
  det
  digitala gränssnittet endast används som ett kommunikationsmedel. Huruvida en leverantör säljer varor eller tjänster på nätet
  via
  sitt eget konto eller tillhandahåller förmedlingstjänster avgörs med beaktande av transaktionens rättsliga
  och
  ekonomiska innehåll enligt avtalet mellan de berörda parterna. En leverantör
  av
  ett digitalt gränssnitt där varor från tredje parter görs tillgängliga kan
  till
  exempel sägas tillhandahålla en förmedlingstjänst (med andra ord tillhandahållande
  av
  ett flersidigt digitalt gränssnitt) om inga betydande lagerrisker föreligger, eller om den tredje parten bestämmer varornas priser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Vad beträffar flersidiga digitala gränssnitt som underlättar underliggande leveranser av varor eller tjänster direkt mellan gränssnittets användare, bör inte de underliggande transaktioner och intäkter som användarna får från dessa transaktioner omfattas av skatten. Intäkter som härrör från detaljistverksamhet som består av försäljning av varor eller tjänster som avtalas på nätet via webbplatsen för leverantören av sådana varor eller tjänster, där leverantören inte agerar som mellanhand, bör inte heller omfattas av skatten på digitala tjänster, eftersom
  detaljhandlarens värdeskapande ligger i de varor eller tjänster som tillhandahålls, och
  det
  digitala gränssnittet endast används som ett kommunikationsmedel. Huruvida en leverantör säljer varor eller tjänster på nätet
  via
  sitt eget konto eller tillhandahåller förmedlingstjänster avgörs med beaktande av transaktionens rättsliga
  och
  ekonomiska innehåll enligt avtalet mellan de berörda parterna. En leverantör
  av
  ett digitalt gränssnitt där varor från tredje parter görs tillgängliga kan
  till
  exempel sägas tillhandahålla en förmedlingstjänst (med andra ord tillhandahållande
  av
  ett flersidigt digitalt gränssnitt) om inga betydande lagerrisker föreligger, eller om den tredje parten bestämmer varornas priser.

| (13) | Vad beträffar flersidiga digitala gränssnitt som underlättar underliggande leveranser av varor eller tjänster direkt mellan gränssnittets användare, bör inte de underliggande transaktioner och intäkter som användarna får från dessa transaktioner omfattas av skatten. Intäkter som härrör från detaljistverksamhet som består av försäljning av varor eller tjänster som avtalas på nätet via webbplatsen för leverantören av sådana varor eller tjänster, där leverantören inte agerar som mellanhand, bör inte heller omfattas av skatten på digitala tjänster. Eftersom det
  är möjligt att behandla användaruppgifter
  via
  ett digitalt gränssnitt
  och
  därmed skapa ytterligare värde från transaktionen, och eftersom avsaknaden
  av
  fysisk närvaro kan skapa möjligheter
  till
  aggressiv skatteplanering, bör utvidgningen
  av
  tillämpningsområdet för dessa tjänster dock övervägas i samband med översynen av detta direktiv
  . |
| --- | --- |

(13)

Vad beträffar flersidiga digitala gränssnitt som underlättar underliggande leveranser av varor eller tjänster direkt mellan gränssnittets användare, bör inte de underliggande transaktioner och intäkter som användarna får från dessa transaktioner omfattas av skatten. Intäkter som härrör från detaljistverksamhet som består av försäljning av varor eller tjänster som avtalas på nätet via webbplatsen för leverantören av sådana varor eller tjänster, där leverantören inte agerar som mellanhand, bör inte heller omfattas av skatten på digitala tjänster. Eftersom det
  är möjligt att behandla användaruppgifter
  via
  ett digitalt gränssnitt
  och
  därmed skapa ytterligare värde från transaktionen, och eftersom avsaknaden
  av
  fysisk närvaro kan skapa möjligheter
  till
  aggressiv skatteplanering, bör utvidgningen
  av
  tillämpningsområdet för dessa tjänster dock övervägas i samband med översynen av detta direktiv
  .

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Tjänster som består i att en entitet tillhandahåller digitalt innehåll via ett digitalt gränssnitt bör
  inte
  omfattas av skatten, oavsett om det digitala innehållet ägs av entiteten eller om
  det
  har förvärvat rätten att distribuera det.
  Även om någon form av samverkan mellan mottagarna av
  sådant
  digitalt innehåll kan tillåtas och leverantören
  av
  sådana tjänster därför kan anses tillgängliggöra ett flersidigt digitalt gränssnitt, står
  det
  inte lika klart
  att
  användaren spelar en central roll
  i 
  värdeskapandet för det företag som tillhandahåller det digitala innehållet. Fokus i värdeskapandet ligger i stället på själva det digitala innehåll som tillhandahålls av entiteten. Intäkter från sådant tillhandahållande bör därför inte omfattas av skatten
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Tjänster som består i att en entitet tillhandahåller digitalt innehåll via ett digitalt gränssnitt bör
  inte
  omfattas av skatten, oavsett om det digitala innehållet ägs av entiteten eller om
  det
  har förvärvat rätten att distribuera det.
  Även om någon form av samverkan mellan mottagarna av
  sådant
  digitalt innehåll kan tillåtas och leverantören
  av
  sådana tjänster därför kan anses tillgängliggöra ett flersidigt digitalt gränssnitt, står
  det
  inte lika klart
  att
  användaren spelar en central roll
  i 
  värdeskapandet för det företag som tillhandahåller det digitala innehållet. Fokus i värdeskapandet ligger i stället på själva det digitala innehåll som tillhandahålls av entiteten. Intäkter från sådant tillhandahållande bör därför inte omfattas av skatten
  .

| (14) | Tjänster som består i att en entitet tillhandahåller digitalt innehåll via ett digitalt gränssnitt bör omfattas av skatten, oavsett om det digitala innehållet ägs av entiteten eller om
  entiteten
  har förvärvat rätten att distribuera det.
  Intäkter från
  sådant
  tillhandahållande bör utvärderas
  av
  kommissionen inom ... [två år efter dagen för
  ikraftträdandet av
  detta direktiv]
  . |
| --- | --- |

(14)

Tjänster som består i att en entitet tillhandahåller digitalt innehåll via ett digitalt gränssnitt bör omfattas av skatten, oavsett om det digitala innehållet ägs av entiteten eller om
  entiteten
  har förvärvat rätten att distribuera det.
  Intäkter från
  sådant
  tillhandahållande bör utvärderas
  av
  kommissionen inom ... [två år efter dagen för
  ikraftträdandet av
  detta direktiv]
  .

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Digitalt innehåll bör anses utgöra data som tillhandahålls i digital form, såsom datorprogram, applikationer, spel, musik, videofilmer eller texter, oavsett om det laddas ned eller spelas upp direkt, och inte är data som representeras av det digitala gränssnittet i sig.
  Syftet med detta är att fånga upp de olika former som digitalt innehåll kan ha när det förvärvas av användaren, vilket inte ändrar det faktum att användarens enda eller huvudsakliga syfte är att förvärva det digitala innehållet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Digitalt innehåll bör anses utgöra data som tillhandahålls i digital form, såsom datorprogram, applikationer, spel, musik, videofilmer eller texter, oavsett om det laddas ned eller spelas upp direkt, och inte är data som representeras av det digitala gränssnittet i sig.
  Syftet med detta är att fånga upp de olika former som digitalt innehåll kan ha när det förvärvas av användaren, vilket inte ändrar det faktum att användarens enda eller huvudsakliga syfte är att förvärva det digitala innehållet.

| (15) | Digitalt innehåll bör anses utgöra data som tillhandahålls i digital form, såsom datorprogram, applikationer, spel, musik, videofilmer eller texter, oavsett om det laddas ned eller spelas upp direkt, och inte är data som representeras av det digitala gränssnittet i sig. |
| --- | --- |

(15)

Digitalt innehåll bör anses utgöra data som tillhandahålls i digital form, såsom datorprogram, applikationer, spel, musik, videofilmer eller texter, oavsett om det laddas ned eller spelas upp direkt, och inte är data som representeras av det digitala gränssnittet i sig.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 15a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (15a) | Digitala företag tenderar att investera mindre i byggnader och maskiner än traditionella företag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15a)

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Det bör göras åtskillnad mellan den tjänst som beskrivs i skäl 14 och tillgängliggörande av ett flersidigt digitalt gränssnitt genom vilket användarna kan ladda upp och dela digitalt innehåll med andra användare, eller tillgängliggörandet av ett gränssnitt som underlättar ett underliggande tillhandahållande av digitalt innehåll direkt mellan användarna. De sistnämnda tjänsterna utgör en förmedlingstjänst, och bör följaktligen omfattas av skatten på digitala tjänster, oavsett den underliggande transaktionens art. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Det bör göras åtskillnad mellan den tjänst som beskrivs i skäl 14 och tillgängliggörande av ett flersidigt digitalt gränssnitt genom vilket användarna kan ladda upp och dela digitalt innehåll med andra användare, eller tillgängliggörandet av ett gränssnitt som underlättar ett underliggande tillhandahållande av digitalt innehåll direkt mellan användarna. De sistnämnda tjänsterna utgör en förmedlingstjänst, och bör följaktligen omfattas av skatten på digitala tjänster, oavsett den underliggande transaktionens art.

utgår

Ändring 15

Förslag till direktiv

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Beskattningsbara tjänster som består i överföring av insamlade uppgifter om användare bör
  endast
  omfatta uppgifter som har genererats från sådana användares aktiviteter på digitala gränssnitt
  , inte uppgifter som har genererats från sensorer eller andra medel och har samlats in på digital väg
  .
  Detta beror på att de
  tjänster
  som
  bör
  omfattas av skatten på digitala tjänster är
  tjänster som använder digitala gränssnitt för att skapa bidrag från användarna, som de monetariserar
  , inte tjänster som endast använder gränssnitt för att överföra uppgifter som har genererats på annat sätt
  . Skatten på digitala tjänster
  bör därför
  inte
  omfatta insamling av uppgifter eller användning
  av uppgifter som
  har samlats in av ett företag för interna ändamål, eller att ett företag utan ersättning delar uppgifter som det har samlat in med andra parter
  . Skatten bör i stället inriktas på intäktsgenerering från överföring
  mot ersättning
  av uppgifter som har samlats in från en mycket specifik verksamhet (användares aktiviteter på digitala gränssnitt). |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Beskattningsbara tjänster som består i överföring av insamlade uppgifter om användare bör
  endast
  omfatta uppgifter som har genererats från sådana användares aktiviteter på digitala gränssnitt
  , inte uppgifter som har genererats från sensorer eller andra medel och har samlats in på digital väg
  .
  Detta beror på att de
  tjänster
  som
  bör
  omfattas av skatten på digitala tjänster är
  tjänster som använder digitala gränssnitt för att skapa bidrag från användarna, som de monetariserar
  , inte tjänster som endast använder gränssnitt för att överföra uppgifter som har genererats på annat sätt
  . Skatten på digitala tjänster
  bör därför
  inte
  omfatta insamling av uppgifter eller användning
  av uppgifter som
  har samlats in av ett företag för interna ändamål, eller att ett företag utan ersättning delar uppgifter som det har samlat in med andra parter
  . Skatten bör i stället inriktas på intäktsgenerering från överföring
  mot ersättning
  av uppgifter som har samlats in från en mycket specifik verksamhet (användares aktiviteter på digitala gränssnitt).

| (17) | Beskattningsbara tjänster som består i 
  behandling,
  överföring
  eller försäljning
  av insamlade uppgifter om användare bör omfatta uppgifter som har genererats från sådana användares aktiviteter på digitala gränssnitt.
  Dessa beskattningsbara
  tjänster bör
  vara
  tjänster som använder digitala gränssnitt för att skapa bidrag från användarna som de monetariserar. Skatten på digitala tjänster
  är
  inte
  en skatt på insamling
  av uppgifter
  i sig
  . Skatten bör i stället inriktas på intäktsgenerering från
  behandling, försäljning eller
  överföring
  till en tredje part
  av
  de
  uppgifter som har samlats in från en mycket specifik verksamhet (användares aktiviteter på digitala gränssnitt). |
| --- | --- |

(17)

Beskattningsbara tjänster som består i 
  behandling,
  överföring
  eller försäljning
  av insamlade uppgifter om användare bör omfatta uppgifter som har genererats från sådana användares aktiviteter på digitala gränssnitt.
  Dessa beskattningsbara
  tjänster bör
  vara
  tjänster som använder digitala gränssnitt för att skapa bidrag från användarna som de monetariserar. Skatten på digitala tjänster
  är
  inte
  en skatt på insamling
  av uppgifter
  i sig
  . Skatten bör i stället inriktas på intäktsgenerering från
  behandling, försäljning eller
  överföring
  till en tredje part
  av
  de
  uppgifter som har samlats in från en mycket specifik verksamhet (användares aktiviteter på digitala gränssnitt).

Ändring 16

Förslag till direktiv

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | Endast vissa företag bör anses utgöra beskattningsbara personer vid tillämpningen av skatten på digitala tjänster, oavsett om de är etablerade i en medlemsstat eller i en jurisdiktion utanför unionen. En entitet bör särskilt anses utgöra en beskattningsbar person om följande två villkor är uppfyllda: i) om de totala globala intäkter som rapporterats av entiteten under det senaste hela räkenskapsår för vilket en årsredovisning finns tillgänglig överskrider 750 000 000  euro, och ii) om entitetens totala beskattningsbara intäkter inom unionen under det räkenskapsåret överskrider
  50 000 000
   euro. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

Endast vissa företag bör anses utgöra beskattningsbara personer vid tillämpningen av skatten på digitala tjänster, oavsett om de är etablerade i en medlemsstat eller i en jurisdiktion utanför unionen. En entitet bör särskilt anses utgöra en beskattningsbar person om följande två villkor är uppfyllda: i) om de totala globala intäkter som rapporterats av entiteten under det senaste hela räkenskapsår för vilket en årsredovisning finns tillgänglig överskrider 750 000 000  euro, och ii) om entitetens totala beskattningsbara intäkter inom unionen under det räkenskapsåret överskrider
  50 000 000
   euro.

| (22) | Endast vissa företag bör anses utgöra beskattningsbara personer vid tillämpningen av skatten på digitala tjänster, oavsett om de är etablerade i en medlemsstat eller i en jurisdiktion utanför unionen. En entitet bör särskilt anses utgöra en beskattningsbar person om följande två villkor är uppfyllda: i) om de totala globala intäkter som rapporterats av entiteten under det senaste hela räkenskapsår för vilket en årsredovisning finns tillgänglig överskrider 750 000 000  
  EUR
  , och ii) om entitetens totala beskattningsbara intäkter inom unionen under det räkenskapsåret överskrider
  40 000 000  EUR
  . |
| --- | --- |

(22)

Endast vissa företag bör anses utgöra beskattningsbara personer vid tillämpningen av skatten på digitala tjänster, oavsett om de är etablerade i en medlemsstat eller i en jurisdiktion utanför unionen. En entitet bör särskilt anses utgöra en beskattningsbar person om följande två villkor är uppfyllda: i) om de totala globala intäkter som rapporterats av entiteten under det senaste hela räkenskapsår för vilket en årsredovisning finns tillgänglig överskrider 750 000 000  
  EUR
  , och ii) om entitetens totala beskattningsbara intäkter inom unionen under det räkenskapsåret överskrider
  40 000 000  EUR
  .

Ändring 17

Förslag till direktiv

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | Genom det första tröskelvärdet (sammanlagda årliga globala intäkter) bör skatten begränsas till att gälla företag av en viss storlek, som är de företag som främst kan tillhandahålla digitala tjänster där användarnas bidrag spelar en grundläggande roll, och som är starkt beroende av omfattande användarnätverk, stor användartrafik och en stark marknadsställning. Sådana affärsmodeller, som är beroende av användarnas värdeskapande för att få intäkter och endast är lönsamma för företag av en viss storlek, står för den största skillnaden mellan var vinsterna beskattas och var värdet skapas. Det är dessutom större företag som har möjlighet att utnyttja aggressiv skatteplanering.
  Det är också skälet till att samma tröskelvärde har föreslagits i andra unionsinitiativ

   (9)

  . Ett annat syfte
  med
  detta tröskelvärde är
  att skapa rättssäkerhet, eftersom det skulle bli enklare och mindre kostsamt för företag och skattemyndigheter att fastställa var en entitet ska betala skatt på digitala tjänster. Det undantar även små och nystartade företag, för vilka efterlevnadskostnaderna för den nya skatten sannolikt får en oproportionerlig effekt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

Genom det första tröskelvärdet (sammanlagda årliga globala intäkter) bör skatten begränsas till att gälla företag av en viss storlek, som är de företag som främst kan tillhandahålla digitala tjänster där användarnas bidrag spelar en grundläggande roll, och som är starkt beroende av omfattande användarnätverk, stor användartrafik och en stark marknadsställning. Sådana affärsmodeller, som är beroende av användarnas värdeskapande för att få intäkter och endast är lönsamma för företag av en viss storlek, står för den största skillnaden mellan var vinsterna beskattas och var värdet skapas. Det är dessutom större företag som har möjlighet att utnyttja aggressiv skatteplanering.
  Det är också skälet till att samma tröskelvärde har föreslagits i andra unionsinitiativ

   (9)

  . Ett annat syfte
  med
  detta tröskelvärde är
  att skapa rättssäkerhet, eftersom det skulle bli enklare och mindre kostsamt för företag och skattemyndigheter att fastställa var en entitet ska betala skatt på digitala tjänster. Det undantar även små och nystartade företag, för vilka efterlevnadskostnaderna för den nya skatten sannolikt får en oproportionerlig effekt.

| (23) | Genom det första tröskelvärdet (sammanlagda årliga globala intäkter) bör skatten begränsas till att gälla företag av en viss storlek, som är de företag som främst kan tillhandahålla digitala tjänster
  som är starkt beroende av mobila immateriella och/eller digitala tillgångar,
  där användarnas bidrag spelar en grundläggande roll, och som är starkt beroende av omfattande användarnätverk, stor användartrafik och en stark marknadsställning. Sådana affärsmodeller, som är beroende av användarnas värdeskapande för att få intäkter och endast är lönsamma för företag av en viss storlek, står för den största skillnaden mellan var vinsterna beskattas och var värdet skapas. Det är dessutom större företag som har möjlighet att utnyttja aggressiv skatteplanering.
  Syftet
  med
  tröskelvärdet är också
  att skapa rättssäkerhet, eftersom det skulle bli enklare och mindre kostsamt för företag och skattemyndigheter att fastställa var en entitet ska betala skatt på digitala tjänster. Det undantar även små och nystartade företag, för vilka efterlevnadskostnaderna för den nya skatten sannolikt får en oproportionerlig effekt. |
| --- | --- |

(23)

Genom det första tröskelvärdet (sammanlagda årliga globala intäkter) bör skatten begränsas till att gälla företag av en viss storlek, som är de företag som främst kan tillhandahålla digitala tjänster
  som är starkt beroende av mobila immateriella och/eller digitala tillgångar,
  där användarnas bidrag spelar en grundläggande roll, och som är starkt beroende av omfattande användarnätverk, stor användartrafik och en stark marknadsställning. Sådana affärsmodeller, som är beroende av användarnas värdeskapande för att få intäkter och endast är lönsamma för företag av en viss storlek, står för den största skillnaden mellan var vinsterna beskattas och var värdet skapas. Det är dessutom större företag som har möjlighet att utnyttja aggressiv skatteplanering.
  Syftet
  med
  tröskelvärdet är också
  att skapa rättssäkerhet, eftersom det skulle bli enklare och mindre kostsamt för företag och skattemyndigheter att fastställa var en entitet ska betala skatt på digitala tjänster. Det undantar även små och nystartade företag, för vilka efterlevnadskostnaderna för den nya skatten sannolikt får en oproportionerlig effekt.

Ändring 18

Förslag till direktiv

Skäl 27

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (27) | För att begränsa eventuell dubbelbeskattning där samma intäkter är föremål både för bolagsskatt och skatt på digitala tjänster,
  förväntas medlemsstaterna tillåta
  företagen att dra av betalad skatt på digitala tjänster som en kostnad från bolagsskattebasen i deras territorium, oavsett om båda skatterna betalas i samma medlemsstat eller i olika medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27)

För att begränsa eventuell dubbelbeskattning där samma intäkter är föremål både för bolagsskatt och skatt på digitala tjänster,
  förväntas medlemsstaterna tillåta
  företagen att dra av betalad skatt på digitala tjänster som en kostnad från bolagsskattebasen i deras territorium, oavsett om båda skatterna betalas i samma medlemsstat eller i olika medlemsstater.

| (27) | För att begränsa eventuell dubbelbeskattning där samma intäkter är föremål både för bolagsskatt och skatt på digitala tjänster
  måste en framtida lösning på unionsnivå tas fram som tillåter
  företagen att dra av betalad skatt på digitala tjänster som en kostnad från bolagsskattebasen i deras territorium, oavsett om båda skatterna betalas i samma medlemsstat eller i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

(27)

För att begränsa eventuell dubbelbeskattning där samma intäkter är föremål både för bolagsskatt och skatt på digitala tjänster
  måste en framtida lösning på unionsnivå tas fram som tillåter
  företagen att dra av betalad skatt på digitala tjänster som en kostnad från bolagsskattebasen i deras territorium, oavsett om båda skatterna betalas i samma medlemsstat eller i olika medlemsstater.

Ändring 19

Förslag till direktiv

Skäl 29

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (29) | Om användarna med avseende på en viss beskattningsbar tjänst befinner sig i olika medlemsstater eller i jurisdiktioner utanför unionen, bör de relevanta beskattningsbara intäkterna från den tjänsten proportionerligt tilldelas varje medlemsstat på grundval av specifika fördelningsnycklar. Fördelningsnycklarna bör fastställas beroende på arten av varje beskattningsbar tjänst och de särskiljande faktorer som innebär att leverantören av en sådan tjänst får intäkter från den. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29)

Om användarna med avseende på en viss beskattningsbar tjänst befinner sig i olika medlemsstater eller i jurisdiktioner utanför unionen, bör de relevanta beskattningsbara intäkterna från den tjänsten proportionerligt tilldelas varje medlemsstat på grundval av specifika fördelningsnycklar. Fördelningsnycklarna bör fastställas beroende på arten av varje beskattningsbar tjänst och de särskiljande faktorer som innebär att leverantören av en sådan tjänst får intäkter från den.

| (29) | Om användarna med avseende på en viss beskattningsbar tjänst befinner sig i olika medlemsstater eller i jurisdiktioner utanför unionen, bör de relevanta beskattningsbara intäkterna från den tjänsten proportionerligt tilldelas varje medlemsstat på grundval av specifika fördelningsnycklar. Fördelningsnycklarna bör fastställas beroende på arten av varje beskattningsbar tjänst och de särskiljande faktorer som innebär att leverantören av en sådan tjänst får intäkter från den.
  I de fall där fördelningsnyckeln leder till en obalanserad fördelning som inte speglar den ekonomiska verksamheten skulle en tvistlösningsmekanism kunna åtgärda en sådan situation. Mot bakgrund av detta bör kommissionen utvärdera möjligheten att inrätta en tvistlösningsmekanism för att säkerställa att tvister där flera olika medlemsstater berörs löses på korrekt sätt. |
| --- | --- |

(29)

Om användarna med avseende på en viss beskattningsbar tjänst befinner sig i olika medlemsstater eller i jurisdiktioner utanför unionen, bör de relevanta beskattningsbara intäkterna från den tjänsten proportionerligt tilldelas varje medlemsstat på grundval av specifika fördelningsnycklar. Fördelningsnycklarna bör fastställas beroende på arten av varje beskattningsbar tjänst och de särskiljande faktorer som innebär att leverantören av en sådan tjänst får intäkter från den.
  I de fall där fördelningsnyckeln leder till en obalanserad fördelning som inte speglar den ekonomiska verksamheten skulle en tvistlösningsmekanism kunna åtgärda en sådan situation. Mot bakgrund av detta bör kommissionen utvärdera möjligheten att inrätta en tvistlösningsmekanism för att säkerställa att tvister där flera olika medlemsstater berörs löses på korrekt sätt.

Ändring 20

Förslag till direktiv

Skäl 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (30) | När det gäller beskattningsbara tjänster som består i att placera reklam på ett digitalt gränssnitt bör det antal gånger som reklamen har visats på användarnas enheter under en beskattningsperiod i en medlemsstat beaktas för att fastställa hur stor del av de beskattningsbara intäkterna under den beskattningsperioden som ska tilldelas den medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30)

När det gäller beskattningsbara tjänster som består i att placera reklam på ett digitalt gränssnitt bör det antal gånger som reklamen har visats på användarnas enheter under en beskattningsperiod i en medlemsstat beaktas för att fastställa hur stor del av de beskattningsbara intäkterna under den beskattningsperioden som ska tilldelas den medlemsstaten.

| (30) | När det gäller beskattningsbara tjänster som består i att placera reklam
  eller tillhandahålla innehåll
  på ett digitalt gränssnitt, bör det antal gånger som reklamen
  eller det digitala innehållet
  har visats på användarnas enheter under en beskattningsperiod i en medlemsstat beaktas för att fastställa hur stor del av de beskattningsbara intäkterna under den beskattningsperioden som ska tilldelas den medlemsstaten. |
| --- | --- |

(30)

När det gäller beskattningsbara tjänster som består i att placera reklam
  eller tillhandahålla innehåll
  på ett digitalt gränssnitt, bör det antal gånger som reklamen
  eller det digitala innehållet
  har visats på användarnas enheter under en beskattningsperiod i en medlemsstat beaktas för att fastställa hur stor del av de beskattningsbara intäkterna under den beskattningsperioden som ska tilldelas den medlemsstaten.

Ändring 22

Förslag till direktiv

Skäl 32

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (32) | När det gäller överföring av insamlade uppgifter om användare bör fördelningen av beskattningsbara intäkter till en medlemsstat under en beskattningsperiod beakta antalet användare från vilka uppgifter som överförts under den beskattningsperioden har genererats till följd av att användarna har använt en enhet i den medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(32)

När det gäller överföring av insamlade uppgifter om användare bör fördelningen av beskattningsbara intäkter till en medlemsstat under en beskattningsperiod beakta antalet användare från vilka uppgifter som överförts under den beskattningsperioden har genererats till följd av att användarna har använt en enhet i den medlemsstaten.

| (32) | När det gäller
  behandling, försäljning eller
  överföring av insamlade uppgifter om användare bör fördelningen av beskattningsbara intäkter till en medlemsstat under en beskattningsperiod beakta antalet användare från vilka uppgifter som
  använts, sålts eller
  överförts under den beskattningsperioden har genererats till följd av att användarna har använt en enhet i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

(32)

När det gäller
  behandling, försäljning eller
  överföring av insamlade uppgifter om användare bör fördelningen av beskattningsbara intäkter till en medlemsstat under en beskattningsperiod beakta antalet användare från vilka uppgifter som
  använts, sålts eller
  överförts under den beskattningsperioden har genererats till följd av att användarna har använt en enhet i den medlemsstaten.

Ändring 23

Förslag till direktiv

Skäl 34

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (34) | Eventuell behandling av personuppgifter i samband med skatten på digitala tjänster bör utföras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (10), inklusive sådan behandling som kan vara nödvändig i fråga om ip-adresser eller andra geolokaliseringsmetoder. Särskild hänsyn bör tas till behovet av att införa lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att följa reglerna för uppgiftsbehandlingens laglighet och säkerhet, tillhandahållande av information och de registrerades rättigheter. Personuppgifter bör anonymiseras när så är möjligt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(34)

Eventuell behandling av personuppgifter i samband med skatten på digitala tjänster bör utföras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (10), inklusive sådan behandling som kan vara nödvändig i fråga om ip-adresser eller andra geolokaliseringsmetoder. Särskild hänsyn bör tas till behovet av att införa lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att följa reglerna för uppgiftsbehandlingens laglighet och säkerhet, tillhandahållande av information och de registrerades rättigheter. Personuppgifter bör anonymiseras när så är möjligt.

| (34) | Eventuell behandling av personuppgifter i samband med skatten på digitala tjänster bör utföras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (10), inklusive sådan behandling som kan vara nödvändig i fråga om ip-adresser eller andra geolokaliseringsmetoder
  , utan möjlighet till identifiering av användarna. Medlemsstatensa skattemyndighet ska underrättas om den metod som används för att fastställa var användarna befinner sig
  . Särskild hänsyn bör tas till behovet av att införa lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att följa reglerna för uppgiftsbehandlingens laglighet och säkerhet
  , särskilt principerna om nödvändighet och proportionalitet
  , tillhandahållande av information och de registrerades rättigheter. Personuppgifter bör anonymiseras när så är möjligt. |
| --- | --- |

(34)

Eventuell behandling av personuppgifter i samband med skatten på digitala tjänster bör utföras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (10), inklusive sådan behandling som kan vara nödvändig i fråga om ip-adresser eller andra geolokaliseringsmetoder
  , utan möjlighet till identifiering av användarna. Medlemsstatensa skattemyndighet ska underrättas om den metod som används för att fastställa var användarna befinner sig
  . Särskild hänsyn bör tas till behovet av att införa lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att följa reglerna för uppgiftsbehandlingens laglighet och säkerhet
  , särskilt principerna om nödvändighet och proportionalitet
  , tillhandahållande av information och de registrerades rättigheter. Personuppgifter bör anonymiseras när så är möjligt.

Ändring 24

Förslag till direktiv

Skäl 35

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (35) | Beskattningsbara intäkter bör motsvara den beskattningsbara personens totala bruttointäkter, exklusive mervärdesskatt och andra liknande skatter. Beskattningsbara intäkter bör anses ha erhållits av en beskattningsbar person vid den tidpunkt då de förföll till betalning, oavsett om de faktiskt har betalats till dess eller inte. Skatten på digitala tjänster bör vara beskattningsgrundande i en medlemsstat för den del av de beskattningsbara intäkter som erhållits av en beskattningsbar person under en beskattningsperiod och som anses ha erhållits i den medlemsstaten, och bör beräknas genom att satsen för skatten på digitala tjänster tillämpas på den andelen. För att undvika snedvridning på den inre marknaden bör det finnas en gemensam sats för skatten på digitala tjänster i unionen. Satsen för skatten på digitala tjänster
  bör
  fastställas till 3 %
  , vilket
  motsvarar en lämplig avvägning mellan de intäkter som genereras av skatten och tar hänsyn till att skatten har olika inverkan på företag beroende på deras vinstmarginaler. |

Kommissionens förslag

Ändring

(35)

Beskattningsbara intäkter bör motsvara den beskattningsbara personens totala bruttointäkter, exklusive mervärdesskatt och andra liknande skatter. Beskattningsbara intäkter bör anses ha erhållits av en beskattningsbar person vid den tidpunkt då de förföll till betalning, oavsett om de faktiskt har betalats till dess eller inte. Skatten på digitala tjänster bör vara beskattningsgrundande i en medlemsstat för den del av de beskattningsbara intäkter som erhållits av en beskattningsbar person under en beskattningsperiod och som anses ha erhållits i den medlemsstaten, och bör beräknas genom att satsen för skatten på digitala tjänster tillämpas på den andelen. För att undvika snedvridning på den inre marknaden bör det finnas en gemensam sats för skatten på digitala tjänster i unionen. Satsen för skatten på digitala tjänster
  bör
  fastställas till 3 %
  , vilket
  motsvarar en lämplig avvägning mellan de intäkter som genereras av skatten och tar hänsyn till att skatten har olika inverkan på företag beroende på deras vinstmarginaler.

| (35) | Beskattningsbara intäkter bör motsvara den beskattningsbara personens totala bruttointäkter, exklusive mervärdesskatt och andra liknande skatter. Beskattningsbara intäkter bör anses ha erhållits av en beskattningsbar person vid den tidpunkt då de förföll till betalning, oavsett om de faktiskt har betalats till dess eller inte. Skatten på digitala tjänster bör vara beskattningsgrundande i en medlemsstat för den del av de beskattningsbara intäkter som erhållits av en beskattningsbar person under en beskattningsperiod och som anses ha erhållits i den medlemsstaten, och bör beräknas genom att satsen för skatten på digitala tjänster tillämpas på den andelen. För att undvika snedvridning på den inre marknaden bör det finnas en gemensam sats för skatten på digitala tjänster i unionen. Satsen för skatten på digitala tjänster
  som
  fastställts till 3 % motsvarar en lämplig avvägning mellan de intäkter som genereras av skatten och tar hänsyn till att skatten har olika inverkan på företag beroende på deras vinstmarginaler. |
| --- | --- |

(35)

Beskattningsbara intäkter bör motsvara den beskattningsbara personens totala bruttointäkter, exklusive mervärdesskatt och andra liknande skatter. Beskattningsbara intäkter bör anses ha erhållits av en beskattningsbar person vid den tidpunkt då de förföll till betalning, oavsett om de faktiskt har betalats till dess eller inte. Skatten på digitala tjänster bör vara beskattningsgrundande i en medlemsstat för den del av de beskattningsbara intäkter som erhållits av en beskattningsbar person under en beskattningsperiod och som anses ha erhållits i den medlemsstaten, och bör beräknas genom att satsen för skatten på digitala tjänster tillämpas på den andelen. För att undvika snedvridning på den inre marknaden bör det finnas en gemensam sats för skatten på digitala tjänster i unionen. Satsen för skatten på digitala tjänster
  som
  fastställts till 3 % motsvarar en lämplig avvägning mellan de intäkter som genereras av skatten och tar hänsyn till att skatten har olika inverkan på företag beroende på deras vinstmarginaler.

Ändring 26

Förslag till direktiv

Skäl 37

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (37) | Medlemsstaterna bör ha rätt att fastställa redovisnings- och bokföringsskyldigheter och andra skyldigheter för att säkerställa att skatten verkligen betalas samt andra åtgärder för att förhindra skatteundandragande, skatteflykt och missbruk av reglerna
  för skatten på digitala tjänster
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(37)

Medlemsstaterna bör ha rätt att fastställa redovisnings- och bokföringsskyldigheter och andra skyldigheter för att säkerställa att skatten verkligen betalas samt andra åtgärder för att förhindra skatteundandragande, skatteflykt och missbruk av reglerna
  för skatten på digitala tjänster
  .

| (37) | Medlemsstaterna bör ha rätt att fastställa redovisnings- och bokföringsskyldigheter och andra skyldigheter för att säkerställa att skatten verkligen betalas samt andra åtgärder
  , inklusive påföljder och sanktioner,
  för att förhindra skatteundandragande, skatteflykt och missbruk av reglerna. |
| --- | --- |

(37)

Medlemsstaterna bör ha rätt att fastställa redovisnings- och bokföringsskyldigheter och andra skyldigheter för att säkerställa att skatten verkligen betalas samt andra åtgärder
  , inklusive påföljder och sanktioner,
  för att förhindra skatteundandragande, skatteflykt och missbruk av reglerna.

Ändring 27

Förslag till direktiv

Skäl 37a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (37a) | Den totala skatt på digitala tjänster som betalats av en beskattningsbar person per medlemsstat bör omfattas av systemet för landsspecifik rapportering. |

Kommissionens förslag

Ändring

(37a)

Den totala skatt på digitala tjänster som betalats av en beskattningsbar person per medlemsstat bör omfattas av systemet för landsspecifik rapportering.

Ändring 28

Förslag till direktiv

Skäl 38a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (38a) | Om en beskattningsbar person ska betala skatt på digitala tjänster i mer än en medlemsstat, bör kommissionen vart tredje år granska den deklaration om skatt på digitala tjänster som lämnats in i identifieringsmedlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(38a)

Om en beskattningsbar person ska betala skatt på digitala tjänster i mer än en medlemsstat, bör kommissionen vart tredje år granska den deklaration om skatt på digitala tjänster som lämnats in i identifieringsmedlemsstaten.

Ändring 29

Förslag till direktiv

Skäl 40a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (40a) | Skatten på digitala tjänster är en tillfällig åtgärd i väntan på en permanent lösning, vilket inte på något sätt bör försena ikraftträdandet av en permanent lösning. Detta direktiv bör upphöra att gälla i samband med antagandet av det första av rådets direktiv om fastställande av regler med avseende på bolagsbeskattning av en betydande digital närvaro, eller rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas och en gemensam bolagsskattebas, inklusive det digitala fasta driftsstället, vilket föreslås i Europaparlamentets lagstiftningsresolutioner av den 15 mars 2018 om förslaget till rådets direktiv om en gemensam bolagsskattebas och förslaget till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, eller ett direktiv om genomförande av en politisk överenskommelse som nåtts i ett internationellt forum såsom OECD eller FN. |

Kommissionens förslag

Ändring

(40a)

Skatten på digitala tjänster är en tillfällig åtgärd i väntan på en permanent lösning, vilket inte på något sätt bör försena ikraftträdandet av en permanent lösning. Detta direktiv bör upphöra att gälla i samband med antagandet av det första av rådets direktiv om fastställande av regler med avseende på bolagsbeskattning av en betydande digital närvaro, eller rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas och en gemensam bolagsskattebas, inklusive det digitala fasta driftsstället, vilket föreslås i Europaparlamentets lagstiftningsresolutioner av den 15 mars 2018 om förslaget till rådets direktiv om en gemensam bolagsskattebas och förslaget till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, eller ett direktiv om genomförande av en politisk överenskommelse som nåtts i ett internationellt forum såsom OECD eller FN.

Ändring 30

Förslag till direktiv

Skäl 40b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (40b) | Medlemsstaterna bör regelbundet rapportera till kommissionen om entiteternas betalning av skatten på digitala tjänster, om hur den gemensamma kontaktpunkten fungerar och om samarbetet med andra medlemsstater kring skatteuppbäring och betalning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(40b)

Medlemsstaterna bör regelbundet rapportera till kommissionen om entiteternas betalning av skatten på digitala tjänster, om hur den gemensamma kontaktpunkten fungerar och om samarbetet med andra medlemsstater kring skatteuppbäring och betalning.

Ändring 31

Förslag till direktiv

Skäl 40c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (40c) | Två år efter ... [dagen för ikraftträdandet av detta direktiv] bör kommissionen utvärdera tillämpningen av detta direktiv och lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet, i förekommande fall åtföljd av förslag om dess översyn i enlighet med principerna om rättvis beskattning av den digitala sektorn. |

Kommissionens förslag

Ändring

(40c)

Två år efter ... [dagen för ikraftträdandet av detta direktiv] bör kommissionen utvärdera tillämpningen av detta direktiv och lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet, i förekommande fall åtföljd av förslag om dess översyn i enlighet med principerna om rättvis beskattning av den digitala sektorn.

Ändring 32

Förslag till direktiv

Skäl 41

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (41) | Syftet med detta direktiv är att skydda den inre marknadens integritet, säkerställa att den fungerar väl och undvika snedvridning av konkurrensen. Eftersom dessa mål inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan snarare på grund av sin beskaffenhet kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål, |

Kommissionens förslag

Ändring

(41)

Syftet med detta direktiv är att skydda den inre marknadens integritet, säkerställa att den fungerar väl och undvika snedvridning av konkurrensen. Eftersom dessa mål inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan snarare på grund av sin beskaffenhet kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål,

| (41) | Syftet med detta direktiv är att skydda den inre marknadens integritet, säkerställa att den fungerar
  rättvist och
  väl och undvika snedvridning av konkurrensen. Eftersom dessa mål inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan snarare på grund av sin beskaffenhet kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål, |
| --- | --- |

(41)

Syftet med detta direktiv är att skydda den inre marknadens integritet, säkerställa att den fungerar
  rättvist och
  väl och undvika snedvridning av konkurrensen. Eftersom dessa mål inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan snarare på grund av sin beskaffenhet kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål,

Ändring 33

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | behandling av uppgifter: en åtgärd, eller serie av åtgärder, som vidtas med personuppgifter, eller uppsättningar av personuppgifter, oberoende av om de utförs automatiserat eller ej, till exempel insamling, registrering, organisering, strukturering, lagring, bearbetning eller ändring, hämtning, läsning, användning, utlämning genom överföring, spridning eller annat tillhandahållande, sammanställning eller samkörning, begränsning, radering eller förstöring. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

Ändring 34

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Överföring
  av uppgifter som samlats in om användare och uppgifter som genererats från användarnas aktiviteter på digitala gränssnitt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(c)

Överföring
  av uppgifter som samlats in om användare och uppgifter som genererats från användarnas aktiviteter på digitala gränssnitt.

| (c) | Behandling och överföring
  av uppgifter som samlats in om användare och uppgifter som genererats från användarnas aktiviteter på digitala gränssnitt. |
| --- | --- |

(c)

Behandling och överföring
  av uppgifter som samlats in om användare och uppgifter som genererats från användarnas aktiviteter på digitala gränssnitt.

Ändring 35

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Tillgängliggörande för användarna av innehåll på ett digitalt gränssnitt såsom video, ljud eller text med hjälp av ett digitalt gränssnitt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ca)

Tillgängliggörande för användarna av innehåll på ett digitalt gränssnitt såsom video, ljud eller text med hjälp av ett digitalt gränssnitt.

Ändring 36

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 4 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | tillgängliggörande av ett digitalt gränssnitt, då det enda eller huvudsakliga syftet med att tillgängliggöra gränssnittet är att den entitet som tillgängliggör det ska förse användare med
  digitalt innehåll
  eller förse användare med
  kommunikationstjänster eller förse användare med betaltjänster
  , |

Kommissionens förslag

Ändring

(a)

tillgängliggörande av ett digitalt gränssnitt, då det enda eller huvudsakliga syftet med att tillgängliggöra gränssnittet är att den entitet som tillgängliggör det ska förse användare med
  digitalt innehåll
  eller förse användare med
  kommunikationstjänster eller förse användare med betaltjänster
  ,

| (a) | tillgängliggörande av ett digitalt gränssnitt, då det enda eller huvudsakliga syftet med att tillgängliggöra gränssnittet är att den entitet som tillgängliggör det ska förse användare med
  kommunikationstjänster
  eller förse användare med
  betaltjänster, förutsatt att inga ytterligare intäkter genereras genom behandling, överföring eller försäljning av användaruppgifter
  , |
| --- | --- |

(a)

tillgängliggörande av ett digitalt gränssnitt, då det enda eller huvudsakliga syftet med att tillgängliggöra gränssnittet är att den entitet som tillgängliggör det ska förse användare med
  kommunikationstjänster
  eller förse användare med
  betaltjänster, förutsatt att inga ytterligare intäkter genereras genom behandling, överföring eller försäljning av användaruppgifter
  ,

Ändring 37

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Om entitetens totala beskattningsbara intäkter inom unionen under det relevanta räkenskapsåret överskrider
  50 000 000
   euro. |

Kommissionens förslag

Ändring

(b)

Om entitetens totala beskattningsbara intäkter inom unionen under det relevanta räkenskapsåret överskrider
  50 000 000
   euro.

| (b) | Om entitetens totala beskattningsbara intäkter inom unionen under det relevanta räkenskapsåret överskrider
  40 000 000  EUR
  . |
| --- | --- |

(b)

Om entitetens totala beskattningsbara intäkter inom unionen under det relevanta räkenskapsåret överskrider
  40 000 000  EUR
  .

Ändring 38

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 2 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | När det gäller tjänster som omfattas av artikel 3.1 ca, om det digitala innehållet i fråga visas på användarens enhet vid en tidpunkt då enheten används i den medlemsstaten under den beskattningsperioden för att få tillgång till ett digitalt gränssnitt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ca)

När det gäller tjänster som omfattas av artikel 3.1 ca, om det digitala innehållet i fråga visas på användarens enhet vid en tidpunkt då enheten används i den medlemsstaten under den beskattningsperioden för att få tillgång till ett digitalt gränssnitt.

Ändring 39

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   De uppgifter som kan samlas in från användarna vid tillämpningen av detta direktiv ska begränsas till uppgifter om den medlemsstat där användarna befinner sig, och det ska inte vara möjligt att identifiera användarna. | 6.   De uppgifter som kan samlas in från användarna vid tillämpningen av detta direktiv ska begränsas till uppgifter om den medlemsstat där användarna befinner sig, och det ska inte vara möjligt att identifiera användarna.
  All behandling av personuppgifter i samband med skatt på digitala tjänster ska utföras i enlighet med förordning (EU) 2016/679, inklusive sådan behandling som kan vara nödvändig i fråga om ip-adresser eller andra geolokaliseringsmetoder. |

Kommissionens förslag

Ändring

6.   De uppgifter som kan samlas in från användarna vid tillämpningen av detta direktiv ska begränsas till uppgifter om den medlemsstat där användarna befinner sig, och det ska inte vara möjligt att identifiera användarna.

6.   De uppgifter som kan samlas in från användarna vid tillämpningen av detta direktiv ska begränsas till uppgifter om den medlemsstat där användarna befinner sig, och det ska inte vara möjligt att identifiera användarna.
  All behandling av personuppgifter i samband med skatt på digitala tjänster ska utföras i enlighet med förordning (EU) 2016/679, inklusive sådan behandling som kan vara nödvändig i fråga om ip-adresser eller andra geolokaliseringsmetoder.

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 6a (ny)

Artikel 5 – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Kommissionen ska undersöka om inrättandet av en tvistlösningsmekanism ytterligare skulle öka ändamålsenligheten och effektiviteten för lösningen av tvister mellan medlemsstaterna. Kommissionen ska för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport, i förekommande fall tillsammans med ett lagförslag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  Kommissionen ska undersöka om inrättandet av en tvistlösningsmekanism ytterligare skulle öka ändamålsenligheten och effektiviteten för lösningen av tvister mellan medlemsstaterna. Kommissionen ska för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport, i förekommande fall tillsammans med ett lagförslag.

Ändring 41

Ändring 41

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8

Artikel 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Skattesatsen för skatten på digitala tjänster ska
  vara
  3 %. | Skattesatsen för skatten på digitala tjänster ska
  fastställas till
  3 %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Skattesatsen för skatten på digitala tjänster ska
  vara
  3 %.

vara

Skattesatsen för skatten på digitala tjänster ska
  fastställas till
  3 %.

fastställas till

Ändring 42

Ändring 42

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 3 – stycke 1a (nytt)

Artikel 10 – punkt 3 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | När led b i denna punkt tillämpas ska kommissionen vart tredje år granska den deklaration om skatt på digitala tjänster som lämnats in i identifieringsmedlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

När led b i denna punkt tillämpas ska kommissionen vart tredje år granska den deklaration om skatt på digitala tjänster som lämnats in i identifieringsmedlemsstaten.

När led b i denna punkt tillämpas ska kommissionen vart tredje år granska den deklaration om skatt på digitala tjänster som lämnats in i identifieringsmedlemsstaten.

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 13 – punkt 2

Artikel 13 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om den beskattningsbara personen upphör att vara skyldig att betala skatt på digitala tjänster i den identifieringsmedlemsstat som har valts enligt artikel 10.3 b, ska den ändra sin identifieringsmedlemsstat i enlighet med kraven i artikel 10. | 2.   Om den beskattningsbara personen upphör att vara skyldig att betala skatt på digitala tjänster i den identifieringsmedlemsstat som har valts enligt artikel 10.3 b, ska den ändra sin identifieringsmedlemsstat i enlighet med kraven i artikel 10
  , utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2a
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om den beskattningsbara personen upphör att vara skyldig att betala skatt på digitala tjänster i den identifieringsmedlemsstat som har valts enligt artikel 10.3 b, ska den ändra sin identifieringsmedlemsstat i enlighet med kraven i artikel 10.

2.   Om den beskattningsbara personen upphör att vara skyldig att betala skatt på digitala tjänster i den identifieringsmedlemsstat som har valts enligt artikel 10.3 b, ska den ändra sin identifieringsmedlemsstat i enlighet med kraven i artikel 10
  , utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2a
  .

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 13 – punkt 2a (ny)

Artikel 13 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Om den beskattningsbara personen upphör att vara skyldig att betala skatt på digitala tjänster i den identifieringsmedlemsstat som har valts enligt artikel 10.3 b, kan den beskattningsbara personen välja att behålla den identifieringsmedlemsstat som ursprungligen valdes, eftersom den beskattningsbara personen kan komma att bli skyldig att betala skatt på digitala tjänster i den medlemsstaten igen under nästa beskattningsperiod. Om den beskattningsbara personen under två på varandra följande beskattningsperioder inte varit skyldig att betala skatt på digitala tjänster i den medlemsstaten, ska den ändra sin identifieringsmedlemsstat i enlighet med kraven i artikel 10. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Om den beskattningsbara personen upphör att vara skyldig att betala skatt på digitala tjänster i den identifieringsmedlemsstat som har valts enligt artikel 10.3 b, kan den beskattningsbara personen välja att behålla den identifieringsmedlemsstat som ursprungligen valdes, eftersom den beskattningsbara personen kan komma att bli skyldig att betala skatt på digitala tjänster i den medlemsstaten igen under nästa beskattningsperiod. Om den beskattningsbara personen under två på varandra följande beskattningsperioder inte varit skyldig att betala skatt på digitala tjänster i den medlemsstaten, ska den ändra sin identifieringsmedlemsstat i enlighet med kraven i artikel 10.

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 17 – punkt 2

Artikel 17 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   De ändringar som avses i punkt 1 ska lämnas till identifieringsmedlemsstaten på elektronisk väg inom
  tre
  år från den dag då den ursprungliga deklarationen skulle ha lämnats in. Ändringar efter en sådan period ska regleras av de bestämmelser och förfaranden som är tillämpliga i varje medlemsstat där skatten ska betalas. | 2.   De ändringar som avses i punkt 1 ska lämnas till identifieringsmedlemsstaten på elektronisk väg inom
  två
  år från den dag då den ursprungliga deklarationen skulle ha lämnats in. Ändringar efter en sådan period ska regleras av de bestämmelser och förfaranden som är tillämpliga i varje medlemsstat där skatten ska betalas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   De ändringar som avses i punkt 1 ska lämnas till identifieringsmedlemsstaten på elektronisk väg inom
  tre
  år från den dag då den ursprungliga deklarationen skulle ha lämnats in. Ändringar efter en sådan period ska regleras av de bestämmelser och förfaranden som är tillämpliga i varje medlemsstat där skatten ska betalas.

2.   De ändringar som avses i punkt 1 ska lämnas till identifieringsmedlemsstaten på elektronisk väg inom
  två
  år från den dag då den ursprungliga deklarationen skulle ha lämnats in. Ändringar efter en sådan period ska regleras av de bestämmelser och förfaranden som är tillämpliga i varje medlemsstat där skatten ska betalas.

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 18 – punkt 3

Artikel 18 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna
  får
  införa åtgärder för att förhindra skatteundandragande, skatteflykt och missbruk av reglerna för skatt på digitala tjänster. | 3.   Medlemsstaterna
  ska
  införa åtgärder
  , inklusive påföljder och sanktioner,
  för att förhindra skatteundandragande, skatteflykt och missbruk av reglerna för skatt på digitala tjänster. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaterna
  får
  införa åtgärder för att förhindra skatteundandragande, skatteflykt och missbruk av reglerna för skatt på digitala tjänster.

3.   Medlemsstaterna
  ska
  införa åtgärder
  , inklusive påföljder och sanktioner,
  för att förhindra skatteundandragande, skatteflykt och missbruk av reglerna för skatt på digitala tjänster.

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 18 – punkt 5a (ny)

Artikel 18 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Efter antagandet av detta direktiv ska kommissionen lägga fram ett lagstiftningsförslag, som ska inkluderas i direktiv 2013/34/EU vad gäller offentliggörande av inkomstskatteuppgifter för vissa företag och filialer, enligt vilket den totala skatt på digitala tjänster som betalats av en beskattningsbar person till de olika medlemsstaterna ska läggas till i förteckningen över obligatoriska standarder för offentlig landsspecifik rapportering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  Efter antagandet av detta direktiv ska kommissionen lägga fram ett lagstiftningsförslag, som ska inkluderas i direktiv 2013/34/EU vad gäller offentliggörande av inkomstskatteuppgifter för vissa företag och filialer, enligt vilket den totala skatt på digitala tjänster som betalats av en beskattningsbar person till de olika medlemsstaterna ska läggas till i förteckningen över obligatoriska standarder för offentlig landsspecifik rapportering.

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Kapitel 4 – rubriken

Kapitel 4 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ADMINISTRATIVT SAMARBETE | ADMINISTRATIVT SAMARBETE
  OCH OBLIGATORISKT INFORMATIONSUTBYTE |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ADMINISTRATIVT SAMARBETE

ADMINISTRATIVT SAMARBETE
  OCH OBLIGATORISKT INFORMATIONSUTBYTE

OCH OBLIGATORISKT INFORMATIONSUTBYTE

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel - 20 (ny)

Artikel - 20 (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel - 20




  Automatiskt och obligatoriskt informationsutbyte




  För att skattemyndigheterna ska kunna uppskatta den skatt som ska betalas in och för att säkerställa ett korrekt och enhetligt genomförande av detta direktiv, ska informationsutbytet i skattefrågor vara automatiskt och obligatoriskt, såsom fastställs i rådets direktiv 2011/16/EU. Medlemsstaterna ska avsätta adekvata personal-, expertis- och budgetresurser till sina nationella skatteförvaltningar samt resurser för utbildning av personal vid skatteförvaltningarna med fokus på gränsöverskridande samarbete och på automatiskt informationsutbyte för att säkerställa ett fullständigt genomförande av detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel - 20

Automatiskt och obligatoriskt informationsutbyte

För att skattemyndigheterna ska kunna uppskatta den skatt som ska betalas in och för att säkerställa ett korrekt och enhetligt genomförande av detta direktiv, ska informationsutbytet i skattefrågor vara automatiskt och obligatoriskt, såsom fastställs i rådets direktiv 2011/16/EU. Medlemsstaterna ska avsätta adekvata personal-, expertis- och budgetresurser till sina nationella skatteförvaltningar samt resurser för utbildning av personal vid skatteförvaltningarna med fokus på gränsöverskridande samarbete och på automatiskt informationsutbyte för att säkerställa ett fullständigt genomförande av detta direktiv.

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 24a (ny)

Artikel 24a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 24a




  Rapportering och översyn




  Två år efter ... [dagen för ikraftträdandet av detta direktiv] ska kommissionen utvärdera tillämpningen av detta direktiv och lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet, i förekommande fall åtföljd av förslag om dess översyn i enlighet med principerna om rättvis beskattning av den digitala sektorn.




  Kommissionen ska särskilt utvärdera










  (a) | ökningen av skattesatsen för skatt på digitala tjänster från 3 % till 5 % tillsammans med en motsvarande skattelättnad för att begränsa skillnaden i effektiva skattesatser mellan traditionella och digitala företag, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 24a

Rapportering och översyn

Två år efter ... [dagen för ikraftträdandet av detta direktiv] ska kommissionen utvärdera tillämpningen av detta direktiv och lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet, i förekommande fall åtföljd av förslag om dess översyn i enlighet med principerna om rättvis beskattning av den digitala sektorn.

Kommissionen ska särskilt utvärdera

(a)

ökningen av skattesatsen för skatt på digitala tjänster från 3 % till 5 % tillsammans med en motsvarande skattelättnad för att begränsa skillnaden i effektiva skattesatser mellan traditionella och digitala företag,

| (b) | tillämpningsområdet för skatten på digitala tjänster, inbegripet en utvidgning av tillämpningsområdet till att omfatta försäljning av varor eller tjänster som avtalats på nätet via digitala gränssnitt, |
| --- | --- |

(b)

tillämpningsområdet för skatten på digitala tjänster, inbegripet en utvidgning av tillämpningsområdet till att omfatta försäljning av varor eller tjänster som avtalats på nätet via digitala gränssnitt,

| (c) | det skattebelopp som betalats i varje medlemsstat, |
| --- | --- |

(c)

det skattebelopp som betalats i varje medlemsstat,

| (d) | den typ av digital verksamhet som omfattas av detta direktiv, |
| --- | --- |

(d)

den typ av digital verksamhet som omfattas av detta direktiv,

| (e) | de eventuella skatteplaneringsåtgärder som entiteter vidtagit för att undvika att betala skatt på digitala tjänster, |
| --- | --- |

(e)

de eventuella skatteplaneringsåtgärder som entiteter vidtagit för att undvika att betala skatt på digitala tjänster,

| (f) | den gemensamma kontaktpunktens funktion och samarbetet mellan medlemsstaterna, och |
| --- | --- |

(f)

den gemensamma kontaktpunktens funktion och samarbetet mellan medlemsstaterna, och

| (g) | de övergripande effekterna på den inre marknaden med hänsyn till den eventuella snedvridningen av konkurrensen. |
| --- | --- |

(g)

de övergripande effekterna på den inre marknaden med hänsyn till den eventuella snedvridningen av konkurrensen.

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 24b (ny)

Artikel 24b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 24b




  Rapporteringskrav




  Medlemsstaterna ska varje år till kommissionen rapportera relevanta siffror och information om entiteternas betalning av skatt på digitala tjänster, om hur den gemensamma kontaktpunkten fungerar och om samarbetet med andra medlemsstater kring skatteuppbäring och betalning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 24b

Rapporteringskrav

Medlemsstaterna ska varje år till kommissionen rapportera relevanta siffror och information om entiteternas betalning av skatt på digitala tjänster, om hur den gemensamma kontaktpunkten fungerar och om samarbetet med andra medlemsstater kring skatteuppbäring och betalning.

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 25a (ny)

Artikel 25a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 25a




  Tidsfristklausul villkorad av permanenta åtgärder




  Skatten på digitala tjänster är en tillfällig åtgärd i väntan på en permanent lösning. Detta direktiv ska därför upphöra att gälla vid antagandet av det första av följande:










  (a) | Rådets direktiv om fastställande av regler med avseende på bolagsbeskattning av en betydande digital närvaro. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 25a

Tidsfristklausul villkorad av permanenta åtgärder

Skatten på digitala tjänster är en tillfällig åtgärd i väntan på en permanent lösning. Detta direktiv ska därför upphöra att gälla vid antagandet av det första av följande:

(a)

Rådets direktiv om fastställande av regler med avseende på bolagsbeskattning av en betydande digital närvaro.

| (b) | Rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas och en gemensam bolagsskattebas, inklusive ett digitalt fast driftställe, vilket föreslås i Europaparlamentets lagstiftningsresolutioner av den 15 mars 2018 om förslaget till rådets direktiv om en gemensam bolagsskattebas och förslaget till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. |
| --- | --- |

(b)

Rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas och en gemensam bolagsskattebas, inklusive ett digitalt fast driftställe, vilket föreslås i Europaparlamentets lagstiftningsresolutioner av den 15 mars 2018 om förslaget till rådets direktiv om en gemensam bolagsskattebas och förslaget till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas.

| (c) | Ett direktiv om genomförande av en politisk överenskommelse som nåtts i internationella forum såsom OECD eller FN. |
| --- | --- |

(c)

Ett direktiv om genomförande av en politisk överenskommelse som nåtts i internationella forum såsom OECD eller FN.

---

(1a)  
  Källa: Beräkningar från Europeiska kommissionens konsekvensanalys, baserad på ZEW (2016, 2017) och ZEW et al. (2017).

1a

Källa: Beräkningar från Europeiska kommissionens konsekvensanalys, baserad på ZEW (2016, 2017) och ZEW et al. (2017).

(3)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192, 6.5.2015).

3

(3)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192, 6.5.2015).

3

(6)  Proposal for a Council Directive laying down rules relating to the corporate taxation of a significant digital presence (COM(2018)0147).

6

(7)  Commission Recommendation relating to the corporate taxation of a significant digital presence (C(2018)1650).

7

(6)  Proposal for a Council Directive laying down rules relating to the corporate taxation of a significant digital presence (COM(2018)0147).

6

(7)  Commission Recommendation relating to the corporate taxation of a significant digital presence (C(2018)1650).

7

(9)  
  Se artikel 2 i förslaget till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (COM(2016)0683).

9

Se artikel 2 i förslaget till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (COM(2016)0683).

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

10

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

10

---

| 13.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 388/868 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 388/868

---

P8_TA(2018)0524

Bolagsbeskattning av en betydande digital närvaro *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2018 om förslaget till rådets direktiv om fastställande av regler med avseende på bolagsbeskattning av en betydande digital närvaro (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2020/C 388/48)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2018)0147), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2018)0147),

| — | med beaktande av artikel 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0138/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0138/2018),

| — | med beaktande av de motiverade yttranden från det danska folketinget, det irländska parlamentet, det maltesiska parlamentet och den nederländska andra kammaren, som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden från det danska folketinget, det irländska parlamentet, det maltesiska parlamentet och den nederländska andra kammaren, som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0426/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0426/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Snabba omställningar av den globala ekonomin till följd av digitaliseringen sätter ny press på bolagsskattesystemen både på unionsnivå och internationell nivå, och ifrågasätter möjligheten att fastställa var digitala företag bör betala skatt och hur mycket de bör betala. Även om behovet av att anpassa reglerna om bolagsskatt till den digitala ekonomin erkänns på internationell nivå av organ såsom G20-länderna, kommer det sannolikt att bli svårt att uppnå en överenskommelse på global nivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Snabba omställningar av den globala ekonomin till följd av digitaliseringen sätter ny press på bolagsskattesystemen både på unionsnivå och internationell nivå, och ifrågasätter möjligheten att fastställa var digitala företag bör betala skatt och hur mycket de bör betala. Även om behovet av att anpassa reglerna om bolagsskatt till den digitala ekonomin erkänns på internationell nivå av organ såsom G20-länderna, kommer det sannolikt att bli svårt att uppnå en överenskommelse på global nivå.

| (1) | Snabba omställningar av den globala ekonomin till följd av digitaliseringen sätter ny press på bolagsskattesystemen både på unionsnivå och internationell nivå, och ifrågasätter möjligheten att fastställa var digitala företag bör betala skatt och hur mycket de bör betala. Även om behovet av att anpassa reglerna om bolagsskatt till den digitala ekonomin erkänns på internationell nivå av organ såsom G20-länderna, kommer det sannolikt att bli svårt att uppnå en överenskommelse på global nivå
  och inte inom den närmaste framtiden
  . |
| --- | --- |

(1)

Snabba omställningar av den globala ekonomin till följd av digitaliseringen sätter ny press på bolagsskattesystemen både på unionsnivå och internationell nivå, och ifrågasätter möjligheten att fastställa var digitala företag bör betala skatt och hur mycket de bör betala. Även om behovet av att anpassa reglerna om bolagsskatt till den digitala ekonomin erkänns på internationell nivå av organ såsom G20-länderna, kommer det sannolikt att bli svårt att uppnå en överenskommelse på global nivå
  och inte inom den närmaste framtiden
  .

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | I den digitala tidsåldern när data har kommit att bli en ny ekonomisk resurs vid sidan av arbetskraft och traditionella resurser, och eftersom multinationella företag som i hög grad bygger på digital verksamhet alltför ofta vidtar skattemässiga åtgärder som gör det möjligt för dem att undvika skatter, måste en ny metod utvecklas för att skapa ett rättvist och hållbart system för digital beskattning, som kommer att säkerställa att digitala företag betalar sina skatter där deras verkliga ekonomiska verksamhet äger rum. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

I den digitala tidsåldern när data har kommit att bli en ny ekonomisk resurs vid sidan av arbetskraft och traditionella resurser, och eftersom multinationella företag som i hög grad bygger på digital verksamhet alltför ofta vidtar skattemässiga åtgärder som gör det möjligt för dem att undvika skatter, måste en ny metod utvecklas för att skapa ett rättvist och hållbart system för digital beskattning, som kommer att säkerställa att digitala företag betalar sina skatter där deras verkliga ekonomiska verksamhet äger rum.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | I åtgärd 1 i OECD:s projekt mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) i rapporten ”Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy”, som offentliggjordes av OECD i oktober 2015 anges olika metoder för beskattning av den digitala ekonomin som utreddes ytterligare i OECD:s ”Tax challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018”. Allt eftersom den digitala omställningen av ekonomin påskyndas finns det ett växande behov av att finna lösningar för att säkerställa en rättvis och effektiv beskattning av digitala företag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

I åtgärd 1 i OECD:s projekt mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) i rapporten ”Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy”, som offentliggjordes av OECD i oktober 2015 anges olika metoder för beskattning av den digitala ekonomin som utreddes ytterligare i OECD:s ”Tax challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018”. Allt eftersom den digitala omställningen av ekonomin påskyndas finns det ett växande behov av att finna lösningar för att säkerställa en rättvis och effektiv beskattning av digitala företag.

| (2) | I åtgärd 1 i OECD:s projekt mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) i rapporten ”Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy”, som offentliggjordes av OECD i oktober 2015 anges olika metoder för beskattning av den digitala ekonomin som utreddes ytterligare i OECD:s ”Tax challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018”. Allt eftersom den digitala omställningen av ekonomin påskyndas finns det ett växande
  och brådskande
  behov av att finna lösningar för att säkerställa en rättvis och effektiv beskattning av digitala företag.
  Hittills har dock OECD:s arbete med beskattning av den digitala ekonomin inte lett till tillräckliga framsteg, vilket visar på behovet av att gå vidare på detta område på unionsnivå. Trots svårigheterna att nå en global överenskommelse och de åtgärder som vidtagits av unionen med detta direktiv, bör man fortsätta att göra stora insatser för att nå en sådan överenskommelse. I avsaknad av en gemensam unionsstrategi kommer medlemsstaterna dock att anta unilaterala lösningar, vilket kommer att leda till rättslig osäkerhet och innebära svårigheter för företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet och för skattemyndigheter. Europaparlamentets undersökningskommitté beträffande penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande (PANA) och dess särskilda utskott för skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (TAXE2) har begärt att ett FN-organ för skattefrågor inrättas med befogenhet att tjäna som forum för debatter och diskussioner om globala överenskommelser och andra frågor som rör det internationella skattesystemet. |
| --- | --- |

(2)

I åtgärd 1 i OECD:s projekt mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) i rapporten ”Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy”, som offentliggjordes av OECD i oktober 2015 anges olika metoder för beskattning av den digitala ekonomin som utreddes ytterligare i OECD:s ”Tax challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018”. Allt eftersom den digitala omställningen av ekonomin påskyndas finns det ett växande
  och brådskande
  behov av att finna lösningar för att säkerställa en rättvis och effektiv beskattning av digitala företag.
  Hittills har dock OECD:s arbete med beskattning av den digitala ekonomin inte lett till tillräckliga framsteg, vilket visar på behovet av att gå vidare på detta område på unionsnivå. Trots svårigheterna att nå en global överenskommelse och de åtgärder som vidtagits av unionen med detta direktiv, bör man fortsätta att göra stora insatser för att nå en sådan överenskommelse. I avsaknad av en gemensam unionsstrategi kommer medlemsstaterna dock att anta unilaterala lösningar, vilket kommer att leda till rättslig osäkerhet och innebära svårigheter för företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet och för skattemyndigheter. Europaparlamentets undersökningskommitté beträffande penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande (PANA) och dess särskilda utskott för skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (TAXE2) har begärt att ett FN-organ för skattefrågor inrättas med befogenhet att tjäna som forum för debatter och diskussioner om globala överenskommelser och andra frågor som rör det internationella skattesystemet.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | I slutrapporterna från undersökningskommittén beträffande penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande och från de tillfälliga särskilda utskotten för skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt, drog Europaparlamentet slutsatsen att de utmaningar som följer av den digitala ekonomin måste bemötas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3a)

I slutrapporterna från undersökningskommittén beträffande penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande och från de tillfälliga särskilda utskotten för skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt, drog Europaparlamentet slutsatsen att de utmaningar som följer av den digitala ekonomin måste bemötas.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | I Europeiska rådets slutsatser av den 19 oktober 2017 underströks behovet av ett effektivt och rättvist skattesystem som är anpassat till den digitala tidsåldern och att rådet såg fram emot kommissionens förslag senast i början av 2018 (15). I Ekofinrådets slutsatser av den 5 december 2017 underströks att en internationellt godtagen definition av fasta driftställen och därtill hörande regler för internprissättning och vinstfördelning också bör vara avgörande när det gäller att hantera utmaningarna i samband med beskattning av den digitala ekonomins vinster och rådet uppmanar till ett nära samarbete mellan EU, OECD och andra internationella partner för att bemöta utmaningarna i samband med beskattning av den digitala ekonomins vinster (16). I detta avseende bör det krävas att medlemsstaterna inbegriper regler i sina nationella bolagsbeskattningssystem för att utöva sina beskattningsrättigheter. Därför bör de olika tillämpliga bolagsbeskattningarna i medlemsstaterna klargöras. Dessa regler bör omfatta en definition av ett fast driftställe och fastställa en skatteförbindelse för en betydande digital närvaro i deras respektive jurisdiktioner. Dessutom bör allmänna principer för fördelningen av beskattningsbara vinster till en sådan digitalt närvaro fastställas. I princip bör dessa regler gälla för samtliga bolagsskattepliktiga företag oberoende av om de är skatterättsligt hemmahörande i unionen eller någon annanstans. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

I Europeiska rådets slutsatser av den 19 oktober 2017 underströks behovet av ett effektivt och rättvist skattesystem som är anpassat till den digitala tidsåldern och att rådet såg fram emot kommissionens förslag senast i början av 2018 (15). I Ekofinrådets slutsatser av den 5 december 2017 underströks att en internationellt godtagen definition av fasta driftställen och därtill hörande regler för internprissättning och vinstfördelning också bör vara avgörande när det gäller att hantera utmaningarna i samband med beskattning av den digitala ekonomins vinster och rådet uppmanar till ett nära samarbete mellan EU, OECD och andra internationella partner för att bemöta utmaningarna i samband med beskattning av den digitala ekonomins vinster (16). I detta avseende bör det krävas att medlemsstaterna inbegriper regler i sina nationella bolagsbeskattningssystem för att utöva sina beskattningsrättigheter. Därför bör de olika tillämpliga bolagsbeskattningarna i medlemsstaterna klargöras. Dessa regler bör omfatta en definition av ett fast driftställe och fastställa en skatteförbindelse för en betydande digital närvaro i deras respektive jurisdiktioner. Dessutom bör allmänna principer för fördelningen av beskattningsbara vinster till en sådan digitalt närvaro fastställas. I princip bör dessa regler gälla för samtliga bolagsskattepliktiga företag oberoende av om de är skatterättsligt hemmahörande i unionen eller någon annanstans.

| (4) | I Europeiska rådets slutsatser av den 19 oktober 2017 underströks behovet av ett effektivt och rättvist skattesystem som är anpassat till den digitala tidsåldern och att rådet såg fram emot kommissionens förslag senast i början av 2018 (15). I Ekofinrådets slutsatser av den 5 december 2017 underströks att en internationellt godtagen definition av fasta driftställen och därtill hörande regler för internprissättning och vinstfördelning också bör vara avgörande när det gäller att hantera utmaningarna i samband med beskattning av den digitala ekonomins vinster och rådet uppmanar till ett nära samarbete mellan EU, OECD och andra internationella partner för att bemöta utmaningarna i samband med beskattning av den digitala ekonomins vinster (16).I detta avseende bör det krävas att medlemsstaterna inbegriper regler i sina nationella bolagsbeskattningssystem för att utöva sina beskattningsrättigheter. Därför bör de olika tillämpliga bolagsbeskattningarna i medlemsstaterna klargöras. Dessa regler bör omfatta en definition av ett fast driftställe och fastställa en skatteförbindelse för en betydande digital närvaro i deras respektive jurisdiktioner. Dessutom bör allmänna principer för fördelningen av beskattningsbara vinster till en sådan digitalt närvaro fastställas. I princip bör dessa regler gälla för samtliga bolagsskattepliktiga företag oberoende av
  deras storlek och
  om de är skatterättsligt hemmahörande i unionen eller någon annanstans.
  De gemensamma bestämmelserna i detta direktiv kräver dessutom en bredare harmonisering av bolagsskattebasen i unionen för alla företag. Därför bör detta direktiv inte hindra eller försena arbetet kring förslaget till en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. |
| --- | --- |

(4)

I Europeiska rådets slutsatser av den 19 oktober 2017 underströks behovet av ett effektivt och rättvist skattesystem som är anpassat till den digitala tidsåldern och att rådet såg fram emot kommissionens förslag senast i början av 2018 (15). I Ekofinrådets slutsatser av den 5 december 2017 underströks att en internationellt godtagen definition av fasta driftställen och därtill hörande regler för internprissättning och vinstfördelning också bör vara avgörande när det gäller att hantera utmaningarna i samband med beskattning av den digitala ekonomins vinster och rådet uppmanar till ett nära samarbete mellan EU, OECD och andra internationella partner för att bemöta utmaningarna i samband med beskattning av den digitala ekonomins vinster (16).I detta avseende bör det krävas att medlemsstaterna inbegriper regler i sina nationella bolagsbeskattningssystem för att utöva sina beskattningsrättigheter. Därför bör de olika tillämpliga bolagsbeskattningarna i medlemsstaterna klargöras. Dessa regler bör omfatta en definition av ett fast driftställe och fastställa en skatteförbindelse för en betydande digital närvaro i deras respektive jurisdiktioner. Dessutom bör allmänna principer för fördelningen av beskattningsbara vinster till en sådan digitalt närvaro fastställas. I princip bör dessa regler gälla för samtliga bolagsskattepliktiga företag oberoende av
  deras storlek och
  om de är skatterättsligt hemmahörande i unionen eller någon annanstans.
  De gemensamma bestämmelserna i detta direktiv kräver dessutom en bredare harmonisering av bolagsskattebasen i unionen för alla företag. Därför bör detta direktiv inte hindra eller försena arbetet kring förslaget till en gemensam konsoliderad bolagsskattebas.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Dessa regler bör dock inte gälla för entiteter som har sin skatterättsliga hemvist i en jurisdiktion utanför unionen, med vilken medlemsstaten med en betydande digital närvaro har ett gällande dubbelbeskattningsavtal med, såvida inte avtalet innehåller bestämmelser om en betydande digital närvaro som ger liknande rättigheter och skyldigheter i förhållande till jurisdiktioner utanför unionen som införs genom detta direktiv. Detta är för att undvika eventuella konflikter med dubbelbeskattningsavtal med jurisdiktioner utanför unionen, med tanke på att jurisdiktioner utanför unionen vanligen inte är bundna av unionslagstiftningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Dessa regler bör dock inte gälla för entiteter som har sin skatterättsliga hemvist i en jurisdiktion utanför unionen, med vilken medlemsstaten med en betydande digital närvaro har ett gällande dubbelbeskattningsavtal med, såvida inte avtalet innehåller bestämmelser om en betydande digital närvaro som ger liknande rättigheter och skyldigheter i förhållande till jurisdiktioner utanför unionen som införs genom detta direktiv. Detta är för att undvika eventuella konflikter med dubbelbeskattningsavtal med jurisdiktioner utanför unionen, med tanke på att jurisdiktioner utanför unionen vanligen inte är bundna av unionslagstiftningen.

| (5) | Dessa regler bör dock inte gälla för entiteter som har sin skatterättsliga hemvist i en jurisdiktion utanför unionen, med vilken medlemsstaten med en betydande digital närvaro har ett gällande dubbelbeskattningsavtal med, såvida inte avtalet innehåller bestämmelser om en betydande digital närvaro som ger liknande rättigheter och skyldigheter i förhållande till jurisdiktioner utanför unionen som införs genom detta direktiv. Detta är för att undvika eventuella konflikter med dubbelbeskattningsavtal med jurisdiktioner utanför unionen, med tanke på att jurisdiktioner utanför unionen vanligen inte är bundna av unionslagstiftningen.
  För att bestämmelserna i detta direktiv ska vara fullt effektiva bör medlemsstaterna dock med eftertryck uppmanas att vid behov anpassa sina gällande dubbelbeskattningsavtal för att inkludera bestämmelser om en betydande digital närvaro som ger rättigheter och skyldigheter liknande dem som fastställs i detta direktiv med avseende på jurisdiktioner utanför unionen. Kommissionen kan lägga fram ett förslag om att inrätta en unionsmodell för ändring av skatteavtal för att anpassa de tusentals bilaterala avtal som varje medlemsstat har ingått. |
| --- | --- |

(5)

Dessa regler bör dock inte gälla för entiteter som har sin skatterättsliga hemvist i en jurisdiktion utanför unionen, med vilken medlemsstaten med en betydande digital närvaro har ett gällande dubbelbeskattningsavtal med, såvida inte avtalet innehåller bestämmelser om en betydande digital närvaro som ger liknande rättigheter och skyldigheter i förhållande till jurisdiktioner utanför unionen som införs genom detta direktiv. Detta är för att undvika eventuella konflikter med dubbelbeskattningsavtal med jurisdiktioner utanför unionen, med tanke på att jurisdiktioner utanför unionen vanligen inte är bundna av unionslagstiftningen.
  För att bestämmelserna i detta direktiv ska vara fullt effektiva bör medlemsstaterna dock med eftertryck uppmanas att vid behov anpassa sina gällande dubbelbeskattningsavtal för att inkludera bestämmelser om en betydande digital närvaro som ger rättigheter och skyldigheter liknande dem som fastställs i detta direktiv med avseende på jurisdiktioner utanför unionen. Kommissionen kan lägga fram ett förslag om att inrätta en unionsmodell för ändring av skatteavtal för att anpassa de tusentals bilaterala avtal som varje medlemsstat har ingått.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Ett viktigt mål med detta direktiv är att förbättra hela den inre marknadens resiliens för att hantera utmaningarna i samband med beskattning av den digitala ekonomin. Detta mål kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna var för sig, eftersom digitala verksamheter har möjlighet att bedriva gränsöverskridande verksamhet utan någon fysisk närvaro i en jurisdiktion och regler behövs därför för att säkerställa att de betalar skatt i de jurisdiktioner där de genererar vinster. Med tanke på den digitala verksamhetens gränsöverskridande dimension tillför ett initiativ på unionsnivå ett mervärde jämfört med vad en mängd nationella åtgärder skulle kunna uppnå. Ett gemensamt initiativ på den inre marknaden krävs för att säkerställa en harmoniserad tillämpning av reglerna för en betydande digital närvaro inom unionen. Unilaterala och olikartade tillvägagångssätt från varje medlemsstat skulle vara ineffektivt och fragmentera den inre marknaden genom att skapa nationella politiska konflikter, snedvridningar och skattehinder för verksamheter inom unionen. Eftersom målen för detta direktiv kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Ett viktigt mål med detta direktiv är att förbättra hela den inre marknadens resiliens för att hantera utmaningarna i samband med beskattning av den digitala ekonomin. Detta mål kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna var för sig, eftersom digitala verksamheter har möjlighet att bedriva gränsöverskridande verksamhet utan någon fysisk närvaro i en jurisdiktion och regler behövs därför för att säkerställa att de betalar skatt i de jurisdiktioner där de genererar vinster. Med tanke på den digitala verksamhetens gränsöverskridande dimension tillför ett initiativ på unionsnivå ett mervärde jämfört med vad en mängd nationella åtgärder skulle kunna uppnå. Ett gemensamt initiativ på den inre marknaden krävs för att säkerställa en harmoniserad tillämpning av reglerna för en betydande digital närvaro inom unionen. Unilaterala och olikartade tillvägagångssätt från varje medlemsstat skulle vara ineffektivt och fragmentera den inre marknaden genom att skapa nationella politiska konflikter, snedvridningar och skattehinder för verksamheter inom unionen. Eftersom målen för detta direktiv kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (8) | Ett viktigt mål med detta direktiv är att förbättra hela den inre marknadens resiliens för att hantera utmaningarna i samband med beskattning av den digitala ekonomin
  , samtidigt som principen om skatteneutralitet respekteras liksom den fria rörligheten för tjänster på den inre marknaden och utan att detta leder till någon diskriminerande åtskillnad mellan företag inom och utanför unionen
  . Detta mål kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna var för sig, eftersom digitala verksamheter har möjlighet att bedriva gränsöverskridande verksamhet utan någon
  eller endast en ringa
  fysisk närvaro i en jurisdiktion och regler behövs därför för att säkerställa att de betalar skatt i de jurisdiktioner där de genererar vinster. Med tanke på den digitala verksamhetens gränsöverskridande dimension tillför ett initiativ på unionsnivå ett mervärde jämfört med vad en mängd nationella åtgärder skulle kunna uppnå. Ett gemensamt initiativ på den inre marknaden krävs för att säkerställa en harmoniserad tillämpning av reglerna för en betydande digital närvaro inom unionen. Unilaterala och olikartade tillvägagångssätt från varje medlemsstat skulle vara ineffektivt och fragmentera den inre marknaden genom att skapa nationella politiska konflikter, snedvridningar och skattehinder för verksamheter inom unionen.
  Därför bör särskild uppmärksamhet ägnas åt att säkerställa att unionens strategi är rättvis och inte diskriminerande mot en viss medlemsstat.
  Eftersom målen för detta direktiv kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(8)

Ett viktigt mål med detta direktiv är att förbättra hela den inre marknadens resiliens för att hantera utmaningarna i samband med beskattning av den digitala ekonomin
  , samtidigt som principen om skatteneutralitet respekteras liksom den fria rörligheten för tjänster på den inre marknaden och utan att detta leder till någon diskriminerande åtskillnad mellan företag inom och utanför unionen
  . Detta mål kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna var för sig, eftersom digitala verksamheter har möjlighet att bedriva gränsöverskridande verksamhet utan någon
  eller endast en ringa
  fysisk närvaro i en jurisdiktion och regler behövs därför för att säkerställa att de betalar skatt i de jurisdiktioner där de genererar vinster. Med tanke på den digitala verksamhetens gränsöverskridande dimension tillför ett initiativ på unionsnivå ett mervärde jämfört med vad en mängd nationella åtgärder skulle kunna uppnå. Ett gemensamt initiativ på den inre marknaden krävs för att säkerställa en harmoniserad tillämpning av reglerna för en betydande digital närvaro inom unionen. Unilaterala och olikartade tillvägagångssätt från varje medlemsstat skulle vara ineffektivt och fragmentera den inre marknaden genom att skapa nationella politiska konflikter, snedvridningar och skattehinder för verksamheter inom unionen.
  Därför bör särskild uppmärksamhet ägnas åt att säkerställa att unionens strategi är rättvis och inte diskriminerande mot en viss medlemsstat.
  Eftersom målen för detta direktiv kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | För att inrätta en sammanhängande och konsekvent ram för skattebasen för alla företag bör begreppet en betydande digital närvaro och de lösningar som läggs fram i detta direktiv också bli en integrerad del av rådets direktiv om en gemensam bolagsskattebas och om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

För att inrätta en sammanhängande och konsekvent ram för skattebasen för alla företag bör begreppet en betydande digital närvaro och de lösningar som läggs fram i detta direktiv också bli en integrerad del av rådets direktiv om en gemensam bolagsskattebas och om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas.

Ändring 40

Förslag till direktiv

Skäl 8b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8b) | Om förslaget inte leder till något avtal och därför inte undanröjer snedvridning av konkurrensen och skattehinder för företag i unionen, bör kommissionen lägga fram ett nytt förslag på grundval av artikel 116 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, vilket innebär att Europaparlamentet och rådet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet utfärdar nödvändiga direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8b)

Om förslaget inte leder till något avtal och därför inte undanröjer snedvridning av konkurrensen och skattehinder för företag i unionen, bör kommissionen lägga fram ett nytt förslag på grundval av artikel 116 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, vilket innebär att Europaparlamentet och rådet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet utfärdar nödvändiga direktiv.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Det är nödvändigt att all behandling av personuppgifter som utförs inom ramen för detta direktiv bör genomföras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (17), inklusive skyldigheten att föreskriva lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att uppfylla de skyldigheter som införs genom den förordningen, särskilt när det gäller behandlingens laglighet, säkerhet i behandlingen, tillhandahållande av information och de registrerades rättigheter, inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard. När så är möjligt bör personuppgifter anonymiseras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Det är nödvändigt att all behandling av personuppgifter som utförs inom ramen för detta direktiv bör genomföras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (17), inklusive skyldigheten att föreskriva lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att uppfylla de skyldigheter som införs genom den förordningen, särskilt när det gäller behandlingens laglighet, säkerhet i behandlingen, tillhandahållande av information och de registrerades rättigheter, inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard. När så är möjligt bör personuppgifter anonymiseras.

| (9) | Det är nödvändigt att all behandling av personuppgifter som utförs inom ramen för detta direktiv bör genomföras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (17), inklusive skyldigheten att föreskriva lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att uppfylla de skyldigheter som införs genom den förordningen, särskilt när det gäller behandlingens laglighet, säkerhet i behandlingen, tillhandahållande av information och de registrerades rättigheter, inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard
  , med vederbörlig hänsyn till nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna
  . När så är möjligt bör personuppgifter anonymiseras.
  De data som kan samlas in från användare vid tillämpningen av detta direktiv bör strikt begränsas till data som anger i vilken medlemsstat användarna befinner sig, utan att det möjliggör identifiering av användaren. |
| --- | --- |

(9)

Det är nödvändigt att all behandling av personuppgifter som utförs inom ramen för detta direktiv bör genomföras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (17), inklusive skyldigheten att föreskriva lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att uppfylla de skyldigheter som införs genom den förordningen, särskilt när det gäller behandlingens laglighet, säkerhet i behandlingen, tillhandahållande av information och de registrerades rättigheter, inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard
  , med vederbörlig hänsyn till nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna
  . När så är möjligt bör personuppgifter anonymiseras.
  De data som kan samlas in från användare vid tillämpningen av detta direktiv bör strikt begränsas till data som anger i vilken medlemsstat användarna befinner sig, utan att det möjliggör identifiering av användaren.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Kommissionen bör utvärdera genomförandet av detta direktiv
  fem
  år efter
  dess ikraftträdande
  och lämna en rapport om detta till rådet. Medlemsstaterna bör till kommissionen överlämna all information som behövs för denna utvärdering. En rådgivande kommitté DigiTax bör inrättas för att undersöka frågor om tillämpningen av direktivet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Kommissionen bör utvärdera genomförandet av detta direktiv
  fem
  år efter
  dess ikraftträdande
  och lämna en rapport om detta till rådet. Medlemsstaterna bör till kommissionen överlämna all information som behövs för denna utvärdering. En rådgivande kommitté DigiTax bör inrättas för att undersöka frågor om tillämpningen av direktivet.

| (10) | Kommissionen bör utvärdera genomförandet av detta direktiv
  senast den ... [tre
  år efter
  dagen för detta direktivets ikraftträdande]
  och lämna en rapport om detta till
  Europaparlamentet och
  rådet
  , särskilt om den administrativa bördan och de extra kostnaderna för företag och särskilt små och medelstora företag, effekten av det skattesystem som föreskrivs i detta direktiv på medlemsstaternas intäkter, effekten på användarnas personuppgifter och effekten på den inre marknaden som helhet, med särskild hänsyn till den eventuella snedvridningen av konkurrensen mellan företag som omfattas av de nya regler som fastställs i detta direktiv. Översynen bör också omfatta en granskning av om de typer av tjänster som omfattas av detta direktiv eller definitionen av en betydande digital närvaro bör ändras
  . Medlemsstaterna bör till kommissionen överlämna all information som behövs för denna utvärdering. En rådgivande kommitté DigiTax bör inrättas för att undersöka frågor om tillämpningen av direktivet.
  Kommittén bör offentliggöra sina dagordningar, och innan kommitténs medlemmar väljs ut bör det säkerställas att de inte har några intressekonflikter. En observatör från Europaparlamentet bör inbjudas att närvara vid kommitténs möten. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen bör utvärdera genomförandet av detta direktiv
  senast den ... [tre
  år efter
  dagen för detta direktivets ikraftträdande]
  och lämna en rapport om detta till
  Europaparlamentet och
  rådet
  , särskilt om den administrativa bördan och de extra kostnaderna för företag och särskilt små och medelstora företag, effekten av det skattesystem som föreskrivs i detta direktiv på medlemsstaternas intäkter, effekten på användarnas personuppgifter och effekten på den inre marknaden som helhet, med särskild hänsyn till den eventuella snedvridningen av konkurrensen mellan företag som omfattas av de nya regler som fastställs i detta direktiv. Översynen bör också omfatta en granskning av om de typer av tjänster som omfattas av detta direktiv eller definitionen av en betydande digital närvaro bör ändras
  . Medlemsstaterna bör till kommissionen överlämna all information som behövs för denna utvärdering. En rådgivande kommitté DigiTax bör inrättas för att undersöka frågor om tillämpningen av direktivet.
  Kommittén bör offentliggöra sina dagordningar, och innan kommitténs medlemmar väljs ut bör det säkerställas att de inte har några intressekonflikter. En observatör från Europaparlamentet bör inbjudas att närvara vid kommitténs möten.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | Med tanke på de administrativa kostnaderna för en betydande digital närvaro bör det säkerställas att små och medelstora företag inte oavsiktligt omfattas av detta direktivs tillämpningsområde. Kommissionen bör, som en del av översynsprocessen, undersöka i vilken utsträckning detta direktiv påverkar små och medelstora företag negativt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10a)

Med tanke på de administrativa kostnaderna för en betydande digital närvaro bör det säkerställas att små och medelstora företag inte oavsiktligt omfattas av detta direktivs tillämpningsområde. Kommissionen bör, som en del av översynsprocessen, undersöka i vilken utsträckning detta direktiv påverkar små och medelstora företag negativt.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12a) | Eftersom bestämmelserna i detta direktiv är avsedda att ge en permanent och heltäckande lösning på frågan om beskattning av den digitala ekonomin, ska den tillfälliga lösningen med skatt på digitala tjänster som föreskrivs i direktivet om ett gemensamt system för skatt på inkomster från tillhandahållande av vissa digitala tjänster automatiskt upphöra att gälla när bestämmelserna i detta direktiv blir tillämpliga. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12a)

Eftersom bestämmelserna i detta direktiv är avsedda att ge en permanent och heltäckande lösning på frågan om beskattning av den digitala ekonomin, ska den tillfälliga lösningen med skatt på digitala tjänster som föreskrivs i direktivet om ett gemensamt system för skatt på inkomster från tillhandahållande av vissa digitala tjänster automatiskt upphöra att gälla när bestämmelserna i detta direktiv blir tillämpliga.

Ändring 15

Förslag till direktiv

Artikel 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Detta direktiv är tillämpligt på entiteter, oavsett var de har sin skatterättsliga hemvist, antingen i en medlemsstat eller i ett tredjeland. | Detta direktiv är tillämpligt på entiteter, oavsett
  storlek eller
  var de har sin skatterättsliga hemvist, antingen i en medlemsstat eller i ett tredjeland. |

Kommissionens förslag

Ändring

Detta direktiv är tillämpligt på entiteter, oavsett var de har sin skatterättsliga hemvist, antingen i en medlemsstat eller i ett tredjeland.

Detta direktiv är tillämpligt på entiteter, oavsett
  storlek eller
  var de har sin skatterättsliga hemvist, antingen i en medlemsstat eller i ett tredjeland.

Ändring 19

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Den medlemsstat där en användares enhet används ska fastställas med hänvisning till enhetens IP-adress eller, om det är mer korrekt, någon annan metod för geolokalisering. | 6.   Den medlemsstat där en användares enhet används ska fastställas med hänvisning till enhetens IP-adress eller, om det är mer korrekt, någon annan metod för geolokalisering
  , utan att göra det möjligt att identifiera användaren, i enlighet med förordning (EU) 2016/679. Medlemsstaternas skattemyndigheter ska underrättas om den metod som används för att fastställa var användarna befinner sig. |

Kommissionens förslag

Ändring

6.   Den medlemsstat där en användares enhet används ska fastställas med hänvisning till enhetens IP-adress eller, om det är mer korrekt, någon annan metod för geolokalisering.

6.   Den medlemsstat där en användares enhet används ska fastställas med hänvisning till enhetens IP-adress eller, om det är mer korrekt, någon annan metod för geolokalisering
  , utan att göra det möjligt att identifiera användaren, i enlighet med förordning (EU) 2016/679. Medlemsstaternas skattemyndigheter ska underrättas om den metod som används för att fastställa var användarna befinner sig.

Ändring 21

Ändring 21

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 7a (ny)

Artikel 7 – punkt 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  En skattskyldig är skyldig att lämna alla uppgifter till skattemyndigheterna som har betydelse för fastställandet av betydande digital närvaro i enlighet med denna artikel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7a.
     
  En skattskyldig är skyldig att lämna alla uppgifter till skattemyndigheterna som har betydelse för fastställandet av betydande digital närvaro i enlighet med denna artikel.

Ändring 23

Ändring 23

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 5 – led a

Artikel 5 – punkt 5 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Insamling, lagring, bearbetning, analys, spridning och försäljning av data på användarnivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Insamling, lagring, bearbetning, analys, spridning och försäljning av data på användarnivå.

| a) | Insamling, lagring, bearbetning, analys,
  utnyttjande, överföring,
  spridning och försäljning av data på användarnivå. |
| --- | --- |

a)

Insamling, lagring, bearbetning, analys,
  utnyttjande, överföring,
  spridning och försäljning av data på användarnivå.

utnyttjande, överföring,

Ändring 25

Ändring 25

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 6a (ny)

Artikel 5 – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Medlemsstaterna ska avsätta adekvata personal-, expertis- och budgetresurser till sina nationella skatteförvaltningar, samt resurser för utbildning av personalen, för att den ska kunna fastställa det fasta driftställets vinster och den digitala verksamheten i medlemsstaten i fråga. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  Medlemsstaterna ska avsätta adekvata personal-, expertis- och budgetresurser till sina nationella skatteförvaltningar, samt resurser för utbildning av personalen, för att den ska kunna fastställa det fasta driftställets vinster och den digitala verksamheten i medlemsstaten i fråga.

Ändring 26

Ändring 26

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 5a (ny)

Artikel 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 5a





  1.
     
  Senast ... [dagen för detta direktivs ikraftträdande] ska kommissionen utfärda riktlinjer till skattemyndigheter om hur en betydande digital närvaro och digitala tjänster ska identifieras, mätas och beskattas. Dessa regler ska harmoniseras inom hela unionen och utfärdas på unionens alla officiella språk.






  2.
     
  Utifrån de riktlinjer som avses i första stycket ska kommissionen utfärda riktlinjer avseende en tydlig metod med vilken företag själva kan bedöma om och vilka av deras verksamheter som ska räknas som betydande digital närvaro. Dessa riktlinjer ska utfärdas på unionens alla officiella språk och tillgängliggöras på kommissionens webbplats. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 5a

1.
     
  Senast ... [dagen för detta direktivs ikraftträdande] ska kommissionen utfärda riktlinjer till skattemyndigheter om hur en betydande digital närvaro och digitala tjänster ska identifieras, mätas och beskattas. Dessa regler ska harmoniseras inom hela unionen och utfärdas på unionens alla officiella språk.

2.
     
  Utifrån de riktlinjer som avses i första stycket ska kommissionen utfärda riktlinjer avseende en tydlig metod med vilken företag själva kan bedöma om och vilka av deras verksamheter som ska räknas som betydande digital närvaro. Dessa riktlinjer ska utfärdas på unionens alla officiella språk och tillgängliggöras på kommissionens webbplats.

Ändring 27

Ändring 27

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 5b (ny)

Artikel 5b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 5b




  Administrativt samarbete




  För att garantera en enhetlig tillämpning av direktivet i Europeiska unionen ska informationsutbytet i skattefrågor vara automatiskt och obligatoriskt, i enlighet med rådets direktiv 2011/16/EU. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 5b

Administrativt samarbete

För att garantera en enhetlig tillämpning av direktivet i Europeiska unionen ska informationsutbytet i skattefrågor vara automatiskt och obligatoriskt, i enlighet med rådets direktiv 2011/16/EU.

Ändring 28

Ändring 28

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6 – rubriken

Artikel 6 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Översyn | Genomföranderapport och
  översyn |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Översyn

Genomföranderapport och
  översyn

Genomföranderapport och

Ändring 29

Ändring 29

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 1

Artikel 6 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen
  bör
  utvärdera genomförandet av detta direktiv
  fem
  år efter
  dess ikraftträdande
  och överlämna en rapport om detta till rådet. | 1.   Kommissionen
  ska
  utvärdera genomförandet av detta direktiv
  senast den ... [tre
  år efter
  dagen för detta direktivs ikraftträdande]
  och överlämna en rapport om detta till
  Europaparlamentet och
  rådet.
  I denna rapport ska särskild tonvikt läggas på den administrativa bördan och de extra kostnaderna för företag och i synnerhet små och medelstora företag, effekten av det skattesystem som föreskrivs i detta direktiv på medlemsstaternas intäkter, effekten på användarnas personuppgifter och effekten på den inre marknaden som helhet, med särskilt beaktande av eventuell snedvridning av konkurrensen mellan företag som omfattas av de nya bestämmelserna i detta direktiv. Dessutom ska det undersökas om de typer av tjänster som omfattas av detta direktiv eller definitionen av en betydande digital närvaro bör ändras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen
  bör
  utvärdera genomförandet av detta direktiv
  fem
  år efter
  dess ikraftträdande
  och överlämna en rapport om detta till rådet.

1.   Kommissionen
  ska
  utvärdera genomförandet av detta direktiv
  senast den ... [tre
  år efter
  dagen för detta direktivs ikraftträdande]
  och överlämna en rapport om detta till
  Europaparlamentet och
  rådet.
  I denna rapport ska särskild tonvikt läggas på den administrativa bördan och de extra kostnaderna för företag och i synnerhet små och medelstora företag, effekten av det skattesystem som föreskrivs i detta direktiv på medlemsstaternas intäkter, effekten på användarnas personuppgifter och effekten på den inre marknaden som helhet, med särskilt beaktande av eventuell snedvridning av konkurrensen mellan företag som omfattas av de nya bestämmelserna i detta direktiv. Dessutom ska det undersökas om de typer av tjänster som omfattas av detta direktiv eller definitionen av en betydande digital närvaro bör ändras.

Ändring 30

Ändring 30

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6a (ny)

Artikel 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 6a |
| | Utövande av delegeringen |
| | 1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel. |
| | 2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses ska ges till kommissionen för en obestämd tid från... [dagen för direktivets ikraftträdande]. |
| | 3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses får när som helst återkallas av rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. |
| | 4.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska kommissionen underrätta rådet om detta. |
| | 5.
     
  En delegerad akt som antas ska träda i kraft endast om rådet inte har gjort någon invändning mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs rådet, eller om rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att det inte kommer att invända. Denna period kan på rådets initiativ förlängas med två månader. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 6a

Artikel 6a

Utövande av delegeringen

Utövande av delegeringen

1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses ska ges till kommissionen för en obestämd tid från... [dagen för direktivets ikraftträdande].

3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses får när som helst återkallas av rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska kommissionen underrätta rådet om detta.

5.
     
  En delegerad akt som antas ska träda i kraft endast om rådet inte har gjort någon invändning mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs rådet, eller om rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att det inte kommer att invända. Denna period kan på rådets initiativ förlängas med två månader.

Ändring 31

Ändring 31

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6b (ny)

Artikel 6b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 6b




  Överklagande




  Företagen – både inom och utanför unionen – kan överklaga beslutet att de tjänster de tillhandahåller är digitala tjänster i enlighet med nationell lagstiftning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 6b

Överklagande

Företagen – både inom och utanför unionen – kan överklaga beslutet att de tjänster de tillhandahåller är digitala tjänster i enlighet med nationell lagstiftning.

Ändring 32

Ändring 32

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6c (ny)

Artikel 6c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 6c




  Information till Europaparlamentet




  Europaparlamentet ska informeras om kommissionens antagande av delegerade akter och rådets eventuella invändningar mot dessa och av återkallande av delegering av befogenheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 6c

Information till Europaparlamentet

Europaparlamentet ska informeras om kommissionens antagande av delegerade akter och rådets eventuella invändningar mot dessa och av återkallande av delegering av befogenheter.

Ändring 33

Ändring 33

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6d (ny)

Artikel 6d (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 6d




  Mandat för Europeiska kommissionen att förhandla skatteavtal med tredjeländer




  Medlemsstaterna ska ge kommissionen befogenheter att på deras vägnar förhandla om översyn eller ingående av skatteavtal med tredjeländer i enlighet med reglerna i detta direktiv, särskilt när det gäller att inkludera definitionen av en betydande digital närvaro för skatteändamål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 6d

Mandat för Europeiska kommissionen att förhandla skatteavtal med tredjeländer

Medlemsstaterna ska ge kommissionen befogenheter att på deras vägnar förhandla om översyn eller ingående av skatteavtal med tredjeländer i enlighet med reglerna i detta direktiv, särskilt när det gäller att inkludera definitionen av en betydande digital närvaro för skatteändamål.

Ändring 34

Ändring 34

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 2

Artikel 7 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   DigiTax-kommittén ska bestå av företrädare för medlemsstaterna och kommissionen. En företrädare för kommissionen ska vara ordförande i kommittén. Kommissionen ska tillhandahålla sekretariatstjänster åt kommittén. | 2.   DigiTax-kommittén ska bestå av företrädare för medlemsstaterna och kommissionen
  samt en observatör från Europaparlamentet
  . En företrädare för kommissionen ska vara ordförande i kommittén. Kommissionen ska tillhandahålla sekretariatstjänster åt kommittén.
  Kommittén ska offentliggöra sina dagordningar och innan deltagarna väljs ut ska det säkerställas att inga intressekonflikter föreligger. Berörda parter, inklusive arbetsmarknadens parter, ska ha möjlighet att delta i relevanta möten som observatörer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   DigiTax-kommittén ska bestå av företrädare för medlemsstaterna och kommissionen. En företrädare för kommissionen ska vara ordförande i kommittén. Kommissionen ska tillhandahålla sekretariatstjänster åt kommittén.

2.   DigiTax-kommittén ska bestå av företrädare för medlemsstaterna och kommissionen
  samt en observatör från Europaparlamentet
  . En företrädare för kommissionen ska vara ordförande i kommittén. Kommissionen ska tillhandahålla sekretariatstjänster åt kommittén.
  Kommittén ska offentliggöra sina dagordningar och innan deltagarna väljs ut ska det säkerställas att inga intressekonflikter föreligger. Berörda parter, inklusive arbetsmarknadens parter, ska ha möjlighet att delta i relevanta möten som observatörer.

Ändring 35

Ändring 35

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 4

Artikel 7 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   DigiTax-kommittén ska behandla frågor om tillämpningen av detta direktiv, som tas upp av kommitténs ordförande, antingen på ordförandens eget initiativ eller på begäran av
  företrädaren
  för en medlemsstat, och underrätta kommissionen om sina slutsatser. | 4.   DigiTax-kommittén ska behandla frågor om tillämpningen av detta direktiv, som tas upp av kommitténs ordförande, antingen på ordförandens eget initiativ eller på begäran av
  Europaparlamentet eller av en företrädare
  för en medlemsstat, och underrätta kommissionen om sina slutsatser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   DigiTax-kommittén ska behandla frågor om tillämpningen av detta direktiv, som tas upp av kommitténs ordförande, antingen på ordförandens eget initiativ eller på begäran av
  företrädaren
  för en medlemsstat, och underrätta kommissionen om sina slutsatser.

4.   DigiTax-kommittén ska behandla frågor om tillämpningen av detta direktiv, som tas upp av kommitténs ordförande, antingen på ordförandens eget initiativ eller på begäran av
  Europaparlamentet eller av en företrädare
  för en medlemsstat, och underrätta kommissionen om sina slutsatser.

Ändring 36

Ändring 36

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 4 – stycke 1a (nytt)

Artikel 7 – punkt 4 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | DigiTax-kommittén ska utarbeta en årsrapport om sin verksamhet och sina resultat och överlämna denna rapport till Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

DigiTax-kommittén ska utarbeta en årsrapport om sin verksamhet och sina resultat och överlämna denna rapport till Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

DigiTax-kommittén ska utarbeta en årsrapport om sin verksamhet och sina resultat och överlämna denna rapport till Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

Ändring 37

Ändring 37

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 4a (ny)

Artikel 7 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  DigiTax-kommittén ska verifiera och kontrollera att företagen genomför detta direktiv på ett korrekt sätt. Den ska kunna samla in och använda data från nationella skattemyndigheter för att granska det korrekta genomförandet av reglerna om betydande digital närvaro och fungera som ett organ som underlättar samarbetet mellan nationella skattemyndigheter i syfte att minimera förekomsten av dubbelbeskattning och dubbel icke-beskattning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  DigiTax-kommittén ska verifiera och kontrollera att företagen genomför detta direktiv på ett korrekt sätt. Den ska kunna samla in och använda data från nationella skattemyndigheter för att granska det korrekta genomförandet av reglerna om betydande digital närvaro och fungera som ett organ som underlättar samarbetet mellan nationella skattemyndigheter i syfte att minimera förekomsten av dubbelbeskattning och dubbel icke-beskattning.

Ändring 38

Ändring 38

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8

Artikel 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De data som kan samlas in från användare vid tillämpningen av detta direktiv ska begränsas till data som anger i vilken medlemsstat användarna befinner sig, utan att det möjliggör identifiering av användaren. | De data som kan samlas in från användare vid tillämpningen av detta direktiv ska begränsas till data som anger i vilken medlemsstat användarna befinner sig, utan att det möjliggör identifiering av användaren.
  All behandling av personuppgifter som utförs vid tillämpningen av detta direktiv ska helt överensstämma med förordning (EU) 2016/679. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De data som kan samlas in från användare vid tillämpningen av detta direktiv ska begränsas till data som anger i vilken medlemsstat användarna befinner sig, utan att det möjliggör identifiering av användaren.

De data som kan samlas in från användare vid tillämpningen av detta direktiv ska begränsas till data som anger i vilken medlemsstat användarna befinner sig, utan att det möjliggör identifiering av användaren.
  All behandling av personuppgifter som utförs vid tillämpningen av detta direktiv ska helt överensstämma med förordning (EU) 2016/679.

All behandling av personuppgifter som utförs vid tillämpningen av detta direktiv ska helt överensstämma med förordning (EU) 2016/679.

Ändring 39

Ändring 39

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9a (ny)

Artikel 9a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 9a (ny)




  Kopplingen till skatt på inkomster från digitala tjänster




  När detta direktiv blir tillämpligt ska direktivet om ett gemensamt system för skatt på inkomster från tillhandahållande av vissa digitala tjänster automatiskt upphöra att gälla. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 9a (ny)

Kopplingen till skatt på inkomster från digitala tjänster

När detta direktiv blir tillämpligt ska direktivet om ett gemensamt system för skatt på inkomster från tillhandahållande av vissa digitala tjänster automatiskt upphöra att gälla.

---

(15)  Europeiska rådets möte (den 19 oktober 2017) – slutsatser (dok. EUCO 14/17).

15

(16)  Rådets slutsatser (den 5 december 2017) om insatser för att möta svårigheterna med vinstbeskattning i den digitala ekonomin (FISC 346 ECOFIN 1092).

16

(15)  Europeiska rådets möte (den 19 oktober 2017) – slutsatser (dok. EUCO 14/17).

15

(16)  Rådets slutsatser (den 5 december 2017) om insatser för att möta svårigheterna med vinstbeskattning i den digitala ekonomin (FISC 346 ECOFIN 1092).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

17

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

17

---