# Den Europæiske Unions C 350/2020

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 350 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 63. årgang20. oktober 2020 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 350

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

63. årgang20. oktober 2020

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | III   Forberedende retsakter |
| | REVISIONSRETTEN |
| 2020/C 350/01 | Udtalelsenr. 6/2020
  (artikel 287, stk. 4, og artikel 322, stk. 1, litra a), TEUF)
  om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en genopretnings- og resiliensfacilitet (COM(2020) 408) | 1 |

Indhold

Side

III   Forberedende retsakter

REVISIONSRETTEN

2020/C 350/01

Udtalelsenr. 6/2020
  (artikel 287, stk. 4, og artikel 322, stk. 1, litra a), TEUF)
  om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en genopretnings- og resiliensfacilitet (COM(2020) 408)

(artikel 287, stk. 4, og artikel 322, stk. 1, litra a), TEUF)

(COM(2020) 408)

1

---

| | Berigtigelser |
| --- | --- |
| | Berigtigelse til udtalelse Nr. 5/2020 (artikel 288, stk. 4, og artikel 322, stk. 1, litra a), TEUF) om Kommissionens forslag 2020/0006 (COD) af 14. januar 2020 og af 28. maj 2020 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling (COM(2020) 22 final og COM(2020) 460 final)
  ( EUT C 290 af 1.9.2020 ) | 29 |

Berigtigelser

Berigtigelse til udtalelse Nr. 5/2020 (artikel 288, stk. 4, og artikel 322, stk. 1, litra a), TEUF) om Kommissionens forslag 2020/0006 (COD) af 14. januar 2020 og af 28. maj 2020 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling (COM(2020) 22 final og COM(2020) 460 final)
  ( EUT C 290 af 1.9.2020 )

(COM(2020) 22 final og COM(2020) 460 final)

( EUT C 290 af 1.9.2020 )

29

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

III Forberedende retsakter

REVISIONSRETTEN

| 20.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 350/1

---

UDTALELSEnr. 6/2020

(artikel 287, stk. 4, og artikel 322, stk. 1, litra a), TEUF)

om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en genopretnings- og resiliensfacilitet (COM(2020) 408)

(2020/C 350/01)

INDHOLD

| | Punkt | Side |
| --- | --- | --- |
| Resumé | I-V | 3 |
| Indledning | 1-6 | 3 |
| Generelle bemærkninger - facilitetens udformning | 7-23 | 5 |
| Mål og koordinering af forskellige finansieringskilder | 7-14 | 5 |
| Det foreslåede støttebeløbs tilstrækkelighed | 15-18 | 7 |
| Forvaltnings- og revisionsordninger | 19-23 | 9 |
| Finansielt bidrag og tildelingsproces | 24-36 | 10 |
| Maksimalt finansielt bidrag | 24-30 | 10 |
| Tildeling af finansielle bidrag | 31-33 | 13 |
| Lånetransaktioner | 34-36 | 15 |
| Genopretnings- og resiliensplaner | 37-46 | 15 |
| Udarbejdelse og vedtagelse af genopretnings- og resiliensplaner | 37-41 | 15 |
| Vurdering af genopretnings- og resiliensplaner | 42-44 | 18 |
| Tilknytning til det europæiske semester | 45-46 | 18 |
| Finansielle bestemmelser | 47-50 | 19 |
| Beslutningsprocedure for betalingsanmodninger | 47-50 | 19 |
| Rapportering, overvågning og evaluering | 51-59 | 20 |
| Rapportering fra medlemsstaterne til Kommissionen | 51-52 | 20 |
| Overvågning og måling af resultater | 53-57 | 20 |
| Evalueringer | 58-59 | 21 |
| Afsluttende bemærkninger | 60-63 | 21 |
| Bilag I — Overblik over budgettet for NGEU-programmer ifølge Kommissionens forslag og Det Europæiske Råds konklusioner | 23 |
| Bilag II — Europa-Kommissionens forslag i forhold til Det Europæiske Råds forslag | 24 |
| Bilag III -— Andre relevante udtalelser fra Revisionsretten | 27 |
| Bilag IV — Vurdering af genopretnings- og resiliensplaner | 28 |

Punkt

Side

Resumé

I-V

3

Indledning

1-6

3

Generelle bemærkninger - facilitetens udformning

7-23

5

Mål og koordinering af forskellige finansieringskilder

7-14

5

Det foreslåede støttebeløbs tilstrækkelighed

15-18

7

Forvaltnings- og revisionsordninger

19-23

9

Finansielt bidrag og tildelingsproces

24-36

10

Maksimalt finansielt bidrag

24-30

10

Tildeling af finansielle bidrag

31-33

13

Lånetransaktioner

34-36

15

Genopretnings- og resiliensplaner

37-46

15

Udarbejdelse og vedtagelse af genopretnings- og resiliensplaner

37-41

15

Vurdering af genopretnings- og resiliensplaner

42-44

18

Tilknytning til det europæiske semester

45-46

18

Finansielle bestemmelser

47-50

19

Beslutningsprocedure for betalingsanmodninger

47-50

19

Rapportering, overvågning og evaluering

51-59

20

Rapportering fra medlemsstaterne til Kommissionen

51-52

20

Overvågning og måling af resultater

53-57

20

Evalueringer

58-59

21

Afsluttende bemærkninger

60-63

21

Bilag I — Overblik over budgettet for NGEU-programmer ifølge Kommissionens forslag og Det Europæiske Råds konklusioner

23

Bilag II — Europa-Kommissionens forslag i forhold til Det Europæiske Råds forslag

24

Bilag III -— Andre relevante udtalelser fra Revisionsretten

27

Bilag IV — Vurdering af genopretnings- og resiliensplaner

28

Resumé

| I. | I maj 2020 fremsatte Kommissionen et forslag til forordning om oprettelse af en genopretnings- og resiliensfacilitet. Formålet med denne facilitet er at yde ikketilbagebetalingspligtig finansiel støtte og lån til medlemsstaterne for at afbøde konsekvenserne af covid-19-krisen og gøre dem mere resiliente i fremtiden. |
| --- | --- |

I.

| II. | I tråd med anmodningen fra Europa-Parlamentets Budgetkontroludvalg har denne udtalelse til formål at give en vurdering af den overordnede udformning af genopretnings- og resiliensfaciliteten, tilstrækkeligheden af de foreslåede instrumenter og potentielle risici i forbindelse med dens gennemførelse, overholdelse og forsvarlige økonomiske forvaltning samt dens rapporterings- og overvågningsmekanismer. Den er begrænset til Kommissionens forslag, men tager hensyn til den relaterede politiske aftale, som Det Europæiske Råd indgik den 21. juli. |
| --- | --- |

II.

| III. | Vi konkluderer, at genopretnings- og resiliensfaciliteten har potentiale til at hjælpe medlemsstaterne med at mindske de økonomiske og finansielle konsekvenser af pandemien. Vi glæder os over, at forslaget bygger på eksisterende mekanismer, såsom forordningen om fælles bestemmelser og det europæiske semester, og dermed fremmer synergier og mindsker den administrative byrde både for EU og i medlemsstaterne. Derudover vil inddragelsen af medlemsstaterne som fastsat i forslaget sandsynligvis øge ejerskabet og give mulighed for at tage hensyn til landespecifikke omstændigheder. |
| --- | --- |

III.

| IV. | Vi bemærker dog, at anvendelsesområdet og målene med genopretnings- og resiliensfaciliteten er ret brede og til dels overlapper andre finansieringsinstrumenter og ikke er fuldt ud afspejlet i tildelingen af det finansielle bidrag. Rettidig gennemførelse kan kompliceres af absorptionsproblemer i medlemsstaterne og de komplekse procedurer for vurdering af genopretnings- og resiliensplaner. I den forbindelse vil vi gerne understrege vigtigheden af effektive foranstaltninger mod svig og uregelmæssigheder for at imødegå de risici, der opstår, når betydelige yderligere ressourcer skal bruges på kort tid, som det er tilfældet med genopretnings- og resiliensfaciliteten. Endvidere kan overvågningen af facilitetens resultater hindres af målene, som er brede og på højt niveau, kombineret med mangler i rapporteringssystemet. Endelig definerer forslaget ikke klart Europa-Parlamentets rolle i budgetprocessen eller Den Europæiske Revisionsrets revisionsrettigheder. |
| --- | --- |

IV.

| V. | Baseret på vores observationer mener vi, at forslaget kan forbedres yderligere ved:






  — | at udvikle passende mekanismer for at sikre koordinering med andre kilder til EU-finansiering og sikre additionalitet |
| --- | --- | --- |

V.

—

at udvikle passende mekanismer for at sikre koordinering med andre kilder til EU-finansiering og sikre additionalitet

| — | at sikre en tættere forbindelse mellem genopretnings- og resiliensfacilitetens mål om genopretning og resiliens og fordelingsnøglerne |
| --- | --- |

—

at sikre en tættere forbindelse mellem genopretnings- og resiliensfacilitetens mål om genopretning og resiliens og fordelingsnøglerne

| — | at forenkle procedurerne for genopretnings- og resiliensplaner og betalingsanmodninger så vidt muligt for at mindske den administrative byrde og lette absorption |
| --- | --- |

—

at forenkle procedurerne for genopretnings- og resiliensplaner og betalingsanmodninger så vidt muligt for at mindske den administrative byrde og lette absorption

| — | at genoverveje hyppigheden og timingen af rapportering og vurdering og definere passende indikatorer for de overordnede resultater af genopretnings- og resiliensfaciliteten |
| --- | --- |

—

at genoverveje hyppigheden og timingen af rapportering og vurdering og definere passende indikatorer for de overordnede resultater af genopretnings- og resiliensfaciliteten

| — | at definere Parlamentets rolle i budgetprocessen og udtrykkeligt fastsætte Revisionsrettens revisionsrettigheder. |
| --- | --- |

—

at definere Parlamentets rolle i budgetprocessen og udtrykkeligt fastsætte Revisionsrettens revisionsrettigheder.

Indledning

| 1. | De isoleringsforanstaltninger, som er blevet truffet, siden covid-19-pandemien brød ud tidligere på året, har ført til betydelige tab af indtægter for mange virksomheder, stigninger i arbejdsløsheden og stigninger i misligholdte lån i hele EU. For at imødegå disse udfordringer har medlemsstaterne og Den Europæiske Union (EU) truffet en række foranstaltninger for at støtte husstandenes indtægter og sundhedsudgifter, opretholde beskæftigelsen og beskytte virksomhederne. |
| --- | --- |

1.

| 2. | I slutningen af maj foreslog Kommissionen en vidtrækkende pakke (1), som kombinerede den nye flerårige finansielle ramme (FFR) for 2021-2027 på 1 100 milliarder euro og det ekstraordinære nødhjælpsinstrument kaldet Next Generation EU (NGEU) til en værdi af 750 milliarder euro (jf. bilag I). NGEU har til formål at hjælpe medlemsstaterne med at reducere pandemiens socioøkonomiske konsekvenser, sikre genopretning og komme tilbage på sporet til bæredygtig vækst. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Emnet for denne udtalelse er genopretnings- og resiliensfaciliteten (2), som er en del af NGEU. Med et samlet budget på mere end 600 milliarder euro i løbende priser udgør genopretnings- og resiliensfaciliteten omkring 80 % af NGEU-budgettet og svarer til mere end halvdelen af den nyligt foreslåede FFR. Det er meningen, at den skal tilbyde omfattende finansiel støtte til offentlige investeringer og reformer, som skal gøre medlemsstaternes økonomier mere resiliente og bedre rustet til fremtiden. Den omfatter både tilskud og lån til medlemsstaterne (figur 1). |
| --- | --- |

3.

Image 1

Kilde: Revisionsretten baseret på Kommissionens forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten (i løbende priser, i 2018-priser er beløbene 310,0 milliarder euro til tilskud og 250,0 milliarder euro til lån) og Det Europæiske Råds konklusioner af 21. juli 2020 om genopretningsplanen og FFR for 2021-2027 (i 2018-priser).

| 4. | Genopretnings- og resiliensfaciliteten vil blive gennemført sammen med andre programmer inden for NGEU (REACT EU under struktur- og samhørighedsfondene og de ændrede forslag til EFSI og InvestEU) og andre EU-instrumenter i relation til reaktionen på covid-19 (f.eks. støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE), Den Europæiske Investeringsbanks og den europæiske stabilitetsmekanismes finansiering til virksomheder og medlemsstater samt ECB's pandeminødopkøbsprogram). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Den 17. juli 2020 anmodede Europa-Parlamentets Budgetkontroludvalg Revisionsretten om at afgive udtalelse om Kommissionens forslag om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten. Formålet med denne udtalelse er at vurdere udformningen, tilstrækkeligheden af de foreslåede instrumenter, potentielle risici og overvågnings- og rapporteringsmekanismer i genopretnings- og resiliensfaciliteten. Den er begrænset til Kommissionens forslag, men tager hensyn til den relaterede politiske aftale, som Det Europæiske Råd indgik den 21. juli (3) (jf. bilag II). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Denne udtalelse supplerer vores andre udtalelser vedrørende retsstatsprincippet, forordningen om fælles bestemmelser, REACT-EU, Fonden for Retfærdig Omstilling og instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (jf. bilag III). |
| --- | --- |

6.

Generelle bemærkninger - facilitetens udformning

Mål og koordinering af forskellige finansieringskilder

| Artikel 3, 4, 6, 8 og 22 i Kommissionens forslag


  Hovedpunkter







  — | Overlapning af genopretnings- og resiliensfacilitetens anvendelsesområde og mål med andre EU-programmer skaber risiko for dobbeltfinansiering og konkurrence. |
| --- | --- |

Artikel 3, 4, 6, 8 og 22 i Kommissionens forslag

Hovedpunkter

—

Overlapning af genopretnings- og resiliensfacilitetens anvendelsesområde og mål med andre EU-programmer skaber risiko for dobbeltfinansiering og konkurrence.

| — | Der er behov for en stærkere forbindelse til EU's mål og for prioritering. |
| --- | --- |

—

Der er behov for en stærkere forbindelse til EU's mål og for prioritering.

| — | Additionaliteten og komplementariteten af Unionens finansieringskilder kan styrkes yderligere. |
| --- | --- |

—

Additionaliteten og komplementariteten af Unionens finansieringskilder kan styrkes yderligere.

| 7. | NGEU, herunder genopretnings- og resiliensfaciliteten, har til formål at bidrage til EU-mål for samhørighed, bæredygtighed og digitalisering. Det vil støtte operationer under FFR's udgiftsområde »Samhørighed og værdier« samt udgiftsområderne »Det indre marked, innovation og det digitale område« og »Naturressourcer og miljø« (figur 2). |
| --- | --- |

7.

Image 2

Kilde: Europa-Parlamentet, EPRS.

| 8. | Anvendelsesområdet for genopretnings- og resiliensfaciliteten (4) samt de overordnede og specifikke mål (5) er defineret i Kommissionens forslag. Anvendelsesområdet omfatter politikområder lige fra økonomisk, social og territorial samhørighed, grøn og digital omstilling, sundhed, konkurrenceevne, resiliens, produktivitet, uddannelse og færdigheder, forskning og innovation, intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, beskæftigelse og investeringer til de finansielle systemers stabilitet. Genopretnings- og resiliensfacilitetens overordnede mål er at fremme den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og derved medvirke til medlemsstaternes resiliens og tilpasningsevne, afbøde krisens sociale og økonomiske konsekvenser samt støtte den grønne og den digitale omstilling (6). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Anvendelsesområdet samt målene er temmelig brede og dækker en lang række politiske områder. Derfor er det ikke alle disse mål, som kan behandles i samme omfang, og opnåelse af nogle mål kan ske på bekostning af andre (f.eks. økonomisk samhørighed mod grøn omstilling). Derudover er der hverken en kvantificering af de forventede resultater på EU-plan eller af tildelingen af midler til forskellige formål, hvilket potentielt kan reducere effektiviteten af genopretnings- og resiliensfaciliteten. |
| --- | --- |

9.

| 10. | I forslaget knyttes genopretnings- og resiliensfaciliteten til EU-mål på højt niveau såsom bæredygtig genopretning og økonomisk og social konvergens (7) samt den grønne aftale og digital omstilling (8). Denne tilknytning kan dog styrkes yderligere i praksis gennem for eksempel obligatoriske fælles indikatorer. Dette vil reducere risikoen for en svag sammenhæng mellem delmål og slutmål i genopretnings- og resiliensplanerne og mere generelle mål for genopretnings- og resiliensfaciliteten eller endda på EU-plan. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Enhver støtte under genopretnings- og resiliensfaciliteten til finansiering af reform- og investeringsprojekter bør supplere andre EU-fonde og -programmer og bør ikke dække samme omkostninger (9). Målene for genopretnings- og resiliensfaciliteten er de samme som andre EU-programmer, hvilket har fordele med hensyn til komplementaritet og synergi. Men det øger risikoen for dobbeltfinansiering og konkurrence mellem forskellige programmer, navnlig fordi ordningen vil omfatte projekter, som potentielt er støtteberettigede under andre politikområder såsom samhørighed, transport, energi og forskning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Det er derfor vigtigt med effektive koordineringsmekanismer mellem de forskellige EU-programmer og instrumenter for at sikre bl.a. komplementaritet, sammenhæng og tæt samarbejde for at nå de mål, der er fastsat i forslaget (10). Vi glæder os over, at Kommissionen agter at udvikle disse mekanismer i samråd med medlemsstaterne. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kommissionens forslag giver mulighed for overførsler af midler til genopretnings- og resiliensfaciliteten fra programmer under delt forvaltning (11), som ikke er betingede og begrænsede i henhold til forslaget, men kan være omfattet af de betingelser og begrænsninger, som er fastsat i de respektive forordninger, såsom forordningen om fælles bestemmelser for de europæiske struktur- og investeringsfonde. Muligheden for overførsler kan resultere i en forskydning af midler til programmer, som har færre betingelser eller er mere fordelagtige med hensyn til omkostninger. Overførsel af midler kan f.eks. potentielt underminere sikkerhedsforanstaltningerne i de operationelle programmer, som er underlagt delt forvaltning, eller åbne mulighed for at undgå den medfinansiering, som ellers kræves af medlemsstaterne. Det bør derfor overvejes at indføre særlige betingelser i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten om sådan overførsel af midler samt om det maksimale beløb. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Selv om genopretnings- og resiliensfaciliteten har nogle mål til fælles med FFR's strukturfonde, følger den stadig en anden logik med hensyn til formål og udgifter. Førstnævnte har til formål at støtte brede reform- og investeringsprogrammer baseret på fremskridt målt ud fra delmål, og sidstnævnte tilbyder godtgørelse af specifikke program- eller projektrelaterede omkostninger. Dette kan være en udfordring i praksis, da det kræver en kombination af forskellige mål- og indikatorsystemer og kan skabe en hindring for medlemsstaterne med hensyn til at koordinere de to finansieringsstrømme effektivt. |
| --- | --- |

14.

Det foreslåede støttebeløbs tilstrækkelighed

| Artikel 5 i Kommissionens forslag


  Hovedpunkter







  — | Genopretnings- og resiliensfaciliteten vil øge mængden af disponible midler, navnlig i 2021-2022. |
| --- | --- |

Artikel 5 i Kommissionens forslag

Hovedpunkter

—

Genopretnings- og resiliensfaciliteten vil øge mængden af disponible midler, navnlig i 2021-2022.

| — | Det er vanskeligt at vurdere, om det foreslåede beløb er tilstrækkeligt, da målene er ret brede, og de økonomiske konsekvenser af covid-19 endnu ikke kendes fuldt ud. |
| --- | --- |

—

Det er vanskeligt at vurdere, om det foreslåede beløb er tilstrækkeligt, da målene er ret brede, og de økonomiske konsekvenser af covid-19 endnu ikke kendes fuldt ud.

| 15. | Baseret på Kommissionens nye FFR-forslag af maj 2020, stiller EU mere end 1 800 milliarder euro til rådighed i perioden 2021-2027 (ny FFR og NGEU tilsammen). NGEU yder 750 milliarder euro i yderligere finansiering, samtidig med at den samlede størrelse af FFR er blevet reduceret med næsten 35 milliarder euro sammenlignet med Kommissionens forslag fra maj 2018 og med næsten 224 milliarder euro sammenlignet med forslaget fra Europa-Parlamentet i november 2018 (12). |
| --- | --- |

15.

| 16. | I betragtning af at der skal være indgået forpligtelser for 60 % af tilskuddene under genopretnings- og resiliensfaciliteten (eller 70 % ifølge Rådets konklusioner) i 2021-2022, vil de disponible midler i denne periode næsten fordoble den normale FFR-finansiering pr. år på omkring 150 milliarder euro (jf. figur 3). |
| --- | --- |

16.

Image 3

Kilde: Revisionsretten baseret på Kommissionens forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten, s. 40.

| 17. | Vi bemærker, at tilstrækkeligheden af genopretnings- og resiliensfaciliteten til at håndtere konsekvenserne af covid-19-krisen ikke bør undersøges isoleret, da den er en del af en række foranstaltninger i både EU og medlemsstaterne, og konsekvenserne af krisen for medlemsstaternes økonomi endnu ikke kan vurderes. Vi forstår, at Kommissionens forslag om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten ikke var genstand for en konkret konsekvensanalyse eller høring af interesserede parter som følge af det presserende behov for at udarbejde retsakten på meget kort tid som reaktion på covid-19. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (13) bestræber sig på at afdække genopretningsbehovet i EU efter covid-19-krisen. Det indeholder imidlertid ikke tilstrækkelige oplysninger om, hvordan Kommissionen fastsatte det samlede beløb, som kræves til genopretnings- og resiliensfaciliteten, eller den del, der tildeles lån eller tilskud. Endvidere gør facilitetens ret brede anvendelsesområde og de brede generelle mål det vanskeligt at kvantificere omfanget af den støtte, der er nødvendig for at nå disse mål. Dette kan øge risikoen for, at de interesserede parters forventninger øges ud over et rimeligt niveau. |
| --- | --- |

18.

Forvaltnings- og revisionsordninger

| Artikel 7 og 9 i Kommissionens forslag


  Hovedpunkter







  — | Genopretnings- og resiliensfaciliteten er underlagt regler for forsvarlig økonomisk styring under forordningen om fælles bestemmelser og bygger dermed på mekanismer, som allerede findes. |
| --- | --- |

Artikel 7 og 9 i Kommissionens forslag

Hovedpunkter

—

Genopretnings- og resiliensfaciliteten er underlagt regler for forsvarlig økonomisk styring under forordningen om fælles bestemmelser og bygger dermed på mekanismer, som allerede findes.

| — | Europa-Parlamentets rolle i budgetprocessen er ikke klart defineret. |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets rolle i budgetprocessen er ikke klart defineret.

| — | Revisionsrettens revisionsret er ikke udtrykkeligt fastsat i den foreslåede forordning. |
| --- | --- |

—

Revisionsrettens revisionsret er ikke udtrykkeligt fastsat i den foreslåede forordning.

| — | Foranstaltningerne mod svig og uregelmæssigheder skal styrkes for effektivt at imødegå nye risici. |
| --- | --- |

—

Foranstaltningerne mod svig og uregelmæssigheder skal styrkes for effektivt at imødegå nye risici.

| 19. | I henhold til Kommissionens forslag er genopretnings- og resiliensfaciliteten underlagt bestemmelserne om forsvarlig økonomisk styring, som er fastsat ved forordningen om fælles bestemmelser for struktur- og samhørighedsfondene (14), og den skal gennemføres af Kommissionen ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen (15). Dermed integrerer genopretnings- og resiliensfaciliteten allerede eksisterende elementer og er således udformet med henblik på at gøre brug af mekanismerne i finansforordningen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Men da genopretnings- og resiliensfaciliteten finansieres under EU's genopretningsinstrument og dermed udgør »andre indtægter« inden for betydningen af artikel 311, stk. 2, i TEUF, udgør den ikke en del af EU-budgettet. Dette er et stort skift i, hvordan EU's udgifter skal finansieres under den næste FFR-periode. |
| --- | --- |

20.

| 21. | I henhold til forslaget skal genopretnings- og resiliensfaciliteten gennemføres af Kommissionen ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen, men det nævnes ikke udtrykkeligt, om finansforordningens bestemmelser vedrørende oprettelsen af budgettet og dechargeproceduren gælder faciliteten. Vi har konsekvent anført, at de samme principper om ansvarlighed og gennemsigtighed bør gælde for EU's forskellige finansielle instrumenter (16). Vores holdning er derfor, at Europa-Parlamentets rolle i budget- og dechargeproceduren bør defineres klart i forordningen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Vi forstår, at revisionsretten har ret til at revidere Unionens eventuelle indtægter eller udgifter under genopretnings- og resiliensfaciliteten i overensstemmelse med artikel 287, stk. 1, i TEUF. Da genopretnings- og resiliensfaciliteten gennemføres uden for EU-budgettet, anbefaler vi ikke desto mindre for at skabe klarhed, at der indsættes en særlig bestemmelse i den foreslåede forordning, som klart vil give Revisionsretten ret til revision af tilskuddene samt af lånekomponenten af genopretnings- og resiliensfaciliteten. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Som vi har bemærket tidligere, vil betydelige ekstra midler, som skal bruges på kort tid, øge presset på kontrolsystemerne (17). Vi har i en tidligere beretning identificeret adskillige mangler i forvaltningsprocessen for bekæmpelse af svig og opfordret Kommissionen og forvaltningsmyndighederne til at styrke afsløringen af og reaktionen på svig samt koordineringen blandt organerne i medlemsstaterne (18). På denne baggrund glæder vi os over Kommissionens hensigt om yderligere at styrke foranstaltningerne mod svig og uregelmæssigheder (19), men er ikke i stand til på nuværende tidspunkt at konkludere, om de vil være tilstrækkelige til at håndtere risikoen for uregelmæssigheder og svig. Derfor skal vi understrege betydningen af effektive interne kontroller og foranstaltninger til bekæmpelse af svig for at imødegå de nye risici fra økonomiske stimuli såsom genopretnings- og resiliensfaciliteten. |
| --- | --- |

23.

Finansielt bidrag og tildelingsproces

Maksimalt finansielt bidrag

| Artikel 10 i Kommissionens forslag


  Hovedpunkter







  — | Det finansielle bidrag (tilskud) afspejler kun delvist virkningen af covid-19. |
| --- | --- |

Artikel 10 i Kommissionens forslag

Hovedpunkter

—

Det finansielle bidrag (tilskud) afspejler kun delvist virkningen af covid-19.

| — | Den foreslåede formel afspejler ikke fuldt ud målene i genopretnings- og resiliensfaciliteten med hensyn til at skabe øget resiliens og støtte genopretning. |
| --- | --- |

—

Den foreslåede formel afspejler ikke fuldt ud målene i genopretnings- og resiliensfaciliteten med hensyn til at skabe øget resiliens og støtte genopretning.

| 24. | Kommissionens metode til beregning af det maksimale finansielle bidrag for tilskud er baseret på medlemsstaternes befolkninger, reciprokværdien af bruttonationalproduktet (BNP) pr. indbygger og den relative arbejdsløshedsprocent for hver medlemsstat. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Selv om genopretnings- og resiliensfaciliteten blev indført som en reaktion på de mellem- og langsigtede konsekvenser af covid-19-krisen, afspejles dette kun delvist i det finansielle bidrag, da tildelingen er baseret på svagheder før krisen snarere end covid-19-relaterede svagheder. Derfor forventes fire af de ti medlemsstater, som modtager den højeste tildeling af tilskud under genopretnings- og resiliensfaciliteten, at opleve et fald i BNP i 2020, som er under EU-gennemsnittet på ca. 7 % (jf. figur 4). |
| --- | --- |

25.

| 26. | Selv om Den Europæiske Råds konklusioner omfatter en gennemgang af det maksimale finansielle tilskud for at tage hensyn til virkningen af covid-19, vil dette kun gælde for 30 % af de midler, som der indgås forpligtelser for i 2023. |
| --- | --- |

26.

Image 4

NB: Medlemsstater markeret med gråt forventes at nå et fald i BNP på 7 % eller mere i 2020 ifølge Europa-Kommissionens forårsprognose.

Kilder:

| (1) | Bilag I i forslaget til genopretnings- og resiliensfaciliteten. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Forårsprognose 2020, Europa-Kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

| 27. | Ud over genopretnings- og resiliensfacilitetens mål om at afbøde konsekvenserne af covid-19 har den også til formål at fremme Unionens økonomiske, sociale og territoriale samhørighed ved at skabe øget resiliens og støtte genopretning. Dette afspejles dog kun delvist i fordelingsmekanismen. Over to tredjedele af genopretnings- og resiliensfacilitetens tilskud er øremærket til de 14 medlemsstater, der har et BNP pr. indbygger for 2019 på mindst 90 % af EU-gennemsnittet, mens kun omkring en fjerdedel går til de otte medlemsstater, der har et BNP pr. indbygger for 2019 på under 75 % af EU-gennemsnittet (jf. figur 5). |
| --- | --- |

27.

| 28. | Forskellen skyldes i høj grad størrelsen af landenes befolkning (jf. figur 5), og at befolkningen har en lige så stor vægt i beregningen af det maksimale finansielle bidrag i form af tilskud som reciprokværdien af BNP pr. indbygger. |
| --- | --- |

28.

Image 5

Note: Medlemsstater markeret med gråt har nået et BNP pr. indbygger i 2019 på 75 % af EU-27's BNP eller mindre.

Kilder:

| 1 | Bilag I i Kommissionens forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten. |
| --- | --- |

1

| 2 | Eurostat, [nama_10_pc], seneste opdatering: 4. august 2020. |
| --- | --- |

2

| 3 | Eurostat, onlinedatakode: TPS00001. |
| --- | --- |

3

| 29. | Derudover beregnes det maksimale beløb for lån som en procentdel af de respektive medlemsstaters BNI. Dette giver mulighed for højere lån til mere udviklede medlemsstater, om end det — med et BNI på højst 6,8 % — er på et omfattende niveau for alle medlemsstater. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Vi bemærker også, at revisionerne af BNP over tid kan føre til ændringer i fordelingsnøglen. Dette er særlig relevant i den nuværende situation med økonomisk uro, hvilket øger sandsynligheden for revisioner efter 2022 af BNP for 2020-2021 og dermed justeringer i fordelingsnøglen. |
| --- | --- |

30.

Tildeling af finansielle bidrag

| Artikel 11 i Kommissionens forslag


  Hovedpunkter







  — | Stramme tidsfrister for forpligtelser vedrørende midler sikrer en hurtig reaktion, men kan forhindre, at genopretnings- og resiliensfaciliteten generelt er effektiv. |
| --- | --- |

Artikel 11 i Kommissionens forslag

Hovedpunkter

—

Stramme tidsfrister for forpligtelser vedrørende midler sikrer en hurtig reaktion, men kan forhindre, at genopretnings- og resiliensfaciliteten generelt er effektiv.

| — | Problemer med absorptionskapacitet kan vise sig at udgøre en flaskehals for medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

Problemer med absorptionskapacitet kan vise sig at udgøre en flaskehals for medlemsstaterne.

| 31. | Kommissionen foreslog, at der skal indgås juridiske forpligtelser for mindst 60 % af den ikketilbagebetalingspligtige støtte senest den 31. december 2022. Hvad angår det resterende beløb, vil der skulle indgås retlige forpligtelser inden den 31. december 2024. Det Europæiske Råd foreslog en forpligtelse på 70 % af tilskud inden udgangen af 2022 og resten ved udgangen af 2023. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Som vi tidligere har bemærket (20), skal medlemsstaterne have tilstrækkelig tid og passende administrativ kapacitet til at absorbere midler tildelt af Kommissionen gennem forskellige programmer. Nogle af medlemsstaterne med den laveste absorption i den indeværende programmeringsperiode vil sandsynligvis modtage betydelig støtte fra genopretnings- og resiliensfaciliteten (jf. figur 6). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Dette kan udgøre en alvorlig administrativ byrde og en risiko for en vellykket gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanerne, som kan være til fare for udarbejdelsen og gennemførelsen af samhørighedspolitikken, hvis de ikke forvaltes ordentligt. |
| --- | --- |

33.

Image 6

Kilder:

| (1) | Samhørighedsdata (https://cohesiondata.ec.europa.eu/overview), 11. august 2020, Europa-Kommissionen. Bemærk: Absorption - den procentdel af det samlede beløb, der tildeles en medlemsstat, som er blevet udbetalt. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Den Europæiske Revisionsrets kortfattede sagsgennemgang: Tildelingen af samhørighedsmidler til medlemsstaterne i 2021-2027. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Europa-Kommissionen, EU-budgettet: Regionaludvikling og samhørighedspolitik efter 2020 |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Bilag I i Kommissionens forslag om genopretnings- og resiliensfaciliteten. |
| --- | --- |

(4)

Lånetransaktioner

| Artikel 12 og 13 i Kommissionens forslag


  Hovedpunkter







  — | Kommissionen har erfaring med at låne på de finansielle markeder, men har brug for en hurtig stigning i ressourcerne for at kunne håndtere hyppigheden og omfanget af lånene. |
| --- | --- |

Artikel 12 og 13 i Kommissionens forslag

Hovedpunkter

—

Kommissionen har erfaring med at låne på de finansielle markeder, men har brug for en hurtig stigning i ressourcerne for at kunne håndtere hyppigheden og omfanget af lånene.

| — | Det faktum, at renterisikoen afholdes af de modtagende medlemsstater, er ikke udtrykkeligt nævnt i forslaget |
| --- | --- |

—

Det faktum, at renterisikoen afholdes af de modtagende medlemsstater, er ikke udtrykkeligt nævnt i forslaget

| 34. | Kommissionen har erfaring med at låne på de finansielle markeder på Unionens vegne og kapaciteten til at gøre det (21). Ifølge dette forslag vil Kommissionen imidlertid låne i langt større omfang end nogensinde før, og dette kræver opbygning af menneskelige ressourcer for at kunne håndtere hyppigheden af låntagningen og udbetalingen til de modtagende medlemsstater. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Endvidere giver forslaget Kommissionen mulighed for at fravige den hidtidige praksis med lån og videre udlån med samme løbetid. På den ene side kan dette have fordele, hvis det gør det muligt for Kommissionen at drage fordel af markedsforholdene og de modtagende medlemsstaters finansieringsplaner. På den anden side indebærer dette en renterisiko, som opstår, når omkostningerne ved at låne skifter mellem lån og udbetaling. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Ifølge Kommissionen forslag (22) bør de modtagende medlemsstater afholde omkostningerne i forbindelse med lån. Derudover nævnes der intet i forslaget om, hvorvidt der vil ske overvågning af medlemsstaternes tilbagebetalingskapacitet for lånedelen. Det kan gøres klarere, enten i den endelige forordning eller i låneaftaler med medlemsstaterne, at denne renterisiko som følge af ændrede løbetider skal afholdes af de modtagende medlemsstater. |
| --- | --- |

36.

Genopretnings- og resiliensplaner

| Artikel 14-18 i Kommissionens forslag


  Hovedpunkter







  — | Udarbejdelse og vedtagelse af de enkelte genopretnings- og resiliensplaner vil sandsynligvis være tidskrævende. |
| --- | --- |

Artikel 14-18 i Kommissionens forslag

Hovedpunkter

—

Udarbejdelse og vedtagelse af de enkelte genopretnings- og resiliensplaner vil sandsynligvis være tidskrævende.

| — | Vurdering af genopretnings- og resiliensplaner er omfattende, men kan præciseres yderligere og potentielt forenkles. |
| --- | --- |

—

Vurdering af genopretnings- og resiliensplaner er omfattende, men kan præciseres yderligere og potentielt forenkles.

| — | Tilknytningen til det europæiske semester kan bidrage til at reducere de administrative byrder, men kan indebære udfordringer. |
| --- | --- |

—

Tilknytningen til det europæiske semester kan bidrage til at reducere de administrative byrder, men kan indebære udfordringer.

| — | Udarbejdelse af genopretnings- og resiliensplaner, operationelle programmer og nationale reformprogrammer på samme tid kan være udfordrende for medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

Udarbejdelse af genopretnings- og resiliensplaner, operationelle programmer og nationale reformprogrammer på samme tid kan være udfordrende for medlemsstaterne.

Udarbejdelse og vedtagelse af genopretnings- og resiliensplaner

| 37. | Genopretnings- og resiliensplanerne vil danne grundlag for udbetaling af det finansielle bidrag. De bør indeholde foranstaltninger, som omhandler de landespecifikke udfordringer og prioriteter, der er identificeret inden for rammerne af det europæiske semester, og bidrage til den grønne og den digitale omstilling (23). Derudover bør de indeholde delmål, mål, en vejledende tidsplan samt de anslåede samlede omkostninger for reformerne for de efterfølgende fire år og investeringer for de efterfølgende syv år. |
| --- | --- |

37.

| 38. | I betragtning af målet under genopretnings- og resiliensfaciliteten om at afbøde covid-19-krisens økonomiske konsekvenser er rettidig vurdering og godkendelse af genopretnings- og resiliensplanerne afgørende. Vi støtter derfor muligheden for en udveksling af god praksis mellem medlemsstaterne arrangeret af Kommissionen (24). |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kommissionen anfører i sit forslag, at medlemsstaterne bør indgive deres genopretnings- og resiliensplaner til Kommissionen senest den 30. april og kan indgive udkast til planer fra den 15. oktober det foregående år. Kommissionen vurderer planen inden for fire måneder (25). Rådet reducerer i sine konklusioner tiden for vurderingen til to måneder og anfører, at Rådet vil bestræbe sig på at vedtage Kommissionens forslag inden for fire uger (26), men definerer ikke proceduren i tilfælde af Rådets manglende godkendelse (jf. figur 7). Under hensyntagen til Kommissionens forslag og de foreslåede ændringer i Rådets konklusioner vil genopretnings- og resiliensplanerne sandsynligvis først blive vedtaget i anden halvdel af 2021. |
| --- | --- |

39.

Image 7

Kilde: Revisionsretten baseret på Kommissionens forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten og Det Europæiske Råds konklusioner.

| 40. | Følgende foranstaltninger kan komme på tale:






  — | at tilskynde kraftigt til at indgive udkast til genopretnings- og resiliensplaner i 2020 |
| --- | --- | --- |

40.

—

at tilskynde kraftigt til at indgive udkast til genopretnings- og resiliensplaner i 2020

| — | at Kommissionen vejleder medlemsstaterne i udarbejdelse af genopretnings- og resiliensplaner og de typer af investeringer, som anses for at være mest effektive til støtte for den økonomiske genopretning |
| --- | --- |

—

at Kommissionen vejleder medlemsstaterne i udarbejdelse af genopretnings- og resiliensplaner og de typer af investeringer, som anses for at være mest effektive til støtte for den økonomiske genopretning

| — | at sigte mod at afkorte Kommissionens vurdering af de endelige genopretnings- og resiliensplaner ved at bygge på den forudgående analyse af udkast til planerne |
| --- | --- |

—

at sigte mod at afkorte Kommissionens vurdering af de endelige genopretnings- og resiliensplaner ved at bygge på den forudgående analyse af udkast til planerne

| — | at vurdere muligheden for at forskyde indgivelsen af genopretnings- og resiliensplaner for at undgå flaskehalse. |
| --- | --- |

—

at vurdere muligheden for at forskyde indgivelsen af genopretnings- og resiliensplaner for at undgå flaskehalse.

| 41. | Udarbejdelsen og gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplaner vil overlappe med udarbejdelsen og gennemførelsen af de nye operationelle programmer for perioden 2021-2027 og vil være et supplement til udarbejdelsen af nationale reformprogrammer planlagt under det europæiske semester. Da de foranstaltninger, der indgår i alle planer og programmer, vil have enslydende mål, bør Kommissionen overveje mulige synergier og afstemninger for at mindske den administrative byrde og spare tid. Kommissionen og medlemsstaterne bør desuden anvende alle mulige midler for at drage fordel af digitaliseringen og IT. |
| --- | --- |

41.

Vurdering af genopretnings- og resiliensplaner

| 42. | Det kan være en udfordring at sikre en harmoniseret vurdering og genopretnings- og resiliensplaner af høj kvalitet. Dette skyldes primært de brede mål på et ret højt niveau i genopretnings- og resiliensfaciliteten, hvilket kan medføre, at genopretnings- og resiliensplanerne dækker en bred vifte af emner, men mangler fokus og ikke er tilstrækkeligt specifikke. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Genopretnings- og resiliensplanerne og deres efterfølgende vurdering vil i høj grad være baseret på en dialog mellem Kommissionen og den pågældende medlemsstat. Selv om vi glæder os over denne fremgangsmåde, da den potentielt øger ejerskabet i de enkelte medlemsstater, bør der indføres passende mekanismer for at sikre et tilstrækkelig ambitionsniveau i genopretnings- og resiliensplanerne med hensyn til både mål, delmål og indikatorer. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Kommissionens vurdering af genopretnings- og resiliensplanerne følger de kriterier, som er fastlagt i bilag II i Kommissionens forslag. Efter vores mening kan disse kriterier og ratingen forenkles yderligere eller præciseres (jf. bilag IV).






  — | Nogle kriterier kan overlappe hinanden, navnlig da de landespecifikke henstillinger (kriterium 2.1) sandsynligvis også vil berøre andre kriterier, f.eks. den grønne og den digitale omstilling (kriterium 2.2), vækstpotentiale og jobskabelse (kriterium 2.4) og sandsynligvis vil sigte mod en varig effekt (kriterium 2.3). |
| --- | --- | --- |

44.

—

Nogle kriterier kan overlappe hinanden, navnlig da de landespecifikke henstillinger (kriterium 2.1) sandsynligvis også vil berøre andre kriterier, f.eks. den grønne og den digitale omstilling (kriterium 2.2), vækstpotentiale og jobskabelse (kriterium 2.4) og sandsynligvis vil sigte mod en varig effekt (kriterium 2.3).

| — | Nogle kriterier (»bidrage effektivt« eller »varige virkninger«) samt ratingen (f.eks. »i høj/moderat/ringe grad«) giver plads til en kvalitativ vurdering. |
| --- | --- |

—

Nogle kriterier (»bidrage effektivt« eller »varige virkninger«) samt ratingen (f.eks. »i høj/moderat/ringe grad«) giver plads til en kvalitativ vurdering.

| — | Fælles indikatorer samt standardomkostninger for visse foranstaltninger kan potentielt lette og forbedre vurderingsprocessen. Forslaget indeholder dog ingen bestemmelser om dette. |
| --- | --- |

—

Fælles indikatorer samt standardomkostninger for visse foranstaltninger kan potentielt lette og forbedre vurderingsprocessen. Forslaget indeholder dog ingen bestemmelser om dette.

| — | Flere kriterier dækker mere end ét aspekt, hvilket sandsynligvis vil komplicere ratingen af det pågældende kriterium (f.eks. kriterium 2.2 »den grønne og den digitale omstilling«). |
| --- | --- |

—

Flere kriterier dækker mere end ét aspekt, hvilket sandsynligvis vil komplicere ratingen af det pågældende kriterium (f.eks. kriterium 2.2 »den grønne og den digitale omstilling«).

| — | Afstemningen med de landespecifikke henstillinger (kriterium 2.1), som er et af de vigtigste kriterier med hensyn til vægten i den samlede vurdering, adresserer muligvis kun delvis krisens endnu ukendte dimension og udfordringer, da de pågældende landespecifikke henstillinger allerede blev fremsat i maj 2020. |
| --- | --- |

—

Afstemningen med de landespecifikke henstillinger (kriterium 2.1), som er et af de vigtigste kriterier med hensyn til vægten i den samlede vurdering, adresserer muligvis kun delvis krisens endnu ukendte dimension og udfordringer, da de pågældende landespecifikke henstillinger allerede blev fremsat i maj 2020.

Tilknytning til det europæiske semester

| 45. | Vi glæder os generelt over den tætte tilknytning til det europæiske semester og de landespecifikke henstillinger, som er defineret inden for disse rammer, på grund af de enslydende mål og muligheden for at mindske den administrative byrde. Men tilknytningen mellem genopretnings- og resiliensplanerne og det europæiske semester ændrer i høj grad karakteren og de finansielle konsekvenser af sidstnævnte. |
| --- | --- |

45.

| 46. | I vores revisionsarbejde bemærkede vi følgende svagheder i forhold til de landespecifikke henstillinger og det europæiske semester (27), som også kan have en indvirkning på genopretnings- og resiliensfaciliteten.






  — | Ikke alle medlemsstater gennemfører de landespecifikke henstillinger fuldt ud, og Kommissionen har ikke altid eller ikke i tilstrækkelig grad udnyttet sine beføjelser til at anbefale specifikke foranstaltninger, hvis medlemsstaterne ikke har adresseret de landespecifikke henstillinger. |
| --- | --- | --- |

46.

—

Ikke alle medlemsstater gennemfører de landespecifikke henstillinger fuldt ud, og Kommissionen har ikke altid eller ikke i tilstrækkelig grad udnyttet sine beføjelser til at anbefale specifikke foranstaltninger, hvis medlemsstaterne ikke har adresseret de landespecifikke henstillinger.

| — | Landerapporterne udgør generelt grundlaget for udvælgelsen og formuleringen af de landespecifikke henstillinger, men forbindelsen mellem anvendelsen af EU-midler til støtte af reformer og de landespecifikke henstillinger er ikke tilstrækkelig udviklet. |
| --- | --- |

—

Landerapporterne udgør generelt grundlaget for udvælgelsen og formuleringen af de landespecifikke henstillinger, men forbindelsen mellem anvendelsen af EU-midler til støtte af reformer og de landespecifikke henstillinger er ikke tilstrækkelig udviklet.

| — | I visse tilfælde indeholder de landespecifikke henstillinger en blanding af spørgsmål og mangler generelt klare tidsrammer og omkostningsangivelser. |
| --- | --- |

—

I visse tilfælde indeholder de landespecifikke henstillinger en blanding af spørgsmål og mangler generelt klare tidsrammer og omkostningsangivelser.

| — | De landespecifikke henstillinger afspejler de risici, der er indkredset i landerapporterne, men der er ikke redegjort for prioriteringen med tilstrækkelig tydelighed. |
| --- | --- |

—

De landespecifikke henstillinger afspejler de risici, der er indkredset i landerapporterne, men der er ikke redegjort for prioriteringen med tilstrækkelig tydelighed.

| — | Ofte forklarer de nationale reformprogrammer ikke det præcise indhold af de foranstaltninger, som myndighederne har planlagt, deres forventede timing, delmål for gennemførelsen og skøn over omkostninger og konsekvenser og er i stedet beskrevet meget generelt. |
| --- | --- |

—

Ofte forklarer de nationale reformprogrammer ikke det præcise indhold af de foranstaltninger, som myndighederne har planlagt, deres forventede timing, delmål for gennemførelsen og skøn over omkostninger og konsekvenser og er i stedet beskrevet meget generelt.

Finansielle bestemmelser

| Artikel 19 i Kommissionens forslag


  Hovedpunkter







  — | Kompleks og langvarig beslutningstagning for betalingsanmodninger kan forsinke processen. |
| --- | --- |

Artikel 19 i Kommissionens forslag

Hovedpunkter

—

Kompleks og langvarig beslutningstagning for betalingsanmodninger kan forsinke processen.

| — | Kommissionens forslag indeholder ikke bestemmelser om inddrivelse af midler. |
| --- | --- |

—

Kommissionens forslag indeholder ikke bestemmelser om inddrivelse af midler.

Beslutningsprocedure for betalingsanmodninger

| 47. | Medlemsstaterne kan indgive betalingsanmodninger halvårligt efter at have nået de relevante delmål og slutmål, som er aftalt i genopretnings- og resiliensplanerne. Kommissionen vil derefter vurdere anmodningen inden for to måneder. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Ifølge Rådets konklusioner skal Rådets Økonomiske og Finansielle Udvalg (EFC) afgive udtalelse. Derudover indføres muligheden for, at en medlemsstat kan henvise sagen til Det Europæiske Råd, hvis den mener, at der er alvorlige afvigelser fra en tilfredsstillende opfyldelse af de relevante delmål og slutmål i de berørte medlemsstaters genopretnings- og resiliensplaner. Det Europæiske Råd skal drøfte sagen inden for tre måneder, efter at Kommissionen har anmodet Det Økonomiske og Finansielle Udvalg om at afgive udtalelse. Det er stadig uvist, i hvilket omfang denne »nødbremse« vil blive brugt i praksis. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Som følge heraf kan processen — fra en medlemsstats betalingsanmodning til Kommissionens betaling — være langvarig i betragtning af, at det er vigtigt at reagere rettidigt i den aktuelle krise. Muligheden for at forenkle proceduren og arbejde parallelt på nogle af tiltagene bør derfor vurderes, når forordningen træder i kraft. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Behovet for en rettidig adgang til midler blev til en vis grad behandlet i Rådets konklusioner ved at indføre en mulighed for forfinansiering på 10 %. Indførelsen af en mulighed for forfinansiering i forordningen bør imidlertid ledsages af flere konkrete regler om inddrivelse af midler. Kommissionen anfører i sit forslag kun, at »[m]ed henblik på forsvarlig økonomisk forvaltning bør der fastsættes særlige regler for [...] annullation og inddrivelse af midler«, men specificerer dem ikke nærmere. |
| --- | --- |

50.

Rapportering, overvågning og evaluering

| Artikel 20, 21, 23-25 i Kommissionens forslag


  Hovedpunkter







  — | Hyppigheden af medlemsstaternes rapporter til Kommissionen er ikke afstemt med den halvårlige anmodning om betalinger. |
| --- | --- |

Artikel 20, 21, 23-25 i Kommissionens forslag

Hovedpunkter

—

Hyppigheden af medlemsstaternes rapporter til Kommissionen er ikke afstemt med den halvårlige anmodning om betalinger.

| — | Fælles indikatorer baseret på RACER-kriterier for bedre overvågning og resultatmåling af genopretnings- og resiliensfaciliteten er ikke medtaget i forslaget. |
| --- | --- |

—

Fælles indikatorer baseret på RACER-kriterier for bedre overvågning og resultatmåling af genopretnings- og resiliensfaciliteten er ikke medtaget i forslaget.

Rapportering fra medlemsstaterne til Kommissionen

| 51. | Kommissionen foreslår i sit forslag kvartalsvise rapporter fra medlemsstaterne om de fremskridt, der gøres med hensyn til opfyldelsen af målene i genopretnings- og resiliensplanerne. Derudover skal disse rapporter afspejles og sammenfattes på passende vis i de nationale reformprogrammer, som indgives årligt og vil blive brugt som redskab til at rapportere om fremskridt. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Forslaget præciserer ikke formålet med og indholdet af disse kvartalsrapporter, og i øjeblikket er der kun planlagt kontrol fra Kommissionens side for de halvårlige betalingsanmodninger fra medlemsstaterne. Det bør overvejes at reducere hyppigheden af rapporteringen til halvårlige rapporter, der ledsager betalingsanmodninger for at mindske den administrative byrde for medlemsstaterne og Kommissionen. Derudover skal Kommissionen give yderligere vejledning om indholdet af rapporterne samt om indsamlingen, analysen og kontrollen af de oplysninger, de indeholder. |
| --- | --- |

52.

Overvågning og måling af resultater

| 53. | Et robust overvågningssystem er et nødvendigt redskab til vurdering af, om lånene og tilskuddene fra genopretnings- og resiliensfaciliteten bruges til at nå målene, løse eventuelle problemer med gennemførelsen eller træffe korrigerende foranstaltninger, hvor det er nødvendigt. Overvågningssystemet bør sikre en klar sammenhæng mellem målene og de relevante indikatorer (28). Sådanne indikatorer hjælper med at analysere og sammenligne resultater og kan være nyttige med hensyn til at bestemme prioriteter. I det omfang det er muligt, bør sådanne indikatorer følge RACER-kriterierne (relevante, accepterede, troværdige, nemme og robuste) og overholde de kendetegn, som er defineret i forordningen om bedre regulering. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Ifølge forslaget (29) skal Kommissionen overvåge gennemførelsen og måle opfyldelsen af målene på grundlag af de resultatindikatorer, som fremgår af bilag III:






  — | antal godkendte genopretnings- og resiliensplaner (output) |
| --- | --- | --- |

54.

—

antal godkendte genopretnings- og resiliensplaner (output)

| — | samlede finansielle bidrag tildelt til genopretnings- og resiliensplanerne (output) |
| --- | --- |

—

samlede finansielle bidrag tildelt til genopretnings- og resiliensplanerne (output)

| — | antal gennemførte genopretnings- og resiliensplaner (resultat) |
| --- | --- |

—

antal gennemførte genopretnings- og resiliensplaner (resultat)

| — | mål i genopretnings- og resiliensplanerne for hver medlemsstat, som er blevet nået som følge af den samlede finansielle støtte (virkning). |
| --- | --- |

—

mål i genopretnings- og resiliensplanerne for hver medlemsstat, som er blevet nået som følge af den samlede finansielle støtte (virkning).

| 55. | Vi bemærker, at de første to indikatorer er outputindikatorer, som ikke er direkte knyttet til målene i genopretnings- og resiliensfaciliteten. Den tredje indikator måler resultatet af genopretnings- og resiliensfaciliteten, men er kun indirekte knyttet til de tilsigtede mål. Den eneste indikator, som er direkte relateret til målene i genopretnings- og resiliensfaciliteten, er derfor den sidste, men det bliver en udfordring at vurdere den, da dens formål er at knytte opfyldelsen af målene til den finansielle støtte og dermed er baseret på antagelsen om et simpelt forhold mellem årsag og virkning, som ikke eksisterer i virkeligheden. |
| --- | --- |

55.

| 56. | I betragtning af det specifikke formål med forslaget (30) er vi enige med Kommissionen i, at indikatorer og mål bør fastsættes på nationalt plan for at tage hensyn til de særlige forhold i de enkelte lande. Men under hensyntagen til de generelle mål i forslaget og de fælles vurderingskriterier for godkendelse af genopretnings- og resiliensplanerne for alle medlemsstater bør Kommissionen udarbejde fælles indikatorer og fastsætte konkrete mål på EU-plan, hvor det er muligt. Dette vil lette bedre overvågning og måling af gennemførelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten på EU-plan og vejlede medlemsstaterne i at bruge deres ressourcer mere effektivt til at nå EU-målene. Uden fælles indikatorer eller anvendelse af en fælles metode vil det være vanskeligt at overvåge og revidere udgifter til f.eks. den grønne omstilling. I vores udtalelse om Fonden for Retfærdig Omstilling (31) fremhævede vi betydningen af resultatindikatorer, som tydeligt tager hensyn til målet om omstilling af de kulstofintensive sektorer i forbindelse med den grønne omstilling. |
| --- | --- |

56.

| 57. | I vores seneste særberetning om det europæiske semester fremhævede vi også udfordringerne med hensyn til at måle effektiviteten af politiske indgreb for flere og samtidige mål, samt at overlappende mål (fra brede traktatbaserede mål til årlige landespecifikke henstillinger) ofte ikke kan spores, hverken forudgående eller efterfølgende. Overvågningen af fremskridtene bør også kunne påvise relevans og fremskridt i de landespecifikke henstillinger samt bidraget til at opnå de bredere mål på EU-plan. |
| --- | --- |

57.

Evalueringer

| 58. | Forslaget kræver en uafhængig evaluering af gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanen fire år efter ikrafttrædelsen af denne forordning (32). Mere specifikt bør evalueringen indeholde en vurdering af, i hvor stort omfang målene er nået, samt af effektiviteten af ressourceudnyttelsen og den europæiske merværdi. Derudover vil den komme med eventuelt nødvendige forslag til ændring af forordningen. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Vi bemærker, at udgifterne under genopretnings- og resiliensfaciliteten frontloades, og evalueringen offentliggøres, når hovedparten af udgifterne er blevet gennemført. Eventuelle erfaringer af evalueringen vil derfor være af begrænset nytte for resten af genopretnings- og resiliensfaciliteten. Vi accepterer Kommissionens argument om, at der skal findes en omhyggelig balance mellem evaluering af et program, som er blevet gennemført i tilstrækkeligt omfang (for at drage meningsfulde konklusioner) og behovet for en evaluering, som skal bruges til forvaltningen af programmet. Vi bemærker også, at evalueringen kan være nyttig for potentielle drøftelser om, hvorvidt den skal bruges som en model for fremtidige programmer under FFR 2028-2034. Endvidere skal vi påpege, at medmindre der udvikles et mere robust sæt indikatorer, vil det være meget vanskeligt for efterfølgende evalueringer og midtvejsevalueringer at sikre meningsfulde vurderinger af effektivitet. |
| --- | --- |

59.

Afsluttende bemærkninger

| 60. | Genopretnings- og resiliensfaciliteten som foreslået af Kommissionen i maj 2020 har til formål at støtte medlemsstaternes genoprettelse efter konsekvenserne af covid-19-krisen og gøre dem mere resiliente i fremtiden. Ved at give mulighed for hurtig indsættelse af yderligere ressourcer har faciliteten mulighed for at bidrage til at nå fælles EU-mål i den næste FFR-periode. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Vi glæder os over forslagets grundlæggende princip om at bygge på eksisterende instrumenter og mekanismer, såsom forordningen om fælles bestemmelser og det europæiske semester, og dermed fremme synergier og reducere administrative byrder i både EU og på nationalt plan. Derudover har den planlagte dialog med medlemsstaterne potentiale til at øge ejerskabet og er samtidig fleksibel nok til at tage højde for den specifikke situation i hver enkelt medlemsstat. Vi vil gerne understrege, at effektive foranstaltninger mod svig og uregelmæssigheder er vigtige for at imødegå de risici, der opstår, når betydelige supplerende ressourcer skal bruges på kort tid, og vi glæder os over Kommissionens indsats i denne henseende. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Vi mener imidlertid, at forslaget kan forbedres yderligere ved:






  — | at indføre passende mekanismer for at sikre koordinering med andre EU-finansieringskilder og additionalitet |
| --- | --- | --- |

62.

—

at indføre passende mekanismer for at sikre koordinering med andre EU-finansieringskilder og additionalitet

| — | i højere grad at forbinde fordelingsnøglerne med det overordnede mål om genoprettelse og resiliens |
| --- | --- |

—

i højere grad at forbinde fordelingsnøglerne med det overordnede mål om genoprettelse og resiliens

| — | at forenkle procedurerne for genopretnings- og resiliensplaner og betalingsanmodninger så vidt muligt for at reducere den administrative byrde og lette absorption |
| --- | --- |

—

at forenkle procedurerne for genopretnings- og resiliensplaner og betalingsanmodninger så vidt muligt for at reducere den administrative byrde og lette absorption

| — | at genoverveje hyppigheden og timingen af rapportering og vurdering og definere passende indikatorer for de overordnede resultater af genopretnings- og resiliensfaciliteten |
| --- | --- |

—

at genoverveje hyppigheden og timingen af rapportering og vurdering og definere passende indikatorer for de overordnede resultater af genopretnings- og resiliensfaciliteten

| — | at definere Europa-Parlamentets rolle i budgetprocessen og udtrykkeligt fastsætte Revisionsrettens revisionsrettigheder. |
| --- | --- |

—

at definere Europa-Parlamentets rolle i budgetprocessen og udtrykkeligt fastsætte Revisionsrettens revisionsrettigheder.

| 63. | Vi bemærker også, at visse aspekter ikke er medtaget i forslaget, da de vil blive udviklet i samarbejde med medlemsstaterne. For at genopretnings- og resiliensfaciliteten kan leve op til sit potentiale med hensyn til at fremme genoprettelse og resiliens, bør der lægges særlig vægt på at sikre tilstrækkelige ambitioner og sammenhæng i genopretnings- og resiliensplanerne og passende vurdering af deres gennemførelse. |
| --- | --- |

63.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 7. september 2020.

På Revisionsrettens vegne

Klaus-Heiner LEHNE

Formand

---

(1)  Europa-Kommissionen, »EU-budgettet som drivkraft bag genopretningsplanen for Europa«, 27. maj 2020 (COM(2020) 442 final).

1

(2)  Europa-Kommissionen, forslag 2020/0104 (COD) til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en genopretnings- og resiliensfacilitet, 28. maj 2020 (COM(2020) 408 final).

2

(3)  Det Europæiske Råd, konklusioner om genopretningsplanen og FFR for 2021-2027, 17.-21. juli 2020, EUCO 10/20.

3

(4)  Europa-Kommissionen, forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten, COM(2020) 408, artikel 3.

4

(5)  Europa-Kommissionen, forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten, COM(2020) 408, artikel 4.

5

(6)  Europa-Kommissionen, forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten, COM(2020) 408, betragtning 14.

6

(7)  Europa-Kommissionen, forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten, COM(2020) 408, betragtning 5.

7

(8)  Europa-Kommissionen, forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten, COM(2020) 408, betragtning 6.

8

(9)  Europa-Kommissionen, forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten, COM(2020) 408, artikel 8.

9

(10)  Europa-Kommissionen, forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten, COM(2020) 408, artikel 22.

10

(11)  Europa-Kommissionen, forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten, COM(2020) 408, artikel 6.

11

(12)  Europa-Parlamentet, EPRS, »Negotiations on the next MFF and the EU recovery instrument — Key issues ahead of the July European Council«, s. 4, juli 2020.

12

(13)  Europa-Kommissionen, arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene: »Identifying Europe's recovery needs«, 27. maj 2020 (SWD(2020) 98 final).

13

(14)  Europa-Kommissionen, forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten, COM(2020) 408, artikel 9.

14

(15)  Europa-Kommissionen, forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten, COM(2020) 408, artikel 7.

15

(16)  Briefingpapir fra Revisionsretten om Kommissionens forslag til den flerårige finansielle ramme for 2021-2027. Horisontal analyse: »Mangler, overlapninger og udfordringer: En horisontal analyse af EU's ordninger for ansvarlighed og offentlig revision«. Udtalelse nr. 2/2018: »Revisions- og ansvarlighedsovervejelser vedrørende forslaget af 6. december 2017 om oprettelse af en europæisk monetær fond inden for EU's retlige ramme«.

16

(17)  Revisionsrettens udtalelse nr. 4/2020 om den foreslåede REACT-EU-forordning og den foreslåede forordning om fælles bestemmelser for anvendelse af ESI-fondene, punkt 20.

17

(18)  Revisionsrettens særberetning nr. 6/2019: »Håndtering af svig i forbindelse med EU's samhørighedsudgifter: Forvaltningsmyndighederne bør styrke deres afslørings-, reaktions- og koordineringsindsats«, punkt 79 og anbefalinger.

18

(19)  Europa-Kommissionen, »EU-budgettet som drivkraft bag genopretningsplanen for Europa«, 27. maj 2020 (COM(2020) 442 final).

19

(20)  Revisionsrettens udtalelse nr. 4/2020 om den foreslåede REACT-EU-forordning og den foreslåede forordning om fælles bestemmelser for anvendelse af ESI-fondene, punkt 8.

20

(21)  Revisionsrettens særberetning nr. 18/2015: »Finansiel bistand til lande i vanskeligheder«, punkt 115-136.

21

(22)  Europa-Kommissionen, forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten, COM(2020) 408, artikel 3, stk. 3.

22

(23)  Europa-Kommissionen, forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten, COM(2020) 408, artikel 14.

23

(24)  Europa-Kommissionen, forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten, COM(2020) 408, artikel 15, stk. 4.

24

(25)  Europa-Kommissionen, forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten, COM(2020) 408, artikel 17, stk. 1.

25

(26)  Det Europæiske Råd, EUCO 10/20, punkt A 19.

26

(27)  Revisionsrettens særberetning nr. 16/20: »Det europæiske semester: De landespecifikke henstillinger tager fat på vigtige spørgsmål, men der er behov for en bedre gennemførelse af dem«.

27

(28)  Europa-Kommissionen, arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene: »Better Regulation Guidelines«, 7. juli 2017 (SWD(2017) 350 final).

28

(29)  Europa-Kommissionen, forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten, COM(2020) 408, artikel 23.

29

(30)  Europa-Kommissionen, forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten, COM(2020) 408, artikel 4, stk. 2.

30

(31)  Revisionsrettens udtalelse nr. 5/2020 om Kommissionens forslag 2020/0006 (COD) af 14. januar 2020 og af 28. maj 2020 til Europa-Parlamentet og Rådets forordning om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling.

31

(32)  Europa-Kommissionen, forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten, COM(2020) 408, artikel 25.

32

---

BILAG I

Overblik over budgettet for NGEU-programmer ifølge Kommissionens forslag og Det Europæiske Råds konklusioner

| Program
  (2018-priser, milliarder euro) | Kommissionens forslag
  (2018-priser, milliarder euro) | Det Europæiske Råds konklusioner
  (2018-priser, milliarder euro) | Forskel
  (2018-priser, milliarder euro) |
| --- | --- | --- | --- |
| ReactEU (FFR 2014-2020 ESIF) | 50,0 | 47,5 | -2,5 |
| Genopretnings- og resiliensfaciliteten - tilskud | 310,0 | 312,5 | 2,5 |
| Genopretnings- og resiliensfaciliteten - lån | 250,0 | 360,0 | 110,0 |
| Sundhed | 7,7 | 0,0 | -7,7 |
| RescEU (civilbeskyttelse) | 2,0 | 1,9 | -0,1 |
| Horisont Europa (forskning og innovation) | 13,5 | 5,0 | -8,5 |
| Retfærdig omstilling til klimaneutralitet | 30,0 | 10,0 | -20,0 |
| Udvikling af landdistrikter | 15,0 | 7,5 | -7,5 |
| Humanitær bistand | 5,0 | 0,0 | -5,0 |
| EFSI/InvestEU (støtte til investering i interne politikker) | 30,3 | 5,6 | -24,7 |
| Solvensinstrument | 26,0 | 0,0 | -26,0 |
| EFSD (bæredygtig og inklusiv vækst uden for EU) | 10,5 | 0,0 | -10,5 |
| I alt | 750,0 | 750,0 | 0,0 |
| Kilde: Revisionsretten baseret på Kommissionens forslag af 27. maj og Det Europæiske Råds konklusioner af 21. juli 2020. |

Program

(2018-priser, milliarder euro)

Kommissionens forslag

(2018-priser, milliarder euro)

Det Europæiske Råds konklusioner

(2018-priser, milliarder euro)

Forskel

(2018-priser, milliarder euro)

ReactEU (FFR 2014-2020 ESIF)

50,0

47,5

-2,5

Genopretnings- og resiliensfaciliteten - tilskud

310,0

312,5

2,5

Genopretnings- og resiliensfaciliteten - lån

250,0

360,0

110,0

Sundhed

7,7

0,0

-7,7

RescEU (civilbeskyttelse)

2,0

1,9

-0,1

Horisont Europa (forskning og innovation)

13,5

5,0

-8,5

Retfærdig omstilling til klimaneutralitet

30,0

10,0

-20,0

Udvikling af landdistrikter

15,0

7,5

-7,5

Humanitær bistand

5,0

0,0

-5,0

EFSI/InvestEU (støtte til investering i interne politikker)

30,3

5,6

-24,7

Solvensinstrument

26,0

0,0

-26,0

EFSD (bæredygtig og inklusiv vækst uden for EU)

10,5

0,0

-10,5

I alt

750,0

750,0

0,0

Kilde: Revisionsretten baseret på Kommissionens forslag af 27. maj og Det Europæiske Råds konklusioner af 21. juli 2020.

---

Bilag II

Europa-Kommissionens forslag i forhold til Det Europæiske Råds forslag

| Artikel i Europa-Kommissionens forslag | Tekst i artikel i Europa-Kommissionens forslag | Det Europæiske Råds foreslåede ændring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 5, stk. 1


  Midler fra EU-genopretningsinstrumentet | 1. | De i artikel 2 i forordning [EURI] omhandlede foranstaltninger gennemføres under denne facilitet:






  a) | med et beløb på 334 950 000 000 EUR, jf. artikel 3, stk. 2, litra a), nr. ii), i forordning [EURI] i løbende priser, til rådighed som ikketilbagebetalingspligtig støtte, jf. dog artikel 4, stk. 4 og stk. 8, i forordning [EURI].
  Disse beløb udgør eksterne formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel 21, stk. 5 |

Artikel i Europa-Kommissionens forslag

Tekst i artikel i Europa-Kommissionens forslag

Det Europæiske Råds foreslåede ændring

Artikel 5, stk. 1

Midler fra EU-genopretningsinstrumentet

1.

De i artikel 2 i forordning [EURI] omhandlede foranstaltninger gennemføres under denne facilitet:

a)

med et beløb på 334 950 000 000 EUR, jf. artikel 3, stk. 2, litra a), nr. ii), i forordning [EURI] i løbende priser, til rådighed som ikketilbagebetalingspligtig støtte, jf. dog artikel 4, stk. 4 og stk. 8, i forordning [EURI].

Disse beløb udgør eksterne formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel 21, stk. 5

| b) | med et beløb på 267 955 000 000 EUR, jf. artikel 3, stk. 2, litra b), i forordning [EURI] i løbende priser, til rådighed som lånestøtte til medlemsstaterne i henhold til artikel 12 og 13, jf. dog artikel 4, stk. 5, i forordning [EURI]. |
| --- | --- |

b)

med et beløb på 267 955 000 000 EUR, jf. artikel 3, stk. 2, litra b), i forordning [EURI] i løbende priser, til rådighed som lånestøtte til medlemsstaterne i henhold til artikel 12 og 13, jf. dog artikel 4, stk. 5, i forordning [EURI].

I artikel 5, stk. 1, litra a), foretages følgende ændringer:

| | med et beløb på 312 500 000 000 EUR |
| --- | --- |

med et beløb på 312 500 000 000 EUR

I artikel 5, stk. 1, litra b), foretages følgende ændringer:

| | med et beløb på 360 000 000 000 EUR |
| --- | --- |

med et beløb på 360 000 000 000 EUR

Artikel 10

Maksimalt finansielt bidrag

Der beregnes et maksimalt finansielt bidrag for hver medlemsstat med henblik på tildeling af det i artikel 5, stk. 1, litra a), omhandlede beløb under anvendelse af metoden i bilag I, på grundlag af befolkningen, reciprokværdien af bruttonationalproduktet (BNP) pr. indbygger og den relative arbejdsløshedsprocent i hver medlemsstat.

I artikel 10 foretages følgende ændringer:

For årene 2021-2022 skal fordelingsnøglen for forpligtelserne i forbindelse med genopretnings- og resiliensfaciliteten fastlægges i overensstemmelse med Kommissionens forslag. I fordelingsnøglen for 2023 erstattes arbejdsløshedskriteriet for 2015-2019 ligeligt af det tab i realt BNP, der er observeret i løbet af 2020, og det kumulative tab i realt BNP, der er observeret i perioden 2020-2021, og vil blive beregnet senest den 30. juni 2022.

Artikel 11

Tildeling af økonomisk støtte

| 1. | I en periode frem til den 31. december 2022 stiller Kommissionen 334 950 000 000 EUR til rådighed til tildeling, som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra a). Hver medlemsstat kan indgive anmodninger op til deres maksimale finansielle bidrag, jf. artikel 10, til gennemførelse af deres genopretnings- og resiliensplaner. |
| --- | --- |

1.

I en periode frem til den 31. december 2022 stiller Kommissionen 334 950 000 000 EUR til rådighed til tildeling, som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra a). Hver medlemsstat kan indgive anmodninger op til deres maksimale finansielle bidrag, jf. artikel 10, til gennemførelse af deres genopretnings- og resiliensplaner.

| 2. | Fra den 31. december 2022 til den 31. december 2024 kan Kommissionen, hvis der er finansielle midler til rådighed, afholde forslagsindkaldelser i overensstemmelse med tidsplanen for det europæiske semester. I den forbindelse offentliggør den en vejledende tidsplan for de forslagsindkaldelser, der skal afholdes i perioden, og angiver for den enkelte forslagsindkaldelse det beløb, der potentielt kan tildeles. Hver medlemsstat kan foreslå, at den skal modtage op til et maksimumsbeløb svarende til dens tildelingsandel af det beløb, der kan tildeles, jf. bilag I, til gennemførelse af dens genopretnings- og resiliensplan. |
| --- | --- |

2.

Fra den 31. december 2022 til den 31. december 2024 kan Kommissionen, hvis der er finansielle midler til rådighed, afholde forslagsindkaldelser i overensstemmelse med tidsplanen for det europæiske semester. I den forbindelse offentliggør den en vejledende tidsplan for de forslagsindkaldelser, der skal afholdes i perioden, og angiver for den enkelte forslagsindkaldelse det beløb, der potentielt kan tildeles. Hver medlemsstat kan foreslå, at den skal modtage op til et maksimumsbeløb svarende til dens tildelingsandel af det beløb, der kan tildeles, jf. bilag I, til gennemførelse af dens genopretnings- og resiliensplan.

I artikel 11, stk. 1, foretages følgendeændringer:

For 70 % af de tilskud, der ydes af genopretnings- og resiliensfaciliteten, indgås der forpligtelser i 2021 og 2022. For de resterende 30 % indgås der fuldt ud forpligtelser inden udgangen af 2023.

Følgende stk. 3 tilføjes:

Forfinansieringen for genopretnings- og resiliensfaciliteten vil blive betalt i 2021 og bør være 10 %

Artikel 12, stk. 4

Lån

| 4. | Lånestøtten til den berørte medlemsstats genopretnings- og resiliensplan må ikke være større end forskellen mellem de samlede omkostninger til genopretnings- og resiliensplanen (revideret, hvis det er relevant) og det maksimale finansielle bidrag omhandlet i artikel 10. Maksimumslånebeløbet for hver medlemsstat må ikke overstige 4,7 % af medlemsstatens bruttonationalindkomst. |
| --- | --- |

4.

Lånestøtten til den berørte medlemsstats genopretnings- og resiliensplan må ikke være større end forskellen mellem de samlede omkostninger til genopretnings- og resiliensplanen (revideret, hvis det er relevant) og det maksimale finansielle bidrag omhandlet i artikel 10. Maksimumslånebeløbet for hver medlemsstat må ikke overstige 4,7 % af medlemsstatens bruttonationalindkomst.

I artikel 12, stk. 4, foretages følgende ændringer:

Det maksimale lånevolumen for hver medlemsstat vil som regel ikke overstige 6,8 % af dens BNI.

Artikel 14, stk. 1

Støtteberettigelse

| 1. | Med henblik på forfølgelsen af målene i artikel 4 udarbejder medlemsstaterne genopretnings- og resiliensplaner. Disse planer skal redegøre for den berørte medlemsstats reform- og investeringsdagsorden for de næste fire år. Genopretnings- og resiliensplaner, der er berettiget til finansiering under dette instrument, skal indeholde foranstaltninger til gennemførelse af reformer og offentlige investeringsprojekter gennem en samlet pakke. |
| --- | --- |

1.

Med henblik på forfølgelsen af målene i artikel 4 udarbejder medlemsstaterne genopretnings- og resiliensplaner. Disse planer skal redegøre for den berørte medlemsstats reform- og investeringsdagsorden for de næste fire år. Genopretnings- og resiliensplaner, der er berettiget til finansiering under dette instrument, skal indeholde foranstaltninger til gennemførelse af reformer og offentlige investeringsprojekter gennem en samlet pakke.

I artikel 14, stk. 1, foretages følgende ændringer:

Medlemsstaterne skal udarbejde nationale genopretnings- og resiliensplaner, der fastlægger den pågældende medlemsstats reform- og investeringsdagsorden for årene 2021-2023. Planerne vil blive gennemgået og tilpasset efter behov i 2022 for at tage hensyn til den endelige tildeling af midler for 2023.

Artikel 16, stk. 1

Kommissionens vurdering

| 1. | Ved vurderingen af genopretnings- og resiliensplanen samarbejder Kommissionen tæt med den berørte medlemsstat. Kommissionen kan fremsætte bemærkninger eller anmode om supplerende oplysninger. Den berørte medlemsstat fremlægger de ønskede supplerende oplysninger og kan om nødvendigt ændre planen, inden den indgives officielt. |
| --- | --- |

1.

Ved vurderingen af genopretnings- og resiliensplanen samarbejder Kommissionen tæt med den berørte medlemsstat. Kommissionen kan fremsætte bemærkninger eller anmode om supplerende oplysninger. Den berørte medlemsstat fremlægger de ønskede supplerende oplysninger og kan om nødvendigt ændre planen, inden den indgives officielt.

Følgende afsnit tilføjes:

Kriterierne for overensstemmelse med de landespecifikke henstillinger samt styrkelse af medlemsstatens vækstpotentiale, jobskabelse og økonomiske og sociale resiliens kræver det højeste antal vurderingspoint Et effektivt bidrag til den grønne og digitale omstilling vil også være en forudsætning for en positiv vurdering.

Artikel 17, stk. 1

Kommissionens afgørelse

| 1. | Kommissionen træffer afgørelse senest fire månederefter medlemsstatens officielle indgivelse af genopretnings- og resiliensplanen ved hjælp af en gennemførelsesretsakt. Hvis Kommissionens vurdering af en genopretnings- og resiliensplan er positiv, fastsættes det i afgørelsen, hvilke reformer og investeringsprojekter medlemsstaten skal gennemføre, herunder delmål og slutmål, og det finansielle bidrag, der tildeles henhold til artikel 11. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen træffer afgørelse senest fire månederefter medlemsstatens officielle indgivelse af genopretnings- og resiliensplanen ved hjælp af en gennemførelsesretsakt. Hvis Kommissionens vurdering af en genopretnings- og resiliensplan er positiv, fastsættes det i afgørelsen, hvilke reformer og investeringsprojekter medlemsstaten skal gennemføre, herunder delmål og slutmål, og det finansielle bidrag, der tildeles henhold til artikel 11.

I artikel 17, stk. 1, foretages følgende ændringer:

Genopretnings- og resiliensplanerne vurderes af Kommissionen inden for to måneder efter indgivelsen.

Følgende afsnit tilføjes:

Vurderingen af genopretnings- og resiliensplanerne skal godkendes af Rådet med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen ved en gennemførelsesretsakt, som Rådet bestræber sig på at vedtage inden for fire uger efter at have modtaget forslaget.

Artikel 19, stk. 3

Regler for betaling, suspension og annullation af finansielle bidrag

| 3. | Efter at den berørte medlemsstat har opfyldt de relevante delmål og slutmål som angivet i den genopretnings- og resiliensplan, som er godkendt ved Kommissionens gennemførelsesretsakt, forelægger den Kommissionen en behørigt begrundet anmodning om betaling af det finansielle bidrag og, hvis det er relevant, af lånetranchen. Medlemsstaten kan indgive sådanne betalingsanmodninger til Kommissionen to gange årligt. Kommissionen vurderer senest to måneder efter modtagelsen af anmodningen, om de relevante delmål og slutmål som angivet i den afgørelse, der er omhandlet i artikel 17, stk. 1, er gennemført på tilfredsstillende vis. I forbindelse med vurderingen skal der også tages hensyn til den i artikel 17, stk. 6, omhandlede operationelle ordning. Kommissionen kan bistås af eksperter.
  Hvis Kommissionens vurdering er positiv, vedtager den en afgørelse om tilladelse til udbetaling af det finansielle bidrag i overensstemmelse med finansforordningen. |
| --- | --- |

3.

Efter at den berørte medlemsstat har opfyldt de relevante delmål og slutmål som angivet i den genopretnings- og resiliensplan, som er godkendt ved Kommissionens gennemførelsesretsakt, forelægger den Kommissionen en behørigt begrundet anmodning om betaling af det finansielle bidrag og, hvis det er relevant, af lånetranchen. Medlemsstaten kan indgive sådanne betalingsanmodninger til Kommissionen to gange årligt. Kommissionen vurderer senest to måneder efter modtagelsen af anmodningen, om de relevante delmål og slutmål som angivet i den afgørelse, der er omhandlet i artikel 17, stk. 1, er gennemført på tilfredsstillende vis. I forbindelse med vurderingen skal der også tages hensyn til den i artikel 17, stk. 6, omhandlede operationelle ordning. Kommissionen kan bistås af eksperter.

Hvis Kommissionens vurdering er positiv, vedtager den en afgørelse om tilladelse til udbetaling af det finansielle bidrag i overensstemmelse med finansforordningen.

Følgende afsnit tilføjes:

En positiv vurdering af betalingsanmodninger vil være betinget af, at de relevante delmål og slutmål opfyldes på tilfredsstillende vis.

Kommissionen anmoder om en udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg vedrørende den tilfredsstillende opfyldelse af de relevante delmål og slutmål. Det Økonomiske og Finansielle Udvalg bestræber sig på at opnå konsensus. Hvis der exceptionelt er en eller flere medlemsstater, der mener, at der er er alvorlige afvigelser fra tilfredsstillende opfyldelse af de relevante delmål og slutmål, kan de anmode formanden for Det Europæiske Råd om at forelægge sagen for det næste Europæiske Råd.

Kommissionen vedtager en afgørelse om vurderingen af tilfredsstillende opfyldelse af de relevante delmål og slutmål og om godkendelse af betalingerne efter undersøgelsesproceduren.

Hvis sagen er blevet forelagt for Det Europæiske Råd, vil der ikke blive truffet kommissionsafgørelse om tilfredsstillende opfyldelse af delmål og slutmål og om godkendelse af betalingerne, før det næste Europæiske Råd har drøftet sagen udtømmende. Denne proces tager som regel ikke længere end tre måneder, efter at Kommissionen har anmodet Det Økonomiske og Finansielle Udvalg om at afgive udtalelse. Denne proces vil være i overensstemmelse med artikel 17 i TEU og artikel 317 i TEUF.

Kilde: Revisionsretten baseret på Kommissionens forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten og Det Europæiske Råds konklusioner af 21. juli 2020 om forslaget til genopretnings- og resiliensfaciliteten.

---

Bilag III

Andre relevante udtalelser fra Revisionsretten

| — | Udtalelse nr. 1/2018 om Kommissionens forslag af 2. maj 2018 til forordningen om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 1/2018 om Kommissionens forslag af 2. maj 2018 til forordningen om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet

| — | Udtalelse nr. 6/2018 om Kommissionens forslag af 29. maj 2018 til forordningen om fælles bestemmelser, COM(2018) 375 final |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 6/2018 om Kommissionens forslag af 29. maj 2018 til forordningen om fælles bestemmelser, COM(2018) 375 final

| — | Udtalelse nr. 10/2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (COM(2018) 460) |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 10/2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (COM(2018) 460)

| — | Udtalelse nr. 2/2020 om Kommissionens ændrede forslag af 14. januar 2020 til forordningen om fælles bestemmelser, COM(2020) 23 final |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 2/2020 om Kommissionens ændrede forslag af 14. januar 2020 til forordningen om fælles bestemmelser, COM(2020) 23 final

| — | Udtalelse nr. 4/2020 om den foreslåede REACT-EU-forordning og den foreslåede forordning om fælles bestemmelser for anvendelse af ESI-fondene |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 4/2020 om den foreslåede REACT-EU-forordning og den foreslåede forordning om fælles bestemmelser for anvendelse af ESI-fondene

| — | Udtalelse nr. 5/2020 om Kommissionens forslag 2020/0006 (COD) af 14. januar 2020 og af 28. maj 2020 til Europa-Parlamentet og Rådets forordning om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling. |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 5/2020 om Kommissionens forslag 2020/0006 (COD) af 14. januar 2020 og af 28. maj 2020 til Europa-Parlamentet og Rådets forordning om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling.

---

Bilag IV

Vurdering af genopretnings- og resiliensplaner

| | Kriterium | Rating | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.1 | 2.1 Genopretnings- og resiliensplanen forventes at bidrage til effektivt at håndtere udfordringer, der er identificeret i de relevante landespecifikke henstillinger (...), som Kommissionen vedtager officielt som led i det europæiske semester | A: Planen håndterer udfordringer effektivt og er en tilstrækkelig reaktion | Potentiel overlapning med navnlig følgende kriterier:







  — | Grøn omstilling |

Kriterium

Rating

Bemærkninger

2.1

2.1 Genopretnings- og resiliensplanen forventes at bidrage til effektivt at håndtere udfordringer, der er identificeret i de relevante landespecifikke henstillinger (...), som Kommissionen vedtager officielt som led i det europæiske semester

A: Planen håndterer udfordringer effektivt og er en tilstrækkelig reaktion

Potentiel overlapning med navnlig følgende kriterier:

—

Grøn omstilling

| — | Digital omstilling |
| --- | --- |

—

Digital omstilling

| — | Vækstpotentiale |
| --- | --- |

—

Vækstpotentiale

| — | Jobskabelse |
| --- | --- |

—

Jobskabelse

| — | Økonomisk og social resiliens |
| --- | --- |

—

Økonomisk og social resiliens

B: Planen håndterer delvist udfordringer og er en delvist tilstrækkelig reaktion

C: Planen håndterer ikke udfordringer og er ikke en tilstrækkelig reaktion

2.2

Planen indeholder foranstaltninger, der effektivt bidrager til den grønne og den digitale omstilling eller til at håndtere de dermed forbundne udfordringer

A: I høj grad

Potentiel overlapning med kriterium 2.1

B: I moderat grad

C: I ringe grad

2.3

Genopretnings- og resiliensplanen forventes at få varige virkninger i den berørte medlemsstat

A: I høj grad

Potential overlapning med kriterium 2.1 (landespecifikke henstillinger er af natur ret langsigtede)

B: I moderat grad

C: I ringe grad

2.4

2.4 Genopretnings- og resiliensplanen forventes at bidrage effektivt til at styrke medlemsstatens vækstpotentiale, jobskabelse og økonomiske og sociale resiliens, afbøde krisens økonomiske og sociale konsekvenser samt medvirke til at forbedre den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed

A: Stor forventet indvirkning

Potentiel overlapning med kriterium 2.1

B: Middelstor forventet indvirkning

C: Lille forventet indvirkning

2.5

Den begrundelse, der er forelagt af medlemsstaten for genopretnings- og resiliensplanens anslåede samlede omkostninger, er rimelig og plausibel og står mål med den forventede virkning for økonomien og beskæftigelsen

A: I høj grad

Dette er en betingelse snarere end et vurderingskriterium

B: I moderat grad

C: I ringe grad

2.6

Genopretnings- og resiliensplanen indeholder foranstaltninger til gennemførelsen af reformer og offentlige investeringsprojekter, der repræsenterer sammenhængende tiltag

A: I høj grad

Potentiel overlapning med kriterium 2.1

B: I moderat grad

C: I ringe grad

2.7

De ordninger, som den berørte medlemsstat har foreslået, forventes at sikre en effektiv gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen, herunder de foreslåede delmål og slutmål samt de dertil knyttede indikatorer.

A: Tilstrækkelige ordninger

Dette er en betingelse snarere end et vurderingskriterium

B: Minimale ordninger

C: Utilstrækkelige ordninger

| Aktuelt forslag til samlet vurdering | Forslag |
| --- | --- |
| Genopretnings- og resiliensplanen er tilfredsstillende







  — | Hvis rating for kriterium 2.1 og 2.2 er A, og |

Aktuelt forslag til samlet vurdering

Forslag

Genopretnings- og resiliensplanen er tilfredsstillende

—

Hvis rating for kriterium 2.1 og 2.2 er A, og

| — | Rating for de andre kriterier er udelukkende A'er eller flest A'er i forhold til B'er og ingen C'er |
| --- | --- |

—

Rating for de andre kriterier er udelukkende A'er eller flest A'er i forhold til B'er og ingen C'er

Genopretnings- og resiliensplanen er ikke tilfredsstillende

| — | Hvis rating for kriterium 2.1 og 2.2 ikke er A, og |
| --- | --- |

—

Hvis rating for kriterium 2.1 og 2.2 ikke er A, og

| — | For de øvrige kriterier er flest B'er i forhold til A'er eller mindst ét C |
| --- | --- |

—

For de øvrige kriterier er flest B'er i forhold til A'er eller mindst ét C

Genopretnings- og resiliensplanen er tilfredsstillende

| — | Hvis rating for kriterium 2.1 og 2.2 er A, og |
| --- | --- |

—

Hvis rating for kriterium 2.1 og 2.2 er A, og

| — | Rating for de andre kriterier er udelukkende A'er eller flest A'er i forhold til B'er og ingen C'er |
| --- | --- |

—

Rating for de andre kriterier er udelukkende A'er eller flest A'er i forhold til B'er og ingen C'er

Genopretnings- og resiliensplanen er ikke tilfredsstillende

| — | Hvis rating for kriterium 2.1 og eller 2.2 ikke er A, og eller |
| --- | --- |

—

Hvis rating for kriterium 2.1 og eller 2.2 ikke er A, og eller

| — | For de øvrige kriterier er flest B'er i forhold til A'er eller mindst ét C |
| --- | --- |

—

For de øvrige kriterier er flest B'er i forhold til A'er eller mindst ét C

Kilde: Revisionsretten baseret på Kommissionens forslag til genopretnings- og resiliensfaciliteten.

---

Berigtigelser

| 20.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 350/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 350/29

---

Berigtigelse til udtalelse Nr. 5/2020 (artikel 288, stk. 4, og artikel 322, stk. 1, litra a), TEUF) om Kommissionens forslag 2020/0006 (COD) af 14. januar 2020 og af 28. maj 2020 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling (COM(2020) 22 final og COM(2020) 460 final)

(
  Den Europæiske Unions Tidende C 290 af 1. september 2020
  )

(2020/C 350/02)

Side 1, titlen og titlen i indholdsfortegnelsen på omslaget læses således:

»Udtalelse nr. 5/2020 (artikel 287, stk. 4, og artikel 322, stk. 1, litra a), TEUF) om Kommissionens forslag 2020/0006 (COD) af 14. januar 2020 og af 28. maj 2020 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling (COM(2020) 22 final og COM(2020) 460 final)«

---