# Den Europæiske Unions C 375/2020

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 375 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 63. årgang6. november 2020 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 375

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

63. årgang6. november 2020

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 375/01 | Meddelelse fra Kommissionen — Særskilt indsamling af farligt husholdningsaffald | 1 |
| | Den Europæiske Centralbank |
| 2020/C 375/02 | Ændring af ECB'S etiske grundlag ( EUT C 204 af 20.6.2015 ) | 25 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 375/03 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9953 — CalSTRS/Altitude Group/AI THD) (
  1
  ) | 42 |
| 2020/C 375/04 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10003 — DWS/Vertex Bioenergy) (
  1
  ) | 43 |
| 2020/C 375/05 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9619 — CDC/EDF/ENGIE/La Poste) (
  1
  ) | 44 |
| 2020/C 375/06 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8130 — Imerys/Alteo certain assets) (
  1
  ) | 45 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2020/C 375/01

Meddelelse fra Kommissionen — Særskilt indsamling af farligt husholdningsaffald

1

Den Europæiske Centralbank

2020/C 375/02

Ændring af ECB'S etiske grundlag ( EUT C 204 af 20.6.2015 )

( EUT C 204 af 20.6.2015 )

25

Europa-Kommissionen

2020/C 375/03

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9953 — CalSTRS/Altitude Group/AI THD) (
  1
  )

1

42

2020/C 375/04

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10003 — DWS/Vertex Bioenergy) (
  1
  )

1

43

2020/C 375/05

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9619 — CDC/EDF/ENGIE/La Poste) (
  1
  )

1

44

2020/C 375/06

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8130 — Imerys/Alteo certain assets) (
  1
  )

1

45

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 375/07 | Euroens vekselkurs — 5. november 2020 | 46 |
| 2020/C 375/08 | Kommissionens afgørelse af 22. juli 2020 om at give den centrale administrator for Den Europæiske Unions transaktionsjournal anvisning om at indføre ændringerne i de nationale tildelingstabeller over luftfartskvoter til gratistildeling i 2020 fra de medlemsstater, der forvalter luftfartøjsoperatører, som har udført flyvninger fra EU til Schweiz i Den Europæiske Unions transaktionsjournal | 47 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2020/C 375/07

Euroens vekselkurs — 5. november 2020

46

2020/C 375/08

Kommissionens afgørelse af 22. juli 2020 om at give den centrale administrator for Den Europæiske Unions transaktionsjournal anvisning om at indføre ændringerne i de nationale tildelingstabeller over luftfartskvoter til gratistildeling i 2020 fra de medlemsstater, der forvalter luftfartøjsoperatører, som har udført flyvninger fra EU til Schweiz i Den Europæiske Unions transaktionsjournal

47

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 375/09 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 57 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2020/C 375/09

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

57

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 6.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 375/1

---

Meddelelse fra Kommissionen

Særskilt indsamling af farligt husholdningsaffald

(2020/C 375/01)

INDHOLDSFORTEGNELSE

| 1. | INDLEDNING | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | BEDSTE PRAKSIS INDEN FOR INDSAMLING AF FARLIGT HUSHOLDNINGSAFFALD | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Husholdningskemikalier | 6 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Rengøringsmidler til brug i husholdninger og produkter til personlig pleje | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Maling, lak, trykfarver og lim | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Pesticider til brug i husholdninger og haver | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Fotokemikalier | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Emballage | 9 |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

| 2.2. | Affald fra sundhedspleje i hjemmet | 9 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Lægemidler | 9 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Spidse eller skarpe instrumenter og andet potentielt smittefarligt affald | 10 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Bygnings- og nedrivningsaffald | 11 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Asbestaffald | 11 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Behandlet træ | 12 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Kultjære og tjærede produkter | 13 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

| 2.4. | Affald fra vedligeholdelse af motorkøretøjer | 13 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Oliefiltre og forurenede absorberende materialer | 13 |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Automobilprodukter, polermidler, frostvæske | 14 |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

| 2.5. | Kviksølvholdigt affald (undtagen affald af elektrisk og elektronisk udstyr) | 14 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 3. | SUCCESKRITERIER FOR SÆRSKILT INDSAMLING AF FARLIGT HUSHOLDNINGSAFFALD | 15 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Økonomiske incitamenter | 15 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tilpassede faciliteter til særskilt indsamling | 16 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Bevidstgørelse og kommunikation | 18 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Håndhævelse | 21 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 4. | REFERENCER | 22 |
| --- | --- | --- |

4.

| BILAG — Links til eksempler på udveksling af oplysninger om god praksis | 24 |
| --- | --- |

1.   INDLEDNING

Disse retningslinjer er udarbejdet i henhold til artikel 20, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald (1) (i det følgende benævnt »affaldsrammedirektivet«), som pålægger Kommissionen at vedtage retningslinjer for særskilt indsamling af fraktioner af farligt affald, der er produceret af husholdninger, for at bistå og lette medlemsstaternes gennemførelse af den forpligtelse til særskilt indsamling, der er fastsat i affaldsrammedirektivets artikel 20, stk. 1.

Hovedformålet med denne vejledning er at forebygge risici for menneskers sundhed og miljøet, navnlig for arbejdstagere, der arbejder med affald, ved at lette gennemførelsen af den særskilte indsamling af farligt affald fra husholdninger. Et andet formål er at øge mængden og forbedre kvaliteten af materialer til forberedelse med henblik på genbrug og nyttiggørelse ved at forhindre, at andre materialestrømme bliver forurenet, hvilket fører til affaldsbehandling, der fastlåser ressourcer på lavere niveauer i affaldshierarkiet, i overensstemmelse med målene i affaldsrammedirektivet (2). Det er desuden hensigten, at vejledningen skal give et overblik over bedste praksis for gennemførelsen af forpligtelsen til særskilt indsamling fra hele EU, navnlig på regionalt og lokalt plan. Selv om vejledningen omhandler effektiv håndtering af farligt husholdningsaffald, bør det erindres, at forebyggelse og reduktion fortsat prioriteres højt i overensstemmelse med affaldshierarkiet. Det er derfor afgørende, at der gennemføres oplysningskampagner for at minimere brugen af farlige produkter i hjemmet.

Disse retningslinjer er rettet til medlemsstaternes myndigheder på lokalt, regionalt og centralt plan og til operatører, der håndterer affald. Retningslinjerne skal bistå målgrupperne og lette deres opgave med at udvikle og gennemføre særskilte ordninger for indsamling af farligt husholdningsaffald.

Image 1

Kilde: Baseret på data fra Verdensbanken (2018) og Eurostat (2008) (3).

Farligt husholdningsaffald udgør typisk ca. 1 vægtprocent af alt kommunalt indsamlet affald (ekskl. affald af elektrisk og elektronisk udstyr — »WEEE«) (4). Dette svarer (5) til mellem 1 og 6 kg pr. indbygger om året. Det er dog vanskelige at sammenligne data på landeniveau, da landene har forskellige rapporteringsprocesser og -kategorier (f.eks. WEEE eller spiselige fedtstoffer).

Størstedelen af det kommunale affald, som husholdningsaffald er den vigtigste kilde til, kommer typisk fra seks affaldsstrømme (se figur 1). Farligt husholdningsaffald i små fraktioner er omfattet af »andet«, men det har en forholdsvis større betydning, da det kan forhindre genanvendelse af alle andre fraktioner af høj kvalitet, bl.a. af sikkerhedshensyn.

Disse retningslinjer omhandler ikke specifikt affaldsstrømme, der er omfattet af anden EU-lovgivning om affald, f.eks. batterier, WEEE, olieaffald eller udrangerede køretøjer, for hvilke der allerede findes specifikke indsamlings- og håndteringsordninger. Erfaringerne fra anvendelsen af disse mere specifikke indsamlingsordninger og potentielle synergier med dem kan dog være relevante for særskilt indsamling af farligt husholdningsaffald.

Disse retningslinjer er ikke bindende. Den Europæiske Unions Domstol (EU-Domstolen) er fortsat den eneste myndighed, der kan fortolke EU-retten.

2.   BEDSTE PRAKSIS INDEN FOR INDSAMLING AF FARLIGT HUSHOLDNINGSAFFALD

Farligt husholdningsaffald omfatter en lang række materialer med forskellige farlige egenskaber. Farligt affald defineres i affaldsrammedirektivets artikel 3, stk. 2, som »affald, der udviser en eller flere af de farlige egenskaber, der er anført i bilag III« i direktivet. Blandt eksempler på denne type affald, der typisk produceres af husholdninger, kan nævnes maling og lak, havepesticider, rengøringsmidler, visse ubrugte lægemidler, visse former for affald fra gør det selv-huse og vedligeholdelse af biler.

De klassificeringskriterier for affald, der vedrører egenskaber, som kan gøre affald farligt, er beskrevet i dette bilag og skal i givet fald anvendes ved klassificering af affald som farligt eller ikke-farligt under hensyntagen til affaldets oprindelse og art, og hvorvidt det er opført på den europæiske affaldsliste (afgørelse 2000/532/EF) (6).

Affaldslisten indeholder en referencenomenklatur til brug ved identifikation og klassificering af affald og er bindende for affald, der skal betragtes som farligt. Det affald, der er opført på listen, er inddelt i forskellige kapitler og underkapitler efter kilde og sammensætning. Affald kan identificeres fuldstændig med en sekscifret kode. På denne liste markeres farligt affald med en asterisk (*).

De trin, der skal følges ved tildeling af en affaldskode til en given affaldsstrøm, og den rangorden, der skal anvendes ved søgning i de forskellige kapitler, er beskrevet i bilaget til afgørelse 2000/532/EF. Yderligere vejledning om klassificering af affald og tildeling af affaldskoder findes i Kommissionens meddelelse om teknisk vejledning om klassificering af affald (7).

Både karakteristikaene ved og behandlingen af de forskellige typer farligt husholdningsaffald afviger væsentligt fra hinanden, men på baggrund af en gennemgang af eksisterende bedste praksis for indsamling af farligt husholdningsaffald er følgende systemer til særskilt indsamling af affald blevet udpeget:

| — | regelmæssig afhentning på et bestemt sted (f.eks. mobilt opsamlingssted) eller fra dør til dør (intervaller på to uger eller derover) |
| --- | --- |

—

regelmæssig afhentning på et bestemt sted (f.eks. mobilt opsamlingssted) eller fra dør til dør (intervaller på to uger eller derover)

| — | forretningers returordninger |
| --- | --- |

—

forretningers returordninger

| — | aflevering ved genbrugsstationer. |
| --- | --- |

—

aflevering ved genbrugsstationer.

I EU indleveres ca. to tredjedele af det farlige husholdningsaffald, der indsamles særskilt, på genbrugsstationer, mens den sidste tredjedel i vid udstrækning indsamles via regelmæssig afhentning, navnlig på mobile indsamlingssteder. Der findes indsamlingssteder i detailleddet for visse affaldsstrømme, f.eks. batterier og affald af elektrisk og elektronisk udstyr (8).

En del farligt husholdningsaffald bortskaffes fortsat ikke på hensigtsmæssig vis (9), men derimod i beholderen til restaffald eller — i mindre omfang — på en måde, der kan indebære en betydelig sundheds- og miljørisiko, f.eks. udskylning i toilettet (10).

Image 2

| God praksis, eksempel 1 (11)

  Storhertugdømmet Luxembourg har et integreret system til indsamling af affald med udbredte faciliteter til gratis indlevering af farligt husholdningsaffald. Der findes 18 stationære indsamlingssteder, hvor borgerne kan indlevere deres farlige affald (dvs. ét sted pr. 35 000 indbyggere). Der foretages mobil afhentning fire gange om året, og affald indsamles fra hjemmet på bestilling. Systemet indsamler mere end 5 kg farligt husholdningsaffald pr. indbygger om året (12).
  Der er planlagt oplysningskampagner med brug af digitale værktøjer og særlige støttetjenester til brug for bestemte fokusgrupper som personer, der bor i lejlighedskomplekser. I de mest omfattende indsamlingssystemer kan beboere i lejlighedskomplekser aflevere op til 27 forskellige typer affald særskilt, herunder farligt husholdningsaffald. |
| --- |

God praksis, eksempel 1 (11)

Storhertugdømmet Luxembourg har et integreret system til indsamling af affald med udbredte faciliteter til gratis indlevering af farligt husholdningsaffald. Der findes 18 stationære indsamlingssteder, hvor borgerne kan indlevere deres farlige affald (dvs. ét sted pr. 35 000 indbyggere). Der foretages mobil afhentning fire gange om året, og affald indsamles fra hjemmet på bestilling. Systemet indsamler mere end 5 kg farligt husholdningsaffald pr. indbygger om året (12).

Der er planlagt oplysningskampagner med brug af digitale værktøjer og særlige støttetjenester til brug for bestemte fokusgrupper som personer, der bor i lejlighedskomplekser. I de mest omfattende indsamlingssystemer kan beboere i lejlighedskomplekser aflevere op til 27 forskellige typer affald særskilt, herunder farligt husholdningsaffald.

| God praksis, eksempel 2

  Miljømyndighederne i Helsinki-regionen (Finland) har i hovedstadsområdet installeret 50 containere til gratis indlevering af en bred vifte af affaldsstrømme, herunder farligt husholdningsaffald. Containerne er placeret ved benzinstationer, supermarkeder og andre forretninger for at sikre optimal tilgængelighed. For at garantere deres sikkerhed er containerne kun tilgængelige i åbningstiden, og det lokale politi beskytter ubemandede faciliteter. Følgende former for farligt husholdningsaffald kan afleveres i containerne:






  — | køle-, bremse- og koblingsvæsker |
| --- | --- |

God praksis, eksempel 2

Miljømyndighederne i Helsinki-regionen (Finland) har i hovedstadsområdet installeret 50 containere til gratis indlevering af en bred vifte af affaldsstrømme, herunder farligt husholdningsaffald. Containerne er placeret ved benzinstationer, supermarkeder og andre forretninger for at sikre optimal tilgængelighed. For at garantere deres sikkerhed er containerne kun tilgængelige i åbningstiden, og det lokale politi beskytter ubemandede faciliteter. Følgende former for farligt husholdningsaffald kan afleveres i containerne:

—

køle-, bremse- og koblingsvæsker

| — | olieaffald, oliefiltre og andet olieholdigt affald |
| --- | --- |

—

olieaffald, oliefiltre og andet olieholdigt affald

| — | opløsningsmidler som f.eks. terpentin, fortyndervæske, acetone (også neglelakfjerner) |
| --- | --- |

—

opløsningsmidler som f.eks. terpentin, fortyndervæske, acetone (også neglelakfjerner)

| — | vaskevæske, der er baseret på opløsningsmidler |
| --- | --- |

—

vaskevæske, der er baseret på opløsningsmidler

| — | maling, lim, lak, træbeskyttelsesmidler |
| --- | --- |

—

maling, lim, lak, træbeskyttelsesmidler

| — | stærke syrer, f.eks. svovlsyre |
| --- | --- |

—

stærke syrer, f.eks. svovlsyre

| — | trykbeholdere, der indeholder eller har indeholdt gasser |
| --- | --- |

—

trykbeholdere, der indeholder eller har indeholdt gasser

| — | spraydåser |
| --- | --- |

—

spraydåser

| — | alkaliske vaskevæsker |
| --- | --- |

—

alkaliske vaskevæsker

| — | pesticider og desinfektionsmidler |
| --- | --- |

—

pesticider og desinfektionsmidler

| — | fotokemikalier. |
| --- | --- |

—

fotokemikalier.

Derudover er der visse former for farligt husholdningsaffald, som kun kan afleveres på genbrugsstationerne, nemlig elektrisk og elektronisk affald (gratis), imprægneret træ (gratis) og asbestholdigt affald (10 EUR pr. 100 liter i 2015).

| God praksis, eksempel 3 (13)

  I Odense (Danmark) modtager hver husholdning en 40-liters rød kasse til opbevaring og transport af farligt husholdningsaffald. Kassen kan indsamles på fire måder:






  — | hentes på matriklen på bestilling mod betaling af et gebyr |
| --- | --- |

God praksis, eksempel 3 (13)

I Odense (Danmark) modtager hver husholdning en 40-liters rød kasse til opbevaring og transport af farligt husholdningsaffald. Kassen kan indsamles på fire måder:

—

hentes på matriklen på bestilling mod betaling af et gebyr

| — | indsamles i lejlighedskomplekser ved brug af særlige køretøjer, der er skræddersyet til farligt husholdningsaffald |
| --- | --- |

—

indsamles i lejlighedskomplekser ved brug af særlige køretøjer, der er skræddersyet til farligt husholdningsaffald

| — | husholdningerne kan indlevere den til en af to bemandede modtagestationer til farligt husholdningsaffald |
| --- | --- |

—

husholdningerne kan indlevere den til en af to bemandede modtagestationer til farligt husholdningsaffald

| — | husholdningerne kan indlevere den til almindelige genbrugsstationer i bestemte weekender. |
| --- | --- |

—

husholdningerne kan indlevere den til almindelige genbrugsstationer i bestemte weekender.

Odense indsamler årligt 300 ton farligt husholdningsaffald svarende til ca. 1,6 kg pr. indbygger. Størstedelen af dette er maling og lakker, der tegner sig for 66-75 % af alt det farlige husholdningsaffald, der indsamles. Resten er en blanding af syrer, pesticider, spraydåser og forskellige andre kemikalier.

Da indsamlingen forestås af uddannet personale, er de indsamlede strømme meget ensartede og af høj kvalitet. Indsamlingen af det farlige affald finansieres hovedsagelig af det almindelige affaldsgebyr, som alle husstande i kommunen betaler. Omkostningerne pr. indbygger er på ca. 3,3 EUR om året (baseret på oplysninger indberettet i 2014).

| God praksis, eksempel 4 (14)

  I Paris (Frankrig) anvendes »Trimobiles« (trehjulede køretøjer, som udgør mobile indsamlingssteder) ud over genbrugsstationer og indsamling ved husstanden på bestilling. Disse køretøjer kan på under en time omdannes til et mobilt indsamlingssted. I 2012 bestod netværket af seks mobile indsamlingssteder på 30 forskellige lokaliteter.
  Indsamlingshyppigheden afhænger af lokale forhold og varierer fra én til syv gange om måneden. Hver enhed bliver stående på det samme sted en halv dag. Der indsamles flere affaldsfraktioner, herunder bygge- og nedrivningsaffald, affald af elektrisk og elektronisk udstyr og træ. Ved disse mobile indsamlingssteder er opsamlingsraten høj, nemlig 65 % af alt indsamlet farligt husholdningsaffald i målområderne. I 2017 blev der indsamlet 323 ton farligt affald (15).
  Tjenesten tilbydes kun til husholdninger og er gratis. Ordningen finansieres hovedsagelig af de lokale myndigheder og beløber sig til ca. 2 EUR pr. indbygger pr. år for både de mobile indsamlingssteder og de traditionelle genbrugsstationer. Ordningen for udvidet producentansvar for affald af elektrisk og elektronisk udstyr tegner sig for en lille del af den samlede finansiering. I Paris ligger omkostningerne til affaldsindsamling via »Trimobiles« på ca. 300 EUR/ton, mens omkostningerne til en traditionel genbrugsstation ligger på omkring 75 EUR/ton (baseret på en rapport fra 2014). |
| --- |

God praksis, eksempel 4 (14)

I Paris (Frankrig) anvendes »Trimobiles« (trehjulede køretøjer, som udgør mobile indsamlingssteder) ud over genbrugsstationer og indsamling ved husstanden på bestilling. Disse køretøjer kan på under en time omdannes til et mobilt indsamlingssted. I 2012 bestod netværket af seks mobile indsamlingssteder på 30 forskellige lokaliteter.

Indsamlingshyppigheden afhænger af lokale forhold og varierer fra én til syv gange om måneden. Hver enhed bliver stående på det samme sted en halv dag. Der indsamles flere affaldsfraktioner, herunder bygge- og nedrivningsaffald, affald af elektrisk og elektronisk udstyr og træ. Ved disse mobile indsamlingssteder er opsamlingsraten høj, nemlig 65 % af alt indsamlet farligt husholdningsaffald i målområderne. I 2017 blev der indsamlet 323 ton farligt affald (15).

Tjenesten tilbydes kun til husholdninger og er gratis. Ordningen finansieres hovedsagelig af de lokale myndigheder og beløber sig til ca. 2 EUR pr. indbygger pr. år for både de mobile indsamlingssteder og de traditionelle genbrugsstationer. Ordningen for udvidet producentansvar for affald af elektrisk og elektronisk udstyr tegner sig for en lille del af den samlede finansiering. I Paris ligger omkostningerne til affaldsindsamling via »Trimobiles« på ca. 300 EUR/ton, mens omkostningerne til en traditionel genbrugsstation ligger på omkring 75 EUR/ton (baseret på en rapport fra 2014).

| God praksis, eksempel 5 (16)

  I Tallinn (Estland) benyttes ombyggede skibscontainere, der er udstyret med hylder, skuffer og andre hensigtsmæssige oplagringsfaciliteter, til indsamling af farligt husholdningsaffald. Containerne er placeret på centrale steder for at sikre nærhed til borgerne. Denne praksis har øget indsamlingen af farligt husholdningsaffald fra 12 ton (0,03 kg/indbygger om året) i 2000 til 158 ton (0,4 kg/indbygger om året) i 2013.
  Omkostningerne pr. container lå i 2005 på mellem 3 700 EUR og 4 500 EUR afhængigt af størrelsen (20-30 m3). Omkostningerne til forvaltning af et indsamlingssted lå på mellem 46 EUR pr. måned i 2004 og 70 EUR pr. måned i 2013. |
| --- |

God praksis, eksempel 5 (16)

I Tallinn (Estland) benyttes ombyggede skibscontainere, der er udstyret med hylder, skuffer og andre hensigtsmæssige oplagringsfaciliteter, til indsamling af farligt husholdningsaffald. Containerne er placeret på centrale steder for at sikre nærhed til borgerne. Denne praksis har øget indsamlingen af farligt husholdningsaffald fra 12 ton (0,03 kg/indbygger om året) i 2000 til 158 ton (0,4 kg/indbygger om året) i 2013.

Omkostningerne pr. container lå i 2005 på mellem 3 700 EUR og 4 500 EUR afhængigt af størrelsen (20-30 m3). Omkostningerne til forvaltning af et indsamlingssted lå på mellem 46 EUR pr. måned i 2004 og 70 EUR pr. måned i 2013.

2.1.   Husholdningskemikalier

I de fleste medlemsstater indsamler kommunerne allerede husholdningskemikalier særskilt. Dette sker normalt ved regelmæssig afhentning og på genbrugsstationer og ved hjælp af supplerende mekanismer via distributører, der udfører dette arbejde frivilligt.

Indsamlingen og behandlingen af farlige husholdningskemikalier finansieres hovedsagelig af kommunerne. Tilrettelæggelsen og finansieringen af indsamlingen og behandlingen kan også være omfattet af ordninger for udvidet producentansvar, som det har været tilfældet i Frankrig siden 2011. I Frankrig omfatter flere af denne slags sektorordninger en række husholdningskemikalier, der er samlet under begrebet »særligt diffust affald« (déchets diffus spécifiques (17)), som husholdningerne har frembragt, og som omfatter pyrotekniske produkter, kulbrinter, ildslukningsapparater, klæbemidler, opløsningsmidler og almindelige husholdningskemikalier. Pyrotekniske anordninger indsamles gennem et net af skibsprovianteringsfirmaer i henhold til en kontrakt under sektorordningen Aper Pyro.

| God praksis, eksempel 6

  I Bruxelles (Belgien) kan borgerne aflevere kemisk husholdningsaffald ved en mobil station i form af en »Proxy Chimik«-lastbil. Lastbilen holder med jævne mellemrum i 45 minutter på ca. 100 forskellige steder i Bruxelles. Den kommer én gang om måneden eller én gang hver anden måned afhængigt af beliggenheden.
  I 2012 blev der indsamlet ca. 0,4 kg farligt husholdningsaffald pr. capita gennem denne mobile indsamlingsform. Før modtagelse undersøges affaldet på stedet for at undgå forurening og sundhedsfare og for at udnytte dets nyttiggørelsespotentiale fuldt ud (dvs. at flydende og faste stoffer skal medbringes særskilt og i den oprindelige emballage, og produktets navn skal angives på emballagen). Personalet får en grunduddannelse i kemi med henblik på at kunne anvende kriterierne for modtagelse af affald.
  Kommunikationsmidlerne omfatter klare instrukser til borgerne, brochurer, websteder og mobilapplikationer, der oplyser borgerne om tidsplanen for indsamlingen. Der ydes offentlig finansiering, så indsamlingen af farligt husholdningsaffald forbliver gratis for borgerne. |
| --- |

God praksis, eksempel 6

I Bruxelles (Belgien) kan borgerne aflevere kemisk husholdningsaffald ved en mobil station i form af en »Proxy Chimik«-lastbil. Lastbilen holder med jævne mellemrum i 45 minutter på ca. 100 forskellige steder i Bruxelles. Den kommer én gang om måneden eller én gang hver anden måned afhængigt af beliggenheden.

I 2012 blev der indsamlet ca. 0,4 kg farligt husholdningsaffald pr. capita gennem denne mobile indsamlingsform. Før modtagelse undersøges affaldet på stedet for at undgå forurening og sundhedsfare og for at udnytte dets nyttiggørelsespotentiale fuldt ud (dvs. at flydende og faste stoffer skal medbringes særskilt og i den oprindelige emballage, og produktets navn skal angives på emballagen). Personalet får en grunduddannelse i kemi med henblik på at kunne anvende kriterierne for modtagelse af affald.

Kommunikationsmidlerne omfatter klare instrukser til borgerne, brochurer, websteder og mobilapplikationer, der oplyser borgerne om tidsplanen for indsamlingen. Der ydes offentlig finansiering, så indsamlingen af farligt husholdningsaffald forbliver gratis for borgerne.

2.1.1.   Rengøringsmidler til brug i husholdninger og produkter til personlig pleje

Rengøringsmidler og produkter til personlig pleje (kosmetiske produkter, hårfarvningsmidler, neglelakfjerner osv.), der indeholder farlige stoffer, medtages under følgende koder på affaldslisten:

| 20 01 13* | – | Opløsningsmidler |
| --- | --- | --- |
| 20 01 14* | – | Syrer |
| 20 01 29* | – | Vaske- og rengøringsmidler, der indeholder farlige stoffer |

20 01 13*

–

Opløsningsmidler

20 01 14*

–

Syrer

20 01 29*

–

Vaske- og rengøringsmidler, der indeholder farlige stoffer

Mange rengøringsmidler til daglig brug i hjemmet kan blive til farligt affald, når de bortskaffes, fordi de ofte indeholder opløsningsmidler, syrer, baser, slibemidler, overfladeaktive stoffer, blegemidler og andre farlige bestanddele. De kan bl.a. være brandfarlige eller ætsende.

Særskilt indsamling letter følgende behandling: Rengøringsmidler til brug i hjemmet og produkter til personlig pleje forbrændes normalt. Genbrug af produkter til personlig pleje, f.eks. kosmetik, er ikke almindelig praksis, men der findes flere initiativer, som en række NGO'er står bag.

2.1.2.   Maling, lak, trykfarver og lim

Maling er en blanding af opløsningsmidler, pigmenter, mineraler, harpikser, overfladeaktive stoffer og andre tilsætningsstoffer. En fraktion af produktet ender i kloakker og overfladevand efter rengøring af børster og beholdere. Under brug og efter bortskaffelse udleder maling, der er baseret på opløsningsmidler, flygtige organiske forbindelser til luften.

Malingsrester og opløsningsmidler, der indeholder farlige stoffer, udgør en væsentlig del af det farlige husholdningsaffald. Den relevante kode på affaldslisten er:

| 20 01 27* | – | Maling, trykfarver, klæbestoffer og harpikser indeholdende farlige stoffer |
| --- | --- | --- |

20 01 27*

–

Maling, trykfarver, klæbestoffer og harpikser indeholdende farlige stoffer

| God praksis, eksempel 7

  »RePaint« er et landsdækkende netværk til genbrug af maling i Det Forenede Kongerige (sponsoreret af en stor distributør af maling for at opnå ekspertise, synlighed og finansiering), som indsamler malingsrester, omdanner dem til ny maling og distribuerer den gratis eller billigt til enkeltpersoner, lokalsamfund og velgørende organisationer. Der anvendes strenge acceptkriterier for at undgå forurening (f.eks. accepteres maling kun, hvis den stadig er i den oprindelige beholder).
  RePaint driver mere end 74 indleveringssteder, herunder genbrugsstationer og andre faciliteter, som forvaltes af frivillige, og omfordeler over 300 000 liter maling hvert år. De årlige omkostninger til driften af et indleveringssted er tæt på 10 000 EUR afhængigt af størrelse og placering. |
| --- |

God praksis, eksempel 7

»RePaint« er et landsdækkende netværk til genbrug af maling i Det Forenede Kongerige (sponsoreret af en stor distributør af maling for at opnå ekspertise, synlighed og finansiering), som indsamler malingsrester, omdanner dem til ny maling og distribuerer den gratis eller billigt til enkeltpersoner, lokalsamfund og velgørende organisationer. Der anvendes strenge acceptkriterier for at undgå forurening (f.eks. accepteres maling kun, hvis den stadig er i den oprindelige beholder).

RePaint driver mere end 74 indleveringssteder, herunder genbrugsstationer og andre faciliteter, som forvaltes af frivillige, og omfordeler over 300 000 liter maling hvert år. De årlige omkostninger til driften af et indleveringssted er tæt på 10 000 EUR afhængigt af størrelse og placering.

Særskilt indsamling letter følgende behandling: Den hyppigst anvendte behandling af malingsrester i EU er forbrænding, men genbrug og genanvendelse forekommer også. Deponering af maling med opløsningsmidler (20 01 27*) er forbudt i henhold til artikel 5, stk. 3, i direktiv 1999/31/EF om deponering af affald (18), der forbyder deponering af flydende affald og affald, der klassificeres som brandfarligt.

2.1.3.   Pesticider til brug i husholdninger og haver

Pesticider anvendes som aktive stoffer i plantebeskyttelsesmidler og biocider. Selv om pesticider til brug i husholdninger er formuleret specifikt til ikke-erhvervsmæssig brug/hjemmebrug, indeholder de aktive ingredienser, der er giftige for andre planter og dyr end målgruppen, navnlig planter (herbicider), insekter (insekticider) eller svampe (fungicider). Nogle pesticider kan være persistente og bioakkumulerende, ligesom de kan være giftige, hvis de indtages, og irriterende for øjne og hud. For at undgå sundheds- og miljømæssige risici ved bortskaffelse af disse produkter er det meget vigtigt, at forbrugerne overholder anvisningerne vedrørende bortskaffelse. Det mest udbredte system til indsamling af dette affald i medlemsstaterne er indlevering fra husholdninger på den lokale genbrugsstation.

Den gældende kode på affaldslisten for pesticider i husholdningsaffald er:

| 20 01 19* | – | Pesticider |
| --- | --- | --- |

20 01 19*

–

Pesticider

Særskilt indsamling letter følgende behandling: Pesticider og kemikalier i haveaffald fra husholdninger er som regel ikke egnet til genanvendelse. Affaldshåndteringsordningerne har generelt været fokuseret på at reducere brugen af dem og sikre korrekt bortskaffelse af rester af dem. I de fleste tilfælde destrueres pesticidaffald ved forbrænding ved høj temperatur.

2.1.4.   Fotokemikalier

Denne kategori af farligt affald er blevet mindre fremherskende siden fremkomsten af digital fotografering, men nogle husstande fremkalder stadig fotografiske film og fremstiller tryk ved brug af store mængder farlige kemikalier. Flydende affald fra fotografiske processer indeholder stoffer såsom hydrokinin, natriumsulfit, sølv, kviksølvchlorid, cadmium, ferrocyanid, cyanid og formaldehyd. Disse findes i affald fra procesbade og farvefremkaldervæsker, blegemidler, fikserbade og affald herfra. Den relevante kode på affaldslisten er:

| 20 01 17* | – | Fotokemikalier |
| --- | --- | --- |

20 01 17*

–

Fotokemikalier

I Tyskland og Danmark pålægges ejere af fotoforretninger at tage dette affald tilbage fra husholdningerne uden beregning. Desuden har de ansvaret bortskaffelse af affaldet.

Særskilt indsamling letter følgende behandling: Fotokemisk affald genanvendes normalt, idet udvinding af sølv fra det er en væsentlig økonomisk drivkraft. Elektrolyse er en almindeligt anvendt, men kapitalintensiv metode til udvinding af sølv.

2.1.5.   Emballage

Emballageaffald, der indeholder farlige stoffer og blandinger (f.eks. dem, der er omtalt i ovenstående afsnit), betragtes som farligt affald og kan indsamles særskilt på genbrugsstationen eller ved regelmæssig afhentning i hjemmet. Følgende kategorier på affaldslisten er relevante:

| 15 01 10* | – | Emballage, som indeholder rester af eller er forurenet med farlige stoffer |
| --- | --- | --- |

15 01 10*

–

Emballage, som indeholder rester af eller er forurenet med farlige stoffer

Yderligere vejledning om klassificering af beholdere med farlige stoffer og blandinger og om, hvornår de skal betragtes som »tomme«, findes i Kommissionens meddelelse om teknisk vejledning om klassificering af affald (19). Tom emballage fra husholdninger indsamles typisk som led i ordninger for særskilt indsamling eller som blandet kommunalt indsamlet affald.

2.2.   Affald fra sundhedspleje i hjemmet

2.2.1.   Lægemidler

En lang række lægemidler såsom analgetika, antibiotika, hormonerstatningslægemidler, midler til oral kemoterapi og antidepressive midler findes almindeligvis i husholdningerne, og ifølge nogle skøn bliver en betydelig del af dem til affald (20). I direktiv 2001/83/EF om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler (artikel 127b) (21) pålægges medlemsstaterne at sikre, at der findes hensigtsmæssige indsamlingsordninger for ubrugte eller udløbne lægemidler. Medlemsstaterne gennemfører denne forpligtelse ved at kræve, at apoteker eller genbrugsstationer (22) skal tage imod lægemiddelaffald. Blandt andre indsamlingssteder, der anvendes i EU, kan nævnes plejehjem og pensionistsamfund. Indsamlingsperioderne varierer fra en enkelt dag til løbende og regelmæssig indsamling.

De relevante koder på affaldslisten er:

| 20 01 31* | – | Cytotoksiske og cytostatiske lægemidler |
| --- | --- | --- |
| 20 01 32 | – | Lægemidler, bortset fra affald henhørende under 20 01 31* |

20 01 31*

–

Cytotoksiske og cytostatiske lægemidler

20 01 32

–

Lægemidler, bortset fra affald henhørende under 20 01 31*

Særskilt indsamling af lægemiddelaffald er vigtig, uanset om de enkelte produkter klassificeres som farligt eller ikke-farligt affald, da det kan udledes til miljøet fra husholdningerne. F.eks. indeholder byspildevand, der udledes fra rensningsanlæg, udskilte lægemidler og ubrugte lægemidler, der skylles ud i håndvasken og toilettet (23). Spildevandsrensningsanlæg er primært konstrueret til at behandle ekskreter og andet almindeligt organisk materiale og ikke til at fjerne lægemidler. Derfor findes der i stigende grad lægemidler og restkoncentrationer af disse i overfladevand (24) (25).

For at finansiere indsamlingen har medlemsstater som Frankrig (26) og Spanien (27) indført ordninger for udvidet producentansvar for lægemidler, der er udløbet.

Særskilt indsamling letter følgende behandling: Indsamlede lægemidler, der er udløbet, forbrændes typisk ved høj temperatur.

| God praksis, eksempel 8

  I Frankrig gennemføres en ordning for udvidet producentansvar for farmaceutiske produkter gennem organisationen »Cyclamed«, som koordinerer den særskilte indsamling af lægemidler. Cyclamed tilrettelægger oplysningskampagner for patienter og partnerskaber med alle aktører i forsyningskæden for lægemidler. Mere end 21 000 apoteker, 200 distributører og 190 laboratorier deltager i ordningen. Cyclamed formår at indsamle 62 % af de ubrugte lægemidler. Den indsamlede mængde udgør i alt 10 500 ton, svarende til 162 g pr. indbygger om året.
  De samlede omkostninger til indsamlingsordningen beløber sig til ca. 10 mio. EUR, som dækkes af et bidrag fra producenterne på 0,0032 EUR pr. pakke medicin, eksklusive moms. Omkring 50 % af omkostningerne vedrører affaldsbortskaffelse (250 EUR/ton), herunder omkostninger til forbrænding (120 EUR/ton), oplagring og transport (28). Indkøbet af de indsamlingskasser, der udleveres til apotekerne, tegner sig for ca. 25 % af de samlede omkostninger, mens tallene for kommunikation og overordnet forvaltning er henholdsvis 10 % og 5 %. Den resterende del omfatter undersøgelser, forskning og diverse omkostninger. |
| --- |

God praksis, eksempel 8

I Frankrig gennemføres en ordning for udvidet producentansvar for farmaceutiske produkter gennem organisationen »Cyclamed«, som koordinerer den særskilte indsamling af lægemidler. Cyclamed tilrettelægger oplysningskampagner for patienter og partnerskaber med alle aktører i forsyningskæden for lægemidler. Mere end 21 000 apoteker, 200 distributører og 190 laboratorier deltager i ordningen. Cyclamed formår at indsamle 62 % af de ubrugte lægemidler. Den indsamlede mængde udgør i alt 10 500 ton, svarende til 162 g pr. indbygger om året.

De samlede omkostninger til indsamlingsordningen beløber sig til ca. 10 mio. EUR, som dækkes af et bidrag fra producenterne på 0,0032 EUR pr. pakke medicin, eksklusive moms. Omkring 50 % af omkostningerne vedrører affaldsbortskaffelse (250 EUR/ton), herunder omkostninger til forbrænding (120 EUR/ton), oplagring og transport (28). Indkøbet af de indsamlingskasser, der udleveres til apotekerne, tegner sig for ca. 25 % af de samlede omkostninger, mens tallene for kommunikation og overordnet forvaltning er henholdsvis 10 % og 5 %. Den resterende del omfatter undersøgelser, forskning og diverse omkostninger.

2.2.2.   Spidse eller skarpe instrumenter og andet potentielt smittefarligt affald

Ved »smittefarligt affald« forstås affald, der indeholder levedygtige mikroorganismer eller disses toksiner, hvorom det vides eller kan formodes, at de fremkalder sygdom hos mennesker eller andre levende organismer (bilag III til affaldsrammedirektivet). Denne type affald opstår normalt på hospitaler, laboratorier og tilhørende sundhedsfaciliteter. Lignende affald kan dog frembringes ved patienters selvbehandling og selvovervågning i hjemmet uden medvirken af sundhedspersonale. Der kan f.eks. være tale om nåle, som patienter har brugt til behandling af specifikke lidelser, herunder diabetes, og affald fra diagnostisk udstyr til selvtest for overførbare infektionssygdomme. Verdenssundhedsorganisationen fremlægger løbende oplysninger om forskellige kategorier af smitsomme agenser og om kategorier af affald fra sundhedspleje (29). Særlige nationale regler for indsamling og behandling af sådant affald gælder generelt for affald fra sundhedsfaciliteter såsom hospitaler, laboratorier og veterinærklinikker, men ikke for affald fra sundhedspleje i hjemmet, som der normalt ikke findes særskilte indsamlingsordninger for, undtagen for brugte lægemidler (som beskrevet ovenfor).

Der findes ikke nogen passende kode på affaldslisten for særskilt indsamlet smittefarligt kommunalt indsamlet affald. Ved brug af metoden i bilaget til afgørelse 2000/532/EF kan følgende koder på affaldslisten i øjeblikket finde anvendelse på sådant affald fra husholdninger:

| 20 03 01 | – | Blandet kommunalt indsamlet husholdningsaffald |
| --- | --- | --- |
| 20 03 99 | – | Kommunalt indsamlet affald, ikke andetsteds specificeret |

20 03 01

–

Blandet kommunalt indsamlet husholdningsaffald

20 03 99

–

Kommunalt indsamlet affald, ikke andetsteds specificeret

| God praksis, eksempel 9

  Frankrig har indført en ordning for udvidet producentansvar for visse potentielt smittefarlige lægemidler, navnlig spidse eller skarpe instrumenter, testkit og udtjent medicinsk udstyr. Organisationen »DASTRI« er blevet oprettet for at opfylde denne forpligtelse på producenternes vegne. Den leverer særlige kanylebokse, der skal returneres til apoteker, som samarbejder med DASTRI.
  I løbet af seks år er der uddelt 12 mio. indsamlingskasser til spidse og skarpe instrumenter til patienter, og i 2018 blev 83 % af denne slags instrumenter indsamlet og håndteret på sikker vis.
  Som følge af covid-19-pandemien, som blev erklæret i marts 2020, har nogle medlemsstater eller deres regioner indført særlige indsamlingsordninger (30) for blandet affald fra husholdninger med patienter, der er berørt af covid-19. Som anført i vejledningen (31) fra Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) og bekræftet i vejledningen fra Kommissionens tjenestegrene (32) indsamles dette affald imidlertid generelt sammen med det usorterede husholdningsaffald, uden at der træffes yderligere særlige indsamlingsforanstaltninger.
  Særskilt indsamling letter følgende behandling: Behandlingen af smittefarligt affald består generelt i, at det forbrændes af aktører, der er godkendt til at modtage denne form for affald. Alternativt kan smittefarligt affald behandles med dampsterilisation eller kemisk behandling. I 2019 offentliggjorde Verdenssundhedsorganisationen en omfattende gennemgang (33) af teknologier til behandling af affald fra sundhedspleje. |
| --- |

God praksis, eksempel 9

Frankrig har indført en ordning for udvidet producentansvar for visse potentielt smittefarlige lægemidler, navnlig spidse eller skarpe instrumenter, testkit og udtjent medicinsk udstyr. Organisationen »DASTRI« er blevet oprettet for at opfylde denne forpligtelse på producenternes vegne. Den leverer særlige kanylebokse, der skal returneres til apoteker, som samarbejder med DASTRI.

I løbet af seks år er der uddelt 12 mio. indsamlingskasser til spidse og skarpe instrumenter til patienter, og i 2018 blev 83 % af denne slags instrumenter indsamlet og håndteret på sikker vis.

Som følge af covid-19-pandemien, som blev erklæret i marts 2020, har nogle medlemsstater eller deres regioner indført særlige indsamlingsordninger (30) for blandet affald fra husholdninger med patienter, der er berørt af covid-19. Som anført i vejledningen (31) fra Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) og bekræftet i vejledningen fra Kommissionens tjenestegrene (32) indsamles dette affald imidlertid generelt sammen med det usorterede husholdningsaffald, uden at der træffes yderligere særlige indsamlingsforanstaltninger.

Særskilt indsamling letter følgende behandling: Behandlingen af smittefarligt affald består generelt i, at det forbrændes af aktører, der er godkendt til at modtage denne form for affald. Alternativt kan smittefarligt affald behandles med dampsterilisation eller kemisk behandling. I 2019 offentliggjorde Verdenssundhedsorganisationen en omfattende gennemgang (33) af teknologier til behandling af affald fra sundhedspleje.

2.3.   Bygnings- og nedrivningsaffald

2.3.1.   Asbestaffald

Asbest er betegnelsen for en gruppe naturligt forekommende mineralske silikatfibre af serpentin- og amfiboltypen. Asbest er et farligt mineral med en fiberstruktur, der har alvorlige, potentielt dødelige, langsigtede sundhedsmæssige konsekvenser, herunder kræft, hvis de indåndes. Det har tidligere været almindeligt anvendt til isolering og andre formål på grund af dets modstandsdygtighed over for ild og varme.

Asbest er klassificeret som kræftfremkaldende i kategori 1 (34), og affald, der indeholder stoffet i koncentrationer på over 0,1 %, klassificeres som farligt i henhold til bilag III til affaldsrammedirektivet. Flere poster på affaldslisten gælder for asbestholdigt affald fra husholdninger, der opstår som følge af enten nedrivnings- eller renoveringsarbejde eller bortskaffelse af visse former for (gammelt) udstyr:

| 16 02 12* | – | Kasseret udstyr, som indeholder fri asbest |
| --- | --- | --- |
| 16 02 15* | – | Farlige dele fjernet fra kasseret udstyr |
| 17 06 01* | – | Isolationsmateriale indeholdende asbest |
| 17 06 05* | – | Asbestholdige byggematerialer |

16 02 12*

–

Kasseret udstyr, som indeholder fri asbest

16 02 15*

–

Farlige dele fjernet fra kasseret udstyr

17 06 01*

–

Isolationsmateriale indeholdende asbest

17 06 05*

–

Asbestholdige byggematerialer

Selv om produktion af asbest er forbudt i EU i kraft af begrænsningen under række 6 i bilag XVII til REACH (35), er stoffet stadig meget udbredt i en række materialer og produkter med lang livscyklus, f.eks. materialer, der findes i bygninger, bl.a. beton, tagdækning, isolering, rørledninger osv. I en række lande indleverer borgere, der udfører gør det selv-aktiviteter, desuden asbestaffald (der er bundet i produkter) til genbrugsstationer. Det skal bemærkes, at alle medlemsstaterne har indført lovgivning, der sikrer streng regulering af beskyttelsen af arbejdstagerne mod risiciene i forbindelse med eksponering for asbest under arbejdet, jf. direktiv 2009/148/EF (36). Arbejde med asbestholdige materialer bør kun udføres af uddannede fagfolk og ikke som en gør det selv-aktivitet.

| God praksis, eksempel 10

  I London (Det Forenede Kongerige) er der indført en on demand-tjeneste, hvor der indsamles indpakket asbest. Borgerne kan én gang om året anmode om indsamling af op til 15 m3 asbest på hjemmeadressen uden beregning. For at optimere omkostningseffektiviteten outsources tjenesten til private kontrahenter, der er udvalgt i fri konkurrence. |
| --- |

God praksis, eksempel 10

I London (Det Forenede Kongerige) er der indført en on demand-tjeneste, hvor der indsamles indpakket asbest. Borgerne kan én gang om året anmode om indsamling af op til 15 m3 asbest på hjemmeadressen uden beregning. For at optimere omkostningseffektiviteten outsources tjenesten til private kontrahenter, der er udvalgt i fri konkurrence.

| God praksis, eksempel 11

  Regionen Flandern (Belgien) bestræber sig på at blive »asbestsikker« inden 2040. En af de politiske foranstaltninger giver husholdningerne mulighed for at indlevere deres ikke-smuldrende (bundne) asbest fra gør det selv-renovering på en genbrugsstation eller anmode om afhentning i hjemmet ved brug af særlige poser, der kan købes af kommunen på forhånd. Private husholdninger kan gratis indlevere op til 200 kg/indbygger af denne asbest, svarende til 1 m3 eller 10 tagplader, på genbrugsstationer om året. Ved brug af en samfinansieringsformel sænkes servicegebyret for borgerne til kun 30 EUR for én pose, som kan indeholde ca. 20 bølgetagplader. Resultaterne viser, at den mængde asbest, der indleveres på genbrugsstationer, forbliver den samme, selv når der gives mulighed for at få asbestaffaldet indsamlet fra hjemmet, hvilket tyder på, at indsamlingen ikke blot flyttes fra det ene punkt til det andet. Dette viser, at indsamling fra hjemmet er vigtig for at fremskynde fjernelsen af asbestaffald fra huse.
  Særskilt indsamling letter følgende behandling: Selv om der findes alternative behandlingsmetoder (37), er deponering af asbestaffald på lossepladser stadig den bedste tilgængelige teknik. Før deponering kan der træffes yderligere stabiliseringsforanstaltninger for at mindske risikoen for frigivelse af fibre. |
| --- |

God praksis, eksempel 11

Regionen Flandern (Belgien) bestræber sig på at blive »asbestsikker« inden 2040. En af de politiske foranstaltninger giver husholdningerne mulighed for at indlevere deres ikke-smuldrende (bundne) asbest fra gør det selv-renovering på en genbrugsstation eller anmode om afhentning i hjemmet ved brug af særlige poser, der kan købes af kommunen på forhånd. Private husholdninger kan gratis indlevere op til 200 kg/indbygger af denne asbest, svarende til 1 m3 eller 10 tagplader, på genbrugsstationer om året. Ved brug af en samfinansieringsformel sænkes servicegebyret for borgerne til kun 30 EUR for én pose, som kan indeholde ca. 20 bølgetagplader. Resultaterne viser, at den mængde asbest, der indleveres på genbrugsstationer, forbliver den samme, selv når der gives mulighed for at få asbestaffaldet indsamlet fra hjemmet, hvilket tyder på, at indsamlingen ikke blot flyttes fra det ene punkt til det andet. Dette viser, at indsamling fra hjemmet er vigtig for at fremskynde fjernelsen af asbestaffald fra huse.

Særskilt indsamling letter følgende behandling: Selv om der findes alternative behandlingsmetoder (37), er deponering af asbestaffald på lossepladser stadig den bedste tilgængelige teknik. Før deponering kan der træffes yderligere stabiliseringsforanstaltninger for at mindske risikoen for frigivelse af fibre.

2.3.2.   Behandlet træ

Træaffald frembringes ved renovering og reparation af boliger og omfatter bærende og ikke-bærende bygningsdele, f.eks. vindues- og dørkarme, skillevægge og tagelementer, træ fra vindfang, havehegn og andre udendørs trækonstruktioner. For at forhindre, at træet forringes, er det imprægneret med træbeskyttelsesmidler. Brugen af visse udbredte beskyttelsesmidler såsom kobber, chrom og arsen (CCA), creosot og pentachlorphenol er blevet stærkt begrænset eller helt forbudt, men der er stadig behov for at bortskaffe træ, der er behandlet med dem (38) (39). Den relevante kode på affaldslisten for denne slags husholdningsaffald er:

| 20 01 37* | – | Træ indeholdende farlige stoffer |
| --- | --- | --- |

20 01 37*

–

Træ indeholdende farlige stoffer

Husstande kan typisk indlevere behandlet træ på en genbrugsstation.

Særskilt indsamling letter følgende behandling: Den foretrukne behandlingsmetode for CCA-behandlet og andet behandlet træ er forbrænding med optimal luftforureningskontrol på grund af arsens flygtighed i røggassen.

2.3.3.   Kultjære og tjærede produkter

Kultjære var almindeligt anvendt som bindemiddel i vejbyggeri, inden det blev afløst af bitumen. Jernbanesveller af træ blev også behandlet med kultjærecreosot som beskyttelsesmiddel i mange årtier. I dag er brugen af creosot til behandling af træ meget begrænset og reguleret i henhold til forordning (EF) nr. 1907/2006 (REACH) (40), bilag XVII, række 31.

Affald, der indeholder kultjære, klassificeres som farligt, fordi det rummer betydelige mængder polycykliske aromatiske kulbrinter (PAH), en gruppe af kræftfremkaldende stoffer. Asfaltaffald, der indeholder kultjære, betragtes som farligt affald, når kultjæreniveauet er > 0,1 %. Betegnelsen »kultjære« dækker over en række komplekse stoffer afledt af kul, der klassificeres som kræftfremkaldende i kategori 1A i bilag VI til CLP-forordningen (41), og som i henhold til bilag III til affaldsrammedirektivet klassificeres som farligt affald, hvis koncentrationen er lig med eller overstiger 0,1 %. Brugte jernbanesveller vides at være genanvendt i haver til stabilisering af gærder eller terræn og behandles i afsnittet ovenfor om træaffald. Kultjære findes også i andre produkter som brædder eller tagpap, der er brugt som f.eks. en del af taget på havehuse. Nogle af disse produkter kan medføre betydelige mængder af farligt affald, når de repareres eller udskiftes.

De relevante koder på affaldslisten er:

| 17 03 01* | – | Bitumenholdige blandinger indeholdende kultjære |
| --- | --- | --- |
| 17 03 03* | – | Kultjære og tjærede produkter |
| 20 01 37* | – | Træ indeholdende farlige stoffer (se afsnit 3.3.2. ovenfor) |

17 03 01*

–

Bitumenholdige blandinger indeholdende kultjære

17 03 03*

–

Kultjære og tjærede produkter

20 01 37*

–

Træ indeholdende farlige stoffer (se afsnit 3.3.2. ovenfor)

Husstande kan typisk indlevere dette affald på en genbrugsstation.

Særskilt indsamling letter følgende behandling: Afhængigt af landets lovgivning og infrastruktur behandles denne affaldskategori enten termisk (forbrænding), eller alternativt deponeres den, selv om dette i betragtning af affaldshierarkiet anses som mindre gunstigt.

2.4.   Affald fra vedligeholdelse af motorkøretøjer

2 4.1.   Oliefiltre og forurenede absorberende materialer

Oliefiltre fra biler kan indgå i husholdningsaffaldet, når folk udfører service på deres egne biler. Disse aktiviteter kan også generere andre former for affald, der er vædet med olie, f.eks. klude og handsker. Det anslås, at der alene i Det Forenede Kongerige hvert år bortskaffes 1 100 ton (42) olieaffald i sådanne brugte filtre, ofte som blandet kommunalt indsamlet affald. De relevante koder på affaldslisten er:

| 15 02 02* | – | Absorptionsmidler, filtermaterialer (herunder oliefiltre, ikke specificeret andetsteds), aftørringsklude og beskyttelsesdragter forurenet med farlige stoffer |
| --- | --- | --- |
| 16 01 07* | – | Oliefiltre |

15 02 02*

–

Absorptionsmidler, filtermaterialer (herunder oliefiltre, ikke specificeret andetsteds), aftørringsklude og beskyttelsesdragter forurenet med farlige stoffer

16 01 07*

–

Oliefiltre

Dette affald kan indleveres til autoriserede virksomheder, der frembringer affald af denne art som en del af deres arbejdsaktiviteter, f.eks. bilværksteder og butikker, der sælger reservedele (evt. mod betaling af et gebyr), eller til en genbrugsstation, hvor der anvendes særlige affaldsbeholdere til indsamling for at forhindre lækage og lette videre transport.

Særskilt indsamling letter følgende behandling: Brugte oliefiltre kan genanvendes, da de er fremstillet af stål. Eventuel olie, der sidder i dem, kan genvindes ved hjælp af oliefilterpressere.

2.4.2.   Automobilprodukter, polermidler, frostvæske

Mange af de stoffer og blandinger, der anvendes i biler eller til rengøring og vedligeholdelse af dem, er farlige for menneskers sundhed og miljøet. For eksempel er den primære ingrediens i frostvæske ethylenglykol, som er et giftigt stof. Ligesom andre væsker i bilen, f.eks. bremsevæske eller smøreolie, skal frostvæske skiftes med jævne mellemrum. De relevante koder på affaldslisten er:

| 16 01 13* | – | Bremsevæsker |
| --- | --- | --- |
| 16 01 14* | – | Frostvæsker indeholdende farlige stoffer |
| 20 01 26* | – | Olie og fedt, bortset fra affald henhørende under 20 01 25 |

16 01 13*

–

Bremsevæsker

16 01 14*

–

Frostvæsker indeholdende farlige stoffer

20 01 26*

–

Olie og fedt, bortset fra affald henhørende under 20 01 25

Uhensigtsmæssig håndtering af olieaffald kan bl.a. bestå i at hælde det i et afløb eller ud på jorden, brænde det af i bål eller oliebrændere eller hælde det i beholderen til restaffald sammen med brugte filtre. Denne slags affald kan indleveres til autoriserede virksomheder, der frembringer affald af denne art som en del af deres arbejdsaktiviteter, f.eks. bilværksteder, butikker, der sælger reservedele, eller benzinstationer.

Særskilt indsamling letter følgende behandling: Brugt frostvæske kan genanvendes, og dets oprindelige egenskaber kan genoprettes. Genanvendt frostvæske kan bruges som motorkølevæske, eller ethylenglycolen kan udvindes og genbruges i plastindustrien. Motorolie kan behandles og regenereres til baseolie eller anvendes som brændstof. Megen olie går dog tabt, hovedsagelig ved afbrænding i brugsfasen.

2.5.   Kviksølvholdigt affald (undtagen affald af elektrisk og elektronisk udstyr)

Kviksølv er meget giftigt for mennesker og dyr ved indånding eller indtagelse. Det er også giftigt for organismer, der lever i vand. Blandt kviksølvholdigt affald fra husholdninger kan nævnes gamle kviksølvholdige batterier og kviksølvtermometre. Disse er omfattet af følgende punkter på affaldslisten:

| 20 01 21* | – | Lysstofrør og andet kviksølvholdigt affald |
| --- | --- | --- |
| 20 01 33* | – | Batterier eller akkumulatorer henhørende under 16 06 01, 16 06 02 eller 16 06 03 samt usorterede batterier og akkumulatorer indeholdende disse batterier |

20 01 21*

–

Lysstofrør og andet kviksølvholdigt affald

20 01 33*

–

Batterier eller akkumulatorer henhørende under 16 06 01, 16 06 02 eller 16 06 03 samt usorterede batterier og akkumulatorer indeholdende disse batterier

Det samlede forbrug af kviksølv i måleinstrumenter i 2007 i EU-27 blev anslået til mellem 7 og 17 ton. De vigtigste anvendelsesformål var blodtryksmålere, barometre, lægetermometre og termometre til laboratorie- og industriformål. Markedsføring af kviksølvholdige måleinstrumenter er nu forbudt i henhold til forordning (EF) nr. 1907/2006 (REACH) (43) (bilag XVII, række 18a), og forbruget af kviksølv til udstyr, der sælges til den brede offentlighed (f.eks. lægetermometre og barometre), ophørte i 2009 (44).

De fleste medlemsstater indsamler dette udstyr sammen med andre typer farligt affald og sorterer det fra med henblik på genanvendelse. En betydelig del af kviksølvet i termometre og andet måleudstyr, der anvendes i husholdninger, bortskaffes dog fortsat på uhensigtsmæssig vis sammen med blandet restaffald.

Særskilt indsamling letter følgende behandling: Kviksølvholdigt affald bør genanvendes eller behandles i et anlæg, der har tilladelse til at behandle farligt affald. Der findes anlæg til nyttiggørelse af kviksølv i bl.a. Tyskland, Frankrig, Østrig og Sverige. Handel med kviksølv reguleres og kontrolleres effektivt i henhold til forordning (EU) 2017/852 om kviksølv (45). Kviksølvholdigt affald behandles og stabiliseres normalt, før det deponeres permanent i underjordiske oplagringsfaciliteter, f.eks. saltminer, eller på særligt konstruerede deponeringsanlæg.

3.   SUCCESKRITERIER FOR SÆRSKILT INDSAMLING AF FARLIGT HUSHOLDNINGSAFFALD

Forskellige tilgange til tilrettelæggelse af særskilt indsamling er blevet analyseret i mange undersøgelser (46). Vellykkede ordninger for særskilt indsamling har vist sig at følge en integreret tilgang, der omfatter følgende fire elementer: De giver økonomiske incitamenter, de opstiller klare regler om retshåndhævelse, de leverer en skræddersyet infrastruktur til særskilt indsamling, og de indgår aktivt og regelmæssigt i kommunikation med målgruppen (husstande, der producerer affald). Disse elementer har vist sig at være fælles for alle ordninger for særskilt indsamling, også af farligt husholdningsaffald.

Analyser af bedste praksis i medlemsstaterne har fået Kommissionen til at pege på følgende faktorer, der i høj grad bidrager til at gøre ordningerne for særskilt indsamling effektive, navnlig hvad angår farligt husholdningsaffald.

3.1.   Økonomiske incitamenter

De virkemidler, der er anført nedenfor, anses generelt for at fremme særskilt indsamling i Europa, bl.a. hjemme hos borgerne.

Ordningen med udvidet producentansvar flytter det finansielle og/eller driftsmæssige ansvar for affaldshåndteringen fra kommunerne over på producenterne af de pågældende varer. Udvidet producentansvar bidrager til bedre sortering og genanvendelse ved at sikre den nødvendige infrastruktur og kommunikation, ved at dække nettoomkostningerne til driften af systemet til indsamling og behandling i overensstemmelse med affaldshierarkiet og ved, at der gennemføres oplysningskampagner. Ordningen har vist sig at give fordele i forbindelse med genanvendelse af affald i mange forskellige strømme, f.eks. emballage, elektronik, batterier og køretøjer.

I artikel 8 og 8a i affaldsrammedirektivet, som blev revideret i 2018, fastsættes de generelle principper, der skal følges ved gennemførelsen af ordninger for udvidet producentansvar. Et vigtigt element er gradueringen af de gebyrer, som producenterne skal betale, under hensyntagen til en række bæredygtighedskriterier, bl.a. holdbarhed, reparerbarhed, muligheder for genbrug og genanvendelighed samt indholdet af farlige stoffer i deres produkter. For så vidt angår farlige produkter til husholdningsbrug kan »økograduering« fremme forbedringer af produkternes design med henblik på at gøre dem mindre farlige (kvalitativ forebyggelse), øge den (kvantitative) affaldsforebyggelse og forbedre mulighederne for genanvendelse eller genbrug.

Mængde- og vægtbaseret afregning (PAYT — Pay-As-You-Throw) indebærer, at husholdningerne skal betale, når de bortskaffer blandet affald. Ordningen gennemføres typisk ved hjælp af mærkede affaldsposer, der skal indkøbes på forhånd, eller ved brug af gadecontainere, som kun kan åbnes, når brugeren identificerer sig med et personligt kort. Det er afgørende, at blandet affald er forholdsvis dyrt, mens genanvendelige og andre sorterede strømme kan deponeres (næsten) gratis. Dette giver et klart incitament til at kildesortere affald.

Takket være de finansielle incitamenters styrke har PAYT vist sig at være et effektivt redskab til at fremme særskilt indsamling ved kilden.

| God praksis, eksempel 12

  Flandern (47) (Belgien) går forrest med hensyn til kildesortering takket være PAYT-systemet. Den variable del af den kommunale affaldsafgift, som husholdningerne betaler, skal holdes mellem 0,1 og 0,3 EUR/kg for restaffald og mellem 0,75 og 2,25 EUR for en pose på 60 liter. PAYT er typisk baseret på registrerede affaldsposer eller spande med stregkoder. I lejlighedskomplekser og meget tætbefolkede områder kan der gøres brug af (underjordiske) offentlige containere, der automatisk åbner efter betaling eller identifikation ved hjælp af et kort.
  Afgifter og gebyrer for deponering og forbrænding berører ikke borgerne direkte, men de tilskynder kommunerne og affaldshåndteringsvirksomhederne til at effektivisere sorteringen, indsamlingen og genanvendelsen af affald i deres område. Disse afgifter og gebyrer (48) bidrager til at internalisere de eksterne omkostninger ved bortskaffelse (udledning af kuldioxid og metan, forurening af luften og grundvandet) og de eksterne fordele ved genanvendelse (energibesparelser, nedbringelse af de miljø- og sundhedsmæssige konsekvenser af udvinding af nye ressourcer).
  I en returpantordning betaler forbrugeren pant, når han køber et produkt, f.eks. en drikkevare på flaske, hvorefter han får pengene retur ved tilbagelevering af emballagen (49). Ordningen anvendes typisk til drikkevareemballage, men findes også for andre former for returemballage som f.eks. propangasflasker til udendørs madlavning. På grund af det økonomiske incitament medfører returpantordninger en næsten øjeblikkelig stigning i genanvendelsesprocenterne til over 90 %.
  De tre første af disse instrumenter (udvidet producentansvar, PAYT og afgifter på deponering og forbrænding) anses for at være vigtige økonomiske instrumenter, der kan fremme anvendelsen af affaldshierarkiet som afspejlet i bilag IVa til affaldsrammedirektivet.
  Råd om god praksis:






  — | Indsamlingsraten øges, hvis husholdningerne får sikre muligheder for at bortskaffe farligt husholdningsaffald gratis eller meget billigt. |
| --- | --- |

God praksis, eksempel 12

Flandern (47) (Belgien) går forrest med hensyn til kildesortering takket være PAYT-systemet. Den variable del af den kommunale affaldsafgift, som husholdningerne betaler, skal holdes mellem 0,1 og 0,3 EUR/kg for restaffald og mellem 0,75 og 2,25 EUR for en pose på 60 liter. PAYT er typisk baseret på registrerede affaldsposer eller spande med stregkoder. I lejlighedskomplekser og meget tætbefolkede områder kan der gøres brug af (underjordiske) offentlige containere, der automatisk åbner efter betaling eller identifikation ved hjælp af et kort.

Afgifter og gebyrer for deponering og forbrænding berører ikke borgerne direkte, men de tilskynder kommunerne og affaldshåndteringsvirksomhederne til at effektivisere sorteringen, indsamlingen og genanvendelsen af affald i deres område. Disse afgifter og gebyrer (48) bidrager til at internalisere de eksterne omkostninger ved bortskaffelse (udledning af kuldioxid og metan, forurening af luften og grundvandet) og de eksterne fordele ved genanvendelse (energibesparelser, nedbringelse af de miljø- og sundhedsmæssige konsekvenser af udvinding af nye ressourcer).

I en returpantordning betaler forbrugeren pant, når han køber et produkt, f.eks. en drikkevare på flaske, hvorefter han får pengene retur ved tilbagelevering af emballagen (49). Ordningen anvendes typisk til drikkevareemballage, men findes også for andre former for returemballage som f.eks. propangasflasker til udendørs madlavning. På grund af det økonomiske incitament medfører returpantordninger en næsten øjeblikkelig stigning i genanvendelsesprocenterne til over 90 %.

De tre første af disse instrumenter (udvidet producentansvar, PAYT og afgifter på deponering og forbrænding) anses for at være vigtige økonomiske instrumenter, der kan fremme anvendelsen af affaldshierarkiet som afspejlet i bilag IVa til affaldsrammedirektivet.

Råd om god praksis:

—

Indsamlingsraten øges, hvis husholdningerne får sikre muligheder for at bortskaffe farligt husholdningsaffald gratis eller meget billigt.

| — | Hvis de producenter, der har ansvaret for at håndtere farligt husholdningsaffald, gøres ansvarlige gennem udvidet producentansvar, sikrer det en bæredygtig finansiering af indsamlingsfaciliteterne. Og hvis dette kombineres med effektiv økograduering, kan det også tilskynde til ændringer af udformningen af produkterne med henblik på at minimere omkostningerne i forbindelse med bortskaffelse. |
| --- | --- |

—

Hvis de producenter, der har ansvaret for at håndtere farligt husholdningsaffald, gøres ansvarlige gennem udvidet producentansvar, sikrer det en bæredygtig finansiering af indsamlingsfaciliteterne. Og hvis dette kombineres med effektiv økograduering, kan det også tilskynde til ændringer af udformningen af produkterne med henblik på at minimere omkostningerne i forbindelse med bortskaffelse.

3.2.   Tilpassede faciliteter til særskilt indsamling

Der findes en lang række metoder til indsamling af forskellige affaldsstrømme.

| 1) | Dør til dør-indsamling (enkelt eller sammenblandet strøm) er især velegnet til byområder med høj befolkningstæthed, hvor transportafstandene er korte. Denne indsamlingsform anvendes almindeligvis til forskellige affaldsstrømme, f.eks. til (hyppig) indsamling af tørre genanvendelige materialer og bioaffald, men sjældent til farligt husholdningsaffald (formodentlig på grund af små mængder, forskellige affaldstyper og øget risiko ved placering af farligt husholdningsaffald ved kantstenen). |
| --- | --- |

1)

Dør til dør-indsamling (enkelt eller sammenblandet strøm) er især velegnet til byområder med høj befolkningstæthed, hvor transportafstandene er korte. Denne indsamlingsform anvendes almindeligvis til forskellige affaldsstrømme, f.eks. til (hyppig) indsamling af tørre genanvendelige materialer og bioaffald, men sjældent til farligt husholdningsaffald (formodentlig på grund af små mængder, forskellige affaldstyper og øget risiko ved placering af farligt husholdningsaffald ved kantstenen).

| 2) | Regelmæssig afhentning anvendes typisk for grønt affald, farligt husholdningsaffald og storskrald. Ved at foretage regelmæssig afhentning tilbyder kommunerne borgerne en service, samtidig med at indsamlingen ikke sker så hyppigt, f.eks. en gang om måneden. Der er fleksibilitet med hensyn til indsamlingsstedet (f.eks. kan lastbiler regelmæssigt afhente farligt husholdningsaffald på centrale steder), ligesom affald kan afhentes på bestilling (f.eks. indsamling hos husholdningerne af emballeret bundet asbest). Denne form for afhentning tilrettelægges og befordres for det meste af kommunen, men udliciteres undertiden til private affaldshåndteringsvirksomheder. Den enkelte kommune kan begrænse den mængde affald pr. husholdning, som den indsamler (f.eks. 2 m3 storskrald om året), og indføre identitetskontrol for at sikre, at indsamlingen begrænses til private husholdninger, og at der ikke er tale om kommercielle eller andre aktiviteter. |
| --- | --- |

2)

Regelmæssig afhentning anvendes typisk for grønt affald, farligt husholdningsaffald og storskrald. Ved at foretage regelmæssig afhentning tilbyder kommunerne borgerne en service, samtidig med at indsamlingen ikke sker så hyppigt, f.eks. en gang om måneden. Der er fleksibilitet med hensyn til indsamlingsstedet (f.eks. kan lastbiler regelmæssigt afhente farligt husholdningsaffald på centrale steder), ligesom affald kan afhentes på bestilling (f.eks. indsamling hos husholdningerne af emballeret bundet asbest). Denne form for afhentning tilrettelægges og befordres for det meste af kommunen, men udliciteres undertiden til private affaldshåndteringsvirksomheder. Den enkelte kommune kan begrænse den mængde affald pr. husholdning, som den indsamler (f.eks. 2 m3 storskrald om året), og indføre identitetskontrol for at sikre, at indsamlingen begrænses til private husholdninger, og at der ikke er tale om kommercielle eller andre aktiviteter.

| 3) | Gadecontainere og »bringeordninger«. Kommuner, organisationer, der gennemfører forpligtelser vedrørende udvidet producentansvar, og andre aktører på affaldsområdet anbringer gadecontainere eller forvalter »bringeordninger« for at indsamle en række affaldsstrømme, bl.a. restaffald, visse former for farligt husholdningsaffald, køkkenaffald, papir og pap, plast, metal, glasemballage og tekstiler. Ved at anbringe affaldsspande eller -containere på centrale offentlige steder åbnes der mulighed for, at husholdningerne kan aflevere deres affald, samtidig med at logistikken optimeres i forhold til indsamling fra dør til dør. |
| --- | --- |

3)

Gadecontainere og »bringeordninger«. Kommuner, organisationer, der gennemfører forpligtelser vedrørende udvidet producentansvar, og andre aktører på affaldsområdet anbringer gadecontainere eller forvalter »bringeordninger« for at indsamle en række affaldsstrømme, bl.a. restaffald, visse former for farligt husholdningsaffald, køkkenaffald, papir og pap, plast, metal, glasemballage og tekstiler. Ved at anbringe affaldsspande eller -containere på centrale offentlige steder åbnes der mulighed for, at husholdningerne kan aflevere deres affald, samtidig med at logistikken optimeres i forhold til indsamling fra dør til dør.

| 4) | Forretningers returordninger — Organisationer, der gennemfører forpligtelser vedrørende udvidet producentansvar, tilbyder returnering til forretningen for så vidt angår en række affaldsstrømme, herunder drikkevareemballage, affald af elektrisk og elektronisk udstyr, batterier og farligt husholdningsaffald. I forbindelse med disse ordninger tilbydes forbrugerne brugervenlige løsninger, samtidig med at logistikken optimeres i forhold til afhentning fra dør til dør. |
| --- | --- |

4)

Forretningers returordninger — Organisationer, der gennemfører forpligtelser vedrørende udvidet producentansvar, tilbyder returnering til forretningen for så vidt angår en række affaldsstrømme, herunder drikkevareemballage, affald af elektrisk og elektronisk udstyr, batterier og farligt husholdningsaffald. I forbindelse med disse ordninger tilbydes forbrugerne brugervenlige løsninger, samtidig med at logistikken optimeres i forhold til afhentning fra dør til dør.

| 5) | Genbrugsstationer — giver brugerne mulighed for at aflevere næsten alt affald, der er beregnet til nyttiggørelse eller bortskaffelse, og stationernes personale kan yde bistand og kontrollere kvaliteten af det afleverede affald. Da genbrugsstationerne er beregnet til indsamling af husholdningsaffald, bør affald, der frembringes som følge af erhvervsmæssige aktiviteter, holdes borte fra disse stationer, f.eks. ved at anvende kravet om identifikation ved hjælp af et ID-kort og forbyde store mængder.






  God praksis, eksempel 13

  I Nederlandene anbefales et vejledende antal på 60 000 indbyggere pr. genbrugsstation (50). I regionen Flandern (Belgien) kan den enkelte kommune vælge en standard baseret på enten befolkning eller afstand. Den første betyder, at der er én genbrugsstation pr. lokalsamfund med mindst 10 000 indbyggere og en ekstra station pr. 30 000 indbyggere (51). Alternativt er alle genbrugsstationer i en fælleskommunal sammenslutning åbne for alle borgere i sammenslutningens forskellige kommuner, og 90 % af indbyggerne bør have adgang til en genbrugsstation inden for 5 km. De fleste byer vælger standarden baseret på afstand, og derfor vil antallet af faciliteter pr. 100 indbyggere typisk være lavere på grund af den høje befolkningstæthed.
  Det skal bemærkes, at selv om analysen af bedste praksis i forskellige områder viser, at der ikke findes ét system til særskilt indsamling af affald, der egner sig til alle, er der enkelte fælles elementer, som i forskellige kombinationer kendetegner et standardsystem til særskilt indsamling. Disse elementer præsenteres og drøftes i disse retningslinjer. Fleksibilitet med hensyn til, hvordan disse elementer kan finjusteres og kombineres, giver mulighed for optimering under hensyntagen til lokale forhold, f.eks. befolkningstæthed, boligtypologi, klima, pladsbegrænsninger og indsamling i historiske bycentre.
  Råd om god praksis:






  — | Hvis der gennemføres en kombination af forskellige systemer til særskilt indsamling, vil det generelt gøre indsamlingen mere effektiv, idet der kan tages hensyn til forskellige affaldsstrømme og befolkningens adfærd/præferencer i forbindelse med bortskaffelse. |
| --- | --- | --- |

5)

Genbrugsstationer — giver brugerne mulighed for at aflevere næsten alt affald, der er beregnet til nyttiggørelse eller bortskaffelse, og stationernes personale kan yde bistand og kontrollere kvaliteten af det afleverede affald. Da genbrugsstationerne er beregnet til indsamling af husholdningsaffald, bør affald, der frembringes som følge af erhvervsmæssige aktiviteter, holdes borte fra disse stationer, f.eks. ved at anvende kravet om identifikation ved hjælp af et ID-kort og forbyde store mængder.

God praksis, eksempel 13

I Nederlandene anbefales et vejledende antal på 60 000 indbyggere pr. genbrugsstation (50). I regionen Flandern (Belgien) kan den enkelte kommune vælge en standard baseret på enten befolkning eller afstand. Den første betyder, at der er én genbrugsstation pr. lokalsamfund med mindst 10 000 indbyggere og en ekstra station pr. 30 000 indbyggere (51). Alternativt er alle genbrugsstationer i en fælleskommunal sammenslutning åbne for alle borgere i sammenslutningens forskellige kommuner, og 90 % af indbyggerne bør have adgang til en genbrugsstation inden for 5 km. De fleste byer vælger standarden baseret på afstand, og derfor vil antallet af faciliteter pr. 100 indbyggere typisk være lavere på grund af den høje befolkningstæthed.

Det skal bemærkes, at selv om analysen af bedste praksis i forskellige områder viser, at der ikke findes ét system til særskilt indsamling af affald, der egner sig til alle, er der enkelte fælles elementer, som i forskellige kombinationer kendetegner et standardsystem til særskilt indsamling. Disse elementer præsenteres og drøftes i disse retningslinjer. Fleksibilitet med hensyn til, hvordan disse elementer kan finjusteres og kombineres, giver mulighed for optimering under hensyntagen til lokale forhold, f.eks. befolkningstæthed, boligtypologi, klima, pladsbegrænsninger og indsamling i historiske bycentre.

Råd om god praksis:

—

Hvis der gennemføres en kombination af forskellige systemer til særskilt indsamling, vil det generelt gøre indsamlingen mere effektiv, idet der kan tages hensyn til forskellige affaldsstrømme og befolkningens adfærd/præferencer i forbindelse med bortskaffelse.

| — | Genbrugspladser er de mest almindelige faciliteter til indsamling af strømmene af meget forskelligartet farligt husholdningsaffald. Det er vigtigt, at de er brugervenlige, da dette øger mængden af farligt husholdningsaffald, der indsamles. Dette drejer sig bl.a. om lang åbningstid, tilgængelig placering og et netværk, hvor der aldrig er langt til den nærmeste genbrugsstation. |
| --- | --- |

—

Genbrugspladser er de mest almindelige faciliteter til indsamling af strømmene af meget forskelligartet farligt husholdningsaffald. Det er vigtigt, at de er brugervenlige, da dette øger mængden af farligt husholdningsaffald, der indsamles. Dette drejer sig bl.a. om lang åbningstid, tilgængelig placering og et netværk, hvor der aldrig er langt til den nærmeste genbrugsstation.

| — | Regelmæssig afhentning, afhentning på bestilling og mobile indsamlingssteder er et vigtigt supplement til almindelige genbrugsstationer, da de giver husholdningerne mulighed for at bortskaffe deres affald tættere på hjemmet. Desuden bidrager de til at overvinde problemer med pladsmangel i tætbefolkede områder. Innovative indsamlingsfaciliteter (f.eks. »trimobiles« i Paris og ombyggede skibscontainere i Tallinn) kan sikre effektive og omkostningseffektive indsamlingsløsninger. |
| --- | --- |

—

Regelmæssig afhentning, afhentning på bestilling og mobile indsamlingssteder er et vigtigt supplement til almindelige genbrugsstationer, da de giver husholdningerne mulighed for at bortskaffe deres affald tættere på hjemmet. Desuden bidrager de til at overvinde problemer med pladsmangel i tætbefolkede områder. Innovative indsamlingsfaciliteter (f.eks. »trimobiles« i Paris og ombyggede skibscontainere i Tallinn) kan sikre effektive og omkostningseffektive indsamlingsløsninger.

| — | Dør til dør-indsamling fører generelt til de højeste indsamlingsrater, især i tætbefolkede områder. Omkostningerne er dog også højere end for andre indsamlingsordninger. |
| --- | --- |

—

Dør til dør-indsamling fører generelt til de højeste indsamlingsrater, især i tætbefolkede områder. Omkostningerne er dog også højere end for andre indsamlingsordninger.

| — | Indsamlingssteder og forretningers, apotekers og andre professionelle aktørers forpligtelse til at tage visse former for affald retur kan indgå i indsamlingsnettet, så det bliver lettere at bortskaffe affald korrekt i stedet for at blande det med andet kommunalt affald eller skylle det ud i kloaknettet. |
| --- | --- |

—

Indsamlingssteder og forretningers, apotekers og andre professionelle aktørers forpligtelse til at tage visse former for affald retur kan indgå i indsamlingsnettet, så det bliver lettere at bortskaffe affald korrekt i stedet for at blande det med andet kommunalt affald eller skylle det ud i kloaknettet.

| — | For så vidt angår visse former for farligt husholdningsaffald, f.eks. asbest, kan de lokale myndigheder minimere både sundhedsrisikoen og den ulovlige bortskaffelse ved at tilbyde tjenester, der er tilpasset til de enkelte strømme, f.eks. indsamling af bundet asbest i hjemmet ved brug af standardiseret emballage. |
| --- | --- |

—

For så vidt angår visse former for farligt husholdningsaffald, f.eks. asbest, kan de lokale myndigheder minimere både sundhedsrisikoen og den ulovlige bortskaffelse ved at tilbyde tjenester, der er tilpasset til de enkelte strømme, f.eks. indsamling af bundet asbest i hjemmet ved brug af standardiseret emballage.

| — | Det bidrager til at forbedre sorteringen og dermed de nyttiggjorte materialers kvalitet, hvis personalet på genbrugsstationerne modtager passende uddannelse, navnlig i kriterierne for modtagelse af affald på stationerne. |
| --- | --- |

—

Det bidrager til at forbedre sorteringen og dermed de nyttiggjorte materialers kvalitet, hvis personalet på genbrugsstationerne modtager passende uddannelse, navnlig i kriterierne for modtagelse af affald på stationerne.

| — | Det er en effektiv metode til at overvåge en indsamlingsordnings effektivitet, fastsætte mål for den og vurdere dens udvikling over tid, hvis der etableres et system til at fastslå mængden af særskilt indsamlet farligt husholdningsaffald og foretages beregninger af mængden af indsamlet affald og omkostningerne til indsamling pr. indbygger om året. |
| --- | --- |

—

Det er en effektiv metode til at overvåge en indsamlingsordnings effektivitet, fastsætte mål for den og vurdere dens udvikling over tid, hvis der etableres et system til at fastslå mængden af særskilt indsamlet farligt husholdningsaffald og foretages beregninger af mængden af indsamlet affald og omkostningerne til indsamling pr. indbygger om året.

3.3.   Bevidstgørelse og kommunikation

Kommunikation er afgørende, når det drejer sig om at informere husholdningerne og motivere dem til at kildesortere deres affald. Det er nødvendigt at kommunikere med borgerne for at oplyse dem om, hvordan de kan sortere og opbygge et støttegrundlag, men dette er i sig selv sjældent nok til at ændre et lokalsamfunds sorteringsadfærd. Derfor bør kommunikationen ledsages af økonomiske incitamenter og håndhævelse for at opnå succes.

| God praksis, eksempel 14

  Ljubljana (Slovenien) skiller sig ud ved at have en indsamlingsrate på 73 % for genanvendelige materialer. Dette kan tilskrives et system til indsamling af bioaffald og genanvendeligt affald fra dør til dør, der understøttes af genbrugsstationer. Tørt genanvendeligt affald indsamles i højere grad end restaffald for at tilskynde til kildesortering. Informering om indsamlingsdatoer ved brug af sociale medier og SMS-beskeder, som er tilpasset den enkelte borgers profil, har været vigtige elementer for at opnå denne høje indsamlingsrate. Det offentlige affaldshåndteringsselskab Snaga bruger også sociale medier (internet, SMS-service, Facebook, Twitter) til at gøre indsamlingen mere brugervenlig. Underjordiske indsamlingsfaciliteter i bymidten letter indsamling uden visuelle gener. |
| --- |

God praksis, eksempel 14

Ljubljana (Slovenien) skiller sig ud ved at have en indsamlingsrate på 73 % for genanvendelige materialer. Dette kan tilskrives et system til indsamling af bioaffald og genanvendeligt affald fra dør til dør, der understøttes af genbrugsstationer. Tørt genanvendeligt affald indsamles i højere grad end restaffald for at tilskynde til kildesortering. Informering om indsamlingsdatoer ved brug af sociale medier og SMS-beskeder, som er tilpasset den enkelte borgers profil, har været vigtige elementer for at opnå denne høje indsamlingsrate. Det offentlige affaldshåndteringsselskab Snaga bruger også sociale medier (internet, SMS-service, Facebook, Twitter) til at gøre indsamlingen mere brugervenlig. Underjordiske indsamlingsfaciliteter i bymidten letter indsamling uden visuelle gener.

Følgende elementer bør tages i betragtning for at udvikle effektiv kommunikation. Husholdninger kan modtage oplysninger om affaldssortering fra en række forskellige kilder, såsom organisationer, der gennemfører forpligtelser vedrørende udvidet producentansvar, samt lokale, regionale og nationale myndigheder. For at maksimere virkningen af denne kommunikation og skabe synergier anbefales følgende:

| — | at sikre overensstemmelse med hensyn til anvendelsesområde og indhold |
| --- | --- |

—

at sikre overensstemmelse med hensyn til anvendelsesområde og indhold

| — | at kommunikationskampagner bør gennemføres samtidig via forskellige kanaler, herunder TV, radio, sociale medier, websteder, aviser, lokale tidsskrifter osv. |
| --- | --- |

—

at kommunikationskampagner bør gennemføres samtidig via forskellige kanaler, herunder TV, radio, sociale medier, websteder, aviser, lokale tidsskrifter osv.

| — | at budskabet og sproget skal tilpasses de enkelte målgrupper, og at der gøres en særlig indsats for at nå ud til sårbare husholdninger, der ofte har begrænset adgang til information |
| --- | --- |

—

at budskabet og sproget skal tilpasses de enkelte målgrupper, og at der gøres en særlig indsats for at nå ud til sårbare husholdninger, der ofte har begrænset adgang til information

| — | at fastsætte indikatorer og anvende dem til regelmæssigt at måle bevidstgørelsen, hvilket gør det muligt at evaluere og finpudse kampagner og fastlægge fremtidige prioriteringer med hensyn til kommunikation |
| --- | --- |

—

at fastsætte indikatorer og anvende dem til regelmæssigt at måle bevidstgørelsen, hvilket gør det muligt at evaluere og finpudse kampagner og fastlægge fremtidige prioriteringer med hensyn til kommunikation

| — | at give klare anvisninger på affaldsposer og affaldsindsamlingssteder for at reducere mængden af materialer uden for målgruppen. |
| --- | --- |

—

at give klare anvisninger på affaldsposer og affaldsindsamlingssteder for at reducere mængden af materialer uden for målgruppen.

| God praksis, eksempel 15

  Som det fremgår af eksempel 8, er Cyclamed (52) den organisation, der gennemfører forpligtelser vedrørende udvidet producentansvar, og som koordinerer og finansierer indsamlingen af udløbne (eller ubrugte) lægemidler i Frankrig. I sin kommunikationsstrategi sigter organisationen mod at sikre, at forbrugerne sorterer og returnerer ubrugte lægemidler til apoteker, og at de bortskaffer emballagen og indlægssedlerne i containeren til returpapir. I 2018 lå indsamlingsraten på 62 %. Kommunikationsaktiviteterne rettes mod forbrugere og omfatter apoteker, distributører og kommuner.
  Blandt de kommunikationsforanstaltninger, der blev iværksat i 2018, kan nævnes følgende:






  — | En kortfilm (< 80 sekunder), som kan findes på internettet og vises på tv-skærme på apoteker. I filmen beskrives sorteringsanvisningerne på en enkel og humoristisk måde. |
| --- | --- |

God praksis, eksempel 15

Som det fremgår af eksempel 8, er Cyclamed (52) den organisation, der gennemfører forpligtelser vedrørende udvidet producentansvar, og som koordinerer og finansierer indsamlingen af udløbne (eller ubrugte) lægemidler i Frankrig. I sin kommunikationsstrategi sigter organisationen mod at sikre, at forbrugerne sorterer og returnerer ubrugte lægemidler til apoteker, og at de bortskaffer emballagen og indlægssedlerne i containeren til returpapir. I 2018 lå indsamlingsraten på 62 %. Kommunikationsaktiviteterne rettes mod forbrugere og omfatter apoteker, distributører og kommuner.

Blandt de kommunikationsforanstaltninger, der blev iværksat i 2018, kan nævnes følgende:

—

En kortfilm (< 80 sekunder), som kan findes på internettet og vises på tv-skærme på apoteker. I filmen beskrives sorteringsanvisningerne på en enkel og humoristisk måde.

| — | En række spotfilm (12 sekunder) til TV, sociale medier og elektroniske reklameskilte (f.eks. på apoteker), der skal fastholde opmærksomheden. |
| --- | --- |

—

En række spotfilm (12 sekunder) til TV, sociale medier og elektroniske reklameskilte (f.eks. på apoteker), der skal fastholde opmærksomheden.

| — | Plakater, foldere og infografikker, der findes på webstedet og vises på apoteker og kommunekontorer. Der vises nøgletal og visuelle eksempler på, hvordan man sorterer, så borgerne motiveres til at sortere. |
| --- | --- |

—

Plakater, foldere og infografikker, der findes på webstedet og vises på apoteker og kommunekontorer. Der vises nøgletal og visuelle eksempler på, hvordan man sorterer, så borgerne motiveres til at sortere.

| — | Bannere med centrale budskaber, som apoteker og andre aktører nemt kan bruge på deres websteder. |
| --- | --- |

—

Bannere med centrale budskaber, som apoteker og andre aktører nemt kan bruge på deres websteder.

| — | Et tegneseriehæfte med bl.a. små opgaver, som man kan løse. |
| --- | --- |

—

Et tegneseriehæfte med bl.a. små opgaver, som man kan løse.

| — | Klistermærker med vigtig information om sortering (< 15 ord) til brug i apoteker og på distributørers varevogne. |
| --- | --- |

—

Klistermærker med vigtig information om sortering (< 15 ord) til brug i apoteker og på distributørers varevogne.

| — | Et websted med fokus på sider for målgrupper og partnere i form af forbrugere, apoteker, distributører og kommuner. Webstedet rummer ikke blot interaktive funktioner såsom geolokalisering af deltagende apoteker, der tager imod udløbne lægemidler, men også quizzer og vidnesbyrd. |
| --- | --- |

—

Et websted med fokus på sider for målgrupper og partnere i form af forbrugere, apoteker, distributører og kommuner. Webstedet rummer ikke blot interaktive funktioner såsom geolokalisering af deltagende apoteker, der tager imod udløbne lægemidler, men også quizzer og vidnesbyrd.

| — | Sociale medier — en blog, en side på Facebook og en Twitter-konto. Antallet af følgere måles for at vurdere virkningen. |
| --- | --- |

—

Sociale medier — en blog, en side på Facebook og en Twitter-konto. Antallet af følgere måles for at vurdere virkningen.

| — | En mobilapp med en søgemaskine, der kan bruges til at søge efter medicin, og som holdes opdateret. Push-meddelelser, der kan tilpasses brugerens behov og sorteringsinstrukser. |
| --- | --- |

—

En mobilapp med en søgemaskine, der kan bruges til at søge efter medicin, og som holdes opdateret. Push-meddelelser, der kan tilpasses brugerens behov og sorteringsinstrukser.

| — | Et nyhedsbrev til apoteker med nyheder om indsamlingsordninger og en lang række artikler, der skal øge relevansen og dækningen. Virkningen måles af en ekstern virksomhed via undersøgelser på apoteker. |
| --- | --- |

—

Et nyhedsbrev til apoteker med nyheder om indsamlingsordninger og en lang række artikler, der skal øge relevansen og dækningen. Virkningen måles af en ekstern virksomhed via undersøgelser på apoteker.

| — | Annoncer i de franske farmaceuters fagblad med opfordring til at melde sig som »indsamlingsambassadører«. |
| --- | --- |

—

Annoncer i de franske farmaceuters fagblad med opfordring til at melde sig som »indsamlingsambassadører«.

| — | Regelmæssige møder med sektorsammenslutninger med henblik på at fastholde bevidstheden, indsamle feedback for at forbedre tjenesten og sikre, at alle partnere i forsyningskæden engageres. |
| --- | --- |

—

Regelmæssige møder med sektorsammenslutninger med henblik på at fastholde bevidstheden, indsamle feedback for at forbedre tjenesten og sikre, at alle partnere i forsyningskæden engageres.

| — | Andre kampagner — støtte til kampagner og arrangementer, der tilrettelægges af de relevante kompetente myndigheder og andre organisationer, som gennemfører forpligtelser vedrørende udvidet producentansvar, for at understrege betydningen af særskilt indsamling af alle affaldsstrømme. |
| --- | --- |

—

Andre kampagner — støtte til kampagner og arrangementer, der tilrettelægges af de relevante kompetente myndigheder og andre organisationer, som gennemfører forpligtelser vedrørende udvidet producentansvar, for at understrege betydningen af særskilt indsamling af alle affaldsstrømme.

| — | Skræddersyet information til kommuner og deltagelse i arrangementer, der afholdes af kommuner. |
| --- | --- |

—

Skræddersyet information til kommuner og deltagelse i arrangementer, der afholdes af kommuner.

Råd om god praksis:

| — | Alle aktører, der håndterer farligt husholdningsaffald (f.eks. lokale myndigheder, aktører på affaldsområdet og organisationer, der gennemfører forpligtelser vedrørende udvidet producentansvar på vegne af producenter), bør give klare, konsekvente og detaljerede instrukser om forebyggelse, identifikation, sortering og bortskaffelse af farligt husholdningsaffald (bl.a. gennem forbedret mærkning af farlige produkter). Budskaberne bør være enkle for at undgå forvirring hos forbrugere, der skal håndtere en bred vifte af farligt husholdningsaffald. |
| --- | --- |

—

Alle aktører, der håndterer farligt husholdningsaffald (f.eks. lokale myndigheder, aktører på affaldsområdet og organisationer, der gennemfører forpligtelser vedrørende udvidet producentansvar på vegne af producenter), bør give klare, konsekvente og detaljerede instrukser om forebyggelse, identifikation, sortering og bortskaffelse af farligt husholdningsaffald (bl.a. gennem forbedret mærkning af farlige produkter). Budskaberne bør være enkle for at undgå forvirring hos forbrugere, der skal håndtere en bred vifte af farligt husholdningsaffald.

| — | Oplysninger om placering og åbningstider for genbrugsstationer og andre faciliteter, der indsamler farligt husholdningsaffald, bør formidles bredt via forskellige kanaler, herunder sociale medier, så budskabet når ud til alle dele af befolkningen. |
| --- | --- |

—

Oplysninger om placering og åbningstider for genbrugsstationer og andre faciliteter, der indsamler farligt husholdningsaffald, bør formidles bredt via forskellige kanaler, herunder sociale medier, så budskabet når ud til alle dele af befolkningen.

| — | Inddragelse af lokale interessenter (f.eks. foreninger i lokalsamfundet) og sociale grupper i indsamlingen af farligt husholdningsaffald øger bevidstheden og borgernes engagement. |
| --- | --- |

—

Inddragelse af lokale interessenter (f.eks. foreninger i lokalsamfundet) og sociale grupper i indsamlingen af farligt husholdningsaffald øger bevidstheden og borgernes engagement.

| — | Støtte til uddannelsesprogrammer, der især er rettet mod børn, som er gode ambassadører for god praksis med hensyn til affaldshåndtering. Ved at lære børn, hvor vigtigt det er at indsamle farligt husholdningsaffald, og hvordan det gøres (gennem kurser, ekskursioner osv.), tilskyndes deres forældre og andre ældre familiemedlemmer også indirekte til at sortere affald. |
| --- | --- |

—

Støtte til uddannelsesprogrammer, der især er rettet mod børn, som er gode ambassadører for god praksis med hensyn til affaldshåndtering. Ved at lære børn, hvor vigtigt det er at indsamle farligt husholdningsaffald, og hvordan det gøres (gennem kurser, ekskursioner osv.), tilskyndes deres forældre og andre ældre familiemedlemmer også indirekte til at sortere affald.

| — | Oplysninger til borgerne om de skadelige konsekvenser for folkesundheden og miljøet ved uhensigtsmæssig bortskaffelse af farligt husholdningsaffald kan fremme god adfærd på området for sortering og bortskaffelse. |
| --- | --- |

—

Oplysninger til borgerne om de skadelige konsekvenser for folkesundheden og miljøet ved uhensigtsmæssig bortskaffelse af farligt husholdningsaffald kan fremme god adfærd på området for sortering og bortskaffelse.

3.4.   Håndhævelse

Ukorrekt indsamling og sortering forringer det indsamlede affalds kvalitet med henblik på nyttiggørelse. Farligt husholdningsaffald, der indsamles som en del af blandet husholdningsaffald eller andet ikke-farligt affald, forringer muligheden for genanvendelse af høj kvalitet af dette affald. Effektiv kommunikation hjælper husholdningerne med at forstå, hvordan de sorterer deres affald korrekt, men der er behov for visse incitamenter og kontrol- og håndhævelsesforanstaltninger. I praksis kan de kompetente myndigheder gennemføre følgende kontrolforanstaltninger:

| — | Visuel inspektion af gennemsigtige affaldsposer: Poserne bør mærkes som forkert sorteret og efterlades på afhentningsstedet, hvis de indeholder materialer, der ikke hører hjemme i det pågældende system til særskilt indsamling. |
| --- | --- |

—

Visuel inspektion af gennemsigtige affaldsposer: Poserne bør mærkes som forkert sorteret og efterlades på afhentningsstedet, hvis de indeholder materialer, der ikke hører hjemme i det pågældende system til særskilt indsamling.

| — | Vægtbaseret kontrol: En vægt, der ikke er karakteristisk for den pågældende affaldsstrøm, kan udløse en kontrol. Hvis f.eks. en container til indsamling af aluminium og plastemballage eller bioaffald er bemærkelsesværdigt tung, kan det tyde på, at den indeholder andre materialer end de tilsigtede, f.eks. jord. |
| --- | --- |

—

Vægtbaseret kontrol: En vægt, der ikke er karakteristisk for den pågældende affaldsstrøm, kan udløse en kontrol. Hvis f.eks. en container til indsamling af aluminium og plastemballage eller bioaffald er bemærkelsesværdigt tung, kan det tyde på, at den indeholder andre materialer end de tilsigtede, f.eks. jord.

| — | Bøder: Ud over det at nægte at afhente poser eller spande, der indeholder forkert sorteret affald, er administrative bøder et effektivt middel til at fremme korrekt særskilt indsamling ved kilden. Disse bøder er også med til at modvirke, at afviste poser bliver liggende i det offentlige rum. Bøderne bør dog supplere passende økonomiske incitamenter, tilskyndelse og kommunikation. De kan ikke erstatte disse elementer. |
| --- | --- |

—

Bøder: Ud over det at nægte at afhente poser eller spande, der indeholder forkert sorteret affald, er administrative bøder et effektivt middel til at fremme korrekt særskilt indsamling ved kilden. Disse bøder er også med til at modvirke, at afviste poser bliver liggende i det offentlige rum. Bøderne bør dog supplere passende økonomiske incitamenter, tilskyndelse og kommunikation. De kan ikke erstatte disse elementer.

Den beklagelige praksis med ukontrolleret og ulovlig henkastning af affald forekommer på trods af incitamenterne til korrekt indsamling og forebyggelse af affald og forårsager betydelige gener og skader for miljøet og folkesundheden. Gennemførelse af en strategi for håndhævelse og forebyggelse af ukontrolleret og ulovlig henkastning af affald er en af hjørnestenene i vellykket affaldshåndtering. Hvis der opstilles bedre incitamenter til at håndtere farligt husholdningsaffald på passende vis, reduceres denne praksis, hvilket gør de øvrige håndhævelsestiltag mere effektive.

De nationale og regionale myndigheder kan øge effektiviteten yderligere ved at benchmarke kommuner og fremme udvekslingen af god håndhævelsespraksis. En sådan benchmarking skal gennemføres over for kommuner og regioner med lignende karakteristika. F.eks. har Flandern (Belgien) inddelt sine kommuner i 16 grupper, som har forskellige mål for særskilt indsamling (53). Denne inddeling er bl.a. baseret på befolkningens alder, migration, turisme og urbaniseringsgrad. I litteraturen beskrives en række metoder til benchmarking af de kommunale systemer til affaldshåndtering (54).

| God praksis, eksempel 16

  I Storhertugdømmet Luxembourg pålægger loven om affaldshåndtering af 21. marts 2012 lejlighedskomplekser at have faciliteter til særskilt indsamling af affald. SuperDrecksKëscht®, som det integrerede system til indsamling af affald hedder, tilbyder ejendomsadministratorer gratis rådgivning med henblik på at understøtte gennemførelsen på lokalt plan: Der aflægges besøg på stedet for at vurdere den aktuelle situation, fremsætte anbefalinger vedrørende sorteringsinfrastruktur og yde støtte med hensyn til kommunikationen med beboerne. Denne retlige forpligtelse, der understøttes af en integreret tilgang, har bidraget til høje indsamlingsrater (55).
  Råd om god praksis:






  — | Hvis der gennemføres en juridisk forpligtelse til at etablere en velegnet affaldssorteringsinfrastruktur i lejlighedskomplekser, giver det ejere og administratorer af ejendomme et incitament til at træffe foranstaltninger. Det har vist sig at være et effektivt middel til at fremme sortering af farligt husholdningsaffald i lejlighedskomplekser og dermed undgå, at det bortskaffes forkert, hvis en sådan forpligtelse kombineres med praktiske støttetjenester (besøg på stedet, kommunikationsskabeloner). |
| --- | --- |

God praksis, eksempel 16

I Storhertugdømmet Luxembourg pålægger loven om affaldshåndtering af 21. marts 2012 lejlighedskomplekser at have faciliteter til særskilt indsamling af affald. SuperDrecksKëscht®, som det integrerede system til indsamling af affald hedder, tilbyder ejendomsadministratorer gratis rådgivning med henblik på at understøtte gennemførelsen på lokalt plan: Der aflægges besøg på stedet for at vurdere den aktuelle situation, fremsætte anbefalinger vedrørende sorteringsinfrastruktur og yde støtte med hensyn til kommunikationen med beboerne. Denne retlige forpligtelse, der understøttes af en integreret tilgang, har bidraget til høje indsamlingsrater (55).

Råd om god praksis:

—

Hvis der gennemføres en juridisk forpligtelse til at etablere en velegnet affaldssorteringsinfrastruktur i lejlighedskomplekser, giver det ejere og administratorer af ejendomme et incitament til at træffe foranstaltninger. Det har vist sig at være et effektivt middel til at fremme sortering af farligt husholdningsaffald i lejlighedskomplekser og dermed undgå, at det bortskaffes forkert, hvis en sådan forpligtelse kombineres med praktiske støttetjenester (besøg på stedet, kommunikationsskabeloner).

| — | Overvågning af koncentrationerne af fejlsorteret farligt husholdningsaffald i poser med restaffald og dette affalds art gør det muligt for affaldsaktørerne at fastlægge prioriteter for at fokusere deres håndhævelses- og kommunikationsindsats. |
| --- | --- |

—

Overvågning af koncentrationerne af fejlsorteret farligt husholdningsaffald i poser med restaffald og dette affalds art gør det muligt for affaldsaktørerne at fastlægge prioriteter for at fokusere deres håndhævelses- og kommunikationsindsats.

| — | Ved at undersøge ukontrolleret henkastet affald nærmere kan det være muligt at finde ud af, hvem der har kastet det, hvilket kan danne grundlag for håndhævelsesforanstaltninger. Det fører til adfærdsændringer, hvis der idømmes bøder, og hvis befolkningen får det indtryk, at der er en risiko for at få en bøde. |
| --- | --- |

—

Ved at undersøge ukontrolleret henkastet affald nærmere kan det være muligt at finde ud af, hvem der har kastet det, hvilket kan danne grundlag for håndhævelsesforanstaltninger. Det fører til adfærdsændringer, hvis der idømmes bøder, og hvis befolkningen får det indtryk, at der er en risiko for at få en bøde.

4.   REFERENCER

ACR+ (2019) Deposit-refund systems in Europe

Adamcová, D. et al. Household Solid Waste Composition Focusing on Hazardous Waste. Pol. J. Environ. Stud. Vol. 25, No. 2 (2016), 487-493. http://www.pjoes.com/Household-Solid-Waste-Composition-Focusing-on-Hazardous-Waste,61011,0,2.html

Adème (2017) Les filières à responsabilité élargie du producteur. https://www.conibi.fr/uploads/pdf/comm/FILIERES-REP-EDITION2017.pdf https://www.ademe.fr/sites/default/files/assets/documents/responsabilite_elargie_du_producteur_rep_memo2017_010401.pdf

Amsterdam (2015) Afvalketen in Beeld

Andreasi Bassi, S., Christensen, T.H., Damgaard, A. (2017) Environmental performance of household waste management in Europe – an example of 7 countries, Waste Management, 69, 545-557. https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0956053X17305342

aus der Beek, T. et al. (2016), »Pharmaceuticals in the environment. Global occurrences and perspectives«, Environmental Toxicology and Chemistry, Vol. 35/4, s. 823-835. http://dx.doi.org/10.1002/etc.3339

Bio Intelligence (2012). Use of economic instruments and waste management performances

Cyclamed (2019) Rapport annuel 2018

D'emweltverwaltung (2018) Plan national de gestion des déchets et ressources

Dijkgraaf, E., Vollebergh, H. (2004) Burn or bury? A social cost comparison of final waste disposal methods, Ecological economics, 5, 233-247

Dubois, M. (2013) Disparity in European taxation of combustible waste, Waste Management 7, 1575-1576

European Commission (2002a), Study on hazardous household waste (HHW) with a main emphasis on hazardous household chemicals (HHC)

European Commission (2002b) Costs for municipal waste management in the EU

EEA (2015) Prevention of hazardous waste in Europe

EEA (2019) Paving the way for a circular economy, Insights on status and potential. https://www.eea.europa.eu/publications/circular-economy-in-europe-insights

Eurostat (2008) Municipal solid waste composition EU 27

Giegrich J., Mampel U., Franke B., Müller F., Knappe F. (1993) Eintrag organischer und anorganischer Schadstoffe in den Abfall über Produkte (Introduction of organic and inorganic pollutants into waste via products). Ifeu-Institut für Energie- und Umweltforschung Heidelberg GmbH. F+E-Vorhaben Nr. 10310602 under contract with Umweltbundesamt Berlin; Heidelberg, December 1993

Lavigne, C., De Jaeger, S., Rogge, N. (2019) identifying the most relevant peers for benchmarking waste management performance: A conditional directional distance Benefit-of-the-Doubt approach, Waste Management, 89, 418-429

Letcher, T. M., & Vallero, D. A. (Eds.) (2019), Waste: A handbook for management. Academic Press.

Nainggolan. D. et al. Ecological Economics 166 (2019) 106402. Consumers in a Circular Economy: Economic Analysis of Household Waste.Sorting Behaviour

OECD (2012) Sustainable materials management, Making better use of resources. https://www.oecd.org/env/waste/smm-makingbetteruseofresources.htm

OVAM (2010) Uitvoeringsplan milieuverantwoord beheer van huishoudelijke afvalstoffen

OVAM (2018) Huishoudelijk Afval en gelijkaardig bedrijfsafval

OVAM (2019) Planaanpassing Uitvoeringsplan huishoudelijk afval en gelijkaardig bedrijfsafval goedgekeurd door de Vlaamse Regering op 17 mei 2019

START project (2008). Management Strategies for Pharmaceuticals in Drinking Water. http://www.start-project.de. Quoted in: https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2866706/pdf/ehp-118-a210.pdf

UNEP (2016) Guidelines for Framework legislation for Integrated Waste Management. https://stg-wedocs.unep.org/handle/20.500.11822/22098

Besluit van de Vlaamse Regering tot vaststelling van het Vlaams reglement betreffende het duurzaam beheer van materiaalkringlopen en afvalstoffen (Vlarema) bijlage 5.1.4 https://navigator.emis.vito.be/mijn-navigator?woId=44718 — https://www.ovam.be/sites/default/files/atoms/files/Minimum-%20en%20maximumtarieven%202019%20voor%20huisvuil%20en%20grofvuil.pdf

Worldbank (2018) What a waste 2.0

WRAP (2014) Waste Regulations Route Map. http://www.wrap.org.uk/sites/files/wrap/Route%20Map%20Revised%20Dec%2014.pdf

---

(1)  EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3.

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/851 af 30. maj 2018 om ændring af direktiv 2008/98/EF om affald (EUT L 150 af 14.6.2018, s. 109, betragtning 41).

(3)  Se f.eks. Andreasi m.fl. (2017) for at få en oversigt over affaldssammensætningen i forskellige affaldsstrømme.

(4)  Adamcová, D. m.fl. (2016).

(5)  EEA (2015) og D'emwelverwaltung (2018).

(6)  Kommissionens beslutning 2000/532/EF af 3. maj 2000 om afløsning af beslutning 94/3/EF om udarbejdelse af en liste over affald i henhold til artikel 1, litra a), i Rådets direktiv 75/442/EØF om affald og af Rådets beslutning 94/904/EF om udarbejdelse af en liste over farligt affald i henhold til artikel 1, stk. 4, i Rådets direktiv 91/689/EØF om farligt affald (EFT L 226 af 6.9.2000, s. 3).

(7)  Meddelelse fra Kommissionen om teknisk vejledning om klassificering af affald (EUT C 124 af 9.4.2018, s. 1).

(8)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/household_report.pdf.

(9)  Letcher og Vallero (2019).

(10)  https://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/household_report.pdf.

(11)  https://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/20180227_Haz_Waste_Final_RepV5_clear.pdf.

(12)  D'emweltverwaltung (2018).

(13)  https://www.acrplus.org/images/project/R4R/Good_Practices/GP_Odense_hazardous-waste-collection.pdf.

(14)  https://www.acrplus.org/images/project/R4R/Good_Practices/GP_ORDIF_mobile-civic amenity site.pdf.

(15)  https://cdn.paris.fr/paris/2020/06/10/4beadd723295ce69dcd7acbcbe0a582f.pdf.

(16)  https://www.acrplus.org/images/project/R4R/Good_Practices/GP_Tallinn_hazardous-waste-collection.pdf.

(17)  https://www.ecologique-solidaire.gouv.fr/dechets-diffus-specifiques-menagers.

(18)  Rådets direktiv 1999/31/EF af 26. april 1999 om deponering af affald (EFT L 182 af 16.7.1999, s. 1).

(19)  Meddelelse fra Kommissionen om teknisk vejledning om klassificering af affald (EUT C 124 af 9.4.2018, s. 1).

(20)  Det tyske Umweltbundesamt anslår, at i alt ca. 30 % af de solgte mængder ikke bruges, men blot smides ud.

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler (EFT L 311 af 28.11.2001, s. 67).

(22)  Health care without harm (HCWH). Europa har oprettet en database, der har til formål at give et overblik over aktuelle og tidligere initiativer truffet af lokale, regionale og nationale NGO'er, europæiske projekter og nationale/regionale myndigheder i EU's medlemsstater med henblik på at tage hånd om problemer med lægemidler i miljøet og lægemiddelaffald: http://saferpharma.org/pie-initiatives-database/?_sft_area_of_interest=unused-expired-pharmaceutical-disposal-practices.

(23)  OECD 2019 - https://www.oecd.org/chemicalsafety/pharmaceutical-residues-in-freshwater-c936f42d-en.htm.

(24)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/29890607 og https://doi.org/10.1016/j.scitotenv.2012.04.028.

(25)  aus der Beek, T. m.fl. (2016).

(26)  Ademe (2017).

(27)  https://www.sigre.es/.

(28)  https://www.cyclamed.org/wp-content/uploads/2019/09/CYCLAMED_INFOGRAPHIE_2018-3-1024x1024.jpg.

(29)  WHO, 2014. Safe management of wastes from health-care activities, https://www.who.int/water_sanitation_health/publications/wastemanag/en/.

(30)  En gennemgang af disse på medlemsstats-/regionsplan kan findes i COVID19 web under ACR+, https://www.acrplus.org/en/municipal-waste-management-covid-19.

(31)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/infection-prevention-control-household-management-covid-19.

(32)  Waste management in the context of the coronavirus crisis (affaldshåndtering på baggrund af coronaviruskrisen) (april 2020), https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/waste_management_guidance_dg-env.pdf.

(33)  https://www.who.int/water_sanitation_health/publications/technologies-for-the-treatment-of-infectious-and-sharp-waste/en/.

(34)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1).

(35)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1).

(36)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/148/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved under arbejdet at være udsat for asbest. (EUT L 330 af 16.12.2009, s. 28).

(37)  State of the art: asbestos — possible treatment methods in Flanders: constraints and opportunities (2016) file: https://www.ovam.be/sites/default/files/atoms/files/State%20of%20the%20art%20asbestos%20waste%20treatement.pdf.

(38)  https://www.researchgate.net/publication/279340427_Regulations_in_the_European_Union_with_Emphasis_on_Germany_Sweden_and_Slovenia.

(39)  I en detaljeret undersøgelse foretaget for det tyske miljøagentur (Giegrich et al., 1993) konkluderes det, at arsen er den vigtigste årsag til, at perkolat fra lossepladser er kræftfremkaldende.

(40)  Se fodnote 35.

(41)  F. eks. højtemperaturkultjærebeg [EC: 266-028-2].

(42)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/household_report.pdf.

(43)  Se fodnote 35.

(44)  http://ec.europa.eu/environment/chemicals/mercury/pdf/study_report2008.pdf.

(45)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/852 af 17. maj 2017 om kviksølv og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1102/2008 (EUT L 137 af 24.5.2017, s. 1).

(46)  Se bl.a. OECD (2012), WRAP (2014), UNEP (2016) og EEA (2019).

(47)  Besluit van de Vlaamse Regering tot vaststelling van het Vlaams reglement betreffende het duurzaam beheer van materiaalkringlopen en afvalstoffen (Vlarema), bilag 5.1.4.

(48)  Se den omfattende debat om grøn beskatning på https://ex-tax.com/.

(49)  Se ACR+ (2019), hvor der findes en oversigt over returpantordninger i Europa.

(50)  Amsterdam (2015).

(51)  OVAM (2010).

(52)  Cyclamed (2019).

(53)  OVAM (2019).

(54)  Lavigne et al. (2019).

(55)  Luxembourgs miljøagentur 2015.

---

BILAG

Links til eksempler på udveksling af oplysninger om god praksis

På internettet findes der mange inspirerende eksempler på udveksling af oplysninger om god praksis:

| — | http://www.epa.ie/pubs/reports/waste/wpp/Household_%20hazardous_waste_booklet.pdf |
| --- | --- |

—

http://www.epa.ie/pubs/reports/waste/wpp/Household_%20hazardous_waste_booklet.pdf

| — | http://www.snaga.si/en/separating-and-collecting-waste/hazardous-household-waste |
| --- | --- |

—

http://www.snaga.si/en/separating-and-collecting-waste/hazardous-household-waste

| — | https://communityrepaint.org.uk/help-support/paint-calculation/ |
| --- | --- |

—

https://communityrepaint.org.uk/help-support/paint-calculation/

| — | https://communityrepaint.org.uk/i-have-leftover-paint/give-leftover-paint-new-life/ |
| --- | --- |

—

https://communityrepaint.org.uk/i-have-leftover-paint/give-leftover-paint-new-life/

| — | https://www.ademe.fr/sites/default/files/assets/documents/produits-chimiques-donnees2015-synthese_8907.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.ademe.fr/sites/default/files/assets/documents/produits-chimiques-donnees2015-synthese_8907.pdf

| — | https://www.aha-region.de/entsorgung/oeffnungszeiten/?L=0 |
| --- | --- |

—

https://www.aha-region.de/entsorgung/oeffnungszeiten/?L=0

| — | https://www.aha-region.de/entsorgung/sonderabfall/ |
| --- | --- |

—

https://www.aha-region.de/entsorgung/sonderabfall/

| — | https://www.arp-gan.be/pdf/memo_tri.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.arp-gan.be/pdf/memo_tri.pdf

| — | https://www.cityoflondon.gov.uk/services/waste-and-recycling/commercial-waste/hazardous-waste-collection |
| --- | --- |

—

https://www.cityoflondon.gov.uk/services/waste-and-recycling/commercial-waste/hazardous-waste-collection

| — | https://www.est-ensemble.fr/decheteries-mobiles |
| --- | --- |

—

https://www.est-ensemble.fr/decheteries-mobiles

| — | https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/instructions/hazardouswaste/Pages/default.aspx |
| --- | --- |

—

https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/instructions/hazardouswaste/Pages/default.aspx

| — | https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/wasteguide/Pages/default.aspx |
| --- | --- |

—

https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/wasteguide/Pages/default.aspx

| — | https://www.kierratys.info/ |
| --- | --- |

—

https://www.kierratys.info/

| — | https://www.odensewaste.com/awareness-raising/awareness-raising/ |
| --- | --- |

—

https://www.odensewaste.com/awareness-raising/awareness-raising/

| — | https://www.offaly.ie/eng/Services/Environment/News-Publications/Free-drop-off-event-07th-July-2018.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.offaly.ie/eng/Services/Environment/News-Publications/Free-drop-off-event-07th-July-2018.pdf

| — | https://www.sdk.lu/images/SDK-EN/PDF/Infoflyer-Residenzen-en-web.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.sdk.lu/images/SDK-EN/PDF/Infoflyer-Residenzen-en-web.pdf

| — | https://www.sdk.lu/index.php/en/reverse-consumption/ecological-waste-management-in-the-house/stationary-collection |
| --- | --- |

—

https://www.sdk.lu/index.php/en/reverse-consumption/ecological-waste-management-in-the-house/stationary-collection

| — | https://www.tallinn.ee/eng/A-Guide-to-Sorting-Waste |
| --- | --- |

—

https://www.tallinn.ee/eng/A-Guide-to-Sorting-Waste

| — | www.dastri.fr |
| --- | --- |

—

www.dastri.fr

| — | www.raportaredeseuri.ro |
| --- | --- |

—

www.raportaredeseuri.ro

| — | http://geodechets.fr |
| --- | --- |

—

http://geodechets.fr

| — | www.vaarallinenjate.fi (på finsk og svensk) |
| --- | --- |

—

www.vaarallinenjate.fi (på finsk og svensk)

---

Den Europæiske Centralbank

| 6.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 375/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 375/25

---

ÆNDRING AF ECB'S ETISKE GRUNDLAG

(Denne tekst erstatter Del 0 af ECB’s personaleregler om det etiske grundlag i den tekst, der blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende C 204 af 20. juni 2015, s. 3)

(2020/C 375/02)

Kapitel III. Del 0 af ECB’s personaleregler om det etiske grundlag erstattes af følgende:

»III.   DEL 0 AF ECB'S PERSONALEREGLER OM DET ETISKE GRUNDLAG

0.1.   Generelle bestemmelser og principper

| 0.1.1. | De privilegier og immuniteter, der tilkommer den ansatte i ECB i henhold til protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter, er udelukkende indrømmet i ECB's interesse. Disse privilegier og immuniteter kan på ingen måde fritage den ansatte for opfyldelse af dennes personlige pligter eller for iagttagelse af gældende lovgivning og politiforskrifter. I alle tilfælde, hvor der opstår tvist om en ansats privilegier og immuniteter, skal vedkommende ansatte øjeblikkelig informere Direktionen. |
| --- | --- |

0.1.1.

| 0.1.2. | I princippet skal ansatte, som er udstationeret hos ECB eller har orlov fra en anden organisation eller institution for at arbejde for ECB på grundlag af en ansættelseskontrakt med ECB, integreres blandt ECB's ansatte, have de samme pligter og rettigheder som andre ansatte og skal udføre deres tjenestepligter udelukkende til gavn for ECB. |
| --- | --- |

0.1.2.

0.2.   Uafhængighed

0.2.1.   Interessekonflikter

| 0.2.1.1. | Den ansatte skal undgå interessekonflikter under udførelsen af sine tjenestepligter. |
| --- | --- |

0.2.1.1.

| 0.2.1.2. | Ved »interessekonflikt« forstås en situation, hvor den ansatte har personlige interesser, som kan påvirke eller tilsyneladende påvirke den upartiske og objektive udførelse af dennes tjenestepligter. Ved »personlige interesser« forstås en begunstigelse eller potentiel begunstigelse af økonomisk eller anden karakter, til den ansatte, den ansattes familiemedlemmer, andre slægtninge, vennekreds eller andre bekendte. |
| --- | --- |

0.2.1.2.

| 0.2.1.3. | Såfremt den ansatte under udførelsen af sine tjenestepligter bliver opmærksom på en interessekonflikt, skal vedkommende straks informere sin umiddelbart overordnede herom. Denne overordnede kan indlede passende foranstaltninger for at undgå en sådan interessekonflikt efter at have rådført sig med Kontoret for Compliance og Governance. Hvis konflikten ikke kan løses eller begrænses med andre passende foranstaltninger, kan den umiddelbart overordnede fritage den ansatte for ansvar for den pågældende sag. Hvis interessekonflikten er knyttet til en indkøbsproces, skal den umiddelbart overordnede underrette det centrale udbudskontor eller Udvalget for Offentligt Udbud, alt efter omstændighederne, som derefter beslutter, hvilke foranstaltninger der skal træffes. |
| --- | --- |

0.2.1.3.

| 0.2.1.4. | Inden ansættelsen af en kandidat vurderer ansættelsesmyndigheden som anført i artikel 1a.1.1, litra a), i overensstemmelse med reglerne for udvælgelse, ansættelse og forfremmelse, hvorvidt der kan opstå en interessekonflikt som følge af kandidatens tidligere erhvervsmæssige beskæftigelse eller den pågældendes tætte personlige forhold til ansatte, medlemmer af Direktionen eller medlemmer af andre af ECB's interne organer. Hvis ansættelsesmyndigheden identificerer en interessekonflikt, skal den rådføre sig med Kontoret for Compliance og Governance. |
| --- | --- |

0.2.1.4.

0.2.2.   Gaver og repræsentation

| 0.2.2.1. | Den ansatte må hverken anmode om eller selv eller til en anden person modtage begunstigelser, som på nogen måde er forbundet med dennes beskæftigelse hos ECB. |
| --- | --- |

0.2.2.1.

| 0.2.2.2. | En »begunstigelse« er en gave, gæstfrihed eller anden ydelse af økonomisk eller anden art, som objektivt forbedrer modtagerens eller en anden persons økonomiske, juridiske eller personlige situation, og som modtageren ikke er berettiget til i henhold til loven. Gæstfrihed i mindre omfang, som tilbydes i forbindelse med et arbejdsrelateret møde, anses ikke for en begunstigelse. En »begunstigelse« anses for at være forbundet med en modtagers beskæftigelse hos ECB, hvis den tilbydes på grundlag af modtagerens stilling i ECB og ikke på et personligt grundlag. |
| --- | --- |

0.2.2.2.

| 0.2.2.3. | Som en undtagelse fra artikel 0.2.2.1 og under forudsætning af, at der ikke er tale om hyppige tilfælde og ikke fra den samme kilde, må følgende modtages:






  a) | Gæstfrihed, der tilbydes af den private sektor, af en værdi på op til 50 euro, hvis den tilbydes i en arbejdsrelateret anledning. Denne undtagelse finder ikke anvendelse på gæstfrihed, der til bydes af nuværende eller potentielle leverandører eller af kreditinstitutter i forbindelse med inspektioner eller revisioner på stedet udført af ECB. I disse tilfælde må der ikke tages imod gæstfrihed. |
| --- | --- | --- |

0.2.2.3.

a)

Gæstfrihed, der tilbydes af den private sektor, af en værdi på op til 50 euro, hvis den tilbydes i en arbejdsrelateret anledning. Denne undtagelse finder ikke anvendelse på gæstfrihed, der til bydes af nuværende eller potentielle leverandører eller af kreditinstitutter i forbindelse med inspektioner eller revisioner på stedet udført af ECB. I disse tilfælde må der ikke tages imod gæstfrihed.

| b) | Begunstigelser, der tilbydes af andre centralbanker, nationale offentlige organer eller europæiske og internationale organisationer, som ikke overstiger, hvad der er sædvanligt og anses for passende |
| --- | --- |

b)

Begunstigelser, der tilbydes af andre centralbanker, nationale offentlige organer eller europæiske og internationale organisationer, som ikke overstiger, hvad der er sædvanligt og anses for passende

| c) | Begunstigelser, der tilbydes under særlige omstændigheder, hvor det ville krænke giveren eller bringe det professionelle forhold alvorligt i fare, hvis de blev afvist. |
| --- | --- |

c)

Begunstigelser, der tilbydes under særlige omstændigheder, hvor det ville krænke giveren eller bringe det professionelle forhold alvorligt i fare, hvis de blev afvist.

| 0.2.2.4. | Den ansatte skal uden unødig forsinkelse registrere følgende hos Kontoret for Compliance og Governance:






  a) | begunstigelser, der er modtaget i overensstemmelse med artikel 0.2.2.3, litra c) |
| --- | --- | --- |

0.2.2.4.

a)

begunstigelser, der er modtaget i overensstemmelse med artikel 0.2.2.3, litra c)

| b) | begunstigelser, hvis værdi ikke klart kan fastsættes til at være under minimumsgrænsen i henhold til artikel 0.2.2.3 |
| --- | --- |

b)

begunstigelser, hvis værdi ikke klart kan fastsættes til at være under minimumsgrænsen i henhold til artikel 0.2.2.3

| c) | tredjeparters tilbud om begunstigelser, som der er forbud mod at modtage. |
| --- | --- |

c)

tredjeparters tilbud om begunstigelser, som der er forbud mod at modtage.

Den ansatte skal overdrage alle gaver, som er modtaget i overensstemmelse med artikel 0.2.2.3, litra c), til ECB. Disse gaver bliver ECB's ejendom.

| 0.2.2.5. | Modtagelsen af en begunstigelse må under ingen omstændigheder svække eller påvirke den ansattes objektivitet og handlefrihed. |
| --- | --- |

0.2.2.5.

0.2.3.   Udbud

Den ansatte skal sikre, at udbudsprocedurer foregår redeligt, ved at opretholde objektivitet, upartiskhed og retfærdighed samt sikre gennemsigtighed i sine handlinger. Den ansatte skal navnlig overholde almindelige og specifikke regler, som knytter sig til undgåelse og indberetning af interessekonflikter, modtagelse af gaver og tavshedspligt.

Den ansatte må kun kommunikere med leverandører, der deltager i en udbudsprocedure, igennem officielle kanaler og skal så vidt muligt kommunikere med dem skriftligt.

0.2.4.   Hæderspriser, æresbevisninger og dekorationer

Den ansatte skal indhente tilladelse fra Kontoret for Compliance og Governance til at modtage hæderspriser, æresbevisninger og dekorationer i forbindelse med sit arbejde for ECB.

0.2.5.   Forbud mod betaling fra tredjeparter for udførelse af tjenestepligter

Den ansatte må ikke modtage betaling til sig selv fra tredjeparter vedrørende udførelsen af sine tjenestepligter. Hvis tredjeparter tilbyder betaling, skal den foretages til ECB.

Aktiviteter, der er relateret til ECB's opgaver eller den ansattes ansvarsområder, anses for at indgå i den ansattes samlede tjenestepligter. I tvivlstilfælde skal den ansvarliges umiddelbart overordnede vurdere og afgøre, om en aktivitet skal anses for en tjenestepligt.

0.2.6.   Eksterne aktiviteter

| 0.2.6.1. | Den ansatte skal indhente skriftlig tilladelse, inden vedkommende påtager sig en ekstern aktivitet, som er af beskæftigelsesmæssig karakter eller på anden vis går ud over, hvad der med rimelighed kan anses for en fritidsaktivitet.
  Generaldirektøren, eller vicegeneraldirektøren giver denne tilladelse, efter at have hørt Kontoret for Compliance og Governance og de relevante umiddelbart overordnede, hvis den eksterne aktivitet på ingen måde hæmmer den ansattes udførelse af sine tjenestepligter over for ECB og ikke udgør en sandsynlig kilde til interessekonflikt.
  Denne tilladelse gives for højst fem år ad gangen. |
| --- | --- |

0.2.6.1.

Generaldirektøren, eller vicegeneraldirektøren giver denne tilladelse, efter at have hørt Kontoret for Compliance og Governance og de relevante umiddelbart overordnede, hvis den eksterne aktivitet på ingen måde hæmmer den ansattes udførelse af sine tjenestepligter over for ECB og ikke udgør en sandsynlig kilde til interessekonflikt.

Denne tilladelse gives for højst fem år ad gangen.

| 0.2.6.2. | Som en undtagelse fra artikel 0.2.6.1 kræves ikke tilladelse til eksterne aktiviteter, som er:






  i) | ulønnede og |
| --- | --- | --- |

0.2.6.2.

i)

ulønnede og

| ii) | inden for kultur, videnskab, uddannelse, sport, velgørenhed, religion, socialt eller andet velgørende arbejde og |
| --- | --- |

ii)

inden for kultur, videnskab, uddannelse, sport, velgørenhed, religion, socialt eller andet velgørende arbejde og

| iii) | uden relation til ECB eller den ansattes tjenestepligter i ECB. |
| --- | --- |

iii)

uden relation til ECB eller den ansattes tjenestepligter i ECB.

| 0.2.6.3. | Med forbehold af artikel 0.2.6.1 og 0.2.6.2 kan den ansatte beskæftige sig med politiske aktiviteter og fagforeningsaktiviteter, men må i denne forbindelse ikke udnytte sin stilling i ECB og skal udtrykkeligt erklære, at vedkommendes personlige synspunkter ikke nødvendigvis er udtryk for ECB's synspunkter. |
| --- | --- |

0.2.6.3.

| 0.2.6.4. | Den ansatte, som påtænker at kandidere, eller som er valgt eller udpeget til et offentligt hverv, skal underrette generaldirektøren, eller vicegeneraldirektøren, for Human Resources, som efter at have hørt Kontoret for Compliance og Governance, og under hensyntagen til tjenestens interesser, hvervets betydning, de dermed forbundne pligter og vederlaget og dækningen af udgifter afholdt under udførelsen af pligterne ved hvervet, tager stilling til, hvorvidt den pågældende ansatte:






  a) | skal henvises til at ansøge om tjenestefrihed uden løn af personlige grunde |
| --- | --- | --- |

0.2.6.4.

a)

skal henvises til at ansøge om tjenestefrihed uden løn af personlige grunde

| b) | skal henvises til at anmode om ferie |
| --- | --- |

b)

skal henvises til at anmode om ferie

| c) | kan få tilladelse til at udføre sine tjenestepligter på deltid |
| --- | --- |

c)

kan få tilladelse til at udføre sine tjenestepligter på deltid

| d) | fortsat kan udføre sine tjenestepligter som hidtil. |
| --- | --- |

d)

fortsat kan udføre sine tjenestepligter som hidtil.

Såfremt en ansat skal henvises til at ansøge om tjenestefrihed uden løn af personlige grunde eller har fået tilladelse til at udføre sine tjenestepligter på deltid, skal tidsrummet for en sådan tjeneste frihed uden løn eller deltidsarbejde svare til den ansattes ansættelsesperiode.

| 0.2.6.5. | Den ansatte skal udføre eksterne aktiviteter uden for arbejdstiden. Generaldirektøren, eller vicegeneraldirektøren, for Human Resources kan i særlige tilfælde tillade undtagelser fra denne regel. |
| --- | --- |

0.2.6.5.

| 0.2.6.6. | Generaldirektøren, eller vicegeneraldirektøren, for Human Resources kan til enhver tid, efter at have hørt Kontoret for Compliance og Governance og om muligt den ansatte, kræve, at den ansatte bringer eksterne aktiviteter, som på nogen måde kan hæmme den pågældendes udførelse af sine tjenestepligter over for ECB eller udgøre en sandsynlig kilde til interessekonflikt, til ophør, også selv om der tidligere er givet tilladelse. I så fald skal den ansatte gives en rimelig tidsfrist til at bringe de eksterne aktiviteter til ophør, medmindre øjeblikkeligt ophør af disse aktiviteter er nødvendigt på grund af tjenestens interesse. |
| --- | --- |

0.2.6.6.

0.2.7.   En ægtefælles eller anerkendt partners indtægtsgivende beskæftigelse

Den ansatte skal underrette Kontoret for Compliance og Governance om enhver erhvervsmæssig beskæftigelse, som dennes ægtefælle eller anerkendte partner har, som vil kunne føre til en interessekonflikt. Såfremt beskæftigelsens art skulle visse sig at føre til interessekonflikt med den ansattes tjenestepligter, underretter og rådgiver Kontoret for Compliance og Governance først den ansvarlige umiddelbart overordnede om, hvilke hensigtsmæssige foranstaltninger der bør træffes for at begrænse interessekonflikten, herunder om nødvendigt fritagelse af den ansatte for ansvar for det relevante anliggende.

0.2.8.   Restriktioner efter fratrædelse

Forhandlinger om fremtidig erhvervsmæssig beskæftigelse

| 0.2.8.1. | Den ansatte skal udvise integritet og diskretion i forhandlinger vedrørende fremtidig erhvervsmæssig beskæftigelse. Den ansatte skal underrette Kontoret for Compliance og Governance, hvis den erhvervsmæssige beskæftigelses karakter eventuelt kan føre til en interessekonflikt med den ansattes tjenestepligter. I tilfælde af en interessekonflikt underretter og rådgiver Kontoret for Compliance og Governance den ansvarlige umiddelbart overordnede om, hvilke hensigtsmæssige foranstaltninger der bør træffes for at begrænse interessekonflikten, herunder om nødvendigt fritagelse af den ansatte for ansvar for det relevante anliggende. |
| --- | --- |

0.2.8.1.

Underretningspligt

| 0.2.8.2. | Den ansatte og tidligere ansatte skal underrette Kontoret for Compliance og Governance, før denne accepterer en erhvervsmæssig beskæftigelse, i følgende underretningsperioder:






  a) | ansatte i løngruppe I eller derover, som er beskæftiget med tilsyn: to år fra den dato, hvor deres beskæftigelse med tilsyn ophørte |
| --- | --- | --- |

0.2.8.2.

a)

ansatte i løngruppe I eller derover, som er beskæftiget med tilsyn: to år fra den dato, hvor deres beskæftigelse med tilsyn ophørte

| b) | ansatte i løngruppe F/G-H, som er beskæftiget med tilsyn: seks måneder fra den dato, hvor deres beskæftigelse med tilsyn ophørte |
| --- | --- |

b)

ansatte i løngruppe F/G-H, som er beskæftiget med tilsyn: seks måneder fra den dato, hvor deres beskæftigelse med tilsyn ophørte

| c) | andre ansatte i løngruppe I eller derover: et år fra den dato, hvor de reelt blev fritaget for deres tjenestepligter. |
| --- | --- |

c)

andre ansatte i løngruppe I eller derover: et år fra den dato, hvor de reelt blev fritaget for deres tjenestepligter.

Afkølingsperioder

| 0.2.8.3. | Følgende ansatte skal underlægges afkølingsperioder:






  a) | Ansatte, som under deres ansættelse i ECB var beskæftiget med tilsyn i mindst seks måneder, må først påbegynde arbejde for:






  1) | et kreditinstitut, som de har været direkte involveret i tilsynet med, efter udløbet af en periode på:






  i) | et år, hvis de er i løngruppe I eller derover (som under særlige omstændigheder kan for længes til op til to år i henhold til artikel 0.2.8.7) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

0.2.8.3.

a)

Ansatte, som under deres ansættelse i ECB var beskæftiget med tilsyn i mindst seks måneder, må først påbegynde arbejde for:

1)

et kreditinstitut, som de har været direkte involveret i tilsynet med, efter udløbet af en periode på:

i)

et år, hvis de er i løngruppe I eller derover (som under særlige omstændigheder kan for længes til op til to år i henhold til artikel 0.2.8.7)

| ii) | seks måneder, hvis de er i løngruppe F/G-H
  fra den dato, hvor de ophørte med at være direkte involveret i tilsynet med kreditinstituttet |
| --- | --- |

ii)

seks måneder, hvis de er i løngruppe F/G-H

fra den dato, hvor de ophørte med at være direkte involveret i tilsynet med kreditinstituttet

| 2) | en direkte konkurrent til et sådan kreditinstitut efter udløbet af en periode på:






  i) | seks måneder, hvis de er i løngruppe I eller derover |
| --- | --- | --- |

2)

en direkte konkurrent til et sådan kreditinstitut efter udløbet af en periode på:

i)

seks måneder, hvis de er i løngruppe I eller derover

| ii) | tre måneder, hvis de er i løngruppe F/G-H
  fra den dato, hvor de ophørte med at være direkte involveret i tilsynet med kreditinstituttet |
| --- | --- |

ii)

tre måneder, hvis de er i løngruppe F/G-H

fra den dato, hvor de ophørte med at være direkte involveret i tilsynet med kreditinstituttet

| b) | Ansatte i løngruppe I eller derover, som har arbejdet i Generaldirektoratet for Økonomi, Gene raldirektoratet for Forskning, Generaldirektoratet for Makroprudentiel Politik og Finansiel Stabilitet, Generaldirektoratet for Markedsoperationer, Direktoratet for Risikostyring, Generaldirektoratet for Internationale og Europæiske Forbindelser, ECB's Repræsentation i Washington, General direktoratet for Sekretariat (undtagen Afdelingen for Informationsstyring), Rådgivere for Direktionen, Generaldirektoratet for Juridiske Tjenester, Generaldirektoraterne for Mikroprudentielt Tilsyn I-IV eller Sekretariatet for Tilsynsrådet i mindst seks måneder, må først påbegynde arbejde for et finansielt selskab, der er etableret i Unionen, efter udløbet af en periode på tre måneder fra den dato, hvor deres arbejde inden for disse forretningsområder ophørte. |
| --- | --- |

b)

Ansatte i løngruppe I eller derover, som har arbejdet i Generaldirektoratet for Økonomi, Gene raldirektoratet for Forskning, Generaldirektoratet for Makroprudentiel Politik og Finansiel Stabilitet, Generaldirektoratet for Markedsoperationer, Direktoratet for Risikostyring, Generaldirektoratet for Internationale og Europæiske Forbindelser, ECB's Repræsentation i Washington, General direktoratet for Sekretariat (undtagen Afdelingen for Informationsstyring), Rådgivere for Direktionen, Generaldirektoratet for Juridiske Tjenester, Generaldirektoraterne for Mikroprudentielt Tilsyn I-IV eller Sekretariatet for Tilsynsrådet i mindst seks måneder, må først påbegynde arbejde for et finansielt selskab, der er etableret i Unionen, efter udløbet af en periode på tre måneder fra den dato, hvor deres arbejde inden for disse forretningsområder ophørte.

| c) | Ansatte i løngruppe K eller derover, som har arbejdet i et andet forretningsområde i ECB i mindst seks måneder, må først påbegynde arbejde for et finansielt selskab, der er etableret i Unionen, efter udløbet af en periode på tre måneder fra den dato, hvor deres arbejde inden for disse forretningsområder ophørte. |
| --- | --- |

c)

Ansatte i løngruppe K eller derover, som har arbejdet i et andet forretningsområde i ECB i mindst seks måneder, må først påbegynde arbejde for et finansielt selskab, der er etableret i Unionen, efter udløbet af en periode på tre måneder fra den dato, hvor deres arbejde inden for disse forretningsområder ophørte.

| d) | Ansatte i løngruppe I eller derover, som under deres ansættelse i ECB var beskæftiget med overvågning af betalingssystemer i mindst seks måneder, må først påbegynde arbejde for en enhed, som de var direkte involveret i overvågningen af, efter udløbet af en periode på seks måneder fra den dato, hvor de ophørte med at være direkte involveret i overvågningen af enheden. |
| --- | --- |

d)

Ansatte i løngruppe I eller derover, som under deres ansættelse i ECB var beskæftiget med overvågning af betalingssystemer i mindst seks måneder, må først påbegynde arbejde for en enhed, som de var direkte involveret i overvågningen af, efter udløbet af en periode på seks måneder fra den dato, hvor de ophørte med at være direkte involveret i overvågningen af enheden.

| e) | Ansatte i løngruppe I eller derover, som under deres ansættelse i ECB var direkte involveret i udvælgelsen af en leverandør eller forvaltningen af en kontrakt med en leverandør, må først påbegynde arbejde for denne leverandør efter udløbet af en periode på:






  1) | seks måneder, hvis den samlede værdi af kontrakten/kontrakterne med den pågældende leverandør er på mere end 200 000 euro, men mindre end 1 mio. euro |
| --- | --- | --- |

e)

Ansatte i løngruppe I eller derover, som under deres ansættelse i ECB var direkte involveret i udvælgelsen af en leverandør eller forvaltningen af en kontrakt med en leverandør, må først påbegynde arbejde for denne leverandør efter udløbet af en periode på:

1)

seks måneder, hvis den samlede værdi af kontrakten/kontrakterne med den pågældende leverandør er på mere end 200 000 euro, men mindre end 1 mio. euro

| 2) | et år, hvis den samlede værdi af kontrakten/kontrakterne med den pågældende leverandør er på 1 mio. euro eller derover |
| --- | --- |

2)

et år, hvis den samlede værdi af kontrakten/kontrakterne med den pågældende leverandør er på 1 mio. euro eller derover

fra den dato, hvor de ophørte med at være involveret heri.

| f) | Ansatte i løngruppe I eller derover må efter deres ansættelse i ECB kun udøve lobbyisme over for ECB i anliggender, som de var ansvarlige for under deres ansættelse i ECB, efter udløbet af en periode på seks måneder fra den dato, hvor deres ansvar for disse anliggender ophørte. |
| --- | --- |

f)

Ansatte i løngruppe I eller derover må efter deres ansættelse i ECB kun udøve lobbyisme over for ECB i anliggender, som de var ansvarlige for under deres ansættelse i ECB, efter udløbet af en periode på seks måneder fra den dato, hvor deres ansvar for disse anliggender ophørte.

| g) | Ansatte i løngruppe I eller derover, som under deres ansættelse i ECB var direkte involveret i en retstvist eller et stærkt konfliktpræget forhold til en anden enhed, må først påbegynde arbejde for denne enhed eller for en anden part, der handler på vegne af enheden, efter udløbet af en periode på seks måneder fra den dato, hvor de ophørte med at være direkte involveret. |
| --- | --- |

g)

Ansatte i løngruppe I eller derover, som under deres ansættelse i ECB var direkte involveret i en retstvist eller et stærkt konfliktpræget forhold til en anden enhed, må først påbegynde arbejde for denne enhed eller for en anden part, der handler på vegne af enheden, efter udløbet af en periode på seks måneder fra den dato, hvor de ophørte med at være direkte involveret.

| 0.2.8.4. | Såfremt den påtænkte erhvervsmæssige virksomhed er underlagt to forskellige afkølingsperioder, finder den længste anvendelse. |
| --- | --- |

0.2.8.4.

| 0.2.8.5. | Hvad angår ansatte, hvis ansættelse i ECB ikke overstiger fire år, må varigheden af de i artikel 0.2.8.2 og 0.2.8.3 anførte underretningsforpligtelser og afkølingsperioder ikke overstige halvdelen af varigheden af deres ansættelse i ECB. |
| --- | --- |

0.2.8.5.

| 0.2.8.6. | Direktionen kan efter anmodning af en ansat undtagelsesvis frafalde kravet om eller reducere de i artikel 0.2.8.3 anførte afkølingsperioder, hvis der er særlige omstændigheder, som udelukker, at der opstår interessekonflikter på grund af den efterfølgende erhvervsmæssige beskæftigelse. Den ansatte skal indgive en begrundet anmodning vedlagt dokumentation til støtte herfor til Kontoret for Compliance og Governance, som Direktionen tager stilling til inden for en rimelig periode. |
| --- | --- |

0.2.8.6.

| 0.2.8.7. | Hvis den i artikel 0.2.8.3, litra a), nr. 1), punkt i), omhandlede afkølingsperiode finder anvendelse, kan Direktionen under særlige omstændigheder og efter forslag fra Kontoret for Compliance og Governance beslutte at forlænge afkølingsperioden til højst to år, såfremt der stadig er interessekonflikter. |
| --- | --- |

0.2.8.7.

0.3.   Professionelle standarder

0.3.1.   Tavshedspligt

Den ansatte skal overholde ECB's regler om håndtering af og tavshedspligt vedrørende dokumenter og navn lig anmode om tilladelse til videregivelse af oplysninger i og uden for ECB, hvor dette er nødvendigt.

0.3.2.   Forholdet til eksterne interessenter

| 0.3.2.1. | Den ansatte skal være opmærksom på ECB's uafhængighed og omdømme og behovet for at opret holde tavshedspligt. Den ansatte må ikke ved udførelsen af sine tjenestepligter søge eller modtage instrukser fra nogen regering, myndighed, organisation eller person uden for ECB. Den ansatte skal underrette sin umiddelbart overordnede om ethvert forsøg fra tredjemands side på at få indflydelse på ECB i dens udførelse af sine opgaver.
  Når den ansatte udtrykker synspunkter om spørgsmål, som ECB ikke har en fastlagt holdning til, skal den ansatte udtrykkeligt gøre opmærksom på, at den pågældendes personlige synspunkter ikke nødvendigvis afspejler ECB's synspunkter. |
| --- | --- |

0.3.2.1.

Når den ansatte udtrykker synspunkter om spørgsmål, som ECB ikke har en fastlagt holdning til, skal den ansatte udtrykkeligt gøre opmærksom på, at den pågældendes personlige synspunkter ikke nødvendigvis afspejler ECB's synspunkter.

| 0.3.2.2. | Den ansatte skal opretholde en høj grad af tilgængelighed i sin kontakt med andre EU-institutioner, -organer og -agenturer og internationale organisationer samt være lydhør og imødekommende over for betimelige reaktioner.
  Forbindelserne mellem den ansatte og dennes kolleger i de nationale centralbanker i Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) og de kompetente nationale myndigheder, der deltager i Den Fælles Tilsynsmekanisme (SSM), skal være præget af et nært, gensidigt samarbejde under hensyntagen til den ansattes forpligtelser over for ECB og ECB's uvildige rolle i ESCB. |
| --- | --- |

0.3.2.2.

Forbindelserne mellem den ansatte og dennes kolleger i de nationale centralbanker i Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) og de kompetente nationale myndigheder, der deltager i Den Fælles Tilsynsmekanisme (SSM), skal være præget af et nært, gensidigt samarbejde under hensyntagen til den ansattes forpligtelser over for ECB og ECB's uvildige rolle i ESCB.

| 0.3.2.3. | Den ansatte skal udvise forsigtighed i sine forbindelser med interessegrupper og med medierne. Den ansatte skal henvise alle anmodninger om oplysninger fra offentligheden eller medierne til Generaldirektoratet for Kommunikation og Sprogtjenester (GD/C) i overensstemmelse med bestemmelserne i Håndbogen om forretningspraksis. Den ansatte skal henvise alle anmodninger fra offentligheden eller medierne om aktindsigt i ECB's dokumenter til Generaldirektoratet for Sekretariat i overensstemmelse med bestemmelserne i Håndbogen om forretningspraksis. |
| --- | --- |

0.3.2.3.

| 0.3.2.4. | Den ansatte, som påtænker at tale på konferencer eller seminarer eller overvejer at bidrage til publikationer uden for ECB's regi, skal indhente forudgående tilladelse i overensstemmelse med Hånd bogen om forretningspraksis og overholde de relevante bestemmelser. |
| --- | --- |

0.3.2.4.

| 0.3.2.5. | Artikel 0.3.2.3 og 0.3.2.4 finder ikke anvendelse på medarbejderrepræsentanter i anliggender, der ligger inden for deres mandat. Medarbejderrepræsentanter kan i god tid informere GD/C om kontakt med medierne, taler eller publikationer uden for ECB's regi. Deres loyalitetsforpligtelse og tavshedspligt gælder i fuldt omfang i alle tilfælde. |
| --- | --- |

0.3.2.5.

0.3.3.   Interne forbindelser

| 0.3.3.1. | Den ansatte skal følge sin overordnedes instruktioner og de gældende rapporteringskanaler. Hvis den ansatte mener, at en instruktion, som denne har fået, er forbundet med uregelmæssigheder, skal den ansatte informere sin umiddelbart overordnede om sin bekymring. Hvis den ansatte ikke mener, at den umiddelbart overordnede har håndteret denne bekymring på tilfredsstillende vis, skal den ansatte underrette sin generaldirektør, vicegeneraldirektør, direktør eller vicedirektør. Hvis instruktionen bekræftes skriftligt af generaldirektøren, vicegeneraldirektøren, direktøren eller vice direktøren, skal den ansatte udføre instruktionen, medmindre den er åbenbart ulovlig. |
| --- | --- |

0.3.3.1.

| 0.3.3.2. | Den ansatte må ikke af andre ansatte kræve, at de udfører private opgaver for den ansatte eller andre. |
| --- | --- |

0.3.3.2.

| 0.3.3.3. | Den ansatte skal udvise loyalitet over for sine kolleger. I særdeleshed må den ansatte hverken tilbageholde oplysninger for andre ansatte, som kan påvirke forretningsgangen, specielt med henblik på opnåelse af en personlig fordel, eller give forkerte, unøjagtige eller overdrevne oplysninger. Des uden må den ansatte ikke udvise obstruerende adfærd eller nægte at samarbejde med kolleger. |
| --- | --- |

0.3.3.3.

0.3.4.   Iagttagelse af princippet om adskillelse mellem tilsynsfunktionen og den pengepolitiske funktion

Den ansatte skal iagttage princippet om adskillelse mellem tilsynsfunktionen og den pengepolitiske funktion som fastsat i reglerne til gennemførelse af dette princip.

0.4.   Private finansielle transaktioner

0.4.1.   Generelle principper

| 0.4.1.1. | Den ansatte skal udvise den største forsigtighed og omhu i udførelsen af private finansielle transaktioner på egne eller tredjemands vegne for at beskytte ECB's omdømme og troværdighed samt offentlighedens tillid til ECB's ansattes integritet og uvildighed. Den ansattes private finansielle transaktioner må ikke være spekulative og skal være beherskede og stå i et rimeligt forhold til den ansattes indtægt og formue for ikke at bringe dennes økonomiske uafhængighed i fare. |
| --- | --- |

0.4.1.1.

| 0.4.1.2. | Kontoret for Compliance og Governance kan udstede bindende retningslinjer for fortolkningen og anvendelsen af denne artikel. Kontoret for Compliance og Governance kan navnlig, med forbehold af Direktionens godkendelse, angive nærmere, hvilke private finansielle transaktioner der er forbudt eller kræver forudgående tilladelse i medfør af artikel 0.4.2.2 og 0.4.2.3, hvis disse transaktioner er eller kan opfattes som værende i strid med ECB's operationer. Kontoret for Compliance og Governance offentliggør sådanne retningslinjer gennem passende medier. |
| --- | --- |

0.4.1.2.

| 0.4.1.3. | Det er forbudt for den ansatte at benytte eller forsøge at benytte oplysninger, som vedrører ECB's, nationale centralbankers, kompetente nationale myndigheders eller Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis aktiviteter, og som ikke er offentliggjort eller gjort tilgængelige for offentligheden (herefter »insiderviden«), for at fremme egne eller andres private interesser.
  Navnlig er det forbudt for den ansatte at udnytte insiderviden i en privat finansiel transaktion eller ved at anbefale eller fraråde sådanne transaktioner. |
| --- | --- |

0.4.1.3.

Navnlig er det forbudt for den ansatte at udnytte insiderviden i en privat finansiel transaktion eller ved at anbefale eller fraråde sådanne transaktioner.

| 0.4.1.4. | I tilfælde af tvivl med hensyn til fortolkningen af denne artikel skal den ansatte rådføre sig med Kontoret for Compliance og Governance, før den pågældende foretager en privat finansiel transaktion. |
| --- | --- |

0.4.1.4.

0.4.2.   Kategorier af private finansielle transaktioner

Med forbehold af de generelle forpligtelser i henhold til artikel 0.4.1 og 0.4.3 skal den ansatte overholde reglerne gældende for følgende kategorier:

| a) | private finansielle transaktioner, der er undtaget |
| --- | --- |

a)

private finansielle transaktioner, der er undtaget

| b) | private finansielle transaktioner, der er forbudt |
| --- | --- |

b)

private finansielle transaktioner, der er forbudt

| c) | private finansielle transaktioner, som der skal indhentes tilladelse til |
| --- | --- |

c)

private finansielle transaktioner, som der skal indhentes tilladelse til

| d) | private finansielle transaktioner, som skal indberettes efterfølgende. |
| --- | --- |

d)

private finansielle transaktioner, som skal indberettes efterfølgende.

0.4.2.1.   Private finansielle transaktioner, der er undtaget

Med forbehold af de generelle forpligtelser i henhold til artikel 0.4.1 og 0.4.3 må den ansatte foretage følgende private transaktioner uden restriktioner og uden at være underlagt meddelelsespligt:

| a) | køb eller salg af enheder i en kollektiv investeringsordning, hvis investeringspolitik den ansatte ikke har nogen indflydelse på, undtagen ordninger, hvis hovedformål er at investere i aktiver, som er omfattet af artikel 0.4.2.2, litra b), og artikel 0.4.2.3, litra b) og c), samt overførsel af midler og valutatransaktioner, der er direkte knyttet til nævnte køb eller salg |
| --- | --- |

a)

køb eller salg af enheder i en kollektiv investeringsordning, hvis investeringspolitik den ansatte ikke har nogen indflydelse på, undtagen ordninger, hvis hovedformål er at investere i aktiver, som er omfattet af artikel 0.4.2.2, litra b), og artikel 0.4.2.3, litra b) og c), samt overførsel af midler og valutatransaktioner, der er direkte knyttet til nævnte køb eller salg

| b) | køb eller indfrielse af forsikringspolicer eller livrente |
| --- | --- |

b)

køb eller indfrielse af forsikringspolicer eller livrente

| c) | køb eller salg af valuta med henblik på lejlighedsvis erhvervelse af ikkefinansielle investeringer eller aktiver, til private rejser eller til dækning af aktuelle eller fremtidige personlige udgifter i en anden valuta end den, hvori den ansattes løn udbetales |
| --- | --- |

c)

køb eller salg af valuta med henblik på lejlighedsvis erhvervelse af ikkefinansielle investeringer eller aktiver, til private rejser eller til dækning af aktuelle eller fremtidige personlige udgifter i en anden valuta end den, hvori den ansattes løn udbetales

| d) | forbrug, herunder køb eller salg af ikkefinansielle investeringer eller aktiver, herunder fast ejendom |
| --- | --- |

d)

forbrug, herunder køb eller salg af ikkefinansielle investeringer eller aktiver, herunder fast ejendom

| e) | transaktioner vedrørende realkreditlån |
| --- | --- |

e)

transaktioner vedrørende realkreditlån

| f) | overførsel af midler fra den ansattes anfordrings- eller opsparingskonto i en hvilken som helst valuta til en anden anfordrings- eller opsparingskonto, som indehaves af den ansatte eller af en tredjepart |
| --- | --- |

f)

overførsel af midler fra den ansattes anfordrings- eller opsparingskonto i en hvilken som helst valuta til en anden anfordrings- eller opsparingskonto, som indehaves af den ansatte eller af en tredjepart

| g) | andre private finansielle transaktioner, som hverken er forbudt eller kræver forudgående tilladelse, og hvis værdi ikke overstiger 10 000 euro inden for en given kalendermåned. Den ansatte må ikke dele private finansielle transaktioner op for at omgå denne maksimumgrænse. |
| --- | --- |

g)

andre private finansielle transaktioner, som hverken er forbudt eller kræver forudgående tilladelse, og hvis værdi ikke overstiger 10 000 euro inden for en given kalendermåned. Den ansatte må ikke dele private finansielle transaktioner op for at omgå denne maksimumgrænse.

0.4.2.2.   Private finansielle transaktioner, der er forbudt

Den ansatte må ikke foretage nogen af de følgende private finansielle transaktioner:

| a) | transaktioner vedrørende eller sammen med en privat juridisk enhed eller privatpersoner, som den ansatte har et løbende professionelt forhold til på ECB's vegne |
| --- | --- |

a)

transaktioner vedrørende eller sammen med en privat juridisk enhed eller privatpersoner, som den ansatte har et løbende professionelt forhold til på ECB's vegne

| b) | transaktioner vedrørende i) individuelle omsættelige obligationer og aktier udstedt af finansielle selskaber (undtagen centralbanker), der er etableret eller har en filial i Unionen; ii) afledte instrumenter forbundet med sådanne obligationer og aktier; iii) kombinerede instrumenter, hvis den ene af komponenterne falder ind under i) eller ii); og iv) enheder i kollektive investeringsordninger, hvis primære formål er investering i sådanne obligationer, aktier eller instrumenter. |
| --- | --- |

b)

transaktioner vedrørende i) individuelle omsættelige obligationer og aktier udstedt af finansielle selskaber (undtagen centralbanker), der er etableret eller har en filial i Unionen; ii) afledte instrumenter forbundet med sådanne obligationer og aktier; iii) kombinerede instrumenter, hvis den ene af komponenterne falder ind under i) eller ii); og iv) enheder i kollektive investeringsordninger, hvis primære formål er investering i sådanne obligationer, aktier eller instrumenter.

0.4.2.3.   Private finansielle transaktioner, som der skal indhentes tilladelse til

Den ansatte skal indhente tilladelse fra Kontoret for Compliance og Governance før udførelsen af følgende finansielle transaktioner:

| a) | Kortfristet handel, dvs. salg eller køb af aktiver med samme ISIN (International Securities Identification Number), som er blevet købt eller solgt inden for den foregående måned. Der kræves ikke tilladelse, hvis det efterfølgende salg foretages under udførelsen af en limiteret ordre, som den ansatte har givet sin mægler |
| --- | --- |

a)

Kortfristet handel, dvs. salg eller køb af aktiver med samme ISIN (International Securities Identification Number), som er blevet købt eller solgt inden for den foregående måned. Der kræves ikke tilladelse, hvis det efterfølgende salg foretages under udførelsen af en limiteret ordre, som den ansatte har givet sin mægler

| b) | Transaktioner af en værdi på over 10 000 euro inden for en given kalendermåned i i) statspapirer udstedt af en medlemsstat i euroområdet; ii) afledte instrumenter forbundet med sådanne statspapirer; iii) kombinerede instrumenter, hvis den ene af komponenterne falder ind under i) eller ii); og iv) enheder i kollektive investeringsordninger, hvis primære formål er investering i sådanne papirer eller instrumenter |
| --- | --- |

b)

Transaktioner af en værdi på over 10 000 euro inden for en given kalendermåned i i) statspapirer udstedt af en medlemsstat i euroområdet; ii) afledte instrumenter forbundet med sådanne statspapirer; iii) kombinerede instrumenter, hvis den ene af komponenterne falder ind under i) eller ii); og iv) enheder i kollektive investeringsordninger, hvis primære formål er investering i sådanne papirer eller instrumenter

| c) | Transaktioner af en værdi på over 10 000 euro inden for en given kalendermåned i i) guld og guldrelaterede derivater (herunder papirer indekseret til guld; ii) aktier, obligationer eller relaterede afledte instrumenter udstedt af virksomheder, som primært er beskæftiget med minedrift eller produktion af guld; iii) kombinerede instrumenter, hvis den ene af komponenterne falder ind under i) eller ii); og iv) enheder i kollektive investeringsordninger, hvis primære formål er investering i sådanne papirer eller instrumenter |
| --- | --- |

c)

Transaktioner af en værdi på over 10 000 euro inden for en given kalendermåned i i) guld og guldrelaterede derivater (herunder papirer indekseret til guld; ii) aktier, obligationer eller relaterede afledte instrumenter udstedt af virksomheder, som primært er beskæftiget med minedrift eller produktion af guld; iii) kombinerede instrumenter, hvis den ene af komponenterne falder ind under i) eller ii); og iv) enheder i kollektive investeringsordninger, hvis primære formål er investering i sådanne papirer eller instrumenter

| d) | Andre valutatransaktioner end de i artikel 0.4.2.1, litra c), anførte, og som overstiger 10 000 euro inden for en given kalendermåned. |
| --- | --- |

d)

Andre valutatransaktioner end de i artikel 0.4.2.1, litra c), anførte, og som overstiger 10 000 euro inden for en given kalendermåned.

0.4.2.4.   Private finansielle transaktioner, som skal indberettes efterfølgende

Den ansatte skal indberette alle private finansielle transaktioner, der overstiger 10 000 euro inden for en given kalendermåned, og som ikke falder ind under en af de foregående tre kategorier, til Kontoret for Compliance og Governance inden 30 dage efter transaktionens udførelse. Kontoret for Compliance og Governance definerer, hvilke oplysninger der skal indberettes, samt formatet og proceduren for indberetningen.

Forpligtelsen til at indberette gælder navnlig for:

| a) | Andre lån end realkreditlån (herunder omlægning fra fast til flydende rente eller omvendt eller fornyelse af et eksisterende lån). Den ansatte skal angive, om lånet anvendes til erhvervelse af finansielle instrumenter |
| --- | --- |

a)

Andre lån end realkreditlån (herunder omlægning fra fast til flydende rente eller omvendt eller fornyelse af et eksisterende lån). Den ansatte skal angive, om lånet anvendes til erhvervelse af finansielle instrumenter

| b) | Renterelaterede derivater og indeksbaserede derivater |
| --- | --- |

b)

Renterelaterede derivater og indeksbaserede derivater

| c) | Køb eller salg af aktier i andre selskaber end de i artikel 0.4.2.2, litra b), anførte selskaber og obligationer udstedt af sådanne selskaber. |
| --- | --- |

c)

Køb eller salg af aktier i andre selskaber end de i artikel 0.4.2.2, litra b), anførte selskaber og obligationer udstedt af sådanne selskaber.

0.4.2.5.   Eksisterende aktiver, der er resultat af forbudte transaktioner

Den ansatte må beholde aktiver, der er resultat af transaktioner som omhandlet i artikel 0.4.2.2:

| a) | som den ansatte besidder på det tidspunkt, hvor de underlægges restriktionerne i artikel 0.4 |
| --- | --- |

a)

som den ansatte besidder på det tidspunkt, hvor de underlægges restriktionerne i artikel 0.4

| b) | som den ansatte erhverver på et senere tidspunkt uden selv at have taget skridt hertil, bl.a. ved arv, gave, ændring i familiestatus eller som følge af en ændring i kapitalstrukturen eller ændring i kontrollen over den enhed, som den ansatte har aktiver eller rettigheder i |
| --- | --- |

b)

som den ansatte erhverver på et senere tidspunkt uden selv at have taget skridt hertil, bl.a. ved arv, gave, ændring i familiestatus eller som følge af en ændring i kapitalstrukturen eller ændring i kontrollen over den enhed, som den ansatte har aktiver eller rettigheder i

| c) | som den ansatte har erhvervet på et tidspunkt, hvor transaktionen endnu ikke var forbudt.
  Den ansatte må afhænde eller udøve rettigheder i tilknytning til disse aktiver efter at have indhentet tilladelse hertil fra Kontoret for Compliance og Governance.
  Den ansatte skal rådføre sig med Kontoret for Compliance og Governance, hvis det kan medføre en interessekonflikt, at den ansatte beholder disse aktiver. I tilfælde heraf kan Kontoret for Compliance og Governance anmode den ansatte om at afhænde disse aktiver inden for en rimelig frist, hvis afhændelsen er nødvendig for at undgå en interessekonflikt. |
| --- | --- |

c)

som den ansatte har erhvervet på et tidspunkt, hvor transaktionen endnu ikke var forbudt.

Den ansatte må afhænde eller udøve rettigheder i tilknytning til disse aktiver efter at have indhentet tilladelse hertil fra Kontoret for Compliance og Governance.

Den ansatte skal rådføre sig med Kontoret for Compliance og Governance, hvis det kan medføre en interessekonflikt, at den ansatte beholder disse aktiver. I tilfælde heraf kan Kontoret for Compliance og Governance anmode den ansatte om at afhænde disse aktiver inden for en rimelig frist, hvis afhændelsen er nødvendig for at undgå en interessekonflikt.

0.4.2.6.   Anmodning om tilladelse

Anmodninger om tilladelse i henhold til artikel 0.4.2.3 eller 0.4.2.5 skal indgives til Kontoret for Compliance og Governance mindst fem arbejdsdage før datoen for den påtænkte ordre i det format, som er nærmere angivet af Kontoret for Compliance og Governance. Kontoret for Compliance og Governance træffer afgørelse om anmodningen inden for fem arbejdsdage bl.a. under hensyntagen til, hvor det er relevant: a) den ansattes tjenestepligter og adgang til relevant insiderviden; b) transaktionens spekulative/ikkespekulative karakter; c) de relevante beløb, hvis de er anført; d) omdømmerisikoen for ECB; e) tidspunktet, navnlig i forhold til et møde i ECB's besluttende organer. Kontoret for Compliance og Governance kan underlægge en tilladelse visse betingelser. Hvis Kontoret for Compliance og Governance ikke reagerer på en anmodning om tilladelse inden for fem arbejdsdage, skal transaktionen anses for tilladt.

0.4.2.7.   Skønsmæssig aktivforvaltning ved tredjemand

Finansielle transaktioner er fritaget for de i artikel 0.4.2.2-0.4.2.6 fastlagte restriktioner, for så vidt som de foretages af tredjemand, som den ansatte har overladt den skønsmæssige forvaltning af sine private finansielle transaktioner til i henhold til en skriftlig aftale om aktivforvaltning. Denne fritagelse er betinget af tilladelse fra Kontoret for Compliance og Governance. Der gives tilladelse, hvis der fremlægges dokumentation for, at aftalens vilkår sikrer, at den ansatte ikke har nogen direkte eller indirekte indflydelse på den pågældende tredjemands forvaltningsbeslutninger. Den ansatte skal oplyse Kontoret for Compliance og Governance om eventuelle ændringer i vilkårene i aftalen om aktivforvaltning.

0.4.3.   Overvågning af overholdelse

| 0.4.3.1. | Den ansatte skal forelægge Kontoret for Compliance og Governance en aktuel fortegnelse over:






  a) | Sine bankkonti, herunder konti med flere kontohavere, depotkonti, kreditkortkonti og vekselererkonti og |
| --- | --- | --- |

0.4.3.1.

a)

Sine bankkonti, herunder konti med flere kontohavere, depotkonti, kreditkortkonti og vekselererkonti og

| b) | fuldmagter, som tredjeparter har overgivet til denne i forbindelse med deres bankkonti, herunder depotkonti Den ansatte må kun have og anvende fuldmagter til en tredjeparts bankkonti, hvis den ansatte har tilladelse til at give ECB adgang til den relevante dokumentation i overensstemmelse med artikel 0.4.3.2. |
| --- | --- |

b)

fuldmagter, som tredjeparter har overgivet til denne i forbindelse med deres bankkonti, herunder depotkonti Den ansatte må kun have og anvende fuldmagter til en tredjeparts bankkonti, hvis den ansatte har tilladelse til at give ECB adgang til den relevante dokumentation i overensstemmelse med artikel 0.4.3.2.

Den ansatte skal ajourføre denne fortegnelse.

| 0.4.3.2. | Med henblik på rapporteringsforpligtelserne i henhold til artikel 0.4.3 skal den ansatte opbevare følgende dokumentation for det foregående og indeværende kalenderår for:






  a) | kontoudtog for alle de i artikel 0.4.3.1 anførte konti |
| --- | --- | --- |

0.4.3.2.

a)

kontoudtog for alle de i artikel 0.4.3.1 anførte konti

| b) | alle salg og køb af finansielle aktiver eller rettigheder, som er foretaget af den ansatte eller af tredjeparter for den ansattes risiko og regning eller foretaget af den ansatte for tredjeparters risiko og regning |
| --- | --- |

b)

alle salg og køb af finansielle aktiver eller rettigheder, som er foretaget af den ansatte eller af tredjeparter for den ansattes risiko og regning eller foretaget af den ansatte for tredjeparters risiko og regning

| c) | optagelse eller ændring af realkreditlån eller andre lån for egen risiko og regning eller foretaget af den ansatte for andres risiko og regning |
| --- | --- |

c)

optagelse eller ændring af realkreditlån eller andre lån for egen risiko og regning eller foretaget af den ansatte for andres risiko og regning

| d) | den ansattes aktiviteter i forbindelse med dennes pensionsordninger, herunder ECB's pensionsordning |
| --- | --- |

d)

den ansattes aktiviteter i forbindelse med dennes pensionsordninger, herunder ECB's pensionsordning

| e) | fuldmagter, som tredjeparter har overgivet til denne i forbindelse med deres bankkonti, herunder depotkonti |
| --- | --- |

e)

fuldmagter, som tredjeparter har overgivet til denne i forbindelse med deres bankkonti, herunder depotkonti

| f) | vilkårene i eventuelle skriftlige aftaler om aktivforvaltning som defineret i artikel 0.4.2.7 og i ændringer af sådanne aftaler. |
| --- | --- |

f)

vilkårene i eventuelle skriftlige aftaler om aktivforvaltning som defineret i artikel 0.4.2.7 og i ændringer af sådanne aftaler.

| 0.4.3.3. | Kontoret for Compliance og Governance kan, med forbehold af Direktionens godkendelse, anmode en ekstern tjenesteyder om at udføre:






  a) | regelmæssig kontrol af overholdelsen, som omfatter en vis procentdel af de ansatte, der fastsæt tes af Kontoret for Compliance og Governance |
| --- | --- | --- |

0.4.3.3.

a)

regelmæssig kontrol af overholdelsen, som omfatter en vis procentdel af de ansatte, der fastsæt tes af Kontoret for Compliance og Governance

| b) | ad hoc-kontrol af overholdelsen med fokus på enten en specifik gruppe af ansatte eller specifikke transaktionstyper. |
| --- | --- |

b)

ad hoc-kontrol af overholdelsen med fokus på enten en specifik gruppe af ansatte eller specifikke transaktionstyper.

I forbindelse med denne kontrol af overholdelsen kan Kontoret for Compliance og Governance anmode den ansatte om at tilvejebringe den i artikel 0.4.3.2 omhandlede dokumentation, for en nærmere fastsat periode, i en forseglet kuvert, som videregives til den eksterne tjenesteyder. Den ansatte skal tilvejebringe denne dokumentation inden for den frist, som er fastsat af Kontoret for Compliance og Governance.

| 0.4.3.4. | Med forbehold af artikel 0.4.3.5 skal den eksterne tjenesteyder behandle den modtagne information og dokumentation strengt fortroligt og kun anvende den til udførelsen af kontrol af overholdelsen. |
| --- | --- |

0.4.3.4.

| 0.4.3.5. | Hvis den eksterne tjenesteyder ud fra dokumentationen konstaterer, at der er mistanke om overtrædelse af tjenestepligter begået af en ansat eller overtrædelse af kontraktmæssige pligter begået af en ekstern person, som arbejder for ECB, og som i henhold til dennes kontrakt er underlagt restriktionerne i artikel 0.4, skal den eksterne tjenesteyder indberette en sådan mulig overtrædelse til Kontoret for Compliance og Governance og vedlægge den relevante dokumentation. Kontoret for Compliance og Governance vurderer den potentielle overtrædelse og indberetter den, hvis mis tanken er underbygget, til det kompetente organ eller det/de kompetente forretningsområde(r) til nærmere undersøgelse, om nødvendigt, eller disciplinær opfølgning. Den eksterne tjenesteyders rapport kan, sammen med den relevante dokumentation, der er fremlagt i overensstemmelse med ovenstående bestemmelser, indgå i en efterfølgende intern og/eller ekstern sag. |
| --- | --- |

0.4.3.5.

| 0.4.3.6. | Den ansattes forpligtelser i medfør af artikel 0.4.3 er fortsat gældende indtil udgangen af kalender året efter det år, hvor den ansattes ansættelse ophørte. Forbuddet i henhold til artikel 0.4.1.3 mod at anvende insiderviden er fortsat gældende, så længe oplysningerne ikke er offentliggjort. |
| --- | --- |

0.4.3.6.

0.4a.   Whistleblowingværktøj og beskyttelse af whistleblowere

0.4a.1.   Definitioner

I denne artikel forstås ved:

| a) | »overtrædelse«: en ulovlig aktivitet, herunder svig eller bestikkelse, der skader Unionens finansielle interesser, eller adfærd i forbindelse med udøvelse af arbejde, der udgør manglende overholdelse af gældende regler, udvist af en person, som er involveret i ECB's aktiviteter |
| --- | --- |

a)

»overtrædelse«: en ulovlig aktivitet, herunder svig eller bestikkelse, der skader Unionens finansielle interesser, eller adfærd i forbindelse med udøvelse af arbejde, der udgør manglende overholdelse af gældende regler, udvist af en person, som er involveret i ECB's aktiviteter

| b) | »identitet«: oplysninger, der identificerer eller gør det muligt at identificere en fysisk person, eller som kan medføre direkte eller indirekte identificering af en fysisk person, særligt med henvisning til de identifikatorer, der er omhandet i artikel 3, nr. 1), I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (*1). |
| --- | --- |

b)

»identitet«: oplysninger, der identificerer eller gør det muligt at identificere en fysisk person, eller som kan medføre direkte eller indirekte identificering af en fysisk person, særligt med henvisning til de identifikatorer, der er omhandet i artikel 3, nr. 1), I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (*1).

| c) | »oplysninger om overtrædelser«: oplysninger, herunder rimelig mistanke, om eventuelle overtrædelser eller om forsøg på at skjule sådanne overtrædelser |
| --- | --- |

c)

»oplysninger om overtrædelser«: oplysninger, herunder rimelig mistanke, om eventuelle overtrædelser eller om forsøg på at skjule sådanne overtrædelser

| d) | »person, som er involveret i ECB's aktiviteter«: en ansat, en ansat med en kortvarig ansættelseskontrakt, en deltager i ECB's Graduate Programme, en praktikant eller en af de højtsående embedsmænd i ECB |
| --- | --- |

d)

»person, som er involveret i ECB's aktiviteter«: en ansat, en ansat med en kortvarig ansættelseskontrakt, en deltager i ECB's Graduate Programme, en praktikant eller en af de højtsående embedsmænd i ECB

| e) | »højtstående embedsmænd i ECB«: de embedsmænd, der er omhandlet i artikel 1.1, 1.2 og1.4 i adfærdskodekset for højtstående embedsmænd i Den Europæiske Centralbank (*2) |
| --- | --- |

e)

»højtstående embedsmænd i ECB«: de embedsmænd, der er omhandlet i artikel 1.1, 1.2 og1.4 i adfærdskodekset for højtstående embedsmænd i Den Europæiske Centralbank (*2)

| f) | »whistleblower«: en person, der er involveret i ECB’s aktiviteter, og som indberetter oplysninger om overtrædelser gennem de indberetningskanaler, der er fastsat i artikel 0.4a.2, i artikel 0.5, i Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2016/456 (ECB/2016/3) (*3), eller i administrativt cirkulære 01/2006 interne administrative undersøgelser |
| --- | --- |

f)

»whistleblower«: en person, der er involveret i ECB’s aktiviteter, og som indberetter oplysninger om overtrædelser gennem de indberetningskanaler, der er fastsat i artikel 0.4a.2, i artikel 0.5, i Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2016/456 (ECB/2016/3) (*3), eller i administrativt cirkulære 01/2006 interne administrative undersøgelser

| g) | »vidne« en person, der er involveret i ECB’s aktiviteter, undtagen whistlebloweren, som har pligt til at samarbejde i forbindelse med en intern vurdering af en eventuel overtrædelse, herunder ved at vidne i henhold til administrativt cirkulære 01/2006 |
| --- | --- |

g)

»vidne« en person, der er involveret i ECB’s aktiviteter, undtagen whistlebloweren, som har pligt til at samarbejde i forbindelse med en intern vurdering af en eventuel overtrædelse, herunder ved at vidne i henhold til administrativt cirkulære 01/2006

| h) | »berørt person«: en person, der er involveret i ECB’s aktiviteter, og som der henvises til i indberetningen som en person, der har begået en overtrædelse, eller som den pågældende person har forbindelse til |
| --- | --- |

h)

»berørt person«: en person, der er involveret i ECB’s aktiviteter, og som der henvises til i indberetningen som en person, der har begået en overtrædelse, eller som den pågældende person har forbindelse til

| i) | »gengældelse«: en direkte eller indirekte handling eller undladelse, som finder sted i en arbejdsrelateret sammenhæng, foranlediges af indberetning af oplysninger om overtrædelser via de indberetningskanaler, der er fastsat i artikel 0.4a.2, i artikel 0.5, i afgørelse (EU) 2016/456 (ECB/2016/3) eller i administrativt cirkulære 01/2006 eller foranlediges af et vidneudsagn vedrørende en sådan indberetning, og som er eller kan være til skade for whistlebloweren eller vidnet. Dette omfatter trusler om gengældelse og forsøg på gengældelse |
| --- | --- |

i)

»gengældelse«: en direkte eller indirekte handling eller undladelse, som finder sted i en arbejdsrelateret sammenhæng, foranlediges af indberetning af oplysninger om overtrædelser via de indberetningskanaler, der er fastsat i artikel 0.4a.2, i artikel 0.5, i afgørelse (EU) 2016/456 (ECB/2016/3) eller i administrativt cirkulære 01/2006 eller foranlediges af et vidneudsagn vedrørende en sådan indberetning, og som er eller kan være til skade for whistlebloweren eller vidnet. Dette omfatter trusler om gengældelse og forsøg på gengældelse

| j) | “kompetent myndighed” den myndighed, der er udpeget til at vurdere indberetninger om overtrædelser indgivet via den indberetningskanal, der er fastsat i artikel 0.4a.2, og svare whistlebloweren og/eller udpeget til at følge op på sådanne indberetninger. |
| --- | --- |

j)

“kompetent myndighed” den myndighed, der er udpeget til at vurdere indberetninger om overtrædelser indgivet via den indberetningskanal, der er fastsat i artikel 0.4a.2, og svare whistlebloweren og/eller udpeget til at følge op på sådanne indberetninger.

0.4a.2.   Whistleblowingværktøjet

| 0.4a.2.1. | Med forbehold af bestemmelserne om indberetning af eventuelt ulovlige aktiviteter i afgørelse (EU) 2016/456 (ECB/2016/3), af eventuelle overtrædelser vedrørende værdighed på arbejdspladsen i artikel 0.5 og af eventuelle overtrædelser af tjenestepligter i administrativt cirkulære 01/2006, kan ansatte indberette oplysninger om overtrædelser via den interne indberetningsplatform, der er oprettet af ECB til dette formål (»whistleblowingværktøjet«). |
| --- | --- |

0.4a.2.1.

| 0.4a.2.2. | Ansatte kan anvende whistleblowingværktøjet som en alternativ indberetningskanal for at opfylde deres indberetningsforpligtelse i henhold til afgørelse (EU) 2016/456 (ECB/2016/3) eller til at indberette i henhold til administrativt cirkulære 01/2006. |
| --- | --- |

0.4a.2.2.

0.4a.3.   Vurdering og opfølgning på oplysninger om overtrædelser indberettet via whistleblowingværktøjet

| 0.4a.3.1. | For indberetninger af oplysninger om overtrædelser modtaget via whistleblowingværktøjet er den kompetente myndighed følgende:






  a) | Direktøren for Intern Revision, undtagen for indberetninger, der er omfattet af litra b) eller c) |
| --- | --- | --- |

0.4a.3.1.

a)

Direktøren for Intern Revision, undtagen for indberetninger, der er omfattet af litra b) eller c)

| b) | Formanden, hvis den berørte person eller en eller flere af de berørte personer er direktøren for Intern Revision |
| --- | --- |

b)

Formanden, hvis den berørte person eller en eller flere af de berørte personer er direktøren for Intern Revision

| c) | Den kompetente myndighed udpeget af Styrelsesrådet, hvis den berørte person eller en eller flere af de berørte personer er en af de højtstående embedsmænd i ECB. |
| --- | --- |

c)

Den kompetente myndighed udpeget af Styrelsesrådet, hvis den berørte person eller en eller flere af de berørte personer er en af de højtstående embedsmænd i ECB.

| 0.4a.3.2. | Der følges op på de indberetninger af oplysninger om overtrædelser, der modtages via whistleblowingværktøjet, og som falder inden for anvendelsesområdet for afgørelse (EU) 2016/456 (ECB/2016/3), i overensstemmelse med den pågældende afgørelse. |
| --- | --- |

0.4a.3.2.

| 0.4a.3.3. | Der følges op på de indberetninger af oplysninger om overtrædelser, der modtages via whistleblowingværktøjet, og som falder uden for anvendelsesområdet for afgørelse (EU) 2016/456 (ECB/2016/3), i overensstemmelse med administrativt cirkulære 01/2006.
  Uanset stk. 1 er proceduren for vurdering og opfølgning på oplysninger om overtrædelser indberettet via whistleblowingværktøjet, hvis den berørte person eller en eller flere af de berørte personer er en af de højtstående embedsmænd i ECB, er fastsat i en særskilt afgørelse truffet af Styrelsesrådet. |
| --- | --- |

0.4a.3.3.

Uanset stk. 1 er proceduren for vurdering og opfølgning på oplysninger om overtrædelser indberettet via whistleblowingværktøjet, hvis den berørte person eller en eller flere af de berørte personer er en af de højtstående embedsmænd i ECB, er fastsat i en særskilt afgørelse truffet af Styrelsesrådet.

0.4a.4.   Beskyttelse af whistleblowere

| 0.4a.4.1. | ECB beskytter whistleblowere ved at hemmeligholde deres identitet og beskytte dem mod gengældelse. |
| --- | --- |

0.4a.4.1.

| 0.4a.4.2. | Whistleblowere er berettiget til beskyttelse i henhold til denne artikel under forudsætning af, at de i henhold til artikel 0.4a.7.4 anses for at have haft rimelige grunde til, i lyset af de omstændigheder og oplysninger, der var tilgængelige for dem på indberetningstidspunktet, at tro, at de oplysninger om overtrædelser, de indberettede, var sande og vedrørte en mulig overtrædelse.
  Ved anvendelsen af stk. 1, skal whistleblowere særligt:






  a) | ikke nyde nogen form for beskyttelse, når de indberettede oplysninger om overtrædelser består af:






  i) | en af følgende, som forsætligt eller bevidst er blevet indberettet: falske eller vildledende oplysninger, oplysninger, som på indberetningstidspunktet er offentligt tilgængelige, udokumenterede rygter eller forlydender eller |
| --- | --- | --- | --- |

0.4a.4.2.

Ved anvendelsen af stk. 1, skal whistleblowere særligt:

a)

ikke nyde nogen form for beskyttelse, når de indberettede oplysninger om overtrædelser består af:

i)

en af følgende, som forsætligt eller bevidst er blevet indberettet: falske eller vildledende oplysninger, oplysninger, som på indberetningstidspunktet er offentligt tilgængelige, udokumenterede rygter eller forlydender eller

| ii) | uenighed(er) om berettigede ledelsesbeslutninger eller administrative beslutninger |
| --- | --- |

ii)

uenighed(er) om berettigede ledelsesbeslutninger eller administrative beslutninger

| b) | ikke miste beskyttelsen, hvis oplysningerne om overtrædelserne er upræcise, men indberettet i god tro. |
| --- | --- |

b)

ikke miste beskyttelsen, hvis oplysningerne om overtrædelserne er upræcise, men indberettet i god tro.

0.4a.5.   Identitetsbeskyttelse

| 0.4a.5.1. | Whistlebloweres og vidners identitet beskyttes i overensstemmelse med de principper, der er fastsat i Del 2 i forretningsregelsættet.
  Med forbehold af artikel 7, stk. 5, i administrativt cirkulære 01/2006, oplyses identiteten på de whistleblowere, der har identificeret sig selv, udelukkende:






  a) | i det omfang, det er nødvendigt, men ikke til den berørte person eller nogen af de berørte personer eller |
| --- | --- | --- |

0.4a.5.1.

Med forbehold af artikel 7, stk. 5, i administrativt cirkulære 01/2006, oplyses identiteten på de whistleblowere, der har identificeret sig selv, udelukkende:

a)

i det omfang, det er nødvendigt, men ikke til den berørte person eller nogen af de berørte personer eller

| b) | hvis whistlebloweren udtrykkeligt har samtykket til, at identiteten oplyses eller |
| --- | --- |

b)

hvis whistlebloweren udtrykkeligt har samtykket til, at identiteten oplyses eller

| c) | under de omstændigheder, der fremgår af artikel 6, stk. 10, i administrativt cirkulære 01/2006, og hvis det er nødvendigt med henblik på anvendelsen af retten til forsvar. |
| --- | --- |

c)

under de omstændigheder, der fremgår af artikel 6, stk. 10, i administrativt cirkulære 01/2006, og hvis det er nødvendigt med henblik på anvendelsen af retten til forsvar.

| 0.4a.5.2. | Whistleblowere kan foretage anonym indberetning via whistleblowingværktøjet. I sådanne tilfælde oplyses deres identitet ikke med mindre og ikke før de vælger at identificere sig selv. |
| --- | --- |

0.4a.5.2.

0.4a.6.   Beskyttelse mod gengældelse

| 0.4a.6.1. | Gengældelse mod whistleblowere og vidner udgør en overtrædelse af tjenestepligterne og underlægges passende foranstaltninger, herunder om nødvendigt disciplinære foranstaltninger. |
| --- | --- |

0.4a.6.1.

0.4a.7.   Procedure for anmodning om beskyttelse mod gengældelse

| 0.4a.7.1. | Whistleblowere og vidner kan indgive en anmodning om beskyttelse mod gengældelse til chefen for Compliance og Governance sammen med eventuelle relevante dokumenter eller oplysninger til støtte for anmodningen. Anmodningen skal indgives inden for 24 måneder fra det tidspunkt, hvor den handling eller undladelse, der påstås at være gengældelse, fandt sted. |
| --- | --- |

0.4a.7.1.

| 0.4a.7.2 | En sådan anmodning skærmer ikke den anmodende part fra ansvaret for sin egen indblanding, hvor det er relevant, i den overtrædelse, der blev indberettet af den, eller som den er vidne til |
| --- | --- |

0.4a.7.2

| 0.4a.7.3. | Chefen for Compliance og Governance behandler sådanne anmodninger strengt fortroligt, og den anmodende parts identitet beskyttes i overensstemmelse med 0.4a.5.1, herunder hvis den anmodende part er et vidne. |
| --- | --- |

0.4a.7.3.

| 0.4a.7.4. | Efter modtagelsen af anmodningen om beskyttelse mod gengældelse, skal chefen for Compliance og Governance uden ugrundet ophold:






  a) | bekræfte modtagelsen og |
| --- | --- | --- |

0.4a.7.4.

a)

bekræfte modtagelsen og

| b) | undersøge, hvorvidt anmodningen om beskyttelse opfylder følgende betingelser:






  i) | den anmodende part er en whistleblower, der er berettiget til beskyttelse i henhold til betingelserne i artikel 0.4a.4.2, eller et vidne og |
| --- | --- | --- |

b)

undersøge, hvorvidt anmodningen om beskyttelse opfylder følgende betingelser:

i)

den anmodende part er en whistleblower, der er berettiget til beskyttelse i henhold til betingelserne i artikel 0.4a.4.2, eller et vidne og

| ii) | den påståede skadelige handling eller undladelse har fundet sted og |
| --- | --- |

ii)

den påståede skadelige handling eller undladelse har fundet sted og

| iii) | den påståede skadelige handling eller undladelse kan være foranlediget af den omhandlede whistleblowing eller af et vidneudsagn vedrørende den omhandlede whistleblowing. |
| --- | --- |

iii)

den påståede skadelige handling eller undladelse kan være foranlediget af den omhandlede whistleblowing eller af et vidneudsagn vedrørende den omhandlede whistleblowing.

| 0.4a.7.5. | Hvis chefen for Compliance og Governance konkluderer, at:






  a) | anmodningen om beskyttelse opfylder ikke de betingelser, der er fastsat i artikel 0.4a.7.4, litra b), oplyser den skriftligt den anmodende part herom |
| --- | --- | --- |

0.4a.7.5.

a)

anmodningen om beskyttelse opfylder ikke de betingelser, der er fastsat i artikel 0.4a.7.4, litra b), oplyser den skriftligt den anmodende part herom

| b) | anmodningen om beskyttelse opfylder de betingelser, der er fastsat i artikel 0.4a.7.4, litra b),






  i) | kan den anbefale midlertidige beskyttelsesforanstaltninger i overensstemmelse med artikel 0.4a.8 |
| --- | --- | --- |

b)

anmodningen om beskyttelse opfylder de betingelser, der er fastsat i artikel 0.4a.7.4, litra b),

i)

kan den anbefale midlertidige beskyttelsesforanstaltninger i overensstemmelse med artikel 0.4a.8

| ii) | skal den foretage en vurdering af, hvorvidt der er et behov for beskyttelse, herunder om nødvendigt ved at videresende sagen til det kompetente organ eller forretningsområde(r) med ansvaret for undersøgelser, der derefter udfører undersøgelserne i overensstemmelse med de gældende regler og indgiver resultatet af undersøgelserne til chefen for Compliance og Governance. I den forbindelse har ECB bevisbyrden i forhold til at fastslå, at den indberettede handling eller undladelse ikke udgjorde gengældelse |
| --- | --- |

ii)

skal den foretage en vurdering af, hvorvidt der er et behov for beskyttelse, herunder om nødvendigt ved at videresende sagen til det kompetente organ eller forretningsområde(r) med ansvaret for undersøgelser, der derefter udfører undersøgelserne i overensstemmelse med de gældende regler og indgiver resultatet af undersøgelserne til chefen for Compliance og Governance. I den forbindelse har ECB bevisbyrden i forhold til at fastslå, at den indberettede handling eller undladelse ikke udgjorde gengældelse

| iii) | skal den skriftligt underrette den anmodende part herom. |
| --- | --- |

iii)

skal den skriftligt underrette den anmodende part herom.

| 0.4a.7.6. | Hvis chefen for Compliance og Governance efter at have foretaget den vurdering, der er omhandlet i artikel 0.4a.7.5, litra b), nr. ii), konkluderer at:






  a) | der ikke er behov for beskyttelse, oplyser den skriftligt den anmodende part herom |
| --- | --- | --- |

0.4a.7.6.

a)

der ikke er behov for beskyttelse, oplyser den skriftligt den anmodende part herom

| b) | der er behov for beskyttelse, kan den som opfølgning anbefale følgende foranstaltninger:






  i) | efter høring af den anmodende part og i overensstemmelse med artikel 0.4a.8, foranstaltninger til korrektion af den skade, der er lidt som følge af gengældelsen (»korrigerende foranstaltninger«), og foranstaltninger, der beskytter den anmodende part mod yderligere gengældelse (»beskyttelsesforanstaltninger«) og |
| --- | --- | --- |

b)

der er behov for beskyttelse, kan den som opfølgning anbefale følgende foranstaltninger:

i)

efter høring af den anmodende part og i overensstemmelse med artikel 0.4a.8, foranstaltninger til korrektion af den skade, der er lidt som følge af gengældelsen (»korrigerende foranstaltninger«), og foranstaltninger, der beskytter den anmodende part mod yderligere gengældelse (»beskyttelsesforanstaltninger«) og

| ii) | alt efter omstændighederne, passende foranstaltninger mod den gengældende part, herunder om nødvendigt disciplinære foranstaltninger. |
| --- | --- |

ii)

alt efter omstændighederne, passende foranstaltninger mod den gengældende part, herunder om nødvendigt disciplinære foranstaltninger.

| 0.4a.7.7. | Hvis chefen for Compliance og Governance er af den opfattelse, at der foreligger en interessekonflikt i forbindelse med vurderingen af en anmodning om beskyttelse mod gengældelse, skal den henvise sagen til Chief Services Officer med henblik på udpegning af, hvem der skal følge op på en sådan anmodning i overensstemmelse med ovenstående procedure. |
| --- | --- |

0.4a.7.7.

0.4a.8.   Midlertidige beskyttelsesforanstaltninger og korrigerende foranstaltninger

| 0.4a.8.1. | Chefen for Compliance og Governance kan anbefale foranstaltninger, der er nødvendige of hensigtsmæssige, med henblik på at beskytte whistlebloweren og vidnerne mod gengældelse, herunder midlertidige beskyttelsesforanstaltninger og korrigerende foranstaltninger, under forudsætning af at sådanne foranstaltninger er i overensstemmelse med ECB’s retlige ramme. |
| --- | --- |

0.4a.8.1.

| 0.4a.8.2. | Chefen for Compliance og Governance Officer kan på ethvert tidspunkt, med samtykke fra whistlebloweren eller vidnet, anbefale, at generaldirektoratet for Human Resources overvåger dennes situation på arbejdspladsen. |
| --- | --- |

0.4a.8.2.

| 0.4a.8.3. | Chefen for Compliance og Governance kan anmode adressaterne for deres anbefalinger om at afgive tilbagemelding om deres gennemførelse af anbefalingerne. Hvis chefen for Compliance og Governance ikke er tilfreds med opfølgningen på dens anbefalinger, kan den oplyse formanden herom. |
| --- | --- |

0.4a.8.3.

0.4a.9.   Rapportering om whistleblowing

ECB kan rapportere om whistleblowing i forkortet eller aggregeret form således, at individuelle personer ikke kan identificeres.

0.5.   Værdighed på arbejdspladsen

| 0.5.1. | Den ansatte skal respektere sine kollegers værdighed og afstå fra upassende, fornedrende adfærd over for andre. Den ansatte skal udvise sensibilitet og respekt for andre. |
| --- | --- |

0.5.1.

0.5.2.   Definitioner

I det etiske grundlag forstås ved:

| 1. | »Værdighed på arbejdspladsen«: fravær af upassende adfærd. Ved upassende adfærd forstås enhver form for direkte eller indirekte diskrimination, fysisk vold, psykisk chikane (også kaldet mobning) og seksuel chikane. |
| --- | --- |

1.

»Værdighed på arbejdspladsen«: fravær af upassende adfærd. Ved upassende adfærd forstås enhver form for direkte eller indirekte diskrimination, fysisk vold, psykisk chikane (også kaldet mobning) og seksuel chikane.

| 2. | »Direkte diskrimination«: anses for at forekomme, hvor en person på grund af nationalitet, køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering behandles, er blevet behandlet, eller ville blive behandlet mindre gunstigt end en anden person i en sammenlignelig situation. |
| --- | --- |

2.

»Direkte diskrimination«: anses for at forekomme, hvor en person på grund af nationalitet, køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering behandles, er blevet behandlet, eller ville blive behandlet mindre gunstigt end en anden person i en sammenlignelig situation.

| 3. | »Indirekte diskrimination«: anses for at forekomme, hvor en tilsyneladende neutral bestemmelse, et tilsyneladende neutralt kriterium eller en tilsyneladende neutral praksis ville bringe en person i en særlig ufordelagtig situation på grund af nationalitet, køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering sammenlignet med en anden person, medmindre bestemmelsen, kriteriet eller praksissen er objektivt begrundet. |
| --- | --- |

3.

»Indirekte diskrimination«: anses for at forekomme, hvor en tilsyneladende neutral bestemmelse, et tilsyneladende neutralt kriterium eller en tilsyneladende neutral praksis ville bringe en person i en særlig ufordelagtig situation på grund af nationalitet, køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering sammenlignet med en anden person, medmindre bestemmelsen, kriteriet eller praksissen er objektivt begrundet.

| 4. | »Fysisk vold«: forsætlig brug af fysisk magt eller trussel om fysisk magt over for en anden person, som påfører denne fysisk, seksuel eller psykisk skade. |
| --- | --- |

4.

»Fysisk vold«: forsætlig brug af fysisk magt eller trussel om fysisk magt over for en anden person, som påfører denne fysisk, seksuel eller psykisk skade.

| 5. | »Psykisk chikane«: enhver upassende adfærd, som gennem en periode gentagne gange eller systematisk kommer til udtryk i adfærd, ord på skrift eller i tale, bevægelser eller andre forsætlige handlinger, som er et angreb på en persons værdighed, personlighed eller fysiske eller psykiske integritet. |
| --- | --- |

5.

»Psykisk chikane«: enhver upassende adfærd, som gennem en periode gentagne gange eller systematisk kommer til udtryk i adfærd, ord på skrift eller i tale, bevægelser eller andre forsætlige handlinger, som er et angreb på en persons værdighed, personlighed eller fysiske eller psykiske integritet.

| 6. | »Seksuel chikane«: adfærd med seksuelle undertoner, som er uønsket af den person, der udsættes for den, og som har til formål eller virkning at krænke den pågældende persons værdighed eller skabe en truende, fjendtlig, krænkende eller forstyrrende atmosfære. |
| --- | --- |

6.

»Seksuel chikane«: adfærd med seksuelle undertoner, som er uønsket af den person, der udsættes for den, og som har til formål eller virkning at krænke den pågældende persons værdighed eller skabe en truende, fjendtlig, krænkende eller forstyrrende atmosfære.

Hvorvidt adfærden er upassende, skal bedømmes objektivt ud fra en fornuftig tredjeparts synsvinkel.

0.5.3.   Procedurer

| 0.5.3.1. | Den ansatte, som mener at have været genstand for upassende adfærd, kan gøre brug af både en uformel og en formel procedure. Den ansatte, som indleder en sådan procedure, må ikke udsættes for negative følger heraf, medmindre det under proceduren konstateres, at den ansatte forsætligt har fremsat falske eller uberettigede klager. |
| --- | --- |

0.5.3.1.

| 0.5.3.2. | Uformel procedure
  Ifølge den uformelle procedure kan den pågældende ansatte:






  a) | henvende sig direkte til den påståede ansvarlige |
| --- | --- | --- |

0.5.3.2.

Ifølge den uformelle procedure kan den pågældende ansatte:

a)

henvende sig direkte til den påståede ansvarlige

| b) | involvere en betroet person efter eget valg, f.eks. en medarbejderrepræsentant |
| --- | --- |

b)

involvere en betroet person efter eget valg, f.eks. en medarbejderrepræsentant

| c) | involvere sin umiddelbart overordnede med henblik på øjeblikkelig indgriben fra ledelsens side eller |
| --- | --- |

c)

involvere sin umiddelbart overordnede med henblik på øjeblikkelig indgriben fra ledelsens side eller

| d) | involvere ECB's Social Counsellor. |
| --- | --- |

d)

involvere ECB's Social Counsellor.

| 0.5.3.3. | Formel procedure
  Hvis den pågældende ansatte ikke mener, at den uformelle procedure er hensigtsmæssig, eller hvis den uformelle procedure ikke har givet resultat, kan den pågældende anmode generaldirektøren eller vicegeneraldirektøren for Human Resources om at træffe (foreløbige) foranstaltninger. Generaldirektøren, eller vicegeneraldirektøren, behandler en sådan anmodning hurtigt, seriøst og fortroligt. Om nødvendigt kan generaldirektøren, eller vicegeneraldirektøren, indberette sagen til det kompetente organ, som afgør, om der skal indledes en intern administrativ undersøgelse. |
| --- | --- |

0.5.3.3.

Hvis den pågældende ansatte ikke mener, at den uformelle procedure er hensigtsmæssig, eller hvis den uformelle procedure ikke har givet resultat, kan den pågældende anmode generaldirektøren eller vicegeneraldirektøren for Human Resources om at træffe (foreløbige) foranstaltninger. Generaldirektøren, eller vicegeneraldirektøren, behandler en sådan anmodning hurtigt, seriøst og fortroligt. Om nødvendigt kan generaldirektøren, eller vicegeneraldirektøren, indberette sagen til det kompetente organ, som afgør, om der skal indledes en intern administrativ undersøgelse.

| 0.5.3.4. | En leder, der bliver opmærksom på upassende adfærd, som ikke kan håndteres tilfredsstillende med øjeblikkelig indgriben fra ledelsens side, indberetter uden unødig forsinkelse denne adfærd til generaldirektøren eller vicegeneraldirektøren for Human Resources, som afgør, hvordan sagen skal følges op, i overensstemmelse med artikel 0.5.3. |
| --- | --- |

0.5.3.4.

| 0.5.3.5. | Andre ansatte, som bliver opmærksomme på upassende adfærd, kan indberette adfærden til deres umiddelbart overordnede, eller, om nødvendigt, direkte til generaldirektøren eller vicegeneraldirektøren for Human Resources. Reglerne om beskyttelse af ansatte, som ind beretter overtrædelser af tjenestepligter, finder tilsvarende anvendelse. |
| --- | --- |

0.5.3.5.

0.6.   Anvendelse af ECB's ressourcer

Den ansatte skal respektere og værne om ECB’s ejendom. Alle former for udstyr og faciliteter stilles til rådighed af ECB for den ansatte udelukkende til officielt brug, medmindre privat anvendelse er tilladt enten i henhold til relevante interne regler i Håndbog om forretningspraksis eller efter særlig tilladelse fra generaldirektøren eller vicegeneraldirektøren for Human Resources. Den ansatte skal foretage alle rimelige og hensigtsmæssige tiltag for at begrænse omkostninger, således at de til rådighed værende ressourcer kan anvendes mest effektivt.

0.7.   Gennemførelse

| 0.7.1. | Med forbehold af artikel 0.4.2 kan Kontoret for Compliance og Governance, sammen med generaldirektøren eller vicegeneraldirektøren for Human Resources, udstede retningslinjer om fortolkningen og anvendelsen af det etiske grundlag. |
| --- | --- |

0.7.1.

| 0.7.2. | Den ansatte kan anmode Kontoret for Compliance og Governance eller generaldirektøren eller vicegeneral direktøren for Human Resources, i tilfælde, hvor de har beføjelse til at træffe afgørelse, om rådgivning i alle sager, som er relateret til den ansattes overholdelse af det etiske grundlag. Ansattes adfærd, som er i fuld overensstemmelse med den rådgivning, der er givet af Kontoret for Compliance og Governance eller Generaldirektoratet for Human Resources, skal antages at overholde det etiske grundlag og kan ikke give anledning til en disciplinærsag. Denne rådgivning fritager dog ikke den ansatte fra dennes forpligtelser efter national ret. |
| --- | --- |

0.7.2.

---

Europa-Kommissionen

| 6.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 375/42 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 375/42

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9953 — CalSTRS/Altitude Group/AI THD)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 375/03)

Den 28. oktober 2020 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor, |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9953. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9953. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 6.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 375/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 375/43

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10003 — DWS/Vertex Bioenergy)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 375/04)

Den 30. oktober 2020 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor, |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M10003. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M10003. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 6.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 375/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 375/44

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9619 — CDC/EDF/ENGIE/La Poste)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 375/05)

Den 11. august 2020 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på fransk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9619. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9619. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 6.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 375/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 375/45

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.8130 — Imerys/Alteo certain assets)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 375/06)

Den 28. oktober 2016 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), sammenholdt med artikel 6, stk. 2), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32016M8130. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32016M8130. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 6.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 375/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 375/46

---

Euroens vekselkurs (1)

5. november 2020

(2020/C 375/07)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1855 |
| JPY | japanske yen | 122,86 |
| DKK | danske kroner | 7,4467 |
| GBP | pund sterling | 0,90450 |
| SEK | svenske kroner | 10,2770 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0724 |
| ISK | islandske kroner | 163,70 |
| NOK | norske kroner | 10,8500 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,766 |
| HUF | ungarske forint | 357,83 |
| PLN | polske zloty | 4,5134 |
| RON | rumænske leu | 4,8648 |
| TRY | tyrkiske lira | 9,9980 |
| AUD | australske dollar | 1,6356 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5478 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,1922 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7540 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,6014 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 330,68 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 18,6894 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,8331 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5518 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 901,14 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9169 |
| PHP | filippinske pesos | 57,218 |
| RUB | russiske rubler | 91,7450 |
| THB | thailandske bath | 36,525 |
| BRL | brasilianske real | 6,5906 |
| MXN | mexicanske pesos | 24,5016 |
| INR | indiske rupee | 87,7405 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1855

JPY

japanske yen

122,86

DKK

danske kroner

7,4467

GBP

pund sterling

0,90450

SEK

svenske kroner

10,2770

CHF

schweiziske franc

1,0724

ISK

islandske kroner

163,70

NOK

norske kroner

10,8500

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,766

HUF

ungarske forint

357,83

PLN

polske zloty

4,5134

RON

rumænske leu

4,8648

TRY

tyrkiske lira

9,9980

AUD

australske dollar

1,6356

CAD

canadiske dollar

1,5478

HKD

hongkongske dollar

9,1922

NZD

newzealandske dollar

1,7540

SGD

singaporeanske dollar

1,6014

KRW

sydkoreanske won

1 330,68

ZAR

sydafrikanske rand

18,6894

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,8331

HRK

kroatiske kuna

7,5518

IDR

indonesiske rupiah

16 901,14

MYR

malaysiske ringgit

4,9169

PHP

filippinske pesos

57,218

RUB

russiske rubler

91,7450

THB

thailandske bath

36,525

BRL

brasilianske real

6,5906

MXN

mexicanske pesos

24,5016

INR

indiske rupee

87,7405

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 6.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 375/47 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 375/47

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 22. juli 2020

om at give den centrale administrator for Den Europæiske Unions transaktionsjournal anvisning om at indføre ændringerne i de nationale tildelingstabeller over luftfartskvoter til gratistildeling i 2020 fra de medlemsstater, der forvalter luftfartøjsoperatører, som har udført flyvninger fra EU til Schweiz i Den Europæiske Unions transaktionsjournal

(2020/C 375/08)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EU) nr. 389/2013 af 2. maj 2013 om oprettelse af et EU-register i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF og Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 280/2004/EF og nr. 406/2009/EF, og om ophævelse af Kommissionens forordning (EU) nr. 920/2010 og (EU) nr. 1193/2011 (2), særlig artikel 55, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| 1) | Kommissionens afgørelse 2011/638/EU (3) fastlagde benchmarks med henblik på tildeling af gratis drivhusgasemissionskvoter til luftfartøjsoperatører i henhold til artikel 3e, stk. 1, i direktiv 2003/87/EF. |
| --- | --- |

1)

Kommissionens afgørelse 2011/638/EU (3) fastlagde benchmarks med henblik på tildeling af gratis drivhusgasemissionskvoter til luftfartøjsoperatører i henhold til artikel 3e, stk. 1, i direktiv 2003/87/EF.

| 2) | I henhold til artikel 28a, stk. 7, i direktiv 2003/87/EF finder den midlertidige undtagelse vedrørende flyvninger til og fra tredjelande anvendelse på lande med en aftale i henhold til artikel 25 eller 25a i nævnte direktiv, der kun er indgået i overensstemmelse med bestemmelserne i en sådan aftale. |
| --- | --- |

2)

I henhold til artikel 28a, stk. 7, i direktiv 2003/87/EF finder den midlertidige undtagelse vedrørende flyvninger til og fra tredjelande anvendelse på lande med en aftale i henhold til artikel 25 eller 25a i nævnte direktiv, der kun er indgået i overensstemmelse med bestemmelserne i en sådan aftale.

| 3) | Aftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om sammenkobling af deres systemer for handel med drivhusgasemissioner (4) (»sammenkoblingsaftalen«) blev undertegnet den 23. november 2017 og trådte i kraft den 1. januar 2020. |
| --- | --- |

3)

Aftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om sammenkobling af deres systemer for handel med drivhusgasemissioner (4) (»sammenkoblingsaftalen«) blev undertegnet den 23. november 2017 og trådte i kraft den 1. januar 2020.

| 4) | I punkt B i bilag I til sammenkoblingsaftalen om omfanget af dækningen fastsættes, at flyvninger, der afgår fra en flyveplads i EØS og ankommer til en flyveplads i Schweiz' område, er omfattet af omfanget for EU's emissionshandelssystem. |
| --- | --- |

4)

I punkt B i bilag I til sammenkoblingsaftalen om omfanget af dækningen fastsættes, at flyvninger, der afgår fra en flyveplads i EØS og ankommer til en flyveplads i Schweiz' område, er omfattet af omfanget for EU's emissionshandelssystem.

| 5) | Den 18. maj 2020 vedtog Kommissionen delegeret afgørelse C(2020) 3107 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF for så vidt angår udelukkelse af flyvninger, der ankommer fra Schweiz, fra EU's emissionshandelssystem. Med ikrafttrædelsen af denne afgørelse er det nødvendigt at foretage de tilsvarende ændringer i de nationale tildelingstabeller for luftfart. |
| --- | --- |

5)

Den 18. maj 2020 vedtog Kommissionen delegeret afgørelse C(2020) 3107 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF for så vidt angår udelukkelse af flyvninger, der ankommer fra Schweiz, fra EU's emissionshandelssystem. Med ikrafttrædelsen af denne afgørelse er det nødvendigt at foretage de tilsvarende ændringer i de nationale tildelingstabeller for luftfart.

| 6) | I henhold til artikel 55, stk. 3, i forordning (EU) nr. 389/2013 skal Kommissionen give den centrale administrator for Den Europæiske Unions transaktionsjournal anvisning om at uploade de reviderede nationale tildelingstabeller for luftfart i Den Europæiske Unions transaktionsjournal — |
| --- | --- |

6)

I henhold til artikel 55, stk. 3, i forordning (EU) nr. 389/2013 skal Kommissionen give den centrale administrator for Den Europæiske Unions transaktionsjournal anvisning om at uploade de reviderede nationale tildelingstabeller for luftfart i Den Europæiske Unions transaktionsjournal —

BESTEMT FØLGENDE:

Eneste artikel

Den centrale administrator for Den Europæiske Unions transaktionsjournal gives anvisning om at uploade de reviderede nationale tildelingstabeller for luftfartskvoter til gratistildeling i 2020 fra de medlemsstater, der forvalter luftfartøjsoperatører, som har udført flyvninger fra EU til Schweiz, i Den Europæiske Unions transaktionsjournal. De reviderede nationale tildelingstabeller for luftfart er fastsat i bilaget.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 2020.

På Kommissionens vegne

Frans TIMMERMANS

Ledende næstformand

---

(1)  EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32.

1

(2)  EUT L 122 af 3.5.2013, s. 1.

2

(3)  Kommissionens afgørelse 2011/638/EU af 26. september 2011 om benchmarks med henblik på tildeling af gratis drivhusgasemissionskvoter til luftfartøjsoperatører i henhold til artikel 3e i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (EUT L 252 af 28.9.2011, s. 20).

3

(4)  EUT L 322 af 7.12.2017, s. 3.

4

---

BILAG I

Ændringer af den nationale tildelingstabel for 2020 i henhold til aftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om sammenkobling af deres systemer for handel med drivhusgasemissioner og til Kommissionens delegerede afgørelse C(2020)3107

Bemærk: Værdierne er de samlede værdier for 2020. De omfatter den oprindelige tildeling til flyvninger mellem EØS-flyvepladser og den yderligere tildeling til flyvninger til og fra Schweiz. Disse værdier skal indsættes som opdateringer i XML-filen vedrørende de nationale tildelingstabeller for luftfart.

Medlemsstat: Østrig

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 440 | Austrian Airlines AG | 424 300 |
| 19210 | UIA-VB | 3 289 |
| 30323 | International Jet Management GmbH | 157 |
| 33061 | AVCON JET AG | 83 |
| 28567 | Tupack Verpackungen Gesellschaft m.b.H. | 17 |
| 25989 | The Flying Bulls | 16 |
| 45083 | easyJet Europe Airline GmbH | 1 823 642 |

ETSID

Operatørens navn

2020

440

Austrian Airlines AG

424 300

19210

UIA-VB

3 289

30323

International Jet Management GmbH

157

33061

AVCON JET AG

83

28567

Tupack Verpackungen Gesellschaft m.b.H.

17

25989

The Flying Bulls

16

45083

easyJet Europe Airline GmbH

1 823 642

Medlemsstat: Belgien

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 908 | BRUSSELS AIRLINES | 285 422 |
| 27011 | ASL Airlines Belgium | 110 688 |
| 2344 | SAUDI ARABIAN AIRLINES CORPORATION | 3 031 |
| 32432 | EgyptAir | 315 |
| 29427 | Flying Service | 271 |
| 13457 | EXCLU Flying Partners CVBA | 81 |
| 36269 | EXCLU VF International SAGL | 22 |
| 28582 | EXCLU Inter-Wetail c/o Jet Aviation Business Jets AG | 14 |

ETSID

Operatørens navn

2020

908

BRUSSELS AIRLINES

285 422

27011

ASL Airlines Belgium

110 688

2344

SAUDI ARABIAN AIRLINES CORPORATION

3 031

32432

EgyptAir

315

29427

Flying Service

271

13457

EXCLU Flying Partners CVBA

81

36269

EXCLU VF International SAGL

22

28582

EXCLU Inter-Wetail c/o Jet Aviation Business Jets AG

14

Medlemsstat: Bulgarien

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 29056 | Bulgaria Air | 81 265 |
| 28445 | BH AIR | 41 204 |

ETSID

Operatørens navn

2020

29056

Bulgaria Air

81 265

28445

BH AIR

41 204

Medlemsstat: Kroatien

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 12495 | Croatia Airlines hrvatska zrakoplovna tvrtka d.d. | 88 551 |

ETSID

Operatørens navn

2020

12495

Croatia Airlines hrvatska zrakoplovna tvrtka d.d.

88 551

Medlemsstat: Cypern

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 7132 | Joannou & Paraskevaides (Aviation) Limited | 30 |

ETSID

Operatørens navn

2020

7132

Joannou & Paraskevaides (Aviation) Limited

30

Medlemsstat: Tjekkiet

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 859 | České aerolinie a.s. | 256 608 |
| 24903 | Smartwings, a.s. | 119 819 |
| 34430 | CAIMITO ENTERPRISES LIMITED | 16 |

ETSID

Operatørens navn

2020

859

České aerolinie a.s.

256 608

24903

Smartwings, a.s.

119 819

34430

CAIMITO ENTERPRISES LIMITED

16

Medlemsstat: Danmark

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 9918 | Star Air A/S | 97 822 |
| 32158 | Jet Time A/S | 37 762 |
| 4357 | SUN-AIR of Scandinavia A/S | 6 021 |
| 366 | DAT A/S | 5 855 |
| 142 | P/F Atlantic Airways | 659 |
| 3456 | Air Alsie A/S | 433 |

ETSID

Operatørens navn

2020

9918

Star Air A/S

97 822

32158

Jet Time A/S

37 762

4357

SUN-AIR of Scandinavia A/S

6 021

366

DAT A/S

5 855

142

P/F Atlantic Airways

659

3456

Air Alsie A/S

433

Medlemsstat: Finland

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1167 | Finnair Oyj | 504 434 |

ETSID

Operatørens navn

2020

1167

Finnair Oyj

504 434

Medlemsstat: Frankrig

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 227 | AIR FRANCE | 1 354 329 |
| 2850 | easyJet Switzerland SA | 168 483 |
| 27518 | ASL AIRLINES FRANCE SA | 60 691 |
| 10326 | NOUVELAIR TUNISIE | 3 172 |
| 5636 | AIR SEYCHELLES | 2 478 |
| 28237 | TWIN JET | 2 023 |
| 258 | ROYAL AIR MAROC | 1 331 |
| 261 | AIR MAURITIUS LIMITED | 796 |
| 22432 | QATAR AMIRI FLIGHT | 276 |
| 159 | TAG AVIATION SUISSE | 147 |
| 1855 | MIDDLE EAST AIRLINES — AIRLIBAN S.A.L. | 40 |
| 19696 | LYRECO | 33 |
| 5432 | SAUDI OGER | 32 |
| 4790 | AIRBY | 25 |
| 30067 | BONGRAIN BENELUX | 23 |
| 4306 | ACCOR SA | 15 |
| 1976 | MARITIME INVESTMENT AND SHIPPING COMPANY LIMITED | 14 |
| 7028 | THE DOW CHEMICAL COMPANY | 34 |
| 26287 | ALTONA | 7 |

ETSID

Operatørens navn

2020

227

AIR FRANCE

1 354 329

2850

easyJet Switzerland SA

168 483

27518

ASL AIRLINES FRANCE SA

60 691

10326

NOUVELAIR TUNISIE

3 172

5636

AIR SEYCHELLES

2 478

28237

TWIN JET

2 023

258

ROYAL AIR MAROC

1 331

261

AIR MAURITIUS LIMITED

796

22432

QATAR AMIRI FLIGHT

276

159

TAG AVIATION SUISSE

147

1855

MIDDLE EAST AIRLINES — AIRLIBAN S.A.L.

40

19696

LYRECO

33

5432

SAUDI OGER

32

4790

AIRBY

25

30067

BONGRAIN BENELUX

23

4306

ACCOR SA

15

1976

MARITIME INVESTMENT AND SHIPPING COMPANY LIMITED

14

7028

THE DOW CHEMICAL COMPANY

34

26287

ALTONA

7

Medlemsstat: Tyskland

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1776 | Deutsche Lufthansa AG | 2 152 188 |
| 28944 | Germanwings GmbH | 381 116 |
| 36121 | European Air Transport Leipzig GmbH | 358 714 |
| 1389 | TUIfly GmbH | 216 669 |
| 824 | Condor Flugdienst GmbH i.I. | 205 740 |
| 1652 | Korean Air Lines Co., Ltd | 21 582 |
| 8272 | ASL Airlines (Switzerland) AG | 7 448 |
| 10201 | SunExpress | 1 578 |
| 10690 | PEGASUS HAVA TASIMACILIGI A.S. | 1 350 |
| 2840 | Volkswagen AirService GmbH | 498 |
| 26466 | DC Aviation GmbH | 454 |
| 1778 | Bundesamt für Infrastruktur, Umweltschutz und Dienstleistungen der Bundeswehr | 431 |
| 3647 | Adolf Würth GmbH & Co KG | 159 |
| 2833 | Viessmann Werke GmbH & Co. KG | 85 |
| 24270 | Montenegro Airlines | 62 |
| 18991 | SAP SE | 30 |
| 567 | OBO JET-Charter GmbH | 24 |
| 14557 | Steiner-Film Inh. Siegfried Steiner e.K. | 19 |
| 967 | DAS Direct Air Service GmbH & Co. KG | 14 |
| 1323 | WEKA Flugdienst GmbH | 14 |
| 6667 | Bombardier Aerospace Corporation | 13 |
| 30605 | Wheels Aviation Limited | 10 |
| 516 | Bahag Baus Handelsgesellschaft AG Zug/Schweiz Zweigniederlassung Mannheim | 9 |
| 14658 | Bayerische Motoren Werke Aktiengesellschaft | 66 |
| 31614 | Bombardier Transportation GmbH | 11 |
| 32953 | HeidelbergCement AG | 17 |
| 037070 | Trevo Aviation Ltd. | 26 |
| 12648 | Pacelli-Beteiligungs GmbH & co. KG | 4 |
| 6802 | Aero Personal s.a de c.v. | 9 |
| 24784 | Samsung Techwin Co., Ltd. | 2 |
| 16761 | Jetflight Aviation Inc. | 1 |
| 33706 | Arcas Aviation GmbH & Co. KG | 10 |
| 35418 | Challenge Aero AG | 3 |
| 34984 | AMC Aircraft Management Concept | 1 |

ETSID

Operatørens navn

2020

1776

Deutsche Lufthansa AG

2 152 188

28944

Germanwings GmbH

381 116

36121

European Air Transport Leipzig GmbH

358 714

1389

TUIfly GmbH

216 669

824

Condor Flugdienst GmbH i.I.

205 740

1652

Korean Air Lines Co., Ltd

21 582

8272

ASL Airlines (Switzerland) AG

7 448

10201

SunExpress

1 578

10690

PEGASUS HAVA TASIMACILIGI A.S.

1 350

2840

Volkswagen AirService GmbH

498

26466

DC Aviation GmbH

454

1778

Bundesamt für Infrastruktur, Umweltschutz und Dienstleistungen der Bundeswehr

431

3647

Adolf Würth GmbH & Co KG

159

2833

Viessmann Werke GmbH & Co. KG

85

24270

Montenegro Airlines

62

18991

SAP SE

30

567

OBO JET-Charter GmbH

24

14557

Steiner-Film Inh. Siegfried Steiner e.K.

19

967

DAS Direct Air Service GmbH & Co. KG

14

1323

WEKA Flugdienst GmbH

14

6667

Bombardier Aerospace Corporation

13

30605

Wheels Aviation Limited

10

516

Bahag Baus Handelsgesellschaft AG Zug/Schweiz Zweigniederlassung Mannheim

9

14658

Bayerische Motoren Werke Aktiengesellschaft

66

31614

Bombardier Transportation GmbH

11

32953

HeidelbergCement AG

17

037070

Trevo Aviation Ltd.

26

12648

Pacelli-Beteiligungs GmbH & co. KG

4

6802

Aero Personal s.a de c.v.

9

24784

Samsung Techwin Co., Ltd.

2

16761

Jetflight Aviation Inc.

1

33706

Arcas Aviation GmbH & Co. KG

10

35418

Challenge Aero AG

3

34984

AMC Aircraft Management Concept

1

Medlemsstat: Grækenland

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 20514 | AEGEAN AIRLINES S.A. | 396 441 |
| 34624 | OLYMPIC AIR | 208 654 |
| 31109 | SKY EXPRESS S.A. | 3 001 |

ETSID

Operatørens navn

2020

20514

AEGEAN AIRLINES S.A.

396 441

34624

OLYMPIC AIR

208 654

31109

SKY EXPRESS S.A.

3 001

Medlemsstat: Irland

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 132 | Aer Lingus Limited | 583 592 |
| 23828 | EMC Ireland | 98 |
| 29120 | Ven Air | 13 |
| 32096 | Prime Aviation JSC | 10 |
| 2079 | Owens-Illinois General inc | 6 |

ETSID

Operatørens navn

2020

132

Aer Lingus Limited

583 592

23828

EMC Ireland

98

29120

Ven Air

13

32096

Prime Aviation JSC

10

2079

Owens-Illinois General inc

6

Medlemsstat: Italien

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 34831 | Alitalia Società Aerea Italiana S.p.A. | 1 025 637 |
| 8484 | SIRIO S.p.A. | 361 |
| 31311 | MSC Aviation SA | 27 |

ETSID

Operatørens navn

2020

34831

Alitalia Società Aerea Italiana S.p.A.

1 025 637

8484

SIRIO S.p.A.

361

31311

MSC Aviation SA

27

Medlemsstat: Letland

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 23085 | A/S "AirBaltic Corporation" | 192 796 |
| 21470 | Smartlynx Airlines | 9 207 |

ETSID

Operatørens navn

2020

23085

A/S "AirBaltic Corporation"

192 796

21470

Smartlynx Airlines

9 207

Medlemsstat: Luxembourg

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1781 | LUXAIR | 54 596 |
| 26052 | Global Jet Luxembourg | 306 |

ETSID

Operatørens navn

2020

1781

LUXAIR

54 596

26052

Global Jet Luxembourg

306

Medlemsstat: Malta

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 256 | Air Malta plc | 181 862 |
| 34461 | Comlux Malta Ltd. | 72 |

ETSID

Operatørens navn

2020

256

Air Malta plc

181 862

34461

Comlux Malta Ltd.

72

Medlemsstat: Nederlandene

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1640 | Koninklijke Luchtvaart Maatschappij N.V. | 784 194 |
| 2723 | Transavia Airlines B.V. | 409 478 |
| 1005 | El Al Israel Airlines Ltd | 1 272 |
| 2440 | Shell Aircraft Limited | 29 |
| 29439 | Liberty Global Europe Management B.V. | 27 |

ETSID

Operatørens navn

2020

1640

Koninklijke Luchtvaart Maatschappij N.V.

784 194

2723

Transavia Airlines B.V.

409 478

1005

El Al Israel Airlines Ltd

1 272

2440

Shell Aircraft Limited

29

29439

Liberty Global Europe Management B.V.

27

Medlemsstat: Norge

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 22212 | Norwegian Air Shuttle ASA | 827 543 |

ETSID

Operatørens navn

2020

22212

Norwegian Air Shuttle ASA

827 543

Medlemsstat: Polen

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1763 | POLSKIE LINIE LOTNICZE LOT SPÓŁKA AKCYJNA | 226 673 |
| 36143 | Enter Air spółka z ograniczoną odpowiedzialnością | 132 870 |

ETSID

Operatørens navn

2020

1763

POLSKIE LINIE LOTNICZE LOT SPÓŁKA AKCYJNA

226 673

36143

Enter Air spółka z ograniczoną odpowiedzialnością

132 870

Medlemsstat: Portugal

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 2656 | Transportes Aéreos Portugueses, S.A. | 525 241 |
| 23781 | Netjets Transportes Aereos SA | 4 460 |
| 32417 | Ibis Participações e Serviços Ltda | 3 |

ETSID

Operatørens navn

2020

2656

Transportes Aéreos Portugueses, S.A.

525 241

23781

Netjets Transportes Aereos SA

4 460

32417

Ibis Participações e Serviços Ltda

3

Medlemsstat: Rumænien

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 2658 | S.C. TAROM S.A. | 136 559 |

ETSID

Operatørens navn

2020

2658

S.C. TAROM S.A.

136 559

Medlemsstat: Spanien

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1475 | IBERIA LAE SA OPERADORA SU | 792 702 |
| 30190 | Vueling Airlines, S.A. | 824 304 |
| 9345 | Air Europa Líneas Aéreas, S.A.U. | 252 480 |
| 11309 | Swiftair SA | 16 917 |
| 6101 | Edelweiss Air AG | 15 813 |
| 32000 | Privilege Style | 13 215 |
| 27226 | Executive Airlines, S.L. | 321 |
| 4402 | Gestair, S.A. | 251 |
| 28586 | Go ahead international | 23 |
| 29804 | PUNTO FA S.L. | 18 |
| 31936 | SQUADRON AVIATION SERVICES, LTD | 2 |
| 4470 | INDUSTRIAS TITAN, S.A. | 12 |
| 36637 | Alba Star, S.A. | 26 142 |
| 40052 | Evelop Airlines, S.L. | 25 785 |

ETSID

Operatørens navn

2020

1475

IBERIA LAE SA OPERADORA SU

792 702

30190

Vueling Airlines, S.A.

824 304

9345

Air Europa Líneas Aéreas, S.A.U.

252 480

11309

Swiftair SA

16 917

6101

Edelweiss Air AG

15 813

32000

Privilege Style

13 215

27226

Executive Airlines, S.L.

321

4402

Gestair, S.A.

251

28586

Go ahead international

23

29804

PUNTO FA S.L.

18

31936

SQUADRON AVIATION SERVICES, LTD

2

4470

INDUSTRIAS TITAN, S.A.

12

36637

Alba Star, S.A.

26 142

40052

Evelop Airlines, S.L.

25 785

Medlemsstat: Sverige

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 2351 | Scandinavian Airlines System SAS | 1 327 208 |
| 21450 | Braathens Regional Aviation AB | 56 569 |
| 1116 | Försvarsmakten | 93 |

ETSID

Operatørens navn

2020

2351

Scandinavian Airlines System SAS

1 327 208

21450

Braathens Regional Aviation AB

56 569

1116

Försvarsmakten

93

Medlemsstat: Det Forenede Kongerige

| ETSID | Operatørens navn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 00590 | BRITISH AIRWAYS PLC | 1 349 506 |
| 30131 | TUI Airways Limited | 741 335 |
| 07532 | Jet2.com Limited | 303 689 |
| 5453 | Flybe Limited | 223 596 |
| 12669 | BA CITYFLYER LIMITED | 37 799 |
| 26351 | Air Kilroe Limited (Trading as Eastern Airways) | 24 054 |
| 04744 | Titan Airways Limited | 9 460 |
| 1673 | Kuwait Airways Corporation | 6 307 |
| 17692 | ONUR AIR TASIMACILIK A.S | 2 495 |
| 1801 | MALAYSIA AIRLINES BERHAD | 1 098 |
| 7618 | Gama Aviation (UK) Limited | 508 |
| 26684 | TAG AVIATION UK LTD | 471 |
| 18224 | Uzbekistan Airways | 149 |
| 29929 | ETIHAD AIRWAYS | 232 |
| 201 | Air Canada | 172 |
| 7521 | Formula One Management Limited | 148 |
| 6064 | Dubai Air Wing | 91 |
| 33204 | INEOS Aviation Limited | 119 |
| 23881 | Executive Jet Management, Inc. | 62 |
| 6323 | Banline Aviation Ltd | 41 |
| 9962 | ICELAND FOODS LTD | 28 |
| 1905 | 3M Company | 17 |
| 8849 | Honeywell International, Inc. | 14 |
| 3991 | Sioux Company Ltd | 14 |
| 31943 | AMGEN INC. | 6 |
| 20894 | KOHLER CO | 6 |
| 33938 | AMAC Corporate Jet AG | 7 |
| 4025 | Embraer SA | 7 |
| 29824 | EIE Eagle Inc. Est. | 4 |
| 3751 | The Procter & Gamble Company | 6 |
| 31508 | AL SALAM 319LTD | 3 |
| 28494 | SWISS INTERNATIONAL AIR LINES AG | 289 088 |
| 1703 | Learjet Inc. | 4 |
| 27893 | Merck & Co Inc | 3 |
| 36153 | Bayham Limited | 8 |
| 34153 | Cayley Aviation Ltd. | 2 |
| 46235 | easyJet UK Limited | 1 165 113 |
| 2782 | United Airlines, Inc. | 1 304 |
| 31095 | NetJets Aviation Inc. | 44 |
| 29471 | ExecuJet Europe AG | 137 |
| 2463 | Singapore Airlines Limited | 23 065 |

ETSID

Operatørens navn

2020

00590

BRITISH AIRWAYS PLC

1 349 506

30131

TUI Airways Limited

741 335

07532

Jet2.com Limited

303 689

5453

Flybe Limited

223 596

12669

BA CITYFLYER LIMITED

37 799

26351

Air Kilroe Limited (Trading as Eastern Airways)

24 054

04744

Titan Airways Limited

9 460

1673

Kuwait Airways Corporation

6 307

17692

ONUR AIR TASIMACILIK A.S

2 495

1801

MALAYSIA AIRLINES BERHAD

1 098

7618

Gama Aviation (UK) Limited

508

26684

TAG AVIATION UK LTD

471

18224

Uzbekistan Airways

149

29929

ETIHAD AIRWAYS

232

201

Air Canada

172

7521

Formula One Management Limited

148

6064

Dubai Air Wing

91

33204

INEOS Aviation Limited

119

23881

Executive Jet Management, Inc.

62

6323

Banline Aviation Ltd

41

9962

ICELAND FOODS LTD

28

1905

3M Company

17

8849

Honeywell International, Inc.

14

3991

Sioux Company Ltd

14

31943

AMGEN INC.

6

20894

KOHLER CO

6

33938

AMAC Corporate Jet AG

7

4025

Embraer SA

7

29824

EIE Eagle Inc. Est.

4

3751

The Procter & Gamble Company

6

31508

AL SALAM 319LTD

3

28494

SWISS INTERNATIONAL AIR LINES AG

289 088

1703

Learjet Inc.

4

27893

Merck & Co Inc

3

36153

Bayham Limited

8

34153

Cayley Aviation Ltd.

2

46235

easyJet UK Limited

1 165 113

2782

United Airlines, Inc.

1 304

31095

NetJets Aviation Inc.

44

29471

ExecuJet Europe AG

137

2463

Singapore Airlines Limited

23 065

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 6.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 375/57 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 375/57

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 375/09)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | BB Holding Investment S.A. (»BB Holding Investment«, Luxembourg) |
| --- | --- |

—

BB Holding Investment S.A. (»BB Holding Investment«, Luxembourg)

| — | Duferdofin-Nucor S.r.l. (»Duferdofin-Nucor«, Italien), der kontrolleres i fællesskab af BB Holding Investment S.A. og Nucor European Holdings BV. |
| --- | --- |

—

Duferdofin-Nucor S.r.l. (»Duferdofin-Nucor«, Italien), der kontrolleres i fællesskab af BB Holding Investment S.A. og Nucor European Holdings BV.

BB Holding Investment erhverver enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Duferdofin-Nucor.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | BB Holding Investment: forvaltning af virksomheder, der er aktive inden for energi, shipping og stål, hovedsageligt med handel/distribution af stålprodukter |
| --- | --- |

—

BB Holding Investment: forvaltning af virksomheder, der er aktive inden for energi, shipping og stål, hovedsageligt med handel/distribution af stålprodukter

| — | Duferdofin-Nucor: fremstilling og distribution af kulstålsprodukter som f.eks. blooms, billets, rundstål og færdige lange produkter, især tungere profiler (bjælker). |
| --- | --- |

—

Duferdofin-Nucor: fremstilling og distribution af kulstålsprodukter som f.eks. blooms, billets, rundstål og færdige lange produkter, især tungere profiler (bjælker).

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---