# Euroopan unionin C 288/2012

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2012.288.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 288 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 55. vuosikerta25. syyskuu 2012 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2012.288.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 288

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

55. vuosikerta25. syyskuu 2012

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2012/C 288/01 | Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä syyskuuta 2012, Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston jäsenen nimittämisestä | 1 |
| 2012/C 288/02 | Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä syyskuuta 2012, Euroopan unionin lisätalousarviota nro 4 varainhoitovuodeksi 2012 koskevan neuvoston kannan vahvistamisesta | 2 |
| 2012/C 288/03 | Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä syyskuuta 2012, Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston jäsenen nimittämisestä | 4 |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 288/04 | Euron kurssi | 5 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2012/C 288/05 | Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 4 kohdan mukainen komission ilmoitus – Säännöllistä lentoliikennettä koskevien julkisen palvelun velvoitteiden muuttaminen (
  1
  ) | 6 |
| 2012/C 288/06 | Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan nojalla laadittu komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti | 7 |
| 2012/C 288/07 | Tervehdyttämistoimenpiteet – Päätös lopettaa taloudellisen aseman tervehdyttämismenettely yrityksessä Societatea Comerciala Forte Asigurări SA (Vakuutusyritysten tervehdyttämisestä ja likvidaatiosta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/17/EY 6 artiklan nojalla julkaistu ilmoitus) | 8 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2012/C 288/01

Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä syyskuuta 2012, Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston jäsenen nimittämisestä

1

2012/C 288/02

Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä syyskuuta 2012, Euroopan unionin lisätalousarviota nro 4 varainhoitovuodeksi 2012 koskevan neuvoston kannan vahvistamisesta

2

2012/C 288/03

Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä syyskuuta 2012, Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston jäsenen nimittämisestä

4

Euroopan komissio

2012/C 288/04

Euron kurssi

5

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2012/C 288/05

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 4 kohdan mukainen komission ilmoitus – Säännöllistä lentoliikennettä koskevien julkisen palvelun velvoitteiden muuttaminen (
  1
  )

1

6

2012/C 288/06

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan nojalla laadittu komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti

7

2012/C 288/07

Tervehdyttämistoimenpiteet – Päätös lopettaa taloudellisen aseman tervehdyttämismenettely yrityksessä Societatea Comerciala Forte Asigurări SA (Vakuutusyritysten tervehdyttämisestä ja likvidaatiosta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/17/EY 6 artiklan nojalla julkaistu ilmoitus)

(Vakuutusyritysten tervehdyttämisestä ja likvidaatiosta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/17/EY 6 artiklan nojalla julkaistu ilmoitus)

8

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 288/08 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 9 |
| 2012/C 288/09 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 13 |

V   Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2012/C 288/08

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

9

2012/C 288/09

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 25.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 288/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 288/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 24 päivänä syyskuuta 2012,

Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston jäsenen nimittämisestä

2012/C 288/01

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH) ja Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (1) ja erityisesti sen 79 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 79 artiklassa säädetään, että neuvosto nimittää Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston, jäljempänä ’hallintoneuvosto’, jäseniksi yhden edustajan kustakin jäsenvaltiosta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 79 artiklassa säädetään, että neuvosto nimittää Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston, jäljempänä ’hallintoneuvosto’, jäseniksi yhden edustajan kustakin jäsenvaltiosta.

| (2) | Neuvosto nimitti 17 päivänä toukokuuta 2011 tehdyllä päätöksellä (2) hallintoneuvostoon 15 jäsentä, joista yksi oli Belgiasta. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto nimitti 17 päivänä toukokuuta 2011 tehdyllä päätöksellä (2) hallintoneuvostoon 15 jäsentä, joista yksi oli Belgiasta.

| (3) | Belgian hallitus on ilmoittanut neuvostolle aikomuksestaan korvata hallintoneuvostossa oleva Belgian edustaja ja nimennyt ehdokkaan uudeksi edustajaksi, joka olisi nimitettävä 31 päivään toukokuuta 2015 kestäväksi kaudeksi, |
| --- | --- |

(3)

Belgian hallitus on ilmoittanut neuvostolle aikomuksestaan korvata hallintoneuvostossa oleva Belgian edustaja ja nimennyt ehdokkaan uudeksi edustajaksi, joka olisi nimitettävä 31 päivään toukokuuta 2015 kestäväksi kaudeksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimitetään Jean Roger DRÈZE, Belgian kansalainen, syntynyt 6 päivänä kesäkuuta 1951, Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston jäseneksi Helmut DE VOSin tilalle kaudeksi, joka alkaa 25 päivänä syyskuuta 2012 ja päättyy 31 päivänä toukokuuta 2015.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 24 päivänä syyskuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

S. ALETRARIS

---

(1)  EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL C 151, 21.5.2011, s. 1.

2

---

| 25.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 288/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 288/2

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 24 päivänä syyskuuta 2012,

Euroopan unionin lisätalousarviota nro 4 varainhoitovuodeksi 2012 koskevan neuvoston kannan vahvistamisesta

2012/C 288/02

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 24 päivänä marraskuuta 2010 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o 1081/2010 (2), ja erityisesti sen 37 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| — | Unionin yleinen talousarvio varainhoitovuodeksi 2012 hyväksyttiin lopullisesti 1 päivänä joulukuuta 2011 (3). |
| --- | --- |

—

Unionin yleinen talousarvio varainhoitovuodeksi 2012 hyväksyttiin lopullisesti 1 päivänä joulukuuta 2011 (3).

| — | Komissio antoi 20 päivänä kesäkuuta 2012 ehdotuksen, joka sisälsi lisätalousarvioesityksen nro 4 varainhoitovuoden 2012 yleiseen talousarvioon, |
| --- | --- |

—

Komissio antoi 20 päivänä kesäkuuta 2012 ehdotuksen, joka sisälsi lisätalousarvioesityksen nro 4 varainhoitovuoden 2012 yleiseen talousarvioon,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

Ainoa artikla

Neuvoston kanta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 4 varainhoitovuodeksi 2012 vahvistettiin 24 päivänä syyskuuta 2012.

Kannan tekstiin voi kokonaisuudessaan tutustua tai sen voi ladata neuvoston verkkosivustolta osoitteesta http://www.consilium.europa.eu

Tehty Brysselissä 24 päivänä syyskuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, sekä oikaisut EYVL L 25, 30.1.2003, s. 43, ja EUVL L 99, 14.4.2007, s. 18.

1

(2)  EUVL L 311, 26.11.2010, s. 9.

2

(3)  EUVL L 56, 29.2.2012, sekä oikaisut EUVL L 79, 19.3.2012, s. 1, ja EUVL L 184, 13.7.2012, s. 19.

3

---

LIITE

LUONNOS KIRJEEKSI

| Lähettäjä | : | Neuvoston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- |
| Vastaanottaja | : | Euroopan parlamentin puhemies |

Lähettäjä

:

Neuvoston puheenjohtaja

Vastaanottaja

:

Euroopan parlamentin puhemies

Arvoisa puhemies

Teille toimitetaan erillisenä asiakirjana neuvoston 19. syyskuuta 2012 vahvistama neuvoston kanta esitykseen varainhoitovuoden 2012 lisätalousarvioksi nro 4.

(Lopputervehdys).

---

| 25.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 288/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 288/4

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 24 päivänä syyskuuta 2012,

Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston jäsenen nimittämisestä

2012/C 288/03

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH) ja Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (1) ja erityisesti sen 79 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 79 artiklassa säädetään, että neuvosto nimittää Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston, jäljempänä ’hallintoneuvosto’, jäseniksi yhden edustajan kustakin jäsenvaltiosta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 79 artiklassa säädetään, että neuvosto nimittää Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston, jäljempänä ’hallintoneuvosto’, jäseniksi yhden edustajan kustakin jäsenvaltiosta.

| (2) | Neuvosto nimitti 7 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyllä päätöksellä (2) Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvostoon 27 jäsentä. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto nimitti 7 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyllä päätöksellä (2) Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvostoon 27 jäsentä.

| (3) | Unkarin hallitus on ilmoittanut neuvostolle aikomuksestaan korvata hallintoneuvostossa oleva Unkarin edustaja ja nimennyt ehdokkaan uudeksi edustajaksi, joka olisi nimitettävä 31 päivään toukokuuta 2013 kestäväksi kaudeksi, |
| --- | --- |

(3)

Unkarin hallitus on ilmoittanut neuvostolle aikomuksestaan korvata hallintoneuvostossa oleva Unkarin edustaja ja nimennyt ehdokkaan uudeksi edustajaksi, joka olisi nimitettävä 31 päivään toukokuuta 2013 kestäväksi kaudeksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimitetään Krisztina CSENGŐDY, Unkarin kansalainen, syntynyt 9 päivänä tammikuuta 1961, Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston jäseneksi Zoltán ADAMISin tilalle kaudeksi, joka alkaa 25 päivänä syyskuuta 2012 ja päättyy 31 päivänä toukokuuta 2013.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 24 päivänä syyskuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

S. ALETRARIS

---

(1)  EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL C 134, 16.6.2007, s. 6.

2

---

Euroopan komissio

| 25.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 288/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 288/5

---

Euron kurssi (1)

24. syyskuuta 2012

2012/C 288/04

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2916 |
| JPY | Japanin jeniä | 100,79 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4563 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,79680 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 8,4928 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2095 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 7,4370 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,940 |
| HUF | Unkarin forinttia | 283,28 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6963 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1540 |
| RON | Romanian leuta | 4,5183 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,3259 |
| AUD | Australian dollaria | 1,2415 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,2668 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,0130 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,5742 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,5871 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 446,53 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 10,7171 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,1491 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,4265 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 12 351,43 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 3,9691 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 53,931 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 40,3205 |
| THB | Thaimaan bahtia | 39,949 |
| BRL | Brasilian realia | 2,6175 |
| MXN | Meksikon pesoa | 16,6727 |
| INR | Intian rupiaa | 69,0680 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2916

JPY

Japanin jeniä

100,79

DKK

Tanskan kruunua

7,4563

GBP

Englannin puntaa

0,79680

SEK

Ruotsin kruunua

8,4928

CHF

Sveitsin frangia

1,2095

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

7,4370

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,940

HUF

Unkarin forinttia

283,28

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6963

PLN

Puolan zlotya

4,1540

RON

Romanian leuta

4,5183

TRY

Turkin liiraa

2,3259

AUD

Australian dollaria

1,2415

CAD

Kanadan dollaria

1,2668

HKD

Hongkongin dollaria

10,0130

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,5742

SGD

Singaporin dollaria

1,5871

KRW

Etelä-Korean wonia

1 446,53

ZAR

Etelä-Afrikan randia

10,7171

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,1491

HRK

Kroatian kunaa

7,4265

IDR

Indonesian rupiaa

12 351,43

MYR

Malesian ringgitiä

3,9691

PHP

Filippiinien pesoa

53,931

RUB

Venäjän ruplaa

40,3205

THB

Thaimaan bahtia

39,949

BRL

Brasilian realia

2,6175

MXN

Meksikon pesoa

16,6727

INR

Intian rupiaa

69,0680

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 25.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 288/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 288/6

---

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 4 kohdan mukainen komission ilmoitus

Säännöllistä lentoliikennettä koskevien julkisen palvelun velvoitteiden muuttaminen

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2012/C 288/05

| Jäsenvaltio | Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- |
| Reitti | Tingwall–Fair Isle; Tingwall–Foula; Tingwall–Papa Stour; Tingwall–Out Skerries |
| Julkisen palvelun velvoitteiden alkuperäinen voimaantulopäivä | 31. joulukuuta 1997 |
| Muutosten voimaantulopäivä | 1. huhtikuuta 2013 |
| Osoite, josta mahdolliset julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavilla | Shetland Islands Council |
| Transport Planning Service |
| Development Services Department |
| 8 North Ness Business Park |
| Lerwick |
| Shetland |
| Scotland |
| ZE1 0LZ |
| UNITED KINGDOM |
| P. +44 1595744868 |
| Sähköposti: transport@shetland.gov.uk |
| Internet: http://www.shetland.gov.uk |

Jäsenvaltio

Yhdistynyt kuningaskunta

Reitti

Tingwall–Fair Isle; Tingwall–Foula; Tingwall–Papa Stour; Tingwall–Out Skerries

Julkisen palvelun velvoitteiden alkuperäinen voimaantulopäivä

31. joulukuuta 1997

Muutosten voimaantulopäivä

1. huhtikuuta 2013

Osoite, josta mahdolliset julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavilla

Shetland Islands Council

Transport Planning Service

Development Services Department

8 North Ness Business Park

Lerwick

Shetland

Scotland

ZE1 0LZ

UNITED KINGDOM

P. +44 1595744868

Sähköposti: transport@shetland.gov.uk

Internet: http://www.shetland.gov.uk

---

| 25.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 288/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 288/7

---

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan nojalla laadittu komission ilmoitus

Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti

2012/C 288/06

| Jäsenvaltio | Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- |
| Reitti | Tingwall–Fair Isle; Tingwall–Foula; Tingwall–Papa Stour; Tingwall–Out Skerries |
| Sopimuksen voimassaoloaika | 1. huhtikuuta 2013–31. maaliskuuta 2016 (mahdollisuus pidentää enintään 31. maaliskuuta 2017 asti) |
| Hakemusten ja tarjousten jättämisen määräaika | 4. joulukuuta 2012 |
| Osoite, jossa tarjouspyynnön teksti ja mahdolliset tarjouskilpailuun ja julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavilla | Shetland Islands Council |
| Transport Planning Service |
| Development Services Department |
| 8 North Ness Business Park |
| Lerwick |
| Shetland |
| Scotland |
| ZE1 0LZ |
| UNITED KINGDOM |
| P. +44 1595744868 |
| Sähköposti: transport@shetland.gov.uk |
| Internet: http://www.shetland.gov.uk |

Jäsenvaltio

Yhdistynyt kuningaskunta

Reitti

Tingwall–Fair Isle; Tingwall–Foula; Tingwall–Papa Stour; Tingwall–Out Skerries

Sopimuksen voimassaoloaika

1. huhtikuuta 2013–31. maaliskuuta 2016 (mahdollisuus pidentää enintään 31. maaliskuuta 2017 asti)

Hakemusten ja tarjousten jättämisen määräaika

4. joulukuuta 2012

Osoite, jossa tarjouspyynnön teksti ja mahdolliset tarjouskilpailuun ja julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavilla

Shetland Islands Council

Transport Planning Service

Development Services Department

8 North Ness Business Park

Lerwick

Shetland

Scotland

ZE1 0LZ

UNITED KINGDOM

P. +44 1595744868

Sähköposti: transport@shetland.gov.uk

Internet: http://www.shetland.gov.uk

---

| 25.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 288/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 288/8

---

Tervehdyttämistoimenpiteet

Päätös lopettaa taloudellisen aseman tervehdyttämismenettely yrityksessä Societatea Comerciala Forte Asigurări SA

(Vakuutusyritysten tervehdyttämisestä ja likvidaatiosta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/17/EY 6 artiklan nojalla julkaistu ilmoitus)

2012/C 288/07

| Vakuutusyritys | S.C. Forte Asigurări SA, päätoimipaikan osoite: Calea Grivitei nr. 6, etaj 5, București, Sector 1, Romania; kaupparekisterinumero J40/1814/11.3.1996, yksilöllinen rekisteröintitunnus 8209593, laillinen edustaja pääjohtaja Guglielmo Frinzi |
| --- | --- |
| Päätöksen päivämäärä, voimaantulopäivä ja luonne | Päätös nro 452, annettu 7. elokuuta 2012, tervehdyttämismenettelyn lopettamisesta yrityksen S.C. Forte Asigurări SA tervehdyttämissuunnitelman perusteella |
| Toimivaltaiset viranomaiset | Comisia de Supraveghere a Asigurarilor (vakuutusalan valvontakomissio), osoite str. Amiral Constantin Bălescu nr. 18, București, Sector 1, Romania, verorekisterinumero 14045240/1.7.2001 |
| Valvontaviranomainen | Comisia de Supraveghere a Asigurarilor (vakuutusalan valvontakomissio), osoite str. Amiral Constantin Bălescu nr. 18, București, Sector 1, Romania, verorekisterinumero 14045240/1.7.2001 |
| Sovellettava lainsäädäntö | Vakuutustoiminnasta ja vakuutusten valvonnasta annettu laki nro 32/2000 sellaisena kuin se on muutettuna ja täydennettynä |

Vakuutusyritys

S.C. Forte Asigurări SA, päätoimipaikan osoite: Calea Grivitei nr. 6, etaj 5, București, Sector 1, Romania; kaupparekisterinumero J40/1814/11.3.1996, yksilöllinen rekisteröintitunnus 8209593, laillinen edustaja pääjohtaja Guglielmo Frinzi

Päätöksen päivämäärä, voimaantulopäivä ja luonne

Päätös nro 452, annettu 7. elokuuta 2012, tervehdyttämismenettelyn lopettamisesta yrityksen S.C. Forte Asigurări SA tervehdyttämissuunnitelman perusteella

Toimivaltaiset viranomaiset

Comisia de Supraveghere a Asigurarilor (vakuutusalan valvontakomissio), osoite str. Amiral Constantin Bălescu nr. 18, București, Sector 1, Romania, verorekisterinumero 14045240/1.7.2001

Valvontaviranomainen

Comisia de Supraveghere a Asigurarilor (vakuutusalan valvontakomissio), osoite str. Amiral Constantin Bălescu nr. 18, București, Sector 1, Romania, verorekisterinumero 14045240/1.7.2001

Sovellettava lainsäädäntö

Vakuutustoiminnasta ja vakuutusten valvonnasta annettu laki nro 32/2000 sellaisena kuin se on muutettuna ja täydennettynä

---

V Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 25.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 288/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 288/9

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2012/C 288/08

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa rekisteröintihakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava Euroopan komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”HOLSTEINER TILSITER”

EY-N:o: DE-PGI-0005-0807-26.04.2010

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Nimi:

”Holsteiner Tilsiter”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Saksa

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1   Tuotelaji:

| Luokka 1.3 – | Juustot |
| --- | --- |

Luokka 1.3 –

Juustot

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

Holsteiner Tilsiter on perinteisesti lehmänmaidosta valmistettu puolikova juusto, joka yleensä käsitellään kypsytyksen aikana punakitillä. Sen rasvapitoisuus on 30–60 % kuiva-aineesta. Holsteiner Tilsiter voidaan valmistaa joko raakamaidosta tai pastöroidusta maidosta. Perinteisen tahkon lisäksi tätä juustoa valmistetaan yhä useammin myös leivän muotoisena. Juustossa on ohut kellertävänruskea luonnonkuori, joka käsitellään vähintään noin viisi viikkoa kestävän kypsytyksen aikana punakitistä, herasta, rasvattomasta maidosta tai suolavedestä tehdyllä seoksella. Vaaleankeltainen juustomassa on kiinteää, pehmeää ja hyvin joustavaa. Erityisen valmistustapansa vuoksi Holsteiner Tilsiter -juustossa on Tilsit-juustoille ominaisia koloja ja halkeamia. Maku vaihtelee varastointiajasta riippuen miedosta ja hieman mausteisesta voimakkaan pistävään. Juustoa valmistetaan tahkon tai leivän muotoisena, ja se painaa 3,5–5 kg.

Holsteiner Tilsiter -juustoa valmistetaan kolmessa eri rasvapitoisuudessa: vähintään 30 % kuiva-aineesta, vähintään 45 % kuiva-aineesta ja vähintään 60 % kuiva-aineesta. Vähimmäisrasvapitoisuus on 30 % kuiva-aineesta. Holsteiner Tilsiter -juusto valmistetaan yleensä maustamattomana. Ainoana mausteena voidaan käyttää toisinaan kuminaa.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

Valmistukseen käytettävän maidon ei välttämättä tarvitse olla peräisin yksilöidyltä maantieteelliseltä alueelta.

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

—

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Kaikkien juuston tuotantovaiheiden raaka-aineiden vastaanotosta vähintään viisi viikkoa kestävään kypsytykseen varastoissa on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

—

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

—

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Schleswig-Holsteinin osavaltio Saksan liittotasavallassa. Holsteiner Tilsiter -juuston historiallisesti todennettavissa oleva tuotantoalue käsittää 1900-luvun alkupuolelta (n. 1920) Schleswig-Holsteinin osavaltion nykyisen alueen.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen:

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys:

Erityinen valmistusmenetelmä sekä siitä johtuva Holsteiner Tilsiter -juuston laatu ja maine saattoivat tässä muodossa kehittyä ainoastaan kyseisellä alueella jäljempänä lueteltujen tekijöiden yhteisvaikutuksesta.

Schleswig-Holsteinin ilmasto on hyvin merellinen johtuen alueen sijainnista Pohjanmeren ja Itämeren välissä. Maantieteellinen sijainti ja maaperän ominaisuudet ovat johtaneet erityisen kasvillisuuden ja siten myös ominaisuuksiltaan erityislaatuisen rehun kehittymiseen, mikä on vaikuttanut suotuisasti maidontuotantoon ja juuston valmistukseen ja ilmenee erityisesti Holsteiner Tilsiter -juuston mausteisen aromaattisina ominaisuuksina.

Maidontuotannolla on Schleswig-Holsteinissa pitkät perinteet, sillä alueen olosuhteet ovat erinomaiset. Schleswigin ja Holsteinin herttuakunnissa kehittyi jo 1500-luvun lopulla todellinen maitotalousala, jonka tuotanto ylitti paikalliset tarpeet. Samaan aikaan hollantilaiset pakolaiset toivat alueelle ammattimaiseen maidontuotantoon liittyvää taitotietoa. Meijeriosuuskunnat kehittyivät 1800-luvun lopussa, ja pelkästään vuonna 1888 perustettiin 251 uutta meijeriä. Maidontuotantoyritysten rakenne ja ammatillinen pätevyys yhdessä suotuisien ilmasto- ja maaperäolojen kanssa ovat tehneet Schleswig-Holsteinista yhden Euroopan maidontuotannon keskuksista. Maailmanlaajuisesti tunnettu holstein-friisiläis-lypsykarjarotu, joka tunnetaan Saksassa myös nimellä ”Schwarzbunte” (mustavalkean kirjava), ei ole saanut nimeään syyttä. Maidon ja vasikan juoksetteen hyvä saatavuus on edesauttanut ratkaisevasti juustonvalmistuksen kehittymistä osavaltiossa. Nykyisin juustonvalmistuksessa käytetään kuitenkin myös maantieteellisen alueen ulkopuolelta peräisin olevaa maitoa.

5.2   Tuotteen erityisyys:

Holsteiner Tilsiter on osavaltiolle tyypillinen laadukas erikoisjuusto, jonka erinomainen maine on kestänyt jo noin 120 vuotta. Vanhat asiakirjat osoittavat, että jo 1500-luvulla Behlin tilalla Holsteinin Sveitsin alueella tunnettiin samankaltainen juusto. Ensimmäinen kuvaus Tilsit-tyyppisen juuston valmistusohjeesta on peräsin vuodelta 1840, ja se on silloisen Itä-Preussin Tilsitin lähistöllä sijainneella maatilalla eläneen rouva Westpfahlin käsialaa, ja sen perusteella tämäntyyppinen juusto on myös saanut nimensä. Ohje päätyi 1800-luvun lopussa nykyiseen Schleswig-Holsteiniin, jossa Tilsit-juustosta tuli nopeasti yksi suosituimmista juustoista, joiden joukossa se on edelleen säilyttänyt paikkansa.

Teoksessa ”Käsebereitung und Käsespeisen in Deutschland seit 1800” (Frank Roeb, Mainz 1976) kerrotaan: ”Schleswig-Holsteinissa Tilsit-juuston valmistus aloitettiin vieläkin myöhemmin, sillä lähteiden mukaan se ei ollut siellä kovinkaan yleistä ennen 1900-luvun alkua; myöhemmin valmistukseen myönnettiin jopa valtiontukea (vuodesta 1929 lähtien, vrt. Middelhauve).”

Nykyisin Schleswig-Holstein on yksi Tilsit-juuston tärkeimmistä tuotantoalueista (vrt. Dr. Oetker Lebensmittel-Lexikon, 2004, s. 812; C. Dumont, Kulinarisches Lexikon, 1998, s. 516; artikkeli Essen & Trinken im Detail – ”mein coop magazin”: ”Holsteiner Tilsiter und Beaujolais AOC”). Hampurin Slow Food -paikallisryhmän julkaisussa ”Tilsiter – Käse der Ostsee” (Burchard Bösche, 2005) mainitaan: ”Nykyisin kahden meren välissä sijaitseva Schleswig-Holstein on mitä ilmeisimmin Tilsit-juuston valmistuksen ydinaluetta.”

Myös haastatellut asiantuntijalaitokset vahvistavat sen, että Holsteiner Tilsiter -juustosta on tullut yksi alueen tyypillisimmistä, tunnetuimmista ja arvostetuimmista erikoistuotteista ja myös Schleswig-Holsteinissa valmistettuja Tilsit-tyyppisiä juustoja kuvaava yleiskäsite. Se mainitaan alueellisena erikoisjuustona myös Peter Peterin teoksessa ”Kulturgeschichte der deutschen Küche” (2005, s. 135): ”Holsteiner Tilsiter, Würchwitzer Milbenkäse, Allgäuer Bergkäse, (...) Ranskaan ja Italiaan mutta jopa Englantiin tai Irlantiin verrattuna korkealaatuisten saksalaisten juustojen valikoima on melko kapea-alainen.” Holsteiner Tilsiter -juuston erityiseen maineeseen viitataan myös monilla internet-sivustoilla. Tiedotussivustolla ”Alles Käse – das Infoportal” (http://www.walserstolz.de) kerrotaan: ”Tilsit-tyyppisellä juustolla on pitkät perinteet erityisesti Pohjois-Saksassa ja kaikkialla Itämeren rannikolla. Saksassa tuotannon painopiste on ennen muuta Schleswig-Holsteinissa, missä ilmaisuja ”Tilsiter” ja ”puolikova juusto” käytetään yhä osittain toistensa synonyymeinä.” Saksalaisia elintarvikkeita Yhdysvalloissa esittelevällä sivustolla (http://www.germanfoods.org) mainitaan: ”... myös Schleswig-Holsteinin alueella Saksan pohjoisosassa tuotetaan eräitä Saksan tunnetuimmista juustoista, kuten Tilsit (...)”. Muista viittauksista voidaan mainita muun muassa Paulsen-pitopalvelun internetsivustolla (http://www.party-paulsen.de) oleva maininta ”Holsteiner Tilsiter – Schleswig-Holsteinin paras juusto”.

Kypsytyskellareissa sukupolvien myötä luonnollisesti kehittyneet erityiset, yksinomaan kotoperäiset mikrobikasvustot antavat Holsteiner Tilsiter -juustolle vertaansa vailla olevan pikantin maun, joka erottaa sen selkeästi muuta alkuperää olevista Tilsit-tyyppisistä juustoista.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen määrätty laatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Holsteiner Tilsiter -juuston erityinen maine ja suuri arvostus perustuvat toisaalta Schleswig-Holsteinin pitkiin perinteisiin maidon ja juuston tuottajana ja toisaalta ennen muuta paikallisten juustomestareiden osaamiseen ja erityiseen taitotietoon. Merkittävän maidontuotannon ansiosta osavaltion maatiloilla kehittyi vuosisatojen kuluessa juustonvalmistusperinne, ja vanhat valmistusohjeet ja kokemus käsiteollisesta juustonvalmistuksesta siirtyivät sukupolvelta toiselle. Näin syntyivät myöhemmin alueelle tyypilliset erikoisjuustot, joista tärkeimpiin kuuluu vielä tänäänkin Holsteiner Tilsiter. Se on eri muodoissaan alueellinen erikoisuus, joka tunnetaan myös muualla erityisen arvostettuna tuotteena.

Holsteiner Tilsiter -juuston voimakkaan mausteinen maku ja perinteinen murukoloinen rakenne tunnettiin osavaltiossa jo ennen kuin tämäntyyppisiä juustoja alettiin yleisesti kutsua Tilsit-juustoiksi. Tämä käsite levisi Itä-Preussista Schleswig-Holsteiniin vasta 1800-luvun lopussa, ja sitä alettiin käyttää myös siellä vastaavan ohjeen mukaisesti valmistetuista juustoista. Siitä lähtien käytetäänkin ilmaisuja ”Tilsiter aus Schleswig-Holstein” tai ”Holsteiner Tilsiter”.

Juuston perinteinen maatiloilla alkanut valmistus on Schleswig-Holsteinissa kehittynyt jatkuvasti pidemmälle. Meijeritekninen koulutus on nykyisin keskitetty Bad Malenten maitotalousalan oppi- ja koelaitokseen (Lehr- und Versuchsanstalt für Milchwirtschaft), ja sillä on erinomainen maine myös osavaltion ulkopuolella.

Holsteiner Tilsiter -juuston poikkeuksellinen maine perustuu sen aivan erityiseen aromiin ja mausteena käytetyn kuminan antamaan makuun. Nämä ominaisuudet saadaan aikaan yksinomaan sellaisten erityisten mikrobiviljelmien avulla, joiden tyyppi ja koostumus ovat mahdollisia ainoastaan Pohjanmeren ja Itämeren välisen alueen ilmastossa.

Holsteiner Tilsiter -juustoa tuottavilla yrityksillä on keskeinen asema myös laajalti osavaltion ulkopuolella tunnetussa Käsestraße Schleswig-Holstein -yhdistyksessä, joka muodostuu lähes 40:stä noin 120 erilaista juustoa valmistavasta meijeristä. Yhdistyksen tavoitteena on Schleswig-Holsteinin juustoperinteen edistäminen, ja se syntyi vuonna 1999 Slow Food -liikkeen Hampurin lähellä sijaitsevassa Kiekebergin ulkoilmamuseossa järjestämistä juustomarkkinoista. Esillä olleen Schleswig-Holsteinin monipuolisen juustovalikoiman perusteella siellä syntyi käsite ”Winzern des Nordens” (pohjoisen viinitarhurit), jota käytetään Schleswig-Holsteinin maidontuottajista. Erityisesti Holsteiner Tilsiter eri muodoissaan edusti näkyvästi juustoistaan tunnettua Schleswig-Holsteinin osavaltiota.

Eritelmän julkaisutiedot:

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

Eritelmän täydellinen toisinto on julkaistu seuraavassa osoitteessa:

Markenblatt, nide 30, 24 päivänä heinäkuuta 2009, osa 7a-aa, s. 13378.

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/7201

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 25.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 288/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 288/13

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2012/C 288/09

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava Euroopan komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”WALBECKER SPARGEL”

EY-N:o: DE-PGI-0005-0857-08.02.2011

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Nimi:

”Walbecker Spargel”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Saksa

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1   Tuotelaji:

| Luokka 1.6 – | Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina |
| --- | --- |

Luokka 1.6 –

Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

Tuore valkoinen, vihreä tai violetti parsa (Asparagus officinalis). Syötävä osa eli versot myydään kuorittuina tai kuorimattomina. Walbecker Spargel -parsa tuotetaan hyvän maatalouskäytännön sääntöjä noudattaen. Kun tuote pidetään kaupan kuorimattomana, sen on vastattava vähintään UNECE-standardin FFV04 (Asparagus) vaatimuksia.

Vaalean parsan pituus saa olla enintään 22 cm. Versojen on oltava kokonaisia ja vahingoittumattomia. Niissä ei saa olla mätää tai vaurioita, ja niiden on tuoksun ja ulkonäön on oltava tuore.

Walbecker Spargel on ainutlaatuinen hienosyisen rakenteensa, kevyesti pähkinäisen arominsa ja voimakkaan parsanmakunsa sekä versojen rapeuden vuoksi.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

—

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

—

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Walbecker Spargel -parsan tuotannon viljelystä sadonkorjuuseen on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

Viljely aloitetaan valmistelemalla maa asianmukaisesti ennen istutusta. Siihen lisätään tarvittava määrä humusainesta (viherlannoitetta, kompostia). Valmisteluvaihe kestää vuoden, ja sen aikana maa käännetään 80 senttimetrin syvyydeltä, jotta kasvit voivat juurtua syvään ja kehittyä ihanteellisissa oloissa. Istutus tapahtuu yleensä huhtikuun puolivälissä, mutta se voi tapahtua myös maaliskuussa, jos kevät alkaa varhain. Silloin harjut puhdistetaan huolellisesti juurenkappaleista ja kivistä, jotta tällainen kova aines ei haittaa parsanversojen kasvua suoriksi.

Ensimmäinen sato korjataan kahden vuoden kasvuvaiheen jälkeen kolmantena vuonna.

Jos parsaa viljellään mustavalkoisen muovin alla, on ehdottomasti huolehdittava siitä, että voimakkaalla auringonpaisteella muovi käännetään riittävän ajoissa valkea puoli ylöspäin, jotta voidaan välttää latvakukinnon liiallisesta kypsymisestä aiheutuva laadun heikkeneminen.

Viljelyalustat, joilta satoa korjataan, voidaan typpilannoittaa vasta sadonkorjuuajan päätyttyä. Noin 21 päivää ennen parsakauden päättymistä maasta otetaan näytteitä, jotta voidaan todeta, mitä aineksia maa tarvitsee, ja tehdä sen perusteella vastaava typpilannoitus sadonkorjuun jälkeen. Laadun ja kasvuedellytysten parantamiseksi toteutetaan eräitä viljelyteknisiä toimenpiteitä, kuten maan varovainen muokkaus ja asianmukainen lannoitus muun muassa magnesium- ja kaliumlannoitteilla.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

Pakkaaminen

Kunkin pakkauksen sisällön on oltava tasalaatuinen. Jokaisessa yksittäisessä pakkauksessa saa olla ainoastaan Walbecker Spargel -parsan tuotantoon hyväksytyltä alueelta peräisin olevaa parsaa, jonka on kuuluttava samaan kauppalaatuun, väriryhmään ja kokoluokkaan. Sisällön näkyvän osan on edustettava koko pakkauksen sisältöä.

Laadun säilymiseksi Walbecker Spargel jäähdytetään nopeasti. Viimeistään neljän tunnin kuluttua sadonkorjuusta se on jäähdytettävä 1–12 celsiusasteisessa kaivo- tai jäävedessä. Parsa on saatettava myyntiin mahdollisimman pian, ja sitä saa periaatteessa säilyttää enintään kolmen päivän ajan kylmävarastossa 1–4 celsiusasteessa.

Tuottaja saa katkaista kylmäketjun ainoastaan lyhytaikaisesti pakkaamisen ja toimitusten yhteydessä.

Käsittely-, jäähdytys- ja mahdollisten myyntitilojen on oltava hygieniavaatimusten mukaiset.

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

—

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Walbecker Spargel -parsan viljelyalue sijaitsee Nordrhein-Westfalenin osavaltion luoteisosassa Alankomaiden rajalla. Lännessä alueen raja kulkee Alankomaiden rajaa pitkin. Pohjoisessa se kulkee valtakunnan rajan ja moottoritien A 57 leikkauspisteestä moottoritietä A 57 pitkin itään. Moottoritien A 57 ja valtatien B 9 leikkauspisteessä rajalinja kääntyy kaakkoon ja kulkee valtatien B 9 suuntaisena valtateiden B 9 ja B 58 leikkauspisteeseen, missä se kääntyy lounaaseen valtatien B 58 suuntaisena. Valtatien B 58 ja maantien L 221 leikkauspisteestä raja kulkee maantien L 221 suuntaisena sen ja moottoritien A 61 leikkauspisteeseen ja jatkuu sieltä edelleen moottoritien A 61 suuntaisena sen ja valtakunnan rajan leikkauspisteeseen.

5.   Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys:

Tuotantoalue on osa Reinin alajuoksun tasankoa. Se on ilmasto-oloiltaan erinomaista parsanviljelyaluetta. Nimenomaan tärkeimpinä kuukausina maaliskuusta kesäkuuhun alueen sademäärä on sopiva parsan kasvun kannalta, ja lämpötila pysyy koko ajan lauhkeana.

Tuotantoalueelle on ominaista hiekka- ja kaakossa myös savi- ja lössipitoinen maaperä. Perinteisesti parsanviljelyyn valitut lohkot sijaitsevat maalla, jonka hiekkapitoisuus on korkea. Hiekka on peräisin Maas- ja Niers-jokien hiekkaharjanteen alueelta. Jokien välisen alueen maaperän rakenne on kehittynyt jääkaudella. Sille on ominaista paikoitellen hieman hiekkapitoinen, ilmava ja sadetta läpäisevä kivennäispitoinen maa-aines, jonka lössipitoisuus on alhainen, humuspitoisuus korkeampi ja kalkkipitoisuus hyvin korkea. Viljelijät ovat perinteisesti pitäneet tällaista maaperää hyötykasvien viljelyyn paremmin soveltuvien lähiseutujen (Pont, Nieuwkerk, Aldekerk ja Baersdonk) rikasta maaperää huonompana. Yksilöidyn maantieteellisen alueen maaperä soveltuu kuitenkin erinomaisesti juuri parsan viljelyyn.

5.2   Tuotteen erityisyys:

Walbecker Spargel -parsa, jota saa pitää kaupan ainoastaan tuoreena valkoisena, vihreänä tai violettina parsana, on ainutlaatuinen hienosyisen rakenteensa, kevyesti pähkinäisen arominsa ja voimakkaan parsanmakunsa sekä versojen rapeuden vuoksi. Paikallisilla parsantuottajilla on alan tietotaitoa, jonka ansiosta he osaavat valmistella maan oikealla tavalla, istuttaa parsan ja valita oikean sadonkorjuuajankohdan siten, että Walbecker Spargel kasvaa erityisen kauniisti suoraksi ja koostumukseltaan hyvälaatuiseksi. Pitkän viljelyperinteensä ja erinomaisten laatuominaisuuksiensa ansiosta Walbecker Spargel on erittäin arvostettu myös tuotantoalueensa ulkopuolella.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Walbecker Spargel -parsan hienosyinen rakenne, pähkinäinen voimakas maku sekä versojen rapeus ja suoruus johtuvat Walbeckin alueen ihanteellisesta maaperästä ja Reinin alajuoksun tasangon ilmasto-oloista. Nimenomaan parsan kohdalla tuotteen ominaisuuksien ja luonnonolojen välinen yhteys on erityisen tiivis. Parsan maku riippuu 70-prosenttisesti maaperästä ja 20-prosenttisesti maan muokkauksesta ja lannoituksesta; lajikkeen merkitys on ainoastaan 10 prosenttia. Parsanviljelyyn ensisijaisesti käytetty hiekkaharjanteen humuspitoinen maaperä saa erityisesti maaliskuun ja kesäkuun välisenä aikana riittävästi sadetta, ja lämpötila pysyy koko ajan lauhkeana. Tuotteen laatu varmistetaan myös hyvien viljelykäytänteiden avulla.

Walbecker Spargel -parsan erityislaatu perustuu parsantuottajien useiden sukupolvien aikana kehittyneeseen osaamiseen, joka liittyy erityisesti oikean istutusajankohdan ja sadonkorjuun aloitus- ja päättymisajankohdan tai käytettävän muovikatteen tyypin ja koon valintaan sekä harjujen asianmukaiseen valmisteluun, juuripaakkujen ja kivien poistamiseen ja lannoitustarpeiden määrittelemiseen maanäytteiden perusteella.

Walbecker Spargel -parsalla on erinomainen maine. Juristi ja evp.-majuri Walther Klein-Walbeck aloitti Saksan hyperinflaation aikaan vuonna 1923 ensimmäiset parsanviljelykokeet Walbeckin linnan ympäristössä. Niiden onnistuminen innosti nopeasti paikallisia viljelijöitä, jotka eivät olleet tyytyväisiä muiden peltokasvien hiekkaisessa maaperässä tuottamaan vaatimattomaan satoon. Syksyllä 1927 jo 33 walbeckiläistä viljelijää ilmoitti aloittavansa parsanviljelyn seuraavana keväänä. Ensimmäisellä kaudella istutettiin 200 auranalaa (50 hehtaaria). Walther Klein-Walbeck perusti 1 päivänä tammikuuta 1929 yhdessä 55:n walbeckiläisen parsanviljelijän kanssa tämän hakemuksen esittäneen tuottajaryhmän, Spargelbaugenossenschaft Walbeck und Umgegend e.G.:n. Siitä lähtien ryhmän jäseninä olevat viljelijät tuottavat parsaa osuuskuntaperiaatteella ja pitävät sitä kaupan nimellä ”Walbecker Spargel”. Vuosina 1932–1938 ryhmä toimitti Straeleniin 36 000 sentneriä (1 800 tonnia) parsaa myytäväksi huutokaupalla, mikä tuotti tuolloin köyhälle Walbeckin kylälle 1,3 miljoonaa silloista Saksan markkaa. Vuoden 1936 parsakauden aikana kylässä vieraili 40 000 parsanystävää.

Toisen maailmasodan aikana parsanviljely pysähtyi, mutta se alkoi uudelleen vuoden 1948 valuuttauudistuksen jälkeen. Nykyisin ryhmässä on 50 jäsentä, jotka viljelevät parsaa 80 hehtaarilla.

Jakob Schopmanns kirjoitti vuonna 1935 runon ”Walbecker Heimatlied”, joka julkaistiin 5 päivänä heinäkuuta 1935 Niederrheinische Landeszeitung -lehdessä ja jonka hänen poikansa Helmut sävelsi vuonna 1977, todistaa parsan merkityksestä Walbeckin kylän ja sen lähiympäristön identiteetille:

”Kennst Du mein friedliches Walbeck nicht? (Etkö tunne rauhaisaa Walbeckin kyläämme)

Das Spargeldorf an der Grenze? (parsastaan kuuluisaa rajaseudun kylää?)

Dort schießt der Spargel in Sonnenlicht (Siellä parsa kasvaa auringonpaisteessa)

alljährlich im taufrischen Lenze. (keväisen kasteen raikkaudessa.)”

Joka vuosi pidettävän kaksipäiväisen parsajuhlan yhteydessä järjestettävässä suuressa juhlakulkueessa hallitseva parsaprinsessa esittäytyy yleisölle valtaistuimellaan. Hän edustaa parsastaan tunnettua Walbeckin kylää radiossa ja televisiossa sekä messuilla ja Reinin alajuoksun alueen monissa kansanjuhlissa.

Eritelmän julkaisutiedot:

Eritelmän julkaisutiedot:

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/13251

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

---