# Az Európai Unió C 364/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 364 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. október 28. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 364

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. október 28.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| | 2020. július 15-16-i, 553. (hibrid) plenáris ülés |
| 2020/C 364/01 | Állásfoglalás – Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság hozzájárulása az Európai Bizottság 2021. évi munkaprogramjához – Az EGSZB hozzájárulása az Európai Bizottság 2021. évi munkaprogramjához ad hoc csoport munkája alapján | 1 |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| | 2020. július 15-16-i, 553. (hibrid) plenáris ülés |
| 2020/C 364/02 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Inkluzívabb és fenntarthatóbb bankunió előmozdítása a közösségi bankok helyi fejlődéshez való hozzájárulásának javítása és egy társadalmilag felelős nemzetközi és európai pénzügyi rendszer kiépítése révén (saját kezdeményezésű vélemény) | 14 |
| 2020/C 364/03 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Adózási mechanizmusok a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére (saját kezdeményezésű vélemény) | 21 |
| 2020/C 364/04 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A fenntartható gazdasági növekedés fokozása EU-szerte (saját kezdeményezésű vélemény) | 29 |
| 2020/C 364/05 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A versenyképesség, az innováció, a növekedés és a munkahelyteremtés előmozdítása a globális szabályozási együttműködés fokozása, egy megújított többoldalú kereskedelmi rendszer támogatása és a piactorzító támogatások csökkentése révén (saját kezdeményezésű vélemény) | 37 |
| 2020/C 364/06 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A biztonsági unió ipari dimenziója (saját kezdeményezésű vélemény) | 43 |
| 2020/C 364/07 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A mezőgazdasági termékekre vonatkozó védintézkedések bevezetése a kereskedelmi megállapodásokban (saját kezdeményezésű vélemény) | 49 |
| 2020/C 364/08 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Covid19-járvány utáni szükséghelyzet: egy új multilaterális mátrix kialakítása (saját kezdeményezésű vélemény) | 53 |
| 2020/C 364/09 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A közösségi gazdaság adóztatása – jelentéstételi követelmények (kiegészítő vélemény) | 62 |
| 2020/C 364/10 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Európai éghajlati paktum (feltáró vélemény) | 67 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

2020. július 15-16-i, 553. (hibrid) plenáris ülés

2020/C 364/01

Állásfoglalás – Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság hozzájárulása az Európai Bizottság 2021. évi munkaprogramjához – Az EGSZB hozzájárulása az Európai Bizottság 2021. évi munkaprogramjához ad hoc csoport munkája alapján

1

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

2020. július 15-16-i, 553. (hibrid) plenáris ülés

2020/C 364/02

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Inkluzívabb és fenntarthatóbb bankunió előmozdítása a közösségi bankok helyi fejlődéshez való hozzájárulásának javítása és egy társadalmilag felelős nemzetközi és európai pénzügyi rendszer kiépítése révén (saját kezdeményezésű vélemény)

14

2020/C 364/03

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Adózási mechanizmusok a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére (saját kezdeményezésű vélemény)

21

2020/C 364/04

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A fenntartható gazdasági növekedés fokozása EU-szerte (saját kezdeményezésű vélemény)

29

2020/C 364/05

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A versenyképesség, az innováció, a növekedés és a munkahelyteremtés előmozdítása a globális szabályozási együttműködés fokozása, egy megújított többoldalú kereskedelmi rendszer támogatása és a piactorzító támogatások csökkentése révén (saját kezdeményezésű vélemény)

37

2020/C 364/06

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A biztonsági unió ipari dimenziója (saját kezdeményezésű vélemény)

43

2020/C 364/07

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A mezőgazdasági termékekre vonatkozó védintézkedések bevezetése a kereskedelmi megállapodásokban (saját kezdeményezésű vélemény)

49

2020/C 364/08

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Covid19-járvány utáni szükséghelyzet: egy új multilaterális mátrix kialakítása (saját kezdeményezésű vélemény)

53

2020/C 364/09

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A közösségi gazdaság adóztatása – jelentéstételi követelmények (kiegészítő vélemény)

62

2020/C 364/10

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Európai éghajlati paktum (feltáró vélemény)

67

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| | 2020. július 15-16-i, 553. (hibrid) plenáris ülés |
| 2020/C 364/11 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Nemi esélyegyenlőségi stratégia (COM(2020)152 final) | 77 |
| 2020/C 364/12 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Fehér könyv a mesterséges intelligenciáról – A kiválóság és a bizalom európai megközelítése (COM(2020) 65 final) | 87 |
| 2020/C 364/13 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv (COM(2020) 98 final) | 94 |
| 2020/C 364/14 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európa digitális jövőjének megtervezése (COM(2020) 67 final) | 101 |
| 2020/C 364/15 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Új európai iparstratégia (COM(2020) 102 final) | 108 |
| 2020/C 364/16 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – a) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az egységes piaci szabályok végrehajtásának és érvényesítésének javítására vonatkozó hosszú távú cselekvési terv (COM(2020) 94 final) b) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A belső piaci akadályok azonosítása és kiküszöbölése (COM(2020) 93 final) | 116 |
| 2020/C 364/17 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért (COM(2020) 456 final) – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának Uniós költségvetés – az európai helyreállítási terv motorja (COM(2020) 442 final) – Javaslat tanácsi rendeletre a Covid19-világjárvány utáni helyreállítás támogatására szolgáló Európai Uniós Helyreállítási Eszköz létrehozásáról (COM(2020) 441 final/2 – 2020/0111 (NLE)) – Módosított javaslat tanácsi rendeletre a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (COM(2020) 443 final – 2018/0166 (APP)) – Módosított javaslat tanácsi határozatra az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről (COM(2020) 445 final – 2018/0135 (CNS)) – Javaslat tanácsi rendeletre a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet módosításáról (COM(2020) 446 final – 2020/0109 (APP)) – Módosított javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról – Az Európai Parlament és a Tanács határozata a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról, Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz létrehozásáról, Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP-stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (COM(2020) 459 final – 2018/0224 COD) | 124 |
| 2020/C 364/18 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (COM(2020) 408 final – 2020/0104 (COD)) Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a technikai támogatási eszköz létrehozásáról (COM(2020) 409 final – 2020/0103 (COD)) | 132 |
| 2020/C 364/19 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az InvestEU program létrehozásáról (COM(2020) 403 final – 2020/0108 (COD)) Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az (EU) 2015/1017 rendeletnek a Fizetőképesség-támogatási Eszköz létrehozása tekintetében történő módosításáról (COM(2020) 404 final – 2020/0106 (COD)) | 139 |
| 2020/C 364/20 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és az (EU) 2018/1999 rendelet (az európai klímarendelet) módosításáról (COM(2020) 80 final – 2020/0036 (COD)) | 143 |
| 2020/C 364/21 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a vasút európai évéről (2021) (COM(2020) 78 final) | 149 |
| 2020/C 364/22 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Covid19-világjárványra tekintettel a fenntartható vasúti piacot célzó intézkedések létrehozásáról (COM(2020) 260 final 2020 – 2020/0127 (COD)) | 158 |
| 2020/C 364/23 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtása 2018. január 1. – 2018. december 31.(COM(2019) 455 final) | 160 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

2020. július 15-16-i, 553. (hibrid) plenáris ülés

2020/C 364/11

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Nemi esélyegyenlőségi stratégia (COM(2020)152 final)

77

2020/C 364/12

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Fehér könyv a mesterséges intelligenciáról – A kiválóság és a bizalom európai megközelítése (COM(2020) 65 final)

(COM(2020) 65 final)

87

2020/C 364/13

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv (COM(2020) 98 final)

(COM(2020) 98 final)

94

2020/C 364/14

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európa digitális jövőjének megtervezése (COM(2020) 67 final)

(COM(2020) 67 final)

101

2020/C 364/15

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Új európai iparstratégia (COM(2020) 102 final)

(COM(2020) 102 final)

108

2020/C 364/16

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – a) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az egységes piaci szabályok végrehajtásának és érvényesítésének javítására vonatkozó hosszú távú cselekvési terv (COM(2020) 94 final) b) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A belső piaci akadályok azonosítása és kiküszöbölése (COM(2020) 93 final)

(COM(2020) 94 final)

(COM(2020) 93 final)

116

2020/C 364/17

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért (COM(2020) 456 final) – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának Uniós költségvetés – az európai helyreállítási terv motorja (COM(2020) 442 final) – Javaslat tanácsi rendeletre a Covid19-világjárvány utáni helyreállítás támogatására szolgáló Európai Uniós Helyreállítási Eszköz létrehozásáról (COM(2020) 441 final/2 – 2020/0111 (NLE)) – Módosított javaslat tanácsi rendeletre a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (COM(2020) 443 final – 2018/0166 (APP)) – Módosított javaslat tanácsi határozatra az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről (COM(2020) 445 final – 2018/0135 (CNS)) – Javaslat tanácsi rendeletre a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet módosításáról (COM(2020) 446 final – 2020/0109 (APP)) – Módosított javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról – Az Európai Parlament és a Tanács határozata a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról, Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz létrehozásáról, Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP-stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (COM(2020) 459 final – 2018/0224 COD)

(COM(2020) 456 final)

(COM(2020) 442 final)

(COM(2020) 441 final/2 – 2020/0111 (NLE))

(COM(2020) 443 final – 2018/0166 (APP))

(COM(2020) 445 final – 2018/0135 (CNS))

(COM(2020) 446 final – 2020/0109 (APP))

(COM(2020) 459 final – 2018/0224 COD)

124

2020/C 364/18

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (COM(2020) 408 final – 2020/0104 (COD)) Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a technikai támogatási eszköz létrehozásáról (COM(2020) 409 final – 2020/0103 (COD))

(COM(2020) 408 final – 2020/0104 (COD))

(COM(2020) 409 final – 2020/0103 (COD))

132

2020/C 364/19

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az InvestEU program létrehozásáról (COM(2020) 403 final – 2020/0108 (COD)) Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az (EU) 2015/1017 rendeletnek a Fizetőképesség-támogatási Eszköz létrehozása tekintetében történő módosításáról (COM(2020) 404 final – 2020/0106 (COD))

(COM(2020) 403 final – 2020/0108 (COD))

(COM(2020) 404 final – 2020/0106 (COD))

139

2020/C 364/20

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és az (EU) 2018/1999 rendelet (az európai klímarendelet) módosításáról (COM(2020) 80 final – 2020/0036 (COD))

(COM(2020) 80 final – 2020/0036 (COD))

143

2020/C 364/21

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a vasút európai évéről (2021) (COM(2020) 78 final)

(COM(2020) 78 final)

149

2020/C 364/22

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Covid19-világjárványra tekintettel a fenntartható vasúti piacot célzó intézkedések létrehozásáról (COM(2020) 260 final 2020 – 2020/0127 (COD))

(COM(2020) 260 final 2020 – 2020/0127 (COD))

158

2020/C 364/23

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtása 2018. január 1. – 2018. december 31.(COM(2019) 455 final)

(COM(2019) 455 final)

160

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

2020. július 15-16-i, 553. (hibrid) plenáris ülés

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/1

---

Állásfoglalás – Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság hozzájárulása az Európai Bizottság 2021. évi munkaprogramjához – „Az EGSZB hozzájárulása az Európai Bizottság 2021. évi munkaprogramjához” ad hoc csoport munkája alapján

(2020/C 364/01)

| Előadók: | Petr ZAHRADNÍK


  Stefano PALMIERI


  Jan DIRX |
| --- | --- |

Előadók:

Petr ZAHRADNÍK

Stefano PALMIERI

Jan DIRX

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2020. július 15–16-án tartott plenáris ülésén (a július 16-i ülésnapon) 140 szavazattal 15 ellenében, 17 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi állásfoglalást.

1.   Bevezetés

| 1.1 | Amint „Az EGSZB javaslatai a Covid19-válság utáni újjáépítésről és helyreállításról” című állásfoglalásában (1) rámutatott, az EGSZB melegen üdvözli és teljes mértékben támogatja az Európai Bizottságnak a NextGenerationEU Eszközről és a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó teljes uniós költségvetésről szóló javaslatait. Az EGSZB reméli és elvárja, hogy az Európai Bizottság által e tervekben meghatározott irányvonalakat, amelyek abból adódóan alakultak ki, hogy a koronavírus-válság után helyreállításra és újjáépítésre lesz szükség, teljeskörűen és kézzelfogható módon kibontják majd az Európai Bizottság 2021. évi munkaprogramjában. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Az EGSZB szerint a munkaprogramnak gazdaságunk és társadalmunk újjáépítésére és javítására kell összpontosítania, a következő elveken alapulva: az emberi és a szociális jogok, a demokratikus értékek és a jogállamiság védelme, az egységes piacban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása, a fenntartható fejlődési célok elérése, a körforgásos gazdaság létrehozása és az Unió klímasemlegességének legkésőbb 2050-ig való elérése, továbbá a jó kormányzás és a demokratikus elszámoltathatóság biztosítása. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság által meghatározott hat fő cél (európai zöld megállapodás, a digitális korra felkészült Európa, emberközpontú gazdaság, Európa globális szerepének erősítése, az európai életmód előmozdítása, valamint az európai demokrácia megerősítése) erőteljes keretet biztosít a 2021. évi munkaprogram kidolgozásához. Talán határozottabb hangsúlyt kellene helyezni a beruházásokra és azok felgyorsításának szükségességére, a jelenleg elfogadásra kerülő intézkedéseknek is köszönhetően. A jövőbeli munkaprogrammal kapcsolatos bizonyos részletek megtalálhatók az Európai Bizottság európai helyreállítási tervről szóló közleményében (2), valamint az új javaslatok tükröződni fognak az Európai Bizottság elnökének, Ursula von der Leyennek az Unió helyzetéről szóló szeptemberi beszédében és az Európai Parlamenthez és Tanácshoz címzett szándéknyilatkozatában. Az EGSZB nagyra értékeli a Covid19-válságra reagáló, 2020. évi kiigazított munkaprogramot is, amely jelezheti a közeljövőben várható fejleményeket. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság Európa helyreállítása kapcsán kiigazította 2020-as munkaprogramját, hogy az a választ adjon a koronavírus-világjárványra. Újraszervezte munkáját, és az Európa helyreállításának és ellenálló képességének előmozdításához szükséges intézkedéseket helyezte előtérbe, ugyanakkor továbbra is elkötelezett kiemelt kezdeményezései, az európai zöld megállapodás és a digitális stratégia megvalósítása mellett, mivel ezek kulcsfontosságúak Európa gazdaságának újraindításához és egy ellenállóképesebb, fenntarthatóbb, méltányosabb és virágzó Európa építéséhez. Az EGSZB tudomásul veszi, hogy kilenc kezdeményezés 2021-re lett halasztva. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Különösen most, amikor ezekben a válságos időkben érzékeljük az országok közötti együttműködés fontosságát, az EGSZB reméli, hogy az Európa jövőjéről szóló közelgő konferencia az EU intézményi struktúrájának megerősítéséhez és elmélyítéséhez vezet, valamint az uniós projekt valódi megújításához oly módon, hogy az EU képes legyen szembenézni a következő évtizedek kihívásaival. Az Európai Bizottság ezért számíthat az EGSZB teljes támogatására. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a gazdaság és társadalom helyreállításának és újjáépítésének folyamata csak a civil társadalmi szervezetek és szociális partnerek aktív részvételével lesz lehetséges. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | A következő fejezetekben és bekezdésekben az EGSZB az Európai Bizottság hat fő célját követve konkrét javaslatokat fogalmaz meg a 2021. évi munkaprogramhoz. |
| --- | --- |

1.7

2.   Európai zöld megállapodás

2.1.   A zöld megállapodás

| 2.1.1. | Az európai zöld megállapodásra úgy is lehet tekinteni, mint a gazdaság fenntartható újraindításának hatékony eszközére az Európa előtt álló szükséges strukturális változásokat támogató jelentős beruházások révén. Ebből a szempontból a gazdaság hosszabb távú fellendítésére kínálkozó lehetőségnek is tekinthető. Új konszenzus kialakítására van szükség Európában ahhoz, hogy elegendő köz- és magánforrásokat összpontosítsanak e célra, valamint újfajta irányítást fogadjanak el ennek sikeres gyakorlati megvalósítása érdekében. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Az EGSZB határozottan támogatja a körforgásos gazdaságra való átállást. Az EGSZB elszántan támogatja a terület eddigi ambiciózus szakpolitikáit a körforgásos gazdaság érdekelt feleinek európai platformja melletti elkötelezettsége révén. A forráshatékonysággal kapcsolatban régóta az Európai Bizottsághoz intézett kéréseinek egyike, hogy vizsgálják felül a környezettudatos tervezésre vonatkozó jogszabályokat és a kapcsolódó termékpolitikai jogszabályokat, fokozatosan vonjanak be a terméktervezésre vonatkozó kötelező forráshatékonysági követelményeket, valamint vezessenek be új közbeszerzési eljárásokat a körforgásos termékek és új üzleti modellek ösztönzésére, figyelembe véve ugyanakkor a Covid19-válságot követő gazdasági körülményeket és a változások tényleges megvalósíthatóságát. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Az EGSZB tudomásul veszi, hogy 2021-re halasztották a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv felülvizsgálatát, amelynek célja, hogy a nem pénzügyi jelentéstételt kiterjesszék a környezettel, azon belül például a biológiai sokféleséggel kapcsolatos adatokra. Az EGSZB úgy véli, hogy az adópolitikákat általánosan meg kell reformálni az éghajlat-politikai törekvéseknek megfelelően, valamint hogy az adórendszereknek és az árképzésnek tükröznie kell a környezetvédelmi költségeket, beleértve a biológiai sokféleség csökkenését. Ennek keretében bátorítja a tagállamokat nemzeti adórendszereik annak érdekében történő módosítására, hogy az adóterhet a foglalkoztatásról a környezetszennyezésre, az alulárazott erőforrásokra és más környezeti externáliákra helyezzék át. A „felhasználó fizet” és a „szennyező fizet” elveket érvényesíteni kell a környezetkárosodás megelőzése és korrekciója érdekében. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Az EGSZB üdvözli, hogy a biológiai sokféleség szempontját minden szakpolitikai területen érvényesíteni fogják, ahogy azt az Európai Bizottság a 2030-as biodiverzitási stratégiájában (3) kifejezte. Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság létrehoz egy új európai biodiverzitási irányítási keretet. Ezáltal felméri a fennálló kötelezettségeket és vállalásokat, és ütemtervet készít a végrehajtáshoz. Ez előnyös lesz mind a KAP, mind az európai élelmiszerrendszer számára, és így még fenntarthatóbbá teheti azokat. A végrehajtás részeként az Európai Bizottság nyomonkövetési és felülvizsgálati mechanizmust is létrehoz, olyan közösen elfogadott mutatókkal, amelyek lehetővé teszik az eredmények rendszeres értékelését, valamint az esetleg szükséges korrekciós intézkedések megállapítását. A mechanizmusnak hozzá kell járulnia a környezetvédelmi politikák végrehajtásának felülvizsgálatához és az európai szemeszterhez is. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Az EGSZB üdvözli az európai klímarendeletet, amely jogilag kötelező erejű, az egész EU-ra kiterjedő célként határozza meg a nulla nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2050-ig történő elérését, és e cél eléréséhez egy keretrendszert is létrehoz. Az EGSZB ezért az európai klímarendeletre vonatkozó javaslatot olyan eszköznek tekinti, amely hozzájárulhat Európa gazdaságának ehhez a kívánt és szükséges újjáépítéséhez (4). 2020 szeptemberére az Európai Bizottság szeretne előállni az Unió 2030-as éghajlatvédelmi céljának a klímasemlegességi célkitűzésre tekintettel történő felülvizsgálatával, valamint szeretné megvizsgálni egy új, 2030-as célkitűzés lehetőségét, amelynek értelmében a kibocsátást 50–55 %-kal kellene csökkenteni az 1990-es szinthez képest, továbbá 2021 közepéig be szeretné nyújtani a vonatkozó jogszabályjavaslatokat. Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy 2030-ig legalább 55 %-os csökkentést tűzzön ki célul, és ennek megfelelő jogszabályjavaslatokat is nyújtson be, hogy az EU teljesíteni tudja a kibocsátáscsökkentés iránti hatalmas globális igényből a rá eső részt (5). |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | A gazdaság és a társadalom reformjának folyamata az összes polgár – civil társadalmi szervezeteken, egyesületeken és hálózatokon keresztüli – részvétele útján valósulhat ténylegesen meg. A tagállamoknak és az EU-nak ezért biztosítaniuk kell, hogy ebben az összetett folyamatban senki ne maradjon magára, különösen a legkiszolgáltatottabbak. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Az éghajlat-politikai fellépést és a fenntarthatósággal kapcsolatos kötelezettségvállalásokat kell a helyreállítási és újjáépítési szakpolitika középpontjába helyezni, mivel nem megengedhető, hogy ezek a továbbiakban is egy magas szénkibocsátású jövőhöz kössék az EU-t. |
| --- | --- |

2.1.7.

| 2.1.8. | A többéves pénzügyi keretnek (MFF) növelnie kell a beruházási szükségletekhez szükséges forrásokat, illetve gondoskodnia kell megfelelő arányukról a valós és mélyreható zöld átállás megvalósítása érdekében. Ezenkívül fontos, hogy továbbra is prioritást élvezzenek egyéb környezetvédelmi ügyek, például a talaj, a szárazföld és a tengerek védelme, amelynek a Covid19-válságot követően és annak ellenére sem szabad kevesebb figyelmet szentelni. |
| --- | --- |

2.1.8.

| 2.1.9. | Minden szinten gondoskodni kell az energiabiztonság és a társadalom ellenálló képessége terén történő további előrelépések megtételéről, például épületfelújítási programokon keresztül. A határokon átnyúló, az EU-n belüli energiaügyi együttműködés és energiahálózatok továbbra is fontosak, akárcsak az ellátási források nagyobb fokú diverzifikációjának elősegítése, például nagyobb választékot biztosítva a megújuló energiaforrások és az elérhető energiatárolási megoldások terén. |
| --- | --- |

2.1.9.

| 2.1.10. | A megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású villamosenergia használatának növelése – a jelenleg még fosszilis energiaforrásokra támaszkodó ágazatok villamosításán keresztül – lehetőséget ad az EU klímasemlegességi célkitűzése felé való haladás felgyorsítására. A nemzeti energia- és klímatervek fontos lépést jelentenek az energiaunió és az európai zöld megállapodás megvalósítása terén. |
| --- | --- |

2.1.10.

| 2.1.11. | Az európai klímarendeletben meghatározott, az EU klímasemlegességének 2050-ig való elérésére irányuló célkitűzés tekintetében különös figyelmet kell szentelni a közlekedési ágazatra. Ezen ágazat szén-dioxid-kibocsátásai még mindig növekednek, a klímasemlegességi célkitűzés teljesítéséhez azonban a közlekedésből származó kibocsátás 90 %-os csökkenésére van szükség 2050-ig. |
| --- | --- |

2.1.11.

| 2.1.12. | Az EGSZB kéri, hogy az európai zöld megállapodás részeként terjesszenek elő egy új, aktualizált uniós erdőgazdálkodási stratégiát a 2020 utáni időszakra vonatkozóan, amely megbízhatóan előre tud tekinteni 2050-ig. Valamennyi ágazatban el kell ismerni azt, hogy az erdők, az erdészet és az erdőalapú iparágak fontos szerepet játszanak e célok teljesítése során, ebből adódóan pedig optimalizált ágazatközi együttműködést kell kialakítani. |
| --- | --- |

2.1.12.

| 2.1.13. | Az EGSZB úgy véli, hogy az alkalmazkodási intézkedések jelentősen hozzájárulnak annak garantálásához, hogy a fenntartható átállást és a Covid19-világjárvány utáni helyreállítást méltányosabban lehessen megvalósítani. Az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásai által az átlagosnál nagyobb mértékben érintett közösségeket és régiókat segíteni kell abban, hogy e hatásokra és az észlelt kockázatokra reagálni tudjanak. Különösen igaz ez azokra a közösségekre és régiókra, amelyek jelenlegi és múltbeli ÜHG-kibocsátása az átlagnál alacsonyabb. |
| --- | --- |

2.1.13.

| 2.1.14. | Az EGSZB nagyra értékeli, hogy az Európai Bizottság 2020. évi kiigazított munkaprogramja megfelelően tárgyalja az európai zöld megállapodást, mégpedig kellően kiegyensúlyozott módon a fő fejezetekben. Az EGSZB különösen hangsúlyozza a fenntartható átállás finanszírozásának – főleg az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási tervnek és a Méltányos Átállást Támogató Alapnak – szentelt kiemelt figyelmet. Továbbá a kiigazított munkaprogramban megjelenő egyéb releváns területek – például a fenntartható és intelligens mobilitás, a fenntartható termelés és fogyasztás, az élelmiszerrendszerek fenntarthatósága vagy az energia dekarbonizációja – meglehetősen fontosak, mivel e célkitűzéshez kapcsolódóan prioritást jelentenek. Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság 2021. évi munkaprogramja esetében is e kezdeményezésekre fogja összpontosítani prioritásait. |
| --- | --- |

2.1.14.

2.2.   A beruházási prioritások

| 2.2.1. | A helyreállítási tervekbe fektetett közpénzeknek nem csupán az európai gazdaság és társadalom talpraállását kell elősegítenie, hanem a további sokkok hatásainak drámai csökkentését is az ellenállóképes, inkluzív és éghajlatbarát gazdaságba (az ún. „jólléti gazdaságba”) történő beruházások által. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Az EU fenntartható finanszírozásra vonatkozó taxonómiájának meg kell határoznia a köz- és magánberuházások irányát a helyreállítás során, a szennyező ágazatoktól a zöld ágazatok felé való elmozdulás felgyorsítása érdekében. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Gondoskodni kell arról, hogy az új többéves pénzügyi keret jelentős forrásokat biztosítson a fenntartható fejlődési célok végrehajtásához és az éghajlatváltozás kezeléséhez, a kívánttal ellentétes hatást eredményező finanszírozás (pl. fosszilis tüzelőanyagok támogatása) fokozatos megszüntetésével párhuzamosan. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Az európai gazdaság beruházási hiány mellett működött a 2009-es válságot követő évtized nagyobb részében. A megfelelő eredmények eléréséhez elengedhetetlen a beruházások élénkítése. Ezért az EGSZB üdvözli a helyreállítási tervre irányuló javaslatot, amelyet leginkább a NextGenerationEU program és pillérjei, valamint a 2021–2027-es kiigazított többéves pénzügyi keret képvisel. A NextGenerationEU program az EU beruházási környezetének javítása felé tett rendkívüli, de szükséges és sürgős lépésnek tekinthető. Ezzel részletesebben foglalkozik például az EGSZB ECO/532. számú véleménye (6). |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Az EGSZB megjegyzi, hogy a beruházások nem jelentenek szakpolitikai célkitűzést az Európai Bizottság 2024-ig tartó megbízatása idejére, valamint nem tükröződnek kellőképpen a 2020. évi kiigazított munkaprogram egyes kezdeményezéseiben. Az EGSZB ezért javasolja, hogy a 2021. évi munkaprogramba foglalják be a beruházásokra alapuló kezdeményezéseket, beleértve az EU jövőbeli fenntartható gazdasági fejlődése érdekében tett magánberuházások mobilizálására irányuló erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

2.2.5.

3.   A digitális korra felkészült Európa

| 3.1. | A koronavírus-válság azt mutatja, hogy a digitális forradalom fontos szerepet játszik társadalmaink válságállóságának fokozásában. Kiemelkedő fontosságú az alapvető szolgáltatások digitalizálásába történő beruházás, valamint a kormányok, a jogalkotók és az állami intézmények azon képességének javítása, hogy válság idején is képesek legyenek szolgáltatásaik nyújtására. Ugyanakkor látnunk kell, hogy a digitális technológia eszköz, nem pedig önmagában vett cél. A közszféra irányítása alá kell vonnunk és magas fenntarthatósági normák irányába kell terelnünk a digitális technológiákat övező keretet, ideértve azt is, hogy erős demokratikus és technológiai biztosítékokat vezetünk be, olyan költség- és tudástámogató intézkedésekkel kísérve, hogy az előnyökből senki ne maradjon ki. Az uniós akadálymentesítési intézkedéscsomaggal összhangban ez szükségessé teszi annak biztosítását, hogy a digitális forradalom garantálja az akadálymentességet az EU több mint 100 millió fogyatékossággal élő polgára számára. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A digitalizálás a helyreállítás szempontjából egyszerre lehetőség és kockázat. Ez olyan innovációs terület, amely előtérbe helyezheti az EU-t, például a blokklánc területén, ahol az EU vezető szerepet tölt be. A blokklánc mint technológia (nem a bitcoin) demokratikus értékeket hordoz, átláthatóságot és jobb irányítási struktúrákat kínálva. A digitalizációval járó kockázatokat – például a további munkanélküliséget, a digitális marginalizációt és a társadalmi kirekesztést – azonban kezelni kell. Emellett módokat kell találnunk a lehetőségek kihasználására és a kockázatok egyidejű kiegyenlítésére egy olyan környezetben, ahol az EU globálisan versenyképes akar maradni. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Fontos megőrizni a jogok, a szabványok és a fogyasztóvédelmi politikák európai modelljét. Ez teszi az EU-t egyedülállóvá. Például a digitalizáció terén a mesterséges intelligenciára vonatkozó uniós etikai kódex más térségek álláspontjától eltérően az „emberi vezérlés” (human-in-command) alapelve mellett teszi le a voksot. Ez az alapvető jogokon és szabadságokon alapuló megközelítés az uniós modell részét képezi, és azt annak ellenére meg kell őrizni, hogy jelenleg keményebb versenykörnyezet van kialakulóban. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az EGSZB hangsúlyozza a digitalizáció fontosságát a társadalom valamennyi ágazatában, különösen a távmunka és digitális szolgáltatások által, beleértve az e-kereskedelmet és az e-egészségügyet. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A járvány fényt derített arra, hogy az oktatás digitalizációja nem egyenlő mértékben megközelíthető a társadalomban, ami az iskolai teljesítmények és oktatási lehetőségek szempontjából további problémákat eredményezhet. Ezért szükséges olyan intézkedéseket hozni, amelyek segítséget nyújtanak a hátrányos helyzetű csoportoknak, és ezáltal elősegítik a szegregáció megelőzését. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | A mesterséges intelligencia és a digitalizáció jogi keretét folyamatosan felül kell vizsgálni, hogy lépést tudjon tartani a technikai fejlődéssel, valamint különösen – mind a hálózatok, mind a tartalmak tekintetében – a digitális kommunikáció biztonságának kérdésével. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Az EGSZB tudomásul veszi, hogy az Európai Bizottság 2021-re halasztja a mesterséges intelligenciának a biztonságra, felelősségre, alapvető jogokra és az adatokra gyakorolt hatásáról szóló jogalkotási javaslatát. Sürgeti az Európai Bizottságot, hogy: i. más tudományterületek, például a jog, az etika, a filozófia, a pszichológia, a munkatudományok, a bölcsészettudományok, a közgazdaságtan stb. bevonásával segítse elő a multidiszciplináris kutatást; ii. vonja be az érintett érdekelt feleket (szakszervezeteket, szakmai szervezeteket, üzleti szervezeteket, fogyasztóvédelmi szervezeteket, nem kormányzati szervezeteket) a mesterséges intelligenciáról folyó vitába és az EU által finanszírozott kutatás és egyéb projektek – mint például a mesterséges intelligenciával foglalkozó köz-magán társulás, az ágazati párbeszédek, valamint a mesterséges intelligencia elfogadását célzó közszférabeli program és a vezető központ – egyenlő partnereiként; és iii. továbbra is oktassa és tájékoztassa a szélesebb közvéleményt a mesterséges intelligenciában rejlő lehetőségekről és kihívásokról. Továbbá javasolja, hogy az Európai Bizottság jobban vizsgálja meg a mesterséges intelligencia hatását az alapvető jogok és szabadságok teljes spektrumára, ideértve – többek között – a tisztességes eljáráshoz, a tisztességes és nyílt választásokhoz, a gyülekezéshez és demonstrációhoz való jogot, valamint a megkülönböztetés tilalmát. Az EGSZB továbbra is ellenzi, hogy a mesterséges intelligencia számára bevezessék a jogi személyiség bármilyen formáját. Ez aláásná a felelősségi jog preventív hatását, és a mesterséges intelligencia fejlesztése és használata tekintetében egyaránt súlyos erkölcsi kockázatot rejt magában, amennyiben lehetőséget biztosít a visszaélésre (7). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Az okostelefonok növekvő elterjedtsége és az 5G hálózatok bevezetése miatt nagyon fontosak az alkalmazások és hálózatok közötti, Unió-szerte megvalósuló interoperabilitással kapcsolatos aggodalmak, különösen a vészhelyzetek esetén. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | A digitalizáció és annak a magánéletre, társas és munkahelyi életre gyakorolt növekvő hatása terén bekövetkező további fejlemények miatt alapvetően fontosak a digitális készségek tanításával és a polgárok közötti digitális szakadék leküzdésével kapcsolatos aggályok. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Vitathatatlan, hogy Európának a digitális korszakra való felkészültsége az egyik kulcsfontosságú prioritás, amely a 2020-as kiigazított munkaprogramban is megjelenik. Az EGSZB nagyra értékeli az Európai Bizottság határozott erőfeszítéseit az olyan területeken való előrelépések érdekében, mint a mesterséges intelligencia, a digitális szolgáltatások, a kiberbiztonság, a digitális eszközök és a fogyasztók számára biztosított megoldások, valamint a digitális pénzügyek. Az EGSZB különösen nagyra értékeli az erős digitális irányvonalat a javasolt új uniós iparstratégián belül. A digitalizáció megjelenik a légiközlekedési szolgáltatási csomagban is. Az EGSZB szintén nagyra értékeli, hogy a digitalizációt tükrözik az Európai Kutatási Térség javasolt kiemelt területei. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Emberközpontú gazdaság

| 4.1. | A gazdasági irányítást egy ellenállóképes, fenntartható és inkluzív európai gazdasági rendszerre alapozva kell újra felépítenünk. Nem csak a mechanikus gazdasági helyreállítás a cél, hanem inkább minőségi változást szeretnénk elérni a gazdaságpolitikai irányítás és kormányzás terén. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A válság összes hatását még fel kell mérni, és az újjáépítés és a helyreállítás jelentős erőfeszítéseket fog megkövetelni. Ezért sürgősen szükség van a helyreállítási eszközről és a többéves pénzügyi keret megerősítéséről szóló, 2020. májusi javaslat gyors végrehajtására. Továbbá készen kell állnunk további intézkedésekre és a már elfogadásra került intézkedések módosításaira, amennyiben a folyamatosan változó helyzet indokolttá teszi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az Európai Bizottságot arra kérjük, hogy továbbra is az európai szemeszter részeként meghatározott beruházási és reformprioritások alapján történő helyreállítás mozgatórugójaként használja a szemesztert. Az EGSZB üdvözli a szociális kérdések nagyobb mértékű bevonására és az európai zöld megállapodásra helyezett aktuális hangsúlyt, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtását a szemeszteren keresztül. A szemeszter folyamán az Európai Bizottságnak támogatnia kell az euróövezet tagállamait abban, hogy minden szükséges intézkedést meghozzanak gazdasági téren a nagyobb mértékű konvergencia és integráció biztosítása érdekében. Ebbe beletartozik egy pozitív összesített költségvetési irányvonal az euróövezet egésze számára, hogy ki tudjon lábalni a válságból. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Az egyéb szakpolitikai területeken meghatározott prioritások és intézkedések szükségessé teszik egy olyan új gazdasági kormányzási keretrendszer kialakítását, amely képes szembeszállni napjaink makrogazdasági helyzetének kihívásaival, és lehetővé teszi az Unió és tagállamai számára a stratégiai ipari, versenyképességgel kapcsolatos, társadalmi, környezetvédelmi és kereskedelmi szakpolitikák végrehajtását. 2020 elején az Európai Bizottság elindított egy nagy nyilvános konzultációt erről a témáról, azonban ez félbeszakadt a koronavírus-válság, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum szerinti általános mentesítési záradék alkalmazása miatt. Elképzelhetetlen, hogy 2021-ben vissza tudunk térni a paktum automatikus alkalmazásához. Az Európai Bizottságnak ezért új kezdeményezéseket kell meghatároznia a Stabilitási és Növekedési Paktum reformjának elősegítéséhez a stabilitás és növekedés párhuzamosan történő biztosítása céljából. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ezzel összefüggésben az EGSZB rendszerszerűbb makrogazdasági kiigazítást szorgalmaz, melyben mind a hiánnyal, mind pedig a többlettel rendelkező tagállamoknak részt kell vállalniuk. Valamennyi tagállamnak többet kell befektetnie a közszolgáltatásokba, mivel – ahogy a válság is megmutatta – a közszolgáltatások döntő szerepet játszanak az emberek életének megmentésében és a világjárvány leküzdésében. Továbbá az európai vezetőknek fontolóra kell venniük az úgynevezett aranyszabályt, amikor ismét alkalmazzák az EU fiskális szabályait, mentesítve bizonyos állami beruházásokat a hiányszámítás alól, és figyelembe véve a fennálló adósságszint fenntarthatóságát. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Végezetül pedig már régóta szükség van egy az euróövezetre irányuló állandó makrogazdasági stabilizációs mechanizmusra, mivel az jövőbeli sokkok esetén nagyban támogatná az Unió anticiklikus politikáit. Egy ilyen mechanizmus hozzájárulna az államháztartások hosszú távú stabilitásához és fenntarthatóságához, valamint az európai gazdasági és monetáris unió elmélyítésének következő szükséges lépését alkotná. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | A Covid19-et követő helyreállítás lényegesen függ majd attól, hogy az európai pénzügyi piacok képesek-e kellő likviditást biztosítani. A pénzügyi piacok megfelelő működése és a pénzügyi kockázatok megosztási képességének növekedése szintén szükséges az európai gazdaság ellenálló képességének erősítéséhez. Az európai pénzügyi piacok további harmonizációjának és integrációjának – beleértve a bankunió kiteljesítését és a tőkepiaci unió megerősítését – ezért haladéktalanul folytatódnia kell. A bankok prudenciális szabályainak a bázeli keret fennmaradó megállapodásainak végrehajtása érdekében történő felülvizsgálata során számba kell venni az EU banki környezetének sajátosságait. Továbbá elengedhetetlen, hogy a pénzügyi piacok támogatni tudják a zöld és a digitális átállást. Az EGSZB úgy véli, hogy több erőfeszítést kell tenni a fenntarthatóság pénzügyi ágazatban történő érvényesítése érdekében. Ezért az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak a fenntartható finanszírozásra vonatkozó stratégia megújítására irányuló célkitűzését. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Az EGSZB határozottan úgy véli, hogy a gazdaság digitalizációja kapcsán minden olyan változást, amely a nyereségek megadóztatásához való jogok országok közötti elosztására vonatkozó szabályokat érinti, globálisan össze kell hangolni, ezért üdvözli az Európai Bizottság, a tagállamok és az OECD/G20-ak közötti, egy nemzetközi megoldás kidolgozását támogató szoros együttműködést. Ha azonban nem sikerül nemzetközi megoldást találni, az EU fontolóra vehetné, hogy önállóan járjon el. Az adókijátszás és az adócsalás, illetve a pénzmosás elleni küzdelemnek továbbra is a legmagasabb szintű prioritást kell jelentenie. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | A kohéziós politika kulcsfontosságú szerepet fog játszani a kiegyensúlyozott helyreállítás biztosításában, ugyanakkor elősegíti a konvergenciát, és gondoskodik arról, hogy senki se maradjon hátra. A pénzügyi rugalmasság nagyon fontos a kohéziós programok számára, és lehetővé teszi majd a tagállamoknak, hogy saját szükségleteik szerint helyezzenek át forrásokat a válság kezelése érdekében. Az EGSZB úgy véli, hogy reális ütemtervet kell meghatározni, hogy így a tagállamok a lehető leghamarabb megkapják a forrásokat. A 2021–2027-es uniós kohéziós politikának továbbra is a gazdasági versenyképességre kell összpontosítania, a kutatáson és innováción, a digitális átálláson, valamint az európai zöld megállapodás ütemtervén és a fenntartható fejlődésen keresztül. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | A Covid19-világjárvány által okozott egészségügyi és gazdasági válság tovább súlyosbította a meglévő vagyoni és jövedelmi egyenlőtlenségeket, és fényt derített arra, hogy szükség van egy olyan új társadalmi modellre, amely jobban hozzájárul a gazdasági és társadalmi kohézióhoz, a produktivitáshoz és a javak méltányosabb elosztásához. Az Európai Bizottságnak sürgősen nyomon kell követnie az EGSZB előző javaslatait, amelyek segítenének a növekvő egyenlőtlenségek tendenciájának visszafordításában, melyek szakadékot teremtenek a különböző tagállamok és társadalmi csoportok között, és a szélsőséges mozgalmak és pártok felemelkedéséhez is hozzájárultak. Ebből a célból a tagállamok erőfeszítéseit kiegészítő határozott uniós fellépés szükséges olyan célok érdekében, mint a szociális infrastruktúrába történő beruházások fellendítése (oktatás és egész életen át tartó tanulás, egészségügy, tartós ápolás és szociális ellátás, megfizethető lakhatás), a piaci rendszer réseit kezelő állami eszközök kidolgozása, az adóbevételek fokozatos elmozdítása a munkaalapú adózásról az inkább vagyonalapú adózás felé, egy minden jövedelemmel és vagyonnal kapcsolatos adat nyomon követésére és konszolidációjára szolgáló átlátható mechanizmus kifejlesztése, egy európai szintű nyilvántartás készítése a vállalati részvényesekről stb. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | A Covid19-válság összefüggésében az Európai Bizottságnak nyomon kell követnie az Európa globális gazdasági szereplőként betöltött szerepét erősítő és elősegítő korábbi kezdeményezéseket. További elemzéseket kell elvégeznie, és konkrétabb módokat és eszközöket kell javasolnia az euró nemzetközi szerepének erősítésére, bizonyos stratégiai ágazatokban az ellátási láncok diverzifikálására és az európai szabályok és normák előmozdítására, a harmadik országok által bevezetett, területen kívüli szankciókkal szembeni erősebb európai válasz biztosítására, továbbá a nemzetközi pénzügyi fórumokon megjelenő egyesült európai képviselet felé tett fokozatos lépésekre. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | A gazdasági jólétet el kell választani a környezet károsításától és a társadalom kimerítésétől. Az olyan modellek, mint a körforgásos gazdaság, a szövetkezeti gazdaság és a közösségi gazdaság, új foglalkoztatási, tulajdonjogi és innovációs lehetőségeket kínálnak, továbbá átalakítják a termelők, forgalmazók és fogyasztók közötti viszonyokat, ugyanakkor minden szereplőt ellenállóbbá tesznek a válságokkal szemben, amennyiben megfelelő szabályozás vonatkozik rájuk. A körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv megfelelő végrehajtása és a körforgásos gazdaság érdekelt feleinek európai platformjának (amelyet az EGSZB és az Európai Bizottság kezdeményezett) folytatása mellett többek között a következő kulcsfontosságú prioritások említhetőek: egy fenntartható fogyasztással kapcsolatos átfogó stratégia elősegítése, a GDP nem megfelelő használatát helyettesítő új mutatók kidolgozása, valamint az EU Stabilitási és Növekedési Paktumának kiigazítása oly módon, hogy figyelembe vegye a fenntarthatóságot és a jóllétet. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | A társadalmat erősebb általános érdekű szolgáltatásokkal kell újjáépíteni – ahogy azt különösen az EUMSZ általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló 14. cikke, az EUMSZ-hez mellékelt, az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyv, valamint a szociális jogok európai pillére rögzíti –, továbbá az egészségügyi és szociális szolgáltatásokra, az elektronikus kommunikációra, a tömegközlekedésre, az energiaszolgáltatásra, a vízellátásra és hulladékgyűjtésre, valamint egy kísérő beruházási programra alapozva. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | A modern gazdasági fejlődési koncepciók nemcsak a jólét, a nyereségesség és a hatékonyság kritériumain alapulnak, hanem a társadalmi és környezetvédelmi követelmények tiszteletben tartásán, valamint a negatív externáliák és a piaci hiányosságok valamennyi típusának kiküszöbölésén is. A jelenlegi Covid19-válság tanulságaként elmondható, hogy a gazdaságnak eléggé ellenállóképesnek és erősnek kell lennie a jövőbeli sokkhatásokkal szemben. Ezért a strukturális egyensúlyhiányok megszüntetése erősen ajánlott. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | A modern gazdaság a piac minden szegmensének sima működését is megköveteli, beleértve a nemrég keletkezett szegmenseket (virtuális, megosztásalapú, körforgásos és digitális gazdaság). Ebből az okból kifolyólag a pénzügyi közvetítés megfelelőbb működése szintén kívánatos. Az EU kontextusában ez a tőkepiaci unió elmélyítését és a bankunió kiteljesítését jelenti. A fenntarthatóbb gazdaságra való átállás fokozottabb támogatásához az adórendszert is úgy kell kiigazítani, hogy ebben részt vegyen. |
| --- | --- |

4.15.

4.16.   Az egységes piac

| 4.16.1. | Az egységes piac az európai projekt létfontosságú eleme. A működő egységes piac ösztönzi a versenyt, javítja a hatékonyságot, növeli a minőséget és segít csökkenteni az árakat. Az európai egységes piac minden bizonnyal az EU egyik legnagyobb vívmánya. Ezért alapvető fontosságú annak vizsgálata, hogy a belső piac működése hogyan ösztönözheti vagy akadályozhatja az egészségügyi válságot követő gazdasági helyreállítást. |
| --- | --- |

4.16.1.

| 4.16.2. | Az egységes piac koherenciáját és egységét nemrégiben jelentősen próbára tette a Covid19-világjárvány. Megmutatkozott, hogy az egységes piac bizonyos területeit a válság súlyosan érinti, sőt megbénítja, különösen a személyek szabad mozgása terén. A határokon átnyúló szállítási láncokat szintén hátrányosan befolyásolta a helyzet. Az EU-ban a határokon átnyúló kereskedelem mértéke kétszámjegyű nagyságrendben csökkent az előző évhez képest. Az egységes piac magja azonban fennmaradt és túlélte ezt. A piac előtt álló fő kihívás jelenleg valamennyi határokon átnyúló természetes áramlás visszaállítása az EU-n belül, valamint az egységes piac meglévő korlátainak eltávolítása, amely nemrég éppen kezdett felgyorsulni bizonyos, az előző válság után végrehajtott nemzeti stratégiák és koncepciók által. |
| --- | --- |

4.16.2.

| 4.16.3. | Nagy lehetőségek rejlenek abban, hogy a társadalmi innovációt a közös alkotás, közös tervezés és közös előállítás révén történő helyreállítás modelljeként mozdítsuk elő. Egy hatalmas társadalmi kihívások jellemezte komplex társadalmi környezetben az egyetlen lehetőség az összes erőforrás mozgósítása a társadalomban, több ágazatot átfogó és multidiszciplináris módon dolgozva a megoldások azonosításán. A szervezett civil társadalom a társadalmi innováció egyik katalizátora, olyan mozgalom, amely új politikákat, struktúrákat, termékeket, szolgáltatásokat és munkamódszereket eredményező jóléti rendszerek kidolgozásához járult hozzá. A civil társadalom részvételére ma nagyobb szükség van, mint korábban bármikor, de igazi társadalmi innovációra csak akkor kerül sor, ha a civil társadalmat is bevonják a kialakításába. |
| --- | --- |

4.16.3.

| 4.16.4. | Az európai projekt középpontjában az egységes piaci stratégia áll, amely lehetővé teszi az emberek, a szolgáltatások, az áruk és a tőke szabadabb mozgását, lehetőségeket kínálva az európai vállalkozások, fogyasztók és munkavállalók számára. Intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy az akadályokat felszámolva teljes mértékben ki lehessen aknázni az ebben rejlő lehetőségeket. Ezenkívül a válságot követően és a változó környezet egyéb aspektusait, például a digitalizációt szem előtt tartva az egységes piacnak teljes mértékben alkalmazkodnia kell az új ötletekhez és üzleti modellekhez. A cél ezért az egységes piac – mint a fellendülés egyik eszköze – helyreállítása, újjáélesztése és megújítása. A rövid távú intézkedések között azonnal meg kell nyitni a határokat. Emellett az alábbi két ágon kell további rövid távú intézkedéseket hozni: a feszültségek kezelése, valamint a gazdaság és a termelékenység újraindítása. |
| --- | --- |

4.16.4.

| 4.16.5. | Komoly aggodalmat okoznak a most kialakuló „egyenetlen” versenyfeltételek. A tagállamok ösztönzőcsomagjai rendkívül változatosak, és (azon jó szándékuk ellenére, hogy csillapítsák a keresleti sokk egy részét) egyenlőtlen versenyfeltételeket eredményeztek a tagállamok között. Ezenkívül az állami támogatásokat ágazati szempontból is meg kell vizsgálni, és elemezni kell, hogy ezek a tevékenységek rövid és hosszú távon mennyire torzítják a versenyt és az egyenlő versenyfeltételeket. |
| --- | --- |

4.16.5.

| 4.16.6. | A reálgazdaságban termelékenységre van szükségünk (ez munkahelyeket, vásárlóerőt, alaptermékeket és szolgáltatásokat jelent). Ennek a termelékenységnek különböző formái lehetnek, és a termelékenység többféle üzleti modellel biztosítható, de ezen a téren intézkedéseket kell hoznunk, ha el akarjuk kerülni az egyenlőtlenségek további növekedését. A beindítás támogatási csomagot és kedvező környezetet jelent a kkv-k és az ipar számára. Mint tudjuk, a kkv-k az európai gazdaság gerincét képezik, és speciális támogatásra van szükségük, de további terhek vagy bürokrácia nélkül. A kkv-k csak akkor állhatnak helyre, ha uniós és nemzeti pénzügyi támogatásokat bocsátanak rendelkezésükre. Ennek kapcsán kulcsfontosságúak lesznek a támogatások, kölcsönök, a likviditás biztosítása, az adókedvezmények, a személyzet megtartásának és alkalmazásának kedvező feltételei, a csődszabályok felülvizsgálata és az egyéb jellegű segítségnyújtás. A csődjogi szabályozással kapcsolatban az EU-nak jogalkotási intézkedéseket kell tennie annak érdekében, hogy a Covid19 miatt csődbe ment kisvállalkozások képesek legyenek gyorsan újraindulni. E fellépések időtartamát korlátozni kell. |
| --- | --- |

4.16.6.

4.17.   Iparstratégia

| 4.17.1. | Általános értelemben több előzőekben említett nézőpont teljes mértékben alkalmazható az iparstratégia esetében. Azonban az európai ipar nem csupán kihívással néz szembe az egységes piac javítása terén, hanem szolgáltatások helyett alapvető strukturális változásokkal is, ami leginkább a szénbányászatot és a nagy karbonintenzitású iparágakat érinti. |
| --- | --- |

4.17.1.

| 4.17.2. | Európa új iparstratégiájának lényege a modern és erős európai ipar, valamint az éghajlatvédelmi és környezetvédelmi követelményekből eredő kihívások párhuzamos jelenlétének megtalálásából áll. Az EGSZB meg van győződve arról, hogy ez az együttes létezés megvalósítható, valamint – amennyiben az sikeres – globális komparatív előnyt adhat Európának. Ugyanakkor az EGSZB teljesen tisztában van az ezen átállással kapcsolatos hatalmas költségekkel, és támogatja megfelelő módon történő és a gazdasági lehetőségeket tiszteletben tartó csökkentésüket és kompenzálásukat. |
| --- | --- |

4.17.2.

4.18.   Egészségügyi rendszerek

| 4.18.1. | A koronavírus-válság egyik legfontosabb tanulsága az, hogy szinte minden európai ország egészségügyi rendszerét meg kell erősíteni, mindenekelőtt a megelőzésre összpontosítva. A koronavírus hatásai Európa-szerte hatalmas nyomás alá helyezik az egészségügyi rendszereket. Noha az egészségügyi ellátás feladata nemzeti hatáskör, a vírus terjedését nem korlátozzák országhatárok. Egész Európát érinti, határainkon belül és azon kívül, egészségügyi, társadalmi és gazdasági következményekkel, amelyek európai szintű közös válaszokat sürgetnek. |
| --- | --- |

4.18.1.

| 4.18.2. | A koronavírus-válság nyilvánvalóbbá tette, hogy az EU milyen mértékben függ az Unión kívüli országokból származó egészségügyi termékek behozatalától. Befektetésekre van szükség az egészségvédelem, az ápolás és a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások, valamint a megelőző egészségügyi ellátásra és a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó politikák terén – életciklus-alapú megközelítésben –, és az uniós intézményeknek támogatniuk kell ezeket. |
| --- | --- |

4.18.2.

| 4.18.3. | A koronavírus-válság világossá teszi, hogy a gyógyszeripari multinacionális cégek kezében óriási hatalom összpontosul. A gyógyszeripar függetlenségének növelése érdekében egy nagy európai kutatási alapot is létre kell hozni új gyógyszerek és oltások kifejlesztésére. Az EU intézményeinek rendelkezniük kell a szükséges felhatalmazással az alapvető orvosi és védőeszközök ellátásának, forgalmazásának és árainak az egységes piacon való összehangolására. |
| --- | --- |

4.18.3.

| 4.18.4. | Az EGSZB egy olyan, vegyi anyagokra vonatkozó fenntarthatósági stratégiának a kidolgozására szólít fel, amely biztosítja az emberi egészség és a környezet védelmét, ugyanakkor minimalizálja a veszélyes vegyi anyagoknak való kitettséget. Az új stratégiának maradéktalanul összhangban kell lennie az európai zöld megállapodással. |
| --- | --- |

4.18.4.

| 4.18.5. | Vissza kell nyerni az utasok bizalmát a közlekedés iránt, különös tekintettel a tömegközlekedésre. Ez – egyéb intézkedések mellett – az utasok egészségügyi biztonságának növelését jelenti (pl. légkondicionáló rendszerek, beteg emberek azonosítása, takarítási és fertőtlenítési intézkedések stb.). Ezzel összefüggésben az utasok jogait újra fontolóra kell venni és még jobban meg kell megerősíteni (pl. törölt utazásokért járó visszatérítés). |
| --- | --- |

4.18.5.

5.   Európa globális szerepének erősítése

| 5.1. | Az EU-nak meg kell erősítenie és támogatnia kell globális pozícióját abban a tekintetben, hogy fontosabb és stratégiai szerepet töltsön be a világgazdaságban és a politikában. Ez a pozíciója az elmúlt évtizedben gyengült. Az EU gazdaságának megvan a lehetősége arra, hogy jobban kihasználja komparatív előnyeit a globális kereskedelmi és befektetési piacon, különösen a korszerű gyártás és az innovatív szolgáltatások terén, a globális vezető szerepre való törekvés mellett. Ezt az erőfeszítést annak kell kísérnie, hogy az EU jobban és hatékonyabban képviselteti magát a kulcsfontosságú globális szervezetekben, valamint egységes álláspontot képvisel ezekben. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen megfelelő erőfeszítéseket az EU globális pozíciójának megerősítése érdekében, és ezt konkrétabban tükrözze is a 2021. évi munkaprogramjában. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Az EU-nak továbbra is többoldalú megközelítést kell támogatnia a kereskedelem terén. A szociális és munkaügyi normáknak, valamint a fenntartható fejlődés normáinak (8) a WTO és más, az ENSZ-hez kapcsolódó ügynökségek szabályaiba történő beépítése jelentősen hozzájárulhat egy új, tisztességes gazdasági és kereskedelmi rend kialakításához, valamint az igazságos és intelligens globalizációhoz. Az EU-nak ugyanakkor elleneznie kell a globális gazdaságban az új akadályok és korlátozások létrehozására irányuló erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A Covid19-válság egyik konkrét tanulságaként az EU-nak nagyobb figyelmet kell fordítania stratégiai eszközeinek és befektetéseinek védelmére, és meg kell erősítenie az átvilágítást azokon a területeken, ahol fennáll a veszélye annak, hogy politikailag visszaélnek egy stratégiai iparágban végrehajtott beruházási tranzakciókkal. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | A brexitet követően az EU-nak nemcsak koherenciájának és egységének megerősítésére kell összpontosítania, hanem releváns esetekben nem szabad megfeledkeznie a bővítési folyamat folytatásáról, amely a közelmúltban némi késedelmet szenvedett, bár történt némi előrelépés, különösen egyes nyugat-balkáni tagjelölt országok csatlakozása terén. A bővítés jelentősen hozzájárulhatna a politikai és gazdasági bizonytalanságok megszüntetéséhez, és növelhetné a stabilitást Európa ezen részén. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Az elmúlt évtizedben romlott a geopolitikai helyzet, ami az EU külső határához közelebbi területeket is érinti. A stabilitás támogatása és az EU-val való kölcsönös kapcsolatok javítása érdekében folytatni kell a stratégiai partnerségre és az inkluzív szomszédságpolitikára irányuló kezdeményezést. Rugalmasan kell reagálnia az új körülményekre, valamint a kölcsönös tiszteleten és a mindkét fél számára biztosított előnyökön kell alapulnia. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | A változó geopolitikai helyzet és a közelmúlt migrációs válságának következményei, valamint a külkapcsolatok romlása a világban, ami számos új, kockázatos jelenséget eredményezett, szintén hatást gyakoroltak az uniós fejlesztési segélyek és támogatások körére. A következő többéves pénzügyi keret az erre szánt pénzügyi források jelentős növekedésével számol, és elvárja az Európai Fejlesztési Alap bevonását a keretbe. Az EGSZB támogatja ezt a tevékenységet, és hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani Afrikára annak érdekében, hogy segítsünk a kontinensnek leküzdeni ezt a nehéz politikai, gazdasági, szociális és környezeti helyzetet. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Újra el kell érni, hogy az EU geopolitikai téren stratégiai szerepet játsszon a globális békefolyamatok előmozdításában, hogy ezzel az EU szomszédságában fekvő államok – a Nyugat-Balkán országai, az Euromed-országok, a keleti partnerországok és más konfliktusoktól sújtott térségek államai – is új lehetőséget kapjanak gazdaságuk fejlesztésére. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Az európai életmód előmozdítása

6.1.   A szociális intézkedések

| 6.1.1. | A gazdasági és környezetvédelmi problémákon túlmenően a szociális dimenziónak kell megalapoznia a 2021-es uniós munkaprogramot. Ez azt jelenti, hogy a szociális és fenntartható Európa melletti elköteleződésének prioritást kell jelentenie. Ebben a tekintetben a civil társadalmi szervezetek is fontos szerepet játszanak. Nagy lehetőségek rejlenek abban, hogy a társadalmi innovációt a közös alkotás, közös tervezés és közös előállítás révén történő helyreállítás modelljeként mozdítsuk elő. Egy hatalmas társadalmi kihívások jellemezte komplex társadalmi környezetben az egyetlen lehetőség az összes erőforrás mozgósítása a társadalomban, több ágazatot átfogó és multidiszciplináris módon dolgozva a megoldások azonosításán. A szervezett civil társadalom a társadalmi innováció katalizátora. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | A (szénfelhasználást elhagyó) „méltányos átállásra” vonatkozóan szélesebb körű értelmezést kell kidolgozni, valamint teljeskörűen meg kell valósítani a szociális jogok európai pillérét, ugyanakkor reformokat kell ösztönözni az újraelosztó rendszerekre, a munka és a magánélet közötti egyensúlyra és a nemek közötti egyenlőségre irányulóan. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | A szociális jogok európai pillérének európai szinten, illetve valamennyi tagállamban történő végrehajtása fontos lépés a felfelé irányuló társadalmi konvergencia folyamatának proaktív elindításához. Az Európai Bizottság politikai iránymutatásai egy mindenki számára méltányos átállást ígértek a zöld szociális piacgazdaságra. Ezzel összefüggésben az Európai Bizottság előterjesztette „A méltányos átállást szolgáló erős szociális Európa” című ütemtervét, amely párbeszédet indított az uniós országokkal, régiókkal és partnerekkel a pillér végrehajtásához szükséges konkrét kötelességvállalásokról uniós, nemzeti, regionális és helyi szinten annak érdekében, hogy 2020 novemberéig előrelépésekre kerüljön sor (9). A beérkezett hozzájárulások alapján az Európai Bizottság 2021 elején fogja bemutatni a szociális pillér végrehajtására irányuló cselekvési tervét. A terv mellékletében további, 2021-re szóló javaslatok találhatók, köztük a gyermekgarancia, a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési terv, a fogyatékosságügyi stratégia, valamint egy hosszú távú jövőkép a vidéki térségek számára (10). |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Az ütemtervvel összefüggésben az Európai Bizottság elindította a méltányos minimálbérről a szociális partnerekkel folytatandó konzultáció első, majd második szakaszát (11). Az EGSZB egy lehetséges jövőbeli jogalkotási kezdeményezést vár az Európai Bizottságtól a tisztességes és méltányos minimálbérrel kapcsolatban. Annak biztosítására kellene törekedni, hogy a minimálbérek minden uniós tagállamban minden munkavállaló számára tisztességes életszínvonalat biztosítsanak. Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság elismerte, van helye az olyan uniós fellépésnek, amelynek célja a kollektív tárgyalás szerepének előmozdítása a minimálbérek megfelelőségének és hatókörének támogatásában, és hogy a minimálbérekkel kapcsolatos uniós fellépésnek – különösen ágazati szinten – tartalmaznia kell a kollektív tárgyalást támogató intézkedéseket (12). |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Az EU szociális dimenziója olyannyira összetett, hogy megerősítéséhez olyan irányítási mechanizmusok szükségesek, amelyek lehetővé teszik az együttes problémamegoldást különböző ágazatok többféle szereplőivel együtt. A szociális párbeszéd kulcsfontosságú. Egy erőteljes társadalmi fellendülés a szakszervezetekhez való jobb hozzáférést és hatékonyabb védelmet is jelent. Támogatnunk kell a kollektív tárgyalást és a munkahelyi demokráciát. Az EU-nak és a tagállamoknak támogatniuk kell a szociális partnereket abban, hogy jelentősen növeljék a kollektív tárgyalások elterjedtségét. Meg kell erősíteni a reprezentatív jelleget és autonómiát, valamint a szociális párbeszéd európai és nemzeti szintjei közötti kapcsolatokat. Ezenkívül tovább kell fejleszteni a szociális partnerek kapacitásait és a szakpolitikai döntéshozatalban való részvételét, valamint stabil és kiegyensúlyozott keretrendszert kell biztosítani az ipari kapcsolatokra vonatkozóan. Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak felül kell vizsgálnia a változásra való felkészülésre és a szerkezetátalakításra vonatkozó uniós minőségi keretet, és anélkül, hogy megsértené a nemzeti hatásköröket, jogalapot kell javasolnia a munkavállalók részvételével kapcsolatos specifikus keretfeltételekhez (13), annak érdekében, hogy javuljon a munkavállalók részvétele a zöld megállapodás és a digitális átalakulás kihívásainak kezelésében. |
| --- | --- |

6.1.5.

| 6.1.6. | Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy reformálja meg az Európai Unió gazdasági irányítását. Az EGSZB meg van győződve arról, hogy bizonyos változásokra van szükség a) az irányítás területén, nevezetesen külön irányítási mechanizmusok szükségesek a sürgető problémák gyorsabb orvoslása és az összetett kérdések kezelése érdekében. E mechanizmusok szerepe az lenne, hogy összekapcsolják egymással az uniós és a tagállami szinteket, nem pedig az, hogy kiváltsák valamelyik szint fellépését; valamint b) a fenntartható fejlődési céloknak az EU gazdasági és társadalmi nyomonkövetési és költségvetés-tervezési folyamataiba történő integrálása terén. Ennek vonatkozásában az európai szemeszterbe új, továbbfejlesztett, mérhető és kiegészítő jellegű társadalmi, gazdasági és környezeti mutatókat lehetne beilleszteni annak érdekében, hogy ellenőrizni lehessen és nyomon lehessen követni a szociális jogok európai pillérének valamennyi aspektusát, elveit, valamint a 17 fenntartható fejlődési célt (14). |
| --- | --- |

6.1.6.

| 6.1.7. | Az EGSZB üdvözli a platform-munkavállalók munkakörülményeinek javítására vonatkozóan bejelentett, 2021-re várható javaslatot. Az EGSZB ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az inkluzív és méltányos átállás szélesebb körű kihívásával közvetlenül nem foglalkozik az Európai Bizottság közleménye (15). Ragaszkodik egy olyan ambiciózus cselekvési terv szükségességéhez, amely arra ösztönözné a tagállamokat, hogy teljesítsék a szociális jogok európai pilléréről szóló nyilatkozata kapcsán tett ígéreteiket (16). |
| --- | --- |

6.1.7.

| 6.1.8. | A munkavégzés kereteinek átalakítása döntő jelentőségű a Covid19-válság helyreállítási szakaszában. A termelékenység növelésére való törekvés a magán- és közegészségügy, illetve a gondozás területén egyaránt aláásta a szolgáltatás minőségét és megnehezítette a munkatapasztalatok alkalmazását, ami az egészségügyi válság során a legtöbb uniós országban drámai következményekhez vezetett. A szolgáltatásalapú tevékenységek felé történő elmozdulás nagyobb munkaerő-igényű gazdasághoz vezetne, ellensúlyozva az ezekben az ágazatokban meglévő munkahelyek bizonytalan jellegét, támogatva a nagyobb arányú foglalkoztatást és munkahelyeket hozva vissza a reálgazdaságba. Létfontosságúak tehát azok a szakpolitikai intézkedések, amelyek támogatják a jó minőségű szolgáltatásokat nyújtó, nagy munkaerő-igényű ágazatokban folytatott színvonalas munkát. |
| --- | --- |

6.1.8.

| 6.1.9. | Az EGSZB-t továbbra is aggasztja, hogy általában véve a szegénység, valamint az aktív keresők szegénysége sok tagállamban még mindig jelentős problémát jelent. A bérszintek emelésén túl átfogó megközelítésre van szükség uniós és tagállami szinten, beleértve a megfelelő minimáljövedelem-rendszerek, a munkanélküliségi biztosításra vonatkozó közös minimumszabályok és a hatékony aktív befogadási rendszerek biztosítására irányuló intézkedéseket, amelyeket alapvető és támogató szociális szolgáltatások egészítenek ki. Jól működő munkaerőpiacokra, állami foglalkoztatási szolgálatokra és aktív munkaerőpiaci politikákra is szükség van (17). |
| --- | --- |

6.1.9.

| 6.1.10. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság 2020–2025-re szóló, nemi esélyegyenlőségi stratégiáját, és javasolja, hogy az Európai Bizottság fogadjon el a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére irányuló stratégiákat minden programozási és irányítási szervben, valamint interszekcionális megközelítést alkalmazzon a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatban. A stratégiát a Covid19 hatásának kezelésével párhuzamosan, testre szabott és célzott szakpolitikai válaszok révén kell végrehajtani. Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Bizottság a bérek átláthatóságára irányuló kötelező intézkedésekről jogalkotási kezdeményezést szándékozik javasolni. A bérszakadék és a nemek közötti egyéb különbségek kezelése során jelentősebb társadalmi elismerést és gazdasági értéket kell tulajdonítani az olyan munkahelyeknek és ágazatoknak, amelyek hagyományosan sok nőt foglalkoztatnak, és gyakran alulfizetettek és alábecsültek. |
| --- | --- |

6.1.10.

| 6.1.11. | Fontos továbbra is kezelni és enyhíteni a járvány társadalmi-gazdasági következményeit, amelyek különösen erősen jelen vannak a szállítás, az utazás és a turizmus kulcsfontosságú területein. |
| --- | --- |

6.1.11.

6.2.   A migráció és a Covid19 utáni korszak

| 6.2.1. | A Covid19-világjárvány megjelenésével és a nemzeti egészségügyi rendszereket sújtó, ebből következő óriási tragédiával, valamint az országok gazdaságának összeomlásával úgy tűnik, hogy a migráció kérdése kikerült a látókörből, és háttérbe szorult. A közvélemény is bizonyos fokig közömbös iránta. A menedékkérőket viszont nem lehet magukra hagyni a jelenlegi válság miatt. A védelemhez való alapvető jogok az európai értékek középpontjában állnak, és azokat nem lehet egyszerűen sutba dobni, ha kényelmetlenné válnak. |
| --- | --- |

6.2.1.

7.   Az európai demokrácia megerősítése

| 7.1. | Az Európai Unió olyan közös európai értékekre épül, amelyek semmilyen körülmények között nem képezhetik alku tárgyát. Ezek: az emberi méltóság és az emberi jogok tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség és a jogállamiság. Ezekről az értékekről akkor sem szabad megfeledkezni, amikor az EU és tagállamai vészhelyzettel, és abból következően gazdasági és társadalmi kihívásokkal szembesülnek. A jelenlegi válságra gyors választ kell adni, és ez bizonyos kivételes és időben korlátozott intézkedéseket tesz szükségessé. Ezek azonban nem sérthetik a jogállamiságot és nem sodorhatják veszélybe a demokráciát, a hatalmi ágak szétválasztását és az európai polgárok alapvető jogait. Az EGSZB ragaszkodik ahhoz, hogy minden ezzel kapcsolatos politikai intézkedés teljes mértékben összhangban legyen az EUSZ 2. cikkében lefektetett közös értékeinkkel. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Az EGSZB reméli, hogy az új helyreállítási és újjáépítési folyamat keretében az Európa jövőjéről szóló közelgő konferencia alkalmat teremthet az EU intézményi struktúrájának megerősítésére és elmélyítésére, valamint az uniós projekt valódi megújítására úgy, hogy az képes legyen szembenézni a következő évtizedek kihívásaival. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | A Covid19-válság fényt derített a jelenlegi Európai Unió intézményi korlátaira és hiányosságaira, ugyanakkor megmutatta, hogy sürgősen szükség van egy eredményes és hatékony Unióra. Az Európai Uniónak új felépítésre van szüksége, amely túllép az uniós egységes piacon, hogy egy olyan integráltabb Európa jöjjön létre, amely valódi költségvetési kapacitással rendelkezik, valamint amelynek fő célja a polgárai élet- és munkakörülményeinek javítása. Ezekből az okokból kifolyólag az EGSZB úgy véli, hogy a konferencia folyamatának számba kell vennie az EU meglévő helyreállítási eszközeit és a már kialakult szolidaritást, ugyanakkor gondoskodnia kell az ökológiai fenntarthatóságról, a gazdasági fejlődésről, a társadalmi haladásról, a biztonságról és a demokráciáról. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a járvány ellenére a civil társadalmi szervezetek, szociális partnerek és választott képviselők közvetlen részvételének továbbra is prioritást kell jelentenie a konferencia számára, és érdeklődéssel várja a konferencia kezdetét, hogy egy demokratikusabb, hatékonyabb és ellenállóképesebb Uniót építsen valamennyi uniós polgárral együtt. Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak úgy kell meghatároznia a konferencia keretét, hogy minden lehetséges kimenetelre nyitott legyen, beleértve a jogalkotási javaslatokat, a szerződések módosításának kezdeményezését vagy egyebeket. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Az EGSZB szerint a dezinformáció közvetlenül veszélyezteti nemcsak az emberek azon képességét, hogy megalapozott politikai döntést hozzanak, hanem magát az európai integrációs projektet, ezáltal pedig az Európai Unió egységét, jólétét és globális befolyását is. Az EU demokratikus döntéshozatali képességének gyengítése számos külföldi hatalom, valamint olyan szélsőséges csoportok érekében áll, amelyek ellenzik az európai együttműködést és az erősebb kohéziót. Az EGSZB határozottan támogatja a külső és belföldi dezinformáció elleni jelenlegi uniós erőfeszítéseket, és sürgeti az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa a dezinformációra vonatkozó gyakorlati kódex teljes körű betartását, illetve a nyomon követést célzó szabályozói fellépést, a nemrégiben létrehozott „riasztási rendszer” és a STRATCOM hírszerző egységeinek továbbfejlesztését, valamint az Európai Külügyi Szolgálat dezinformációval szembeni fellépésének kiterjesztését, a belföldi dezinformáció elleni uniós fellépés jelentős kiterjesztésével párhuzamosan (18). |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Az EGSZB határozottan támogatja az Európai Bizottságnak az „európai demokráciára vonatkozó cselekvési terv” kidolgozására irányuló javaslatát. Ennek a cselekvési tervnek átfogónak és folyamatosnak kell lennie, és képesnek kell lennie arra, hogy pénzügyi támogatás és intézményközi együttműködés segítségével változást érjen el. Az európai demokráciára vonatkozó cselekvési tervnek és a kapcsolódó jövőbeli kezdeményezéseknek törekedniük kell arra, hogy sokkal többet tegyenek a szabad és plurális médiáért és a minőségi, független újságírásért, a közösségi média hatékony szabályozásáért – különösen a dezinformációval szembeni küzdelem érdekében, ideértve az online politikai hirdetések és a tartalom iránti felelősség szabályozását –, egy korszerű választási folyamatért és a szavazati joguktól megfosztott csoportok, köztük elsődlegesen a fogyatékossággal élő személyek integrációjáért, valamint az Európai Unióról, továbbá annak demokratikus folyamatairól szóló, széles körű állampolgári ismeretek oktatásáért valamennyi tagállamban. Az EGSZB emlékeztet arra a javaslatára, amelyben egy ambiciózus kommunikációs, oktatási és a polgárok figyelmének felkeltését célzó stratégia kidolgozását sürgeti az alapjogok, a jogállamiság és a demokrácia vonatkozásában (19). |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | További intézkedések szükségesek, hogy megvalósuljon a szabad és pluralista média, valamint a minőségi, független újságírás, továbbá a közösségi média hatékony szabályozásáért – különösen a dezinformációval szembeni küzdelem érdekében –, ideértve az online politikai hirdetések és a tartalom iránti felelősség szabályozását. |
| --- | --- |

7.6.

7.7.   A jogalkotás minőségének javítása és előrejelzés

| 7.7.1. | Az EGSZB továbbra is sürgeti egy olyan felülvizsgált minőségi jogalkotási program megalkotását, amely egy „fenntarthatósági ellenőrzést” épít be annak biztosítása érdekében, hogy minden uniós jogszabály és szakpolitika hozzájáruljon a fenntartható fejlődési célokhoz. |
| --- | --- |

7.7.1.

| 7.7.2. | Az EGSZB elkötelezett aziránt, hogy hozzájáruljon a REFIT-platform helyét átvevő új jövőállósági platform sikeréhez, és üdvözli, hogy a részvétel, a képviselet és a hozzájárulás tekintetében növekedett az EGSZB szerepe az új platformban. Ez az új platform be fogja vonni a tagállamokat és a civil társadalom képviselőit az egyszerűsítéssel és a szükségtelen szabályozási terhek csökkentésével kapcsolatos munkába, valamint Európának az új jövőbeli kihívásokra – például a digitalizációra – való felkészítésébe. A Covid19-válság rámutatott arra, hogy mennyire fontos, hogy a szakpolitikák kidolgozását és a kapacitások erősítését olyan módon kell elvégezni, hogy azok képesek legyenek a jövő bizonytalanságaira választ adni. |
| --- | --- |

7.7.2.

| 7.7.3. | Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy a szabályozás javítása nem helyettesítheti a politikai döntéseket, és nem vezethet a szabályozás leépítéséhez, valamint nem járhat a szociális védelem, a környezet- és fogyasztóvédelem, illetve az alapvető jogok védelmének a csökkenésével sem. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja felül a jogalkotás minőségének javítását célzó eszköztár iránymutatásait és kritériumait a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend fenntartható fejlődési céljainak az értékelési folyamatba történő beépítése érdekében. A jogalkotás minőségének javítását célzó eszköztárba kifejezetten fel kell venni egy „fenntarthatósági ellenőrzést”. Az EGSZB ismételten hangsúlyozza, hogy azt szeretné, ha tovább fejlődne az európai hatásvizsgálati és értékelési ökoszisztéma. Ezáltal megszilárdulna a színvonal, és jobban figyelembe vennék a szervezett civil társadalmat a jogszabályok kialakítása és végrehajtása során (20). |
| --- | --- |

7.7.3.

| 7.7.4. | Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság a nyilvános konzultációkat – korlátaik miatt – a részvételi demokrácia erősítése céljából kombinálja ad hoc kerekasztal-megbeszélésekkel olyan érdekelt felekkel, mint például a szociális partnerek és a szervezett civil társadalom. |
| --- | --- |

7.7.4.

| 7.7.5. | A civil társadalmi szervezeteknek a hatásvizsgálatokban és stratégiai előrejelzésekben való részvételét meg kell erősíteni annak biztosítása érdekében, hogy figyelembe veszik szakértelmüket és helyi szintű ismereteiket a jövőbeli jogszabályok és szakpolitikák kidolgozása során a Covid19-válság utáni helyzetben. |
| --- | --- |

7.7.5.

| 7.7.6. | A civil társadalmi szervezetek maguk is a rendszer részét képező egyenlőtlenségek és gyengeségek áldozatai. A szükségletek kielégítésére irányuló jelenlegi és jövőbeli képességüket veszélyezteti az, hogy az erőforrások gyakran szűkösek és ingadozó mértékben állnak rendelkezésre. Ezt orvosolni kell, éspedig azzal, hogy finanszírozási mechanizmusokat bocsátunk rendelkezésükre. Az Európai Bizottság 2021. évi, a válságot követő munkaprogramja hatalmas lehetőséget jelent az EU civil társadalommal kapcsolatos szerepvállalásának felülvizsgálatára a projektalapú finanszírozással szemben a fenntarthatóbb és strukturális pénzügyi támogatást illetően. |
| --- | --- |

7.7.6.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  A Covid19-válság utáni helyreállításról szóló állásfoglalás (HL C 311., 2020.9.18., 1. o.).

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?qid=1590732521013&uri=COM:2020:456:FIN.

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?qid=1590574123338&uri=CELEX%3A52020DC0380.

3

(4)  NAT/784 – Európai klímarendelet (lásd e Hivatalos Lap 143. oldalát).

4

(5)  Lásd a 4. lábjegyzetet..

5

(6)  Lásd e Hivatalos Lap 124. oldalát

6

(7)  INT/894 – Fehér könyv a mesterséges intelligenciáról – (lásd e Hivatalos Lap 87. oldalát).

7

(8)  Ld. például: https://www.ilo.org/global/standards/lang--en/index.htm.

8

(9)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/qanda_20_20.

9

(10)  A méltányos átállást szolgáló erős szociális Európa.

10

(11)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=hu&catId=1226&furtherNews=yes&newsId=9696.

11

(12)  SOC/632 – Tisztességes minimálbérek Európában – kidolgozás alatt álló vélemény.

12

(13)  CCMI/124 – A változásra való felkészülésre és a szerkezetátalakításra vonatkozó uniós minőségi keret (HL C 19., 2015.1.21., 50. o.).

13

(14)  https://www.eesc.europa.eu/hu/node/74305

14

(15)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0102&from=EN

15

(16)  INT/897 – Iparstratégia (lásd e Hivatalos Lap 108. oldalát).

16

(17)  Az EGSZB SOC/632. sz., kidolgozás alatt álló véleménye: Tisztességes minimálbérek Európában; az EGSZB SOC/583. sz. véleménye: https://www.eesc.europa.eu/hu/our-work/opinions-information-reports/opinions/common-minimum-standards-field-unemployment-insurance-eu-member-states-concrete-step-towards-effective-implementation (HL C 97., 2020.3.24., 32. o.) valamint az EGSZB véleménye: Európai keretirányelv a minimumjövedelmi rendszerekről (HL C 190., 2019.6.5., 1. o.).

17

(18)  SOC/630 – A kampányok hatása a politikai döntéshozatalban való részvételre (HL C 311., 2020.9.18., 26. o.).

18

(19)  HL C 282., 2019.8.20., 39. o. és A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak és a Tanácsnak: Az Unión belüli jogállamiság további erősítése – Az aktuális helyzet és a lehetséges további lépések, 2019. április 3.

19

(20)  INT/886 – Minőségi jogalkotás: helyzetfelmérés (HL C 14, 2020.1.15., 72. o.).

20

---

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

2020. július 15-16-i, 553. (hibrid) plenáris ülés

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/14

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Inkluzívabb és fenntarthatóbb bankunió előmozdítása a közösségi bankok helyi fejlődéshez való hozzájárulásának javítása és egy társadalmilag felelős nemzetközi és európai pénzügyi rendszer kiépítése révén

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 364/02)

| Előadó: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Előadó:

Giuseppe GUERINI

| Közgyűlési határozat: | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.6.24. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.7.16. |
| Plenáris ülés száma: | 553. |
| A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) | 205/6/6 |

Közgyűlési határozat:

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.6.24.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.7.16.

Plenáris ülés száma:

553.

A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott)

205/6/6

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az elmúlt években a nemzetközi és európai szinten jóváhagyott szabályok nem mindig vették teljes mértékben figyelembe azokat a különféle modelleket, amelyek az európai bankrendszer sokszínűségének alkotóelemei, márpedig ez a tény jelentős hatással van a kisebb regionális bankokra, amelyek gyakran szövetkezeti formában működnek egyes tagállamokban, főleg Olaszországban és Spanyolországban. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | A plurális és sokszínű európai bankrendszer különféle jellemző modelljeit az előző pénzügyi válságot követő szabályozási beavatkozások szintén nem érintették. Bizonyos esetekben azokra a bankokra nézve, amelyek kisebb szerepet játszottak a 2008-as válság kirobbanásában, kifejezetten súlyosabb terhet jelentettek a válságra reagálva elfogadott szabályok. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Az EGSZB, bár elismeri, hogy az Európai Bizottság a kisebb és kevésbé összetett banki intézményeket a legújabb szabályozási beavatkozásai során jobban figyelembe tudta venni, hasznosnak tartja, ha tovább fokozzák a bankszabályok arányosságát a kedvezményezettek jellemzői tekintetében, megőrizve ugyanakkor a prudenciális fegyelem hatékonyságát. Ugyanakkor a pénzügyi válság óta meghozott intézkedések alapjául szolgáló általános elveket és célkitűzéseket nem szabad veszélyeztetni vagy aláásni, mivel azok szükségesnek és eredményesnek bizonyultak. A pénzügyi rendszer biztonsága, stabilitása és rezilienciája kiemelkedő fontosságú. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Az EGSZB üdvözli a nemrégiben elfogadott Bázel III+ végrehajtásának elhalasztását, és ösztönzi a tőkekövetelményekre vonatkozó új keretrendszer megfelelő időben történő átültetését, amelynek során megfelelően figyelembe veszik az európai bankok üzleti modelljeinek sokféleségét és hozzájárulását a bankunió diverzifikációjához és ellenálló képességéhez. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Az EGSZB abban bízik, hogy ki lehet aknázni azt az egyedülálló szerepet, amelyet a regionális és a közösségi bankok – amelyek gyakran szövetkezeti formában működnek egyes tagállamokban, főleg Olaszországban és Spanyolországban – helyi szinten a kis- és középvállalkozások, valamint a családok szempontjából betöltenek; egyes esetekben, több ezer európai polgár és vállalkozás számára ezek a bankok jelentik a hitelhez jutás legfontosabb, ha nem egyetlen forrásait. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Az EGSZB reméli továbbá, hogy megfelelő mértékben hasznosítani lehet például Németország, Ausztria, Hollandia és Franciaország nagyobb szövetkezeti bankjainak az európai bankrendszerben játszott szerepét. Azokban az esetekben, amikor hozzájárulnak a rendszerszintű kockázatokhoz, ezt a szabályozás és a a felügyelet terén megfelelően figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Emlékeztetni kell arra is, hogy ezek a bankok milyen fontosak a gazdasági demokrácia ösztönzésében, és az olyan érdekelt felek részvételét részesítik előnyben, akik nem pusztán részvényesek vagy ügyfelek, hanem olyan tagok, akik szavazati jogukkal élve részt vehetnek a kormányzási irányításban, amely inkább az érdekeltek számára képviselt értékre irányul a részvényesi érték helyett. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Az EGSZB úgy véli, hogy az európai bankok, ideértve a regionális és a szövetkezeti bankokat is, kulcsszerepet fognak játszani a Covid19 világjárvány utáni gazdasági helyreállításban, támogatva a gazdaságot és a foglalkoztatást. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Egy sokszínű bankrendszer, amelyben számos érdekelt fél vesz részt, és amely a helyi területeken és közösségeken alapul, fontos garanciája a polgárok, a kkv-k és az egyes gazdasági szereplők közös és részvételen alapuló társadalmi felelősségvállalása fenntartásának, amely erősen kihat a reálgazdaságra. |
| --- | --- |

1.9

2.   Általános észrevételek

| 2.1 | Ez a saját kezdeményezésű vélemény az EGSZB tervezett bankunióval kapcsolatos észrevételeit tartalmazza. Ez a bankunió a fenntartható fejlődés és a társadalmi befogadás célkitűzéseit szolgálná annak érdekében, hogy az Európai Unió jövőbeli versenyképessége a sokféle globális kihívás mellett biztosítható legyen. Ezzel kapcsolatban az EGSZB szeretné a civil társadalom érdekeit közvetíteni egy inkluzív, diverzifikált és fenntartható bankunió megvalósítása érdekében. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ez a hozzájárulás számos más, a helyi és szövetkezeti bankok szerepéről szóló EGSZB-vélemény (1) sorába illeszkedik, és még fontosabb most, hogy a Covid19-járvány miatt globális egészségügyi, humanitárius, gazdasági, foglalkoztatási és társadalmi válsággal nézünk szembe. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Az európai szintű banki szabályozás folyamatos növekedése és fokozatos szigorítása az évek során nem mindig volt képes az Európában a bankok sokféleségéhez hozzájáruló különféle banki modelleket figyelembe venni, valamint a kisebb, regionális bankok számára is megfelelő arányos szabályokat kidolgozni. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Az alább kifejtett érvek elsősorban a gyakran kis méretű, egyszerűsített irányítási struktúrával rendelkező közösségi bankokra vonatkoznak. Utalunk a különféle modelleket követő és különféle méretű európai szövetkezeti bankokra is. Ezek a bankok kis méretűek, sok ilyen bank működik, és csak helyi jelentőséggel bírnak egyes államokban, például Olaszországban és Spanyolországban. Ezzel szemben fontos szerepet játszanak néhány tagállamban – például Németországban, Ausztriában és Hollandiában –, mivel azonban szövetkezetként működnek, továbbra is a többi szövetkezeti bank sajátosságával rendelkeznek, azaz inkább az érdekelt felek érdekeit tartják szem előtt, nem pedig (elsősorban) a részvényesi értékeket. Ha a szövetkezeti bankok egy tőzsdén jegyzett bankcsoportba szerveződnek, akkor számos közös jellemzővel kell rendelkezniük a többi tőzsdén jegyzett társasággal. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | A bankszabályozás kérdésének megközelítése során egyszerre kell – akár kritikus módon is – értékelni az európai szabályozási keretet fokozatosan meghatározó korábbi eseményeket, és világos jövőképet alkotni arról, hogy merre tartunk. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | A korábbi eseményeket illetően ne feledjük, hogy a jelenlegi keret nagyrészt a 2008-as válságra adott reagálás eredménye. Az európai jogalkotó a válság által feltárt hiányosságok kiigazítása céljából kívánta átdolgozni a szabályokat, és mindenekelőtt arra törekedett, hogy a bankok felkészültebbek legyenek és szilárdabb alapokon álljanak egy esetleges jövőbeli válságra tekintettel. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Ha a végrehajtott reformok céljait mindenki el is fogadta és továbbra is elfogadja, az viszont nem kétséges, hogy a bankrendszer különféle részeire gyakorolt hatások és eredmények aszimmetrikusak voltak a bankszabályozás által eddig alkalmazott megközelítés miatt. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | A plurális és sokszínű európai bankrendszer különféle jellemző modelljeit a reformbeavatkozások szintén nem érintették. Bizonyos esetekben azokra az üzleti modellekre – például a gyakran kis- vagy közepes méretű, egyes államokban pedig szövetkezeti formában működő helyi bankokra – nézve, amelyek kisebb szerepet játszottak a 2008-as válság kirobbanásában, kifejezetten súlyosabb terhet jelentettek a válságra reagálva elfogadott szabályok. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Szintén a több tekintetben egyre nehezebben fenntartható szabályok okozták, hogy a kis- és közepes méretű helyi bankokra egyre nagyobb, azt célzó szabályozási nyomás nehezedett, hogy csatlakozzanak nagyobb csoportokhoz és egyesüljenek, ha nem akarnak kiszorulni a piacról. Ez az európai bankrendszer sokszínűségének elveszítésével járt. |
| --- | --- |

2.9

3.   Regionális bankok és banki szabályozás: általános megjegyzések

| 3.1 | Az elmúlt években a nemzetközi megállapodások és az európai szabályok végrehajtása során bevezetett különféle szabályok büntették a kis- és közepes méretű bankokat, különösen akkor, ha szövetkezeti formában, regionális szinten és kölcsönösségi alapon működnek. Ez három okra volt visszavezethető:






  a. | a kiterjedt, bonyolult, rendkívül részletes és állandóan változó szabályozásnak tulajdonítható megfelelési költségek; |
| --- | --- | --- |

3.1

a.

a kiterjedt, bonyolult, rendkívül részletes és állandóan változó szabályozásnak tulajdonítható megfelelési költségek;

| b. | a helyi bankok eltérő rendszerszintű jelentőségében rejlő kockázat kisebb mértékű elismerése; |
| --- | --- |

b.

a helyi bankok eltérő rendszerszintű jelentőségében rejlő kockázat kisebb mértékű elismerése;

| c. | a nagy rendszerszintű bankok finanszírozási költségeiben rejlő előny. |
| --- | --- |

c.

a nagy rendszerszintű bankok finanszírozási költségeiben rejlő előny.

| 3.2 | Az EGSZB ezért hasznosnak tartja, hogy a jogalkotó haladéktalanul növelje a bankszabályok strukturált arányosságát és megfelelőségét a szóban forgó szabályok kedvezményezettjeinek jellemzői tekintetében, három célkitűzéssel:






  a. | a nem arányos, illetve nem megfelelő megfelelő szabályok által a kedvezményezettek különböző jellemzői – például sajátos üzleti céljai – tekintetében kiváltott mesterséges versenytorzulások csökkentése; |
| --- | --- | --- |

3.2

a.

a nem arányos, illetve nem megfelelő megfelelő szabályok által a kedvezményezettek különböző jellemzői – például sajátos üzleti céljai – tekintetében kiváltott mesterséges versenytorzulások csökkentése;

| b. | a diverzifikált európai bankágazat fenntartása, amely mint ilyen, ellenállóbb a jövőbeli új pénzügyi és gazdasági válságokkal szemben; |
| --- | --- |

b.

a diverzifikált európai bankágazat fenntartása, amely mint ilyen, ellenállóbb a jövőbeli új pénzügyi és gazdasági válságokkal szemben;

| c. | a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott hiteltámogatás támogatása (annak csökkentése helyett), lévén ez az európai gazdaság kulcsfontosságú ágazata. |
| --- | --- |

c.

a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott hiteltámogatás támogatása (annak csökkentése helyett), lévén ez az európai gazdaság kulcsfontosságú ágazata.

| 3.3 | Az EGSZB támogatja azt a közelmúltbeli döntést, hogy a Bázel III megállapodás végrehajtásának időpontját későbbre halasztják, és határozottan úgy véli, hogy a megállapodást úgy kell majd átültetni az uniós jogba, hogy az megfelelően figyelembe vegye az Európában működő banki üzleti modellek sokféleségét. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | A bázeli megállapodásban meghatározott új reformok átültetése tekintetében az EGSZB úgy véli, hogy hasznos lenne felsorolni és jóváhagyni az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) által 2019 júniusában meghatározott hét elvet, melyet az ERKT konzultációs értékelésének megkezdése előtt dolgoztak ki (2).






  a. | Alkalmazkodóképesség
  : a pénzügyi szabályozásnak képesnek kell lennie arra, hogy a pénzügyi rendszerrel együtt fejlődjön, és nem akadályozhatja az innovációt. Ez azt is jelenti, hogy nem görgetünk jelentős akadályokat új bankok ágazatba történő belépése elé, és nem akadályozzuk új kereskedelmi modellek megjelenését, sem pedig a korábban bevált alternatív bankmodellek, például a szövetkezeti modellek védelmét. |
| --- | --- | --- |

3.4

a.

Alkalmazkodóképesség
  : a pénzügyi szabályozásnak képesnek kell lennie arra, hogy a pénzügyi rendszerrel együtt fejlődjön, és nem akadályozhatja az innovációt. Ez azt is jelenti, hogy nem görgetünk jelentős akadályokat új bankok ágazatba történő belépése elé, és nem akadályozzuk új kereskedelmi modellek megjelenését, sem pedig a korábban bevált alternatív bankmodellek, például a szövetkezeti modellek védelmét.

| b. | Sokszínűség
  : meg kell őrizni a pénzügyi intézmények és a kereskedelmi gyakorlatok sokszínűségét, mivel ez a sokszínűség hatékony biztosíték a rendszerszintű instabilitással szemben. Kerülni kell a szabályozott vállalkozások és tevékenységek túlzott homogenizálását: például az „ellenanyagok” kialakulási lehetősége és a reagálás/ellenálló képesség különféle formái a kedvezőtlen gazdasági ciklusokban növelik a pénzügyi ágazat és általában a gazdaság komplex stabilitását. |
| --- | --- |

b.

Sokszínűség
  : meg kell őrizni a pénzügyi intézmények és a kereskedelmi gyakorlatok sokszínűségét, mivel ez a sokszínűség hatékony biztosíték a rendszerszintű instabilitással szemben. Kerülni kell a szabályozott vállalkozások és tevékenységek túlzott homogenizálását: például az „ellenanyagok” kialakulási lehetősége és a reagálás/ellenálló képesség különféle formái a kedvezőtlen gazdasági ciklusokban növelik a pénzügyi ágazat és általában a gazdaság komplex stabilitását.

| c. | Arányosság
  : a szabályozás terhének arányban kell állnia a korrigálandó piaci hiányosságokkal és a szabályozás alanyainak rendszerszintű jelentőségével. |
| --- | --- |

c.

Arányosság
  : a szabályozás terhének arányban kell állnia a korrigálandó piaci hiányosságokkal és a szabályozás alanyainak rendszerszintű jelentőségével.

| d. | Szanálhatóság
  : a szabályozásnak lehetővé kell tennie, hogy a gazdaságilag nem fenntartható intézmények a rendszer stabilitásának veszélyeztetése nélkül kiléphessenek a rendszerből. Mindazonáltal olyan politikákat kell elfogadni, amelyek figyelembe veszik az érintett intézmények belső szerkezetét és összetettségét. |
| --- | --- |

d.

Szanálhatóság
  : a szabályozásnak lehetővé kell tennie, hogy a gazdaságilag nem fenntartható intézmények a rendszer stabilitásának veszélyeztetése nélkül kiléphessenek a rendszerből. Mindazonáltal olyan politikákat kell elfogadni, amelyek figyelembe veszik az érintett intézmények belső szerkezetét és összetettségét.

| e. | Rendszerszintű kilátások
  : a pénzügyi szabályozás célja annak biztosítása, hogy az alapvető pénzügyi szolgáltatásokat zökkenőmentesen nyújthassák a társadalomnak. Egy olyan szabályozási rendszer, amely elősegíti, hogy a tevékenységek mindössze néhány pénzügyi intézményre koncentrálódjanak, kiszolgáltatottabbá tesz, mivel a szóban forgó intézmények pénzügyi túlélésétől függ. |
| --- | --- |

e.

Rendszerszintű kilátások
  : a pénzügyi szabályozás célja annak biztosítása, hogy az alapvető pénzügyi szolgáltatásokat zökkenőmentesen nyújthassák a társadalomnak. Egy olyan szabályozási rendszer, amely elősegíti, hogy a tevékenységek mindössze néhány pénzügyi intézményre koncentrálódjanak, kiszolgáltatottabbá tesz, mivel a szóban forgó intézmények pénzügyi túlélésétől függ.

| f. | Az információkhoz való hozzáférés
  : a bankoktól a szabályozó hatóságok felé irányuló, az ágazati szabályozásban előírt információáramlásnak lehetővé kell tennie a „fertőzési” csatornák és a gyenge pontok gyors azonosítását. |
| --- | --- |

f.

Az információkhoz való hozzáférés
  : a bankoktól a szabályozó hatóságok felé irányuló, az ágazati szabályozásban előírt információáramlásnak lehetővé kell tennie a „fertőzési” csatornák és a gyenge pontok gyors azonosítását.

| g. | Nem szabályozási jellegű módszerek
  : a szabályozási keret jelenléte nem eredményezheti a szűk értelemben vett szabályozási területeken kívüli megoldások megszűnését. |
| --- | --- |

g.

Nem szabályozási jellegű módszerek
  : a szabályozási keret jelenléte nem eredményezheti a szűk értelemben vett szabályozási területeken kívüli megoldások megszűnését.

4.   Néhány konkrét javaslat az új szabályok átültetésére a bankunió szabályozási kontextusában

| 4.1 | Okkal feltételezhető, hogy az Európai Bizottság a Covid19-járvány okozta szükséghelyzet következtében felülvizsgálja jogalkotási programját a 2019–2024-es európai jogalkotási ciklus során. Mindaddig, amíg az új program ismertté nem válik, az EGSZB szerint az alábbi alapelveknek kellene irányítaniuk az európai bankrendszer szabályozási kiigazítását. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | A (2017 decemberében megkötött) bázeli megállapodásokat át kell ültetni, és jobban ki kell aknázni az értelmezési és mérlegelési mozgásteret, mint a Bázel II és a Bázel III keretrendszer esetében. Általánosságban elmondható, hogy az Európai Bizottság különféle területeken megfelelő lépéseket tett a szabályok a kisebb és kevésbé összetett banki intézményekre tekintettel történő egyszerűsítése érdekében, például a jelentéstételi, felügyeleti és tőkekövetelmények esetében (kkv-szorzó). Ugyanakkor tovább kell haladni ebben az irányban, a szabályokat a lehetőségekhez mérten a különféle üzleti modellekhez igazítva, a prudenciális szabályozás hatékonyságának feláldozása nélkül. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Az EGSZB különösen elismeri azt az egyedülálló szerepet, amelyet a regionális és közösségi bankok – amelyek gyakran szövetkezeti formában működnek egyes tagállamokban, főleg Olaszországban és Spanyolországban – helyi szinten a kis- és középvállalkozások, valamint a családok szempontjából betöltenek. Elismeri emellett Németország, Ausztria és Hollandia nagyobb szövetkezeti bankjai hozzájárulásának fontosságát az európai bankrendszerhez. Azokban az esetekben, amikor hozzájárulnak a rendszerszintű kockázatokhoz, ezt a szabályozás és a felügyelet terén megfelelően figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kedvező lépés lenne, ha az európai gazdasági és bankrendszer támogatná annak az összefüggésnek az elvetését (amelyet a 468/2014/EU európai központi banki rendelet (3) 40. cikke irányzott elő), amely szerint a „jelentős” bankcsoportba tartozó bankok „jelentősebbé” válhatnak, megtartva ugyanakkor tényleges méretüket, szerepüket és az úgynevezett nagyon szerény rendszerszintű kockázatoknak való kitettségüket, hogy a 2019 májusában a CRD V és a CRR II (úgynevezett „banki csomag”) útján bevezetett arányossági formák elismerhetők legyenek. A CRD V 84. cikkének (4) bekezdése és a CRR II 4. cikke (1) bekezdésének 145. pontja bevezeti a „kis méretű és nem összetett intézmény” fogalmát, amelyre vonatkozóan bizonyos követelményeket csökkenteni kell, különösen a közzététel tekintetében. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Az EGSZB úgy véli, hogy a „kis méretű és nem összetett intézmény” meghatározása lehetővé teheti az arányosság kérdésének rendszerszintű megközelítését. A kis méretű és nem összetett intézményre vonatkozó kötelezettségeinek egyszerűsítése nem korlátozódhat az adatszolgáltatási kötelezettségek körére. Lehetővé kell tenni, hogy ezt az egyszerűsítést más prudenciális és felügyeleti követelményekre is ki lehessen terjeszteni. Például egy kis méretű és nem összetett intézményt nem szabad „jelentős” intézményként felügyelni még akkor sem, ha egy ezt előíró nemzeti jogszabály szerint „jelentős” csoporthoz tartozik. Egy ilyen helyzet valójában a kisebb bankok különböző szinteken végzett egyfajta kettős felügyeletét vonná maga után, ami jelentős negatív hatást gyakorolna mind a bankok megfelelési költségeire, mind pedig a bankhatóságok szabályozási költségeire nézve. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Az EGSZB a bankok szanálására és felszámolására vonatkozó szabályok és mechanizmusok, valamint az MREL (4) kiszámítási módszereinek felülvizsgálatát szorgalmazza, továbbá olyan alternatív beavatkozásokat sürget, amelyeket egyes regionális vagy szövetkezeti bankok rendszeréből álló speciális „betétbiztosítási alapok” (5) hajthatnak végre, az EU Bírósága által 2019. március 19-én a Tercas-ügyben hozott ítélet rendelkezéseinek megfelelően (6). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Az új elsődleges rendeletek, valamint a fenntartható pénzügyekre vonatkozó felügyeleti szabályok nem súlyosbíthatják tovább a megfelelési terheket az ebből adódó „fenntarthatatlan” felügyeleti modellekkel a szövetkezeti formában működő kisebb bankok számára. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Az EGSZB támogatja az Európai Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottságának 2019-ben benyújtott javaslatait, amelyek egy olyan „zöld szociális szorzó” bevezetése mellett szálltak síkra, amely elősegíti a tőkefelvétel csökkentését a bankok által a szociális vállalkozásoknak és a fenntartható és inkluzív fejlesztési programokban ténylegesen részt vevő vállalkozásoknak nyújtott kölcsönök érdekében. A pénzügyi szektor ellenálló képességének és stabilitásának szükségességét szem előtt tartva ezért megfelelően meg kell vizsgálni és értékelni kell egy zöld és szociális megoldásokat támogató tényező kidolgozásának lehetőségét. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Az EGSZB fontosnak tartja, hogy a bankunió új szabályozása konkrét eszközöket biztosítson annak felismerésére, hogy a bankok pozitív társadalmi és környezeti hatással járó tevékenységekbe történő beruházásait az EBH által előírt prudenciális rendelkezések szempontjából kedvező bánásmód révén is ösztönözni kell. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Ez a szabályozási érzékenység azon adatok tekintetében is előnyös lenne, amelyek azt bizonyítják, hogy a szociális gazdaságban működő társaságok által végzett beruházások esetében az európai bankrendszer számára alacsonyabb a kockázata a nemteljesítő hiteleknek, amelyek száma jelentéktelen volt. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | A társjogalkotók 2019 tavaszán kompromisszumra jutottak, és az Európai Rendszerkockázati Testülettel (ERKT) folytatott konzultációt követően megbízták az EBH-t (CRR, az 575/2013 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 501. cikke), hogy a rendelkezésre álló adatok és az Európai Bizottság fenntartható finanszírozással foglalkozó magas szintű szakértői csoportjának megállapításai alapján értékelje, hogy indokolt lenne-e a környezeti és/vagy szociális célkitűzésekhez alapvetően kapcsolódó eszközökhöz vagy tevékenységekhez kapcsolódó kitettségek célzott prudenciális kezelése. Az EGSZB reméli, hogy ez az értékelés óvatos és kedvező lesz. |
| --- | --- |

4.11

5.   Bankcsoportok és felügyelet

| 5.1 | A szövetkezeti bankcsoportok európai szabályozás által kért létrehozását illetően – amelyek a közösségi és a regionális bankokat azért egyesítenék, konkrétan egyes államokban, például Olaszországban és Spanyolországban, hogy elérjék a kritikus tömeget tevékenységükhöz – a regionális bankoknak képeseknek kell lenniük az érintett anyavállalatok tőkerészesedéséből való megfelelő tőkebevonásra annak érdekében, hogy ne szorítkozzanak túlzott mértékben a hitel folyósítására szánt tőkére. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Az európai bankcsoportok szabályozása által biztosított jogi keret jelenleg a CRR három cikkét követi:






  a. | 10. cikk: olyan bankcsoportok, amelyek egy központi testülethez tartósan kapcsolt bankokból állnak, kölcsönös garanciákkal, valamint irányítási és koordinációs hatáskörökkel (Olaszország, Hollandia, Finnország, Portugália, Luxemburg); |
| --- | --- | --- |

5.2

a.

10. cikk: olyan bankcsoportok, amelyek egy központi testülethez tartósan kapcsolt bankokból állnak, kölcsönös garanciákkal, valamint irányítási és koordinációs hatáskörökkel (Olaszország, Hollandia, Finnország, Portugália, Luxemburg);

| b. | a 113. cikk (6) bekezdése: az anyavállalat irányítási és koordinációs hatáskörrel rendelkező csoportjai vagy erősen integrált rendszerek (Franciaország); |
| --- | --- |

b.

a 113. cikk (6) bekezdése: az anyavállalat irányítási és koordinációs hatáskörrel rendelkező csoportjai vagy erősen integrált rendszerek (Franciaország);

| c. | a 113. cikk (7) bekezdése: intézményi védelmi rendszerek (IPS): Németország, Ausztria, Spanyolország, Bolzano tartomány (Olaszország). |
| --- | --- |

c.

a 113. cikk (7) bekezdése: intézményi védelmi rendszerek (IPS): Németország, Ausztria, Spanyolország, Bolzano tartomány (Olaszország).

| 5.3 | Ez a három különféle keret valójában nem képes elismerni azokat a sajátosságokat, amelyek azon szövetkezeti bankok működését jellemzik és megkülönböztetik, amelyeknek a bankunió létrejötte után szövetkezeti bankcsoportokhoz vagy intézményi védelmi rendszerekhez kellett csatlakoznia. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | A szövetkezeti bankoknak a kölcsönös követelmények betartására, a székhelyük szerinti területekre korlátozódó működés kidolgozására, demokratikus irányításukra, az egyéni haszonszerzés hiányára, a nyereség elosztásának konkrét korlátozására és a tőke oszthatatlanságára való kötelezése nem egyezik meg a jelenlegi szabályozási kerettel. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Mindez azzal a kockázattal jár, hogy gyengíti a dokumentáltan anticiklikus funkcióval rendelkező regionális fejlesztési bankok hagyományos hatékonyságát. |
| --- | --- |

5.5

6.   A Covid19 utáni keret

| 6.1 | A Covid19-világjárvány hatása mára teljes drámai valójában megmutatkozott. Meg kell szoknunk, hogy sokkal magasabb államadóssággal kell együttélnünk, és hogy ahhoz, hogy a források időben oda kerüljenek, ahol szükség van rájuk, a teljes pénzügyi rendszert mozgósítani kell a hatóságok és a magánszereplők közös, általános erőfeszítésének részeként. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | A Covid19 utóhatásaira tekintettel egyértelműen megállapítható, hogy az európai bankoknak az egészségügyi vészhelyzetet követően a gazdaság és a foglalkoztatás támogatása érdekében „közpolitikai eszközzé” kell válniuk. Következésképpen „sem a szabályozás, sem a biztosítékokra vonatkozó szabályok nem akadályozhatják a banki mérlegekben e célhoz szükséges lehetőségek megteremtését” (8). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Még nem lehet tudni, hogy a Covid19 okozta válság hogyan alakítja majd a gazdaságot, és végső soron hogyan hat a bankokra, de a jelenlegi és a jövőbeli keret figyelembevételével felmerül néhány gondolat.






  a. | Szabályozási szempontból a 2008. évi pénzügyi válságot követően a fő célkitűzés a bankok mérlegében jelentkező kockázatok csökkentése volt. A Covid19-járványt követően azonban, egyelőre bizonytalan ideig, a banki mérlegeken továbbra is nyomot hagynak majd az államok és a reálgazdaság kockázatai. |
| --- | --- | --- |

6.3

a.

Szabályozási szempontból a 2008. évi pénzügyi válságot követően a fő célkitűzés a bankok mérlegében jelentkező kockázatok csökkentése volt. A Covid19-járványt követően azonban, egyelőre bizonytalan ideig, a banki mérlegeken továbbra is nyomot hagynak majd az államok és a reálgazdaság kockázatai.

| b. | Az SSM, az EBH és az ESMA számos, a jelenlegi szabályozási keret által lehetővé tett intézkedést fogadott el a rugalmassági mozgásterekkel összefüggésben, bizonyos kötelezettségek felfüggesztése vagy egyes prudenciális követelmények enyhítése céljából. |
| --- | --- |

b.

Az SSM, az EBH és az ESMA számos, a jelenlegi szabályozási keret által lehetővé tett intézkedést fogadott el a rugalmassági mozgásterekkel összefüggésben, bizonyos kötelezettségek felfüggesztése vagy egyes prudenciális követelmények enyhítése céljából.

| c. | Ha a válság gazdasági és pénzügyi hatásai a jövőben is jelentős mértékben megmutatkoznak a bankok mérlegében, akkor ezt a hatást figyelembe kell venni a 2017. decemberi bázeli megállapodás uniós végrehajtásakor. |
| --- | --- |

c.

Ha a válság gazdasági és pénzügyi hatásai a jövőben is jelentős mértékben megmutatkoznak a bankok mérlegében, akkor ezt a hatást figyelembe kell venni a 2017. decemberi bázeli megállapodás uniós végrehajtásakor.

| d. | A Bázeli Bizottság azon döntése, hogy elhalasztja a 2017. decemberi megállapodás végrehajtását, kétségtelenül megfelelő és szükséges ahhoz, hogy a bankok megbirkózzanak a világjárvány következményeivel, legyen szó a Covid19-válság által a bankok pénzügyi helyzetére gyakorolt hatás, vagy az európai bankrendszeri sokszínűség fokozott figyelembevételéről. |
| --- | --- |

d.

A Bázeli Bizottság azon döntése, hogy elhalasztja a 2017. decemberi megállapodás végrehajtását, kétségtelenül megfelelő és szükséges ahhoz, hogy a bankok megbirkózzanak a világjárvány következményeivel, legyen szó a Covid19-válság által a bankok pénzügyi helyzetére gyakorolt hatás, vagy az európai bankrendszeri sokszínűség fokozott figyelembevételéről.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Az EGSZB már több alkalommal is kifejtette véleményét a bankunióról („A hitelszövetkezetek és takarékpénztárak szerepe a területi kohézióban”, de az azokban tett ajánlásokat még nem vették figyelembe). 2014-ben az uniós hitelintézetek ellenálló képességét fokozó strukturális intézkedésekről szóló rendeletre irányuló javaslat [COM(2014) 43 final – 2014/0020 (COD)] kapcsán az EGSZB ajánlásokat fogalmazott meg a helyi gazdaságok támogatására és az arányosság elvét tiszteletben tartó banki szabályozás szükségességére vonatkozóan. Az EGSZB 2018-ban tanulmányt tett közzé Europe's cooperative banking models címmel (ISBN: 978-92-830-4024-8, katalógusszám: QE-01-18-233-EN-N), amely ismerteti a szövetkezeti bankrendszer helyzetét és kilátásait az európai kontextusban.

1

„A hitelszövetkezetek és takarékpénztárak szerepe a területi kohézióban”

Europe's cooperative banking models

(2)  A szabályozással foglalkozó tudományos tanácsadó bizottság jelentései – Complexity and the Quest for Robust Regulation, 8. sz., 2019. június.

2

Complexity and the Quest for Robust Regulation

(3)  HL L 141., 2014.5.14., 1. o.

3

(4)  Az MREL (Minimum Requirement for own funds and Eligible Liabilities, a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény) a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv (BRRD) által bevezetett követelmény, amelynek célja a hitelezői feltőkésítési mechanizmus zökkenőmentes működésének biztosítása, ezzel növelve a bank veszteségviselő képességét.

4

(5)  Az alap egyik példája a betétesek védelme, amelyet az olasz szövetkezeti bankok konzorciuma (BCC-CR) valósított meg. Ez hasznos példa a betétesek védelmét célzó mechanizmus létrehozására, amelyet teljes mértékben a bankok saját forrásai finanszíroznak, kölcsönös együttműködési mechanizmussal. Az Alap a következő esetekben avatkozik be: konzorciumot alkotó bankok kényszertörlési eljárása, valamint olyan közösségi szövetkezeti hitelbankok fiókjai esetében, amelyek Olaszországban rendelkeznek székhellyel és itt működnek, ha a származási ország garanciarendszere beavatkozott; konzorciumhoz tartozó bankok szanálása esetén; eszközök, kötelezettségek, vállalatok, vállalati fióktelepek, eszközök és jogviszonyok együttes átruházásával kapcsolatos műveletek során; egy konzorcium megszűnése vagy megszűnésének kockázata megszüntetése céljából.

5

betétesek védelme

olasz szövetkezeti bankok konzorciuma

kényszertörlési eljárása

szanálása

átruházásával

megszűnése vagy megszűnésének kockázata

(6)  Ez az ítélet gyakorlatilag megsemmisíti az Európai Bizottság azon határozatát, amely szerint egy magánjogi konzorcium által valamely tagja részére nyújtott támogatás állami támogatásnak minősül.

6

(7)  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

7

(8)  Lásd például az EKB korábbi elnökének, Mario Draghinak a Financial Times-ban 2020. március 26-án megjelent érvelését.

8

Financial Times

---

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/21

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Adózási mechanizmusok a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 364/03)

| Előadó: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |

Előadó:

Krister ANDERSSON

| Közgyűlési határozat: | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.6.24. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.7.16. |
| Plenáris ülés száma: | 553. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 209/1/6 |

Közgyűlési határozat:

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.6.24.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.7.16.

Plenáris ülés száma:

553.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

209/1/6

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB szerint megalapozott indokok vannak arra, hogy egységes szabályokat hozzunk létre az EU-n belül a globális felmelegedés elleni küzdelem érdekében, és ezekből kiindulva nemzetközi tárgyalásokat kezdjünk más kereskedelmi tömbökkel. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Az eddigi megbeszélések középpontjában a jogszabályok és a környezetvédelmi adók – különösen a kibocsátás csökkentését szolgáló adók – álltak. Az EGSZB azzal érvel, hogy szükség van a globális felmelegedés globális, átfogó és szimmetrikus módon történő megközelítésére, figyelembe véve a légkör CO2-szintjét is. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Az Európai Bizottság a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését szolgáló munkájában az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerére (ETS) összpontosított. Az EGSZB úgy véli, hogy a jövőben hasznos és szükséges lehet emellett olyan új adózási intézkedések kidolgozása is, melyek kiegészíthetik az EU hatályos kibocsátáskereskedelmi rendszerét és a nemzeti szén-dioxid-adókat, létrehozva egy hatékony és szimmetrikus szakpolitikai keretet a növekvő CO2-kibocsátás elleni fellépéshez. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság megközelítését, mivel az jó lépésnek tűnik egy, az egész gazdaságra kiterjedő, hatékonyabb szén-dioxid-árazás kialakítására. Egy ilyen eszközt további kiegészítő eszközökkel kell összehangolni, beleértve az EU belső piacán érvényes adózás új megközelítését egy koherens szakpolitikai keretben, valamint egyéb hasonló eszközökkel, melyeket más joghatóságokban alkalmaznak világszerte. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy a szén-dioxid-szint hatékony csökkentésére irányuló erőfeszítések harmonizációja érdekében tegyen konkrét kezdeményezéseket egy hasonló szénadónak a tagállamokban történő bevezetésére. Az ideális eredmény egységes feltételek kialakítása lenne az EU egységes piacán a megadóztatandó kibocsátások/csökkentések, valamint a légkörben lévő CO2-szintre gyakorolt azonos hatásra vonatkozó konkrét adózási módszerek és mértékek tekintetében. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Az EGSZB úgy gondolja, hogy a globális felmelegedés még az új adók és kiegészítő intézkedések végrehajtása mellett is valószínűsíthetően folytatódni fog, kivéve ha sikerül a már kibocsátott CO2-t kivonni a légkörből. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Az EGSZB támogatja, hogy célhoz rendelt beruházások révén szén-dioxid-leválasztási és -tárolási (CCS), illetve szén-dioxid-leválasztási és -hasznosítási (CCU) technológiák kerüljenek kifejlesztésre, uniós és nemzeti szinten egyaránt, mivel ezek hozzájárulnak a CO2-kibocsátások hatásának csökkentésére irányuló célkitűzéshez, továbbá, általánosabban véve, mind az ENSZ által meghirdetett fenntartható fejlődési célokhoz, mind az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás célkitűzéseihez. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | A tagállamoknak különösképpen átfogó és szimmetrikus környezetvédelmi adópolitikát kell elfogadniuk a CO2-nek a globális felmelegedésre gyakorolt hatása miatt. Szükség van pozitív és negatív kulcsokat egyaránt tartalmazó adók bevezetésére. A CO2-adókból származó bevételeket a CO2 csökkentését szolgáló technológiák ösztönzésének finanszírozására kellene használni helyi, regionális és nemzeti szinten. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Az EGSZB felhívja a figyelmet a szén-dioxid csökkentését szolgáló egyéb szakpolitikai eszközökre. Ezek az új technológiáktól a területrendezés új gyakorlatáig terjednek, melyeket uniós és nemzeti szinten egyaránt ösztönözni és támogatni kell. A legfontosabb, hogy az erdők természetes úton távolítják el a szén-dioxidot, a fák pedig különösen jól képesek tárolni a légkörből fotoszintézis révén eltávolított szén-dioxidot. Az erdők bővítésével, helyreállításával és a helyes erdőgazdálkodással tovább növelhető a fotoszintézis ereje a CO2 elleni küzdelemben. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Miközben az erdészeti termékek értékesítésekor a tulajdonosnak jövedelemadót kell fizetnie, el kell ismerni, hogy a fák ültetése és az erdő növekedése csökkenti a légkör CO2-tartalmát, ezért ezt a globális felmelegedés szimmetrikus adózási megközelítése alapján negatív CO2-adóval kell ösztönözni. Ez fontos intézkedés lenne a klímacélkitűzések eléréséhez. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Az EGSZB hangsúlyozni kívánja, hogy hatékony intézkedéseket kell végrehajtani, méghozzá mindenki számára társadalmilag elfogadható módon. |
| --- | --- |

1.11

2.   Általános megjegyzések

| 2.1 | A globális felmelegedés mindenkit érintő gond, és a kormányok hatékony módszereket keresnek, melyekkel korlátozható a hőmérséklet globális emelkedése. Több tényező járul hozzá a globális felmelegedéshez, de a szén-dioxid (CO2) kibocsátása kiemelt jelentőségű. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | A CO2 az emberi tevékenységek során leggyakrabban keletkező üvegházhatású gáz, mely 64 %-ban járul hozzá az ember okozta globális felmelegedéshez (1). Ennek az üvegházhatású gáznak a légköri koncentrációja az elmúlt évtizedek során számottevően emelkedett, és jelenleg 40 %-kal magasabb, mint az iparosodás kezdetekor. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | A Föld felszínének átlaghőmérséklete a 19. század vége óta 0,9 Celsius fokkal emelkedett (2). Ezt a változást a szén-dioxid légkörbe való kibocsátásának növekedése és más ember okozta kibocsátások mozdították elő, melyekről számos kutató azt állítja, hogy felelősek a globális hőmérséklet általános emelkedéséért. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Az emberi tevékenységek megváltoztatják a szénkörforgást, azzal, hogy több CO2-t bocsátanak a légkörbe – így befolyásolva a természetes elnyelők, például az erdők, azon képességét, hogy CO2-t távolítsanak el a légkörből –, valamint azzal, hogy hatással vannak a talajok szén-dioxid-tároló képességére. A legtöbb CO2-t generáló emberi tevékenység a fosszilis tüzelőanyagok – szén, földgáz és olaj – elégetése energianyerési és szállítási célokra, ezt követik bizonyos ipari folyamatok és földhasználati gyakorlatok. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Jelenleg Ázsia a világ legnagyobb regionális kibocsátója, mely a globális kibocsátás 53 %-áért felelős. Ezen belül Kína kibocsátása 10 milliárd tonna (a világ összkibocsátásának több mint egynegyede), Észak-Amerika a második legnagyobb kibocsátó (a globális kibocsátás 18 %-ával), ezt szorosan követi Európa 17 %-kal (3). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | A CO2-kibocsátásnak a Föld hőmérsékletére és az éghajlatváltozásra gyakorolt hatása egyre fontosabb kérdés a közvélemény és a civil társadalom, valamint a politikai pártok számára, uniós és nemzeti szinten egyaránt. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Az Európai Bizottság a maga részéről politikai napirendjén első számú prioritássá tette a klímaváltozás elleni konkrét kezdeményezések kidolgozását, mint például a zöld megállapodást (4), mielőtt 2020 első hónapjaiban arra kényszerült, hogy a Covid19-vészhelyzetre összpontosítson. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | A zöld megállapodás (5) az új Európai Bizottság politikai napirendjének sarokköve. Hatékony választ kíván adni a jelenlegi környezeti kihívásokra, és olyan növekedési stratégiát jelent, melynek célja, hogy az EU-ban 2050-re nulla nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátást érjünk el. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | A zöld megállapodás az európai gazdaság fontos ágazatait fogja át, köztük a közlekedést, az energiaszektort, a mezőgazdaságot, az építőipart és olyan konkrét ipari területeket, mint az acél- és a cementipar, az IKT, valamint a textil- és vegyipar. Az Európai Bizottság jelenleg az első európai klímarendeleten, valamint további speciális stratégiákon és beruházásokon dolgozik, melyek célja a zöld gazdasági növekedés támogatása. A Méltányos Átállást Támogató Alap fontos, de esetleg bővíteni kellene a forrásait (6). |
| --- | --- |

2.9

3.   A CO2 csökkentésére használható lehetséges politikai eszközök (7)

| 3.1 | Számos tevékenység okozhat olyan környezetszennyezést, amely hátrányosan érinti a gazdaság más szereplőit. Ezeket a hatásokat nem feltétlenül veszik figyelembe, amikor az ilyen tevékenységekről döntéseket hoznak, vagyis úgy folytatják az adott tevékenységet, hogy nem veszik figyelembe annak külső hatásait. azaz nem számol a tevékenység valódi társadalmi költségével. Fontos a szennyezés társadalmi költségével számolni a döntések meghozatalakor. Ez történhet úgy, hogy adót vetnek ki az adott tevékenységre. Így az externáliát beépítik a döntésbe, és a szennyezés az általa okozott költségnek megfelelően csökken. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Egy adott tevékenység ugyanakkor a teljes szennyezési szint csökkenését is eredményezheti, tehát pozitív externáliát is jelenthet. Az ilyen tevékenységeket ösztönözni kell annak érdekében, hogy azokat olyan mértékben bővítsék, hogy a hasznukért teljes ellentételezés járjon. Ez történhet úgy, hogy támogatást vagy negatív adót vezetnek be. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Mivel a CO2-kibocsátások hatása globális szinten jelentkezik, a szennyezés árának azonos negatív hatás esetén mindenütt ugyanannyinak kell lennie. Az adó bevezetése csak így lesz költséghatékony. Ezért tehát globális megközelítésre van szükség (8). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Azt azonban nehéz pontosan megállapítani, hogy mennyi CO2-t hoz létre egy adott tevékenység, és nincs olyan világpiac, melyen egységes adót lehetne kivetni a CO2-t termelő tevékenységekre. Ezért az országoknak szétaprózott, egyedi intézkedésekhez kellett folyamodniuk. Fontos a meghozott intézkedések nagyobb régiókra és több szennyező tevékenységre való kiterjesztése. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Az EGSZB úgy gondolja, hogy megalapozott indokok vannak arra, hogy egységes szabályokat alkossunk az EU-n belül, és ezek alapján nemzetközi tárgyalásokat kezdjünk más kereskedelmi tömbökkel. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | A kereskedelmi engedélyek EU-ban és másutt való alkalmazása az egyik mód annak megoldására, hogy a kibocsátott CO2 után tonnánként egységes árat lehessen megállapítani. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Az eddigi tárgyalások középpontjában azonban a jogszabályok és a környezetvédelmi adók – különösen a kibocsátás csökkentését szolgáló adók – álltak. Az EGSZB azzal érvel, hogy szükség van a globális felmelegedés átfogó és szimmetrikus módon történő megközelítésére, figyelembe véve a légkör jelenlegi CO2-szintjét. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Mivel a légkörben lévő CO2 szintjének csökkentése a globális felmelegedés ellen hat, egyformán jótékony hatású a CO2-kibocsátás meghatározott mennyiséggel való csökkentése, illetve ugyanakkora CO2-mennyiségnek a légkörből való eltávolítása. Ezért a szint növelését és csökkentését szimmetrikusan kell kezelni. Ez azt jelenti, hogy a CO2 légkörbe juttatásáért (a szennyezésért) többletköltséget (adót) kell meghatározni, míg a CO2-szint csökkenését eredményező tevékenységekért támogatást (negatív adó) kell nyújtani. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Azonban eddig szinte kizárólag a további kibocsátás megelőzése állt a középpontban. Még új adók és kiegészítő intézkedések bevezetése mellett is valószínűsíthető a globális felmelegedés folytatódása, kivéve ha sikerül korábban kibocsátott CO2-t kivonni a légkörből. Az EGSZB ezért úgy gondolja, hogy a tagállamoknak szimmetrikus intézkedéseket kell bevezetniük. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | A szén-dioxid-kibocsátás megadóztatásának, illetve a légkörben lévő CO2-mennyiség csökkentéséért járó negatív adónak az a célja, hogy hatással legyen a magatartásra és internalizálja a globális felmelegedés externáliáját. Az adó/támogatás azonban hatással lesz a termelési és foglalkoztatási lehetőségekre is a gazdaság minden szektorában. Nem vehetjük eleve nyilvánvalónak, hogy a pozitív és a negatív adó mértékének azonos nagyságúnak kell lennie (9). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Nagyon fontos a fenntartható beruházásokat támogató különféle ösztönzők összehangolása, de ehhez figyelembe kell venni a kapcsolódó pozitív externáliákat is. Az alacsony szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó mutatók kapcsán alkalmazott harmonizált módszertannak útmutatóként kell szolgálnia más hatások kiszámításához. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Annak érdekében, hogy a szén-dioxid-mentes gazdaságba való átmenetet gazdaságilag megalapozottabbá és politikailag hitelesebbé tegyük, minél hamarabb intézkedéseket kell hozni a fosszilis tüzelőanyagok ágazatának nyújtott közvetlen és közvetett támogatások csökkentésére, amely hatalmas környezeti költségek okozója. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Mivel az európai zöld megállapodás finanszírozási igénye nagyon nagy és a közös uniós költségvetési források meglehetősen korlátozottak, fontos szerep hárul a magánszektorra. Ezt a többéves pénzügyi keretről való megállapodás során számításba kell venni. A CO2-adók azonban elsősorban a háztartások, a cégek és a közintézmények magatartásának megváltoztatása céljából, nem pedig bevételi forrásként születtek. Az EGSZB hangsúlyozni kívánja, hogy hatékony intézkedéseket kell végrehajtani, méghozzá mindenki számára társadalmilag elfogadható módon. |
| --- | --- |

3.13

4.   Kibocsátáskereskedelmi rendszerek

| 4.1 | A CO2-kibocsátások csökkentésének egy lehetséges politikai eszköze az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (EU ETS) (10). Ez a „fix összkvótás kereskedés” elvén alapul. Ennek az elvnek az alapján bizonyos üvegházhatású gázok kibocsátására meghatároznak egy összkvótát, melyet a rendszer alá tartozó létesítmények kibocsáthatnak. Ezt az összkvótát idővel csökkentik, így kikényszerítve az összkibocsátás csökkentését. Az összkvótán belül a rendszer alá tartozó cégek kibocsátási egységeket kapnak vagy vásárolnak, melyek szükség szerint forgalmazhatók (11). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Az európai zöld megállapodásról szóló közlemény – COM(2019) 640 – szerint az Európai Bizottság az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése érdekében 2021 júniusáig több idevonatkozó, klímával kapcsolatos politikai eszközt fog megvizsgálni (12). Ez magában foglalja majd a jelenlegi uniós kibocsátáskereskedelmi rendszert, mindenekelőtt a meglévő rendszer lehetséges kiterjesztését új ágazatokra, valamint további fellépéseket a következőket illetően: i) tagállami célkitűzések a kibocsátások csökkentése érdekében a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli szektorokban, ii) a földhasználatra, a földhasználat-megváltoztatásra és az erdőgazdálkodásra vonatkozó szabályozás. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság megközelítését, mivel az jó lépésnek tűnik egy hatékonyabb szén-dioxid-árazás egész gazdaságra kiterjedő kialakításához. Egy ilyen eszközt további kiegészítő eszközökkel kellene összehangolni, beleértve az EU belső piacán érvényes adózás új megközelítését egy koherens szakpolitikai keretben, valamint egyéb hasonló eszközökkel, melyeket más joghatóságokban alkalmaznak világszerte. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Nemzetközi szinten nézve világszerte nőtt a kibocsátáskereskedelmi rendszerek száma. Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere (EU ETS) mellett nemzeti szintű vagy nemzeti szint alatti rendszerek már működnek vagy fejlesztés alatt állnak Kanadában, Kínában, Japánban, Új-Zélandon, Dél-Koreában, Svájcban és az Amerikai Egyesült Államokban. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Az EGSZB a CO2-kibocsátások kiváltotta klímaváltozással való hatékony megküzdéshez szükséges lépésekként üdvözli a CO2 számottevő csökkentését célzó regionális kezdeményezéseket. E tekintetben az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy folytassa és fokozza erőfeszítéseit annak érdekében, hogy Európa vezető régióvá váljon ezen a területen. |
| --- | --- |

4.5

5.   Szén-dioxid-kibocsátási adók

| 5.1 | Egy másik lehetséges politikai eszközt a szén-dioxid-adók jelentenek. Ezek elsősorban két módon csökkentik a kibocsátásokat: i) növelik a széntartalmú tüzelőanyagok és a szénalapú villamos energia árát; ii) következésképpen arra motiválják a cégeket, hogy tiszta energiára álljanak át, mint amilyen például a vízerőműben, naperőműben vagy szélerőműben előállított energia. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | A szén-dioxid-adók, ha átgondoltan alakítják ki őket, összhangban vannak a „szennyező fizet” elvével, mely szerint a szennyező köteles viselni a szennyezés csökkentésének költségeit a társadalomnak okozott kárral arányosan, ahogyan azt az ENSZ Riói Nyilatkozata (13) (1992) és a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló 2004/35/EK irányelv (14) rögzíti. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Az Európai Bizottság a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését szolgáló munkájában az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerére (EU ETS) összpontosított. Az EGSZB úgy véli, hogy a jövőben hasznos és szükséges lehet olyan, új adózási intézkedések kidolgozása is, melyek kiegészítik az EU jelenlegi kibocsátáskereskedelmi rendszerét és a nemzeti szén-dioxid-adókat, egy hatékony és szimmetrikus szakpolitikai keretet hozva ezzel létre a növekvő CO2-kibocsátás elleni fellépés érdekében. Kiemelkedően fontos az erőfeszítések globális szintű koordinációja, amint azt a Nemzetközi Valutaalap (IMF) is kellően megvilágította (15). |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Európában egy sor ország energiaadókat vagy részben a széntartalmon alapuló energiaadókat vetett ki. Ezek között van Svédország, Dánia, Finnország, Hollandia, Norvégia, Szlovénia, Svájc és az Egyesült Királyság (16). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Svédország szedi be a legmagasabb szén-dioxid-adót: egy tonnányi szén-dioxid-kibocsátásért 112,08 EUR-t, s így az elmúlt 25 év alatt 23 %-kal csökkentette kibocsátását. A svéd szén-dioxid-adót 1991-ben vezették be, akkori mértéke 250 SEK-nak (23 EUR) felelt meg egy tonna kibocsátott fosszilis eredetű szén-dioxidért, majd fokozatosan emelték, míg 2020-ban elérte az 1 190 SEK-t (110 EUR). Továbbra is ez az adó a svéd klímapolitika egyik sarokköve (17). |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | A svéd szén-dioxid-adó ösztönzést nyújtott az energiafogyasztás csökkentésére, az energiahatékonyság növelésére és a megújuló energiaalternatívák használatára. Az adómérték fokozatos emelésével az érdekelt feleknek időt adtak az alkalmazkodáshoz, ami javította az adó ezen időszak alatt történt emelésének politikai elfogadottságát. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | A svéd tapasztalatok összességében azt mutatják, hogy a kibocsátás csökkenthető, még ha ehhez a gazdaság jelentős átalakítására van is szükség. Az 1990-től 2017-ig terjedő időszakban a GDP 78 %-kal nőtt, miközben ugyanezen időszak alatt az üvegházhatású gázok országon belüli kibocsátása 26 %-kal csökkent, amivel Svédország a globális versenyképességi indexben a 8. helyre került. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | 1990-ben Finnország volt a világon az első ország, mely szén-dioxid-adót vezetett be. Az adó alapja eredetileg a hő- és a villamosenergia-termeléshez kapcsolódó széntartalom volt. Ezt az adót kiterjesztették, és most a szén-dioxidot és az energiát is megadóztatják, és a közlekedési üzemanyagokra is alkalmazzák. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Dánia 1992-ben vezetett be szén-dioxid-adót, mely az összes fosszilis tüzelőanyag (földgáz, nyersolaj és szén) fogyasztására kiterjedt. Norvégiában az összes kibocsátásnak akár 55 %-ára kiterjed a szén-dioxid-adó; a fennmaradó kibocsátásokat a belföldi kibocsátáskereskedelmi rendszer fedi le (18). |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy tegyen konkrét kezdeményezéseket hasonló szénadók tagállamokbeli bevezetésére a szén-dioxid-szint hatékony csökkentésére irányuló erőfeszítések összehangolása érdekében. Az ideális eredmény egységes feltételek kialakítása lenne az EU egységes piacán a megadóztatandó kibocsátások/csökkentések, valamint a konkrét módszerek és a légkörben lévő CO2-szintre gyakorolt azonos hatásra vonatkozó konkrét adózási mértékek tekintetében. Ennek az eredménynek az elérése azonban az országspecifikus szükségletek miatt időigényes lehet. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | Az ilyen CO2-adók tagállamokbeli bevezetését ki kellene használni arra, hogy hasonló lépések megtételére késztessük a kereskedelmi partnereket, globális szintre terjesztve ki ezzel az erőfeszítéseket és korlátozva az európai versenyképességre gyakorolt hatást. A bonyolult kompenzációs szabályok elkerülése érdekében globális megoldásra van szükség. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | Ezenkívül, amennyiben azokat helyesen tervezik meg, az adók hozzájárulhatnak a gazdasági növekedéshez többek között azáltal, hogy termelő beruházásokat generálnak az új technológiák terén. Ez különösen igaz az olyan technológiák fejlesztésére, melyek csökkentik a már jelenleg is a légkörben lévő CO2 szintjét. |
| --- | --- |

5.12

6.   CCS- és CCU-technológiák

| 6.1 | További lehetséges politikai eszköz a légkörben meglévő CO2 szintjét csökkentő technológiák alkalmazása. Ilyen technológiákra valószínűleg a kibocsátáskereskedelmi rendszer és a CO2-adók mellett is szükség lesz. Szimmetrikus megközelítésre van szükség. A már a légkörben lévő CO2 szintjét csökkentő tevékenységek ugyanolyan jó hatással vannak a globális felmelegedés mérséklésére, mint a CO2-kibocsátó tevékenységek csökkentése. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | A CO2-szint csökkentését szolgáló két fő technológia a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás (CCS), illetve a szén-dioxid-leválasztás és -hasznosítás (CCU) (19). Mindkét technológiával CO2-t vonnak ki a légkörből, majd összesűrítik a CO2-t és tárolóhelyre szállítják. Ezekben a technológiákban komoly lehetőségek rejlenek a klímaváltozás enyhítésére (20). Vannak más technológiák is, és a közeljövőben várhatóan még sok más technológia is kifejlesztésre kerül. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | A CCS és a CCU közötti különbség a leválasztott CO2 végső rendeltetési helyében van. A CCS esetében a leválasztott CO2-t hosszú távú tárolásra alkalmas helyszínre viszik, míg a CCU esetében kereskedelmi termékekké alakítják. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | A CCU a CO2 leválasztását és ásványi anyagok, kémiai összetevők, szintetikus tüzelőanyagok és építőanyagok kiindulási anyagaként történő hasznosítását jelenti. Felhasználható a CO2-kibocsátásnak a CO2 termékekké való újrafeldolgozásával, építőanyagokban, például betonban való tartós megkötésével vagy a CO2 levegőből való közvetlen felvételéhez kapcsolódó recirkulációval történő csökkentésére. Emellett szintetikus metán előállítása révén villamosenergia-tárolásra is lehetőséget ad. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Az EU keretszabályozást hozott létre ennek az új technológiának az üzleti hasznosítására és támogatására, noha a leválasztás és a tárolás költsége továbbra is jelentős gátló tényező. A folyamat legdrágább része jelenleg a leválasztási komponens. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | A legnagyobb CCS- és CCU-létesítmények ma az Amerikai Egyesült Államokban találhatók. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Európában Norvégia 1996 óta alkalmazza a CCS- és a CCU-technológiát (21). Erre szakosodott létesítményekben évente millió tonnás nagyságrendben választottak le a földgázkitermelésből származó CO2-t és tárolták azt megfelelő helyszíneken, létrehozva ezzel a CCS alkalmazásának máig legsikeresebb európai példáját. Az elmúlt években Svédországban, Hollandiában, Belgiumban, Franciaországban és Írországban a CCS- és a CCU-technológia további változatait dolgozták ki (22). |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Az EGSZB támogatja, hogy célhoz rendelt befektetéssel CCS- és CCU-technológiák kerüljenek kifejlesztésre, uniós és nemzeti szinten egyaránt, mivel ezek hozzájárulnak a CO2-kibocsátások hatásának csökkentésére irányuló célkitűzéshez és általánosabban véve az ENSZ által meghirdetett fenntartható fejlődési célokhoz, valamint az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás célkitűzéseihez is. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Ha hatékonyan és költséghatékonyan csökkenteni kívánjuk a globális felmelegedést, ösztönözni kell a CCS- és a CCU-technológiákat (23). Különösen a nemzeti költségvetéseknek kell döntő szerepet játszaniuk az ilyen technológiák szélesebb körű alkalmazásában azáltal, hogy előmozdítják a közberuházásokat és az adóösztönzőket. E tekintetben az Európai Bizottság mérlegeli a vonatkozó állami támogatási iránymutatások felülvizsgálatát, beleértve a környezetvédelmi és energiaügyi iránymutatásokat is, melyek módosítására 2021-ig kerül sor, hogy nagyobb rugalmasságot biztosítsanak a tagállamoknak. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | A tagállamoknak különösképpen átfogó és szimmetrikus környezetvédelmi adópolitikát kell elfogadniuk a CO2-nek a globális felmelegedésre gyakorolt hatása miatt. Pozitív és negatív kulcsokat egyaránt tartalmazó adók bevezetésére van szükség. A CO2-adókból származó bevételeket elsősorban a CO2 csökkentését szolgáló technológiák ösztönzésének finanszírozására lehetne használni. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | A CCS és a CCU területén végzendő kutatásra szánt európai forrásokat pénzügyileg meg lehetne erősíteni és stratégiailag célzottabban lehetne felhasználni arra, hogy jobb és konkrétabb eredményeket érjünk el a CO2-leválasztási kapacitás és a tárolási alternatívák tekintetében. |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | A közbeszerzési szabályok szerepét nem szabad alábecsülni (24). A nemzeti kormányoknak és a helyi önkormányzatoknak nagyobb mértékben és jobban ki kell használniuk a közbeszerzésekről és a koncessziós szerződésekről szóló 2014/24/EU irányelvben (25), 2014/25/EU irányelvben (26) és 2014/23/EU irányelvben (27) rögzített zöld alternatívákat és speciális környezeti eszközöket. Így a nemzeti beruházások és a közkiadások, illetve az európai zöld megállapodásban előirányzott intézkedések egymással szinergiában működhetnének. |
| --- | --- |

6.12

7.   További eszközök a kibocsátások csökkentésére

| 7.1 | Végül pedig az EGSZB felhívja a figyelmet a szén-dioxid csökkentését szolgáló egyéb szakpolitikai eszközökre. Ezek az új technológiáktól a területrendezés új gyakorlatáig terjednek, melyeket uniós és nemzeti szinten egyaránt ösztönözni és támogatni kell. A legfontosabb, hogy az erdők természetes úton távolítják el a szén-dioxidot, a fák pedig különösen jól képesek tárolni a légkörből fotoszintézis révén eltávolított szén-dioxidot. Az erdők területének növelésével, helyreállításukkal és a helyes erdőgazdálkodással hasznosítható a fotoszintézis ereje a CO2 elleni küzdelemben. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Miközben az erdészeti termékek értékesítésekor a tulajdonosnak jövedelemadót kell fizetnie, el kell ismerni, hogy a fák ültetése és az erdő növekedése csökkenti a légkör CO2-tartalmát, ezért ezt a globális felmelegedés szimmetrikus adózási megközelítése alapján negatív CO2-adóval kell ösztönözni. Ez fontos intézkedés lenne a klímacélkitűzések eléréséhez. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Ezenkívül természetüknél fogva a talajok is tárolnak szén-dioxidot. A legutóbbi KAP bevezetett néhány ökologizálási intézkedést, melyekkel az európai mezőgazdaság európai zöld növekedéshez való hozzájárulását kívánják fokozni. Az ilyen intézkedéseket ösztönözni kell, amennyiben kompatibilisek az élelmiszer-termelés iránti egyre nagyobb igénnyel és a környezeti célok teljesítésével. A körforgásos gazdaság emellett nagyobb lehetőségeket rejthet magában a környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzések elérése tekintetében. |
| --- | --- |

7.3

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Az éghajlatváltozás okai, Európai Bizottság (Energiaunió, éghajlat-politika, környezet) – https://ec.europa.eu/clima/change/causes_hu.

1

(2)  Global Climate Change, NASA – https://climate.nasa.gov/evidence/.

2

(3)  Global Carbon Project, CO2 emissions – http://www.globalcarbonatlas.org/en/CO2-emissions.

3

2

(4)  Lásd az Európai Bizottság közleményét: Európai zöld megállapodás – Az első klímasemleges kontinens megteremtése.

4

Európai zöld megállapodás – Az első klímasemleges kontinens megteremtése

(5)  Lásd az EGSZB véleményeit: Az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv (folyamatban) (HL C 282., 2019.8.20., 51. o.).

5

Az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv

(6)  Lásd a következő EGSZB-véleményt: A Méltányos Átállást Támogató Alap és a közös rendelkezésekről szóló rendelet módosításai (HL C 311., 2020.9.18., 55. o.).

6

A Méltányos Átállást Támogató Alap és a közös rendelkezésekről szóló rendelet módosításai

(7)  Lásd az UNEP Emissions Gap Report 2019 című beszámolóját a globális erőfeszítésekről.

7

(8)  Ha nem sikerül valóban globális megoldást találni, felmerül a kérdés, hogy hogyan kell kezelni a külső országokból származó termékeket, illetve hogy szükség lenne egy szén-dioxid-vámra vonatkozó mechanizmusra, és mik lennének ennek a következményei.

8

(9)  Azzal lehetne érvelni, hogy a CO2-csökkentés tonnájáért járó támogatásnak magasabbnak kell lennie, mint a CO2-kibocsátásért fizetendő adónak, mivel a CO2-kibocsátást okozó tevékenységek visszafogása várhatóan okoz bizonyos mértékű állandó munkanélküliséget. Ezenkívül valószínűleg egyszerűbb állami támogatást szerezni olyan strukturális gazdasági változásra, mely új technológiák kifejlesztését eredményezi, mint meglévő termelési módszerek leépítésére.

9

2

2

2

(10)  Lásd az EGSZB véleményét az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) felülvizsgálatáról (HL C 71., 2016.2.24., 57. o.).

10

az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) felülvizsgálatáról

(11)  A kibocsátáskereskedelmi rendszer és az engedélyek árazása számos vitát váltott ki. Az engedélyek száma és a gazdasági ciklus általában jelentősen befolyásolja az engedélyek árát. A Covid19-válság nyomán kialakult jelenlegi gazdasági helyzet valószínűleg újabb tárgyalásokhoz is vezet majd az ETS-ről.

11

(12)  Lásd az EGSZB következő véleményét: Az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv (HL C 311., 2020.9.18., 63. o.).

12

Az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv

(13)  Report of The United Nations Conference on Environment And Development

13

(14)  HL L 143., 2004.4.30., 56. o.

14

(15)  IMF Fiscal Monitor, How to Mitigate Climate Change (2019), mely szerint „érvek szólnak a különböző politikai eszközök mellett és ellen, de a klímaválság sürgős és egzisztenciális kérdés, mely arra kell hogy indítsa a legfontosabb érdekelt feleket, hogy minden alkalmas politikai intézkedést bevessenek. A pénzügyminiszterek úgy szállhatnak szembe ezzel a válsággal, hogy szén-dioxid-adózást vagy hasonló politikákat vezetnek be, illetve kiegészítő adózási intézkedésekkel vagy a kiadásokat érintő lépésekkel elfogadhatóbbá teszik a klímaváltozás mérséklését, biztosítva azt is, hogy megfelelő költségvetéseket irányozzanak elő a tiszta technológiákhoz, és a stratégiákat nemzetközi szinten összehangolják” (IX. o.).

15

How to Mitigate Climate Change

(16)  A szén-dioxid-kibocsátási adók bevezetése vagy növelése gyakran nehéz kompromisszumokkal jár. Az adók miatt át kell alakítani a termelési technológiákat és a szállítási eszközöket. Ez egyes ágazatokban munkanélküliséghez és más típusú munkavégzésre való áttéréshez vezethet. Az érintettek számára magasak lehetnek a szociális költségek. Az országok különböző lehetőségekkel rendelkeznek a szociális védelem biztosítása terén, és ezt figyelembe kell venni annak érdekében, hogy a végrehajtás társadalmilag elfogadható legyen.

16

(17)  Svédország szén-dioxid-adója, Svédország Kormányirodája – https://www.government.se/government-policy/taxes-and-tariffs/swedens-carbon-tax/.

17

(18)  A szén beárazása adóval, Világbank-csoport – https://www.worldbank.org/content/dam/Worldbank/document/SDN/ background-note_carbon-tax.pdf

18

(19)  The potential for CCS and CCU in Europe, Európai Bizottság, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/iogp_-_report_-_ccs_ccu.pdf.

19

(20)  Lásd az EGSZB következő véleményét (HL C 341., 2013.11.21., 82. o.).

20

(21)  CCS, Norwegian Petroleum – https://www.norskpetroleum.no/en/environment-and-technology/carbon-capture-and-storage/.

21

(22)  How European CO2 Transport and Storage Infrastructure can enable an Innovative Industrial Transition, Európai Parlament – https://zeroemissionsplatform.eu/wp-content/uploads/ZEP-Conference-Presentations.pdf.

22

2

(23)  Egy svéd kormánybizottság 2020-ban arra a következtetésre jutott, hogy Svédország 2045-re CO2-semleges lehetne, ha a CO2-adókból befolyó bevételeket a CO2 légkörből való eltávolításának támogatására használnák. A pozitív és a negatív adók mértéke azonos nagyságrendű lenne. Lásd: SOU 2020:4, a svéd kormány nyilvános vizsgálatai.

23

2

2

2

(24)  Ezt az Európai Bizottság is hangsúlyozta Public Procurement for a Circular Economy című 2017. októberi kiadványában (https://ec.europa.eu/environment/gpp/circular_procurement_en.htm). A Világbank is kiemelte a közbeszerzési szabályok szerepét a saját közbeszerzésében: https://www.worldbank.org/en/about/corporate-procurement/vendors.

24

Public Procurement for a Circular Economy

(25)  HL L 94., 2014.3.28., 65. o.

25

(26)  HL L 94., 2014.3.28., 243. o.

26

(27)  HL L 94., 2014.3.28., 1. o.

27

---

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/29

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A fenntartható gazdasági növekedés fokozása EU-szerte

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 364/04)

| Előadó: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Előadó:

Philip VON BROCKDORFF

| Közgyűlési határozat: | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.6.24. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.7.16. |
| Plenáris ülés száma: | 553. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 194/11/12 |

Közgyűlési határozat:

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.6.24.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.7.16.

Plenáris ülés száma:

553.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

194/11/12

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | A Covid19-világjárvány a világ más országaival együtt az Európai Uniót is érintette. Az Európai Bizottság a válságra egy olyan, széles körű eszközcsomaggal reagált, amely ennek a külső sokkhatásnak az enyhítését célozta. Az eszközcsomag magában foglalt egy, az Európai Stabilitási Mechanizmuson keresztül működő és a járvány okozta válság során támogatást nyújtó eszközt, a nemzeti rövid távú foglalkoztatási programok finanszírozásához nyújtott ideiglenes kölcsönöket, valamint a SURE kezdeményezés részeként az uniós tagállamokon belüli munkahelyek megőrzését célzó hasonló intézkedéseket. Az Európai Beruházási Bank (EBB) a maga részéről likviditási támogatást nyújtott a vállalkozásoknak. Az Európai Bizottság a közelmúltban javaslatot tett egy új, 750 milliárd eurós eszközre, a Next Generation EU-ra, amelynek célja, hogy segítse a tagállamokat a gazdasági válságból való kilábalásban. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Mindemellett az EGSZB úgy véli, hogy a Covid19-válságnak nem szabad eltérítenie az EU-t az európai zöld megállapodásban, a fenntartható növekedésről szóló 2020. évi stratégiában és a szociális jogok európai pillérében szereplő közép- és hosszú távú célkitűzéseitől. Ezek a célok azt is figyelembe veszik, hogy szükség lesz az európai gazdaság átalakítására ahhoz, hogy az elkövetkező években biztosíthassuk a fenntartható növekedést, amely a környezeti fenntarthatóság, a termelékenységnövekedés, a méltányosság és a társadalmi haladás, valamint a makrogazdasági stabilitás pilléreire épül. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy a válság során sebezhetőnek bizonyult ellátási láncok stabilizálása érdekében az uniós gazdasági szereplőknek át kell gondolniuk az ellátási lánccal kapcsolatos stratégiákat, beleértve a diverzifikációt, valamint az ellátási láncok több ágazatban történő átrendezését is. Ugyanilyen fontos, hogy az EU hangsúlyosabb szerepet játsszon a világkereskedelemben, ami létfontosságú az uniós vállalkozások és üzleti kilátásaik szempontjából. Az EGSZB emellett úgy gondolja, hogy a globális piacon működő globális cégek számára számos szempont (nem utolsósorban a nemzetközi munkaügyi normák, a tisztességes verseny és az éghajlatvédelmi célkitűzéseknek való megfelelés) tekintetében egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani. Nem zárható ki, hogy egyes uniós vállalatok gyártóüzemeiket az ellátási lánccal kapcsolatos problémák elkerülése érdekében (legalábbis az alapvető termékek esetében) az EU-n belülre helyezik át. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | A globalizáció – annak minden mellékhatásával együtt – határokon átnyúló beruházásokat eredményezett, de ezeket nem feltétlenül mindig a tőkebefektetés érdekében hajtják végre, hanem inkább azért, hogy a legalacsonyabb adókkal rendelkező országokat preferálják. Az EGSZB szerint a Covid19-válság által okozott gazdasági problémák és egyéb következmények arra engednek következtetni, hogy az EU-n belül és az egész világon szükség van a vállalkozások működési módjának megváltoztatására. Az EGSZB arra vonatkozó ajánlásai, hogy fel kell gyorsítani az adókikerülés és adókijátszás elleni küzdelem ütemtervét, mára nagyobb jelentőségre tettek szert, és ugyanez igaz a tagállamok között arról folyó vitára, hogy adóügyekben fokozatosan térjenek át a minősített többségi szavazásra és a rendes jogalkotási eljárásra |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | A kormányzati politika és támogatás fontosabbá vált a válság során. Különösen a költségvetési politika az, amely döntő fontosságú nemcsak a gazdasági stabilitás szempontjából, hanem ahhoz is, hogy lehetővé tegye a kormányok számára, hogy ösztönzőkkel támogassák a vállalkozásokat, amint azt az uniós jogszabályok lehetővé teszik. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy a fenntartható növekedés elérésére és fokozására irányuló bármely törekvéshez kormányzati irányításra és szabályozásra van szükség a gazdasági tevékenység és a környezetvédelem valamennyi területén, külön hangsúlyt fektetve a környezetvédelmi szempontok gazdasági tevékenységek terén való általános érvényesítésére. Természetesen a szociális partnerekkel és a civil társadalommal folytatott nyílt párbeszéd továbbra is kulcsfontosságú a gazdasági irányvonal meghatározásához. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Az a hatalmas hitelfelvétel, amelyre a válság alatti korlátozások miatt befagyott vállalkozásoknak nyújtott jövedelemtámogatáshoz és hitelgaranciákhoz szükség lesz, mindenképpen korlátokat fog szabni a tekintetben, hogy a kormányok milyen mértékben tudják majd ösztönözni a gazdasági tevékenység újrakezdését. Emellett korlátozza majd a környezetvédelem és a termelő beruházások támogatásához szükséges finanszírozás összegét is. A kormányoknak ezért kreatív módszereket kell találniuk a fenntartható gazdasági növekedést célzó kiadások támogatására, ugyanakkor biztosítaniuk kell a költségvetés hosszú távú fenntarthatóságát is. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | A fenntarthatóbb gazdasági pályára való áttérésnek a lehető legnagyobb mértékben magában kell foglalnia a zöld ágazatok fejlesztését, de emellett a meglévő üzleti modellek és a hagyományos „zöld” ágazatokon kívüli, egyéb ágazatok ökologizálását is. Ezért tehát az EGSZB úgy véli, hogy a vállalkozások számára nemzeti vagy uniós szinten kínált támogatást az európai zöld megállapodásban és a 2020-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható növekedési stratégiában meghatározott célok elérésétől és a társadalmi haladás bizonyítékaitól kell függővé tenni. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | A gazdaság helyreállításához, a beruházásokhoz és a fenntarthatósághoz szükséges stratégiák meghatározása terén helyes irányba tett lépést jelent az, hogy az Európai Bizottság aktiválja a Stabilitási és Növekedési Paktumon belül az általános mentesítési záradékot, ami lehetővé teszi az euróövezeti országok számára, hogy ideiglenesen felfüggesszék a középtávú költségvetési célok eléréséhez szükséges kiigazításokat. Az EGSZB azonban úgy véli, hogy a meglévő szabályok felülvizsgálatára lehet szükség, amikor a Covid utáni helyreállítási szakaszba lépünk. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Az EGSZB álláspontja szerint az EU fenntartható gazdasági növekedésének sarokköve egy valóban körforgásos gazdaság létrehozása és fejlesztése kell, hogy legyen, amely a teljes értékláncok mentén maximalizálja és fenntartja az értéket, miközben minimálisra csökkenti a hulladék mennyiségét és törekszik az erőforrás-hatékonyságra. A körforgásos gazdaság üzleti modelljeiben jelentős potenciál rejlik az európai versenyképesség előmozdítása szempontjából, nemcsak a természeti környezet megóvása, hanem a minőségi munkahelyek teremtése és a kapcsolódó iparágak fejlesztése tekintetében is. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Nem lehet eléggé hangsúlyozni azt a szerepet, amelyet az innováció és a digitalizáció, valamint a humán tőkébe való folyamatos befektetés a fenntartható növekedés felé történő átmenet elősegítésében játszhat. A jelenlegi világjárvány azonban annak fontosságára is ráirányította a figyelmet, hogy oda kell figyelni az egyének egészségére és jóllétére, és nem elég pusztán a termelékenységre és a gazdasági növekedésre összpontosítani. A termelékenység kulcsszerepet játszik a fenntartható gazdasági növekedés megvalósításában. Az EGSZB úgy véli, hogy ahhoz, hogy a gazdaság a jövőben is fenntartható módon növekedhessen, fokoznia kell növekedési kapacitását, de csak addig a pontig, ameddig ez a növekedés még értéket teremt a gazdaság számára a bérek és a többletek növelésével és ezáltal az egységes piacon jelentkező kereslet fokozásával, és anélkül, hogy nyomást fejtene ki a társadalomra és a gazdasági erőforrásokra vagy ütközne az olyan, szerzett jogokkal, mint a szociális védelem vagy a kollektív alku. |
| --- | --- |

1.10

2.   A gazdasági sokkokkal szembeni ellenálló képesség (a Covid19-tapasztalat)

| 2.1 | Az európai beruházásstabilizáló eszközről szóló véleményének (1) következtetéseiben az EGSZB megjegyezte, hogy az európai beruházásstabilizáló eszköz – amelynek célja, hogy fokozza a nemzeti költségvetési politikák stabilizáló hatását gazdasági sokkhatások esetén – több tagállamot érintő gazdasági válság esetén a volumene miatt nem lenne elég hatékony. Az EGSZB, noha az EBE-t a szorosabb euróövezeti integráció irányába tett lépésnek tekintette, úgy vélte, hogy egy megfelelően kidolgozott, a makrogazdasági sokkhatások esetén automatikus stabilizátorként szolgáló uniós szintű biztosítási rendszer hatékonyabb eszköz lenne, mint a javasolt EBE. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Az elmúlt hónapokban az Európai Uniót és a világ többi országát negatívan érintette a Covid19 kitörése. Ez a válság rávilágított az EU eredendő gyengeségeire: az EU vezetése – legalábbis kezdetben – nem tűnt képesnek arra, hogy hatékonyan és összehangoltan reagáljon a Covid19-válságból eredő súlyos gazdasági és szociális fejleményekre. Az egészségügyi rendszerek – különösen Olaszországban és Spanyolországban – nehezen tudtak megbirkózni a fertőzöttek nagy számával, és az általános reakció furcsamód épp a szélsőjobboldaliak és nacionalisták által propagált „minden nemzet önmagáért” elvre emlékeztetett. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Mondhatnánk azt, hogy ez a legutóbbi válság az uniós projekt, az uniós intézmények és az eurót támogató egész struktúra legnagyobb próbatétele. 2008-ban a bankszektor állt a válság középpontjában. Az Európai Központi Bank (EKB) likviditást biztosított a pénzügyi piacoknak és támogatta a bankokat. A monetáris eszközök már akkor is döntő fontosságúak voltak, de a közelmúltbeli válság teljesen más kihívást jelentett, mivel akkor költségvetési intézkedésekre volt szükség az állami egészségügyi rendszerek stabilitásának biztosításához, miközben jövedelemtámogatást nyújtottak a kiszolgáltatott helyzetben lévő vállalkozások és alkalmazottaik számára. Az EKB a maga részéről közvetett támogatással tette lehetővé, hogy a kormányok kötvényeket bocsássanak ki és hitelt vegyenek fel a kiadások finanszírozására, beleértve a szociális fejlesztésre és a jóléti programokra irányuló kiadásokat is. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | A Covid19 gazdasági következményei az eurót használó országcsoport valamennyi tagját érintik. Nincs azonban olyan mechanizmus, amely lehetővé tenné az euróövezet kormányai számára, hogy közösen reagáljanak egy ilyen sokkhatásra. Ebből eredően a pandémiára adott politikai reakciók túlnyomórészt nemzeti szintűek voltak – a válság idején Európa összefogása helyett inkább a különbségeket erősítve. Az euróövezet a szimmetrikus sokkhatásra aszimmetrikusan reagált. Az egyes tagállamok költségvetési helyzete közötti különbségek jelentős különbségeket okoztak a szakpolitikai válaszokban. Az EGSZB több véleményében is kiemelte a nagyobb konvergencia fontosságát mind a gazdaság-, mind a szociálpolitika terén, valamint a költségvetési politika – többek között az adózás – összehangolt megközelítésének jelentőségét, de a jelenlegi válság ismét rámutatott arra, hogy az egyes országok költségvetési helyzetének eltérései miatt a költségvetési politika válaszlépései között jelentős különbségek vannak. Az erősebb euróövezeti gazdaságok erőteljesen reagáltak a Covid19-re azáltal, hogy növelték a pénzügyi mentőcsomagok finanszírozásához szükséges kölcsönöket. A sérülékenyebb gazdaságok nem rendelkeznek ugyanolyan pénzügyi mozgástérrel, és szerényebb mentőcsomaggal reagáltak. Ez mutatja az euróövezet gazdaságai közötti eltérések mértékét. Minél tovább húzódott a válság, annál nyilvánvalóbbá váltak ezek a különbségek. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | A válságra válaszul az EKB rendkívüli új eszközvásárlási programot jelentett be az európai piacok stabilizálása érdekében. Az európai fővárosok első reakciója megjósolható volt: amint a piacok megnyugodtak és a kötvények egyes országok közötti kamatkülönbözete csökkent, a közös fiskális fellépés iránt érzett igény egyből elpárolgott. Mindegyik ország ismét a nemzeti mentőcsomagokra irányította a figyelmét. Az Európai Bizottságnak, az eurócsoportnak és az Európai Tanácsnak a helyreállítási tervvel kapcsolatban ezt követően végzett munkája azonban biztosította a nagyon is szükséges lendületet a tagállamoknak. Mindazonáltal sokkal többet kell tenni a válságra való hatékony reagálás érdekében, beleértve egy közös adósságinstrumentum létrehozását, amelynek célja a gazdaság újjáélesztéséhez szükséges beruházások összefogása és több millió munkahely elvesztésének megakadályozása szerte az EU-ban. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Ennek kapcsán szólnunk kell az Európai Stabilitási Mechanizmusról (ESM) és annak 410 milliárd eurós hitelezési kapacitásáról. A tagállamok jellemzően vonakodtak igénybe venni az ESM-et, mivel minden ilyen hitelnyújtás feltételekhez kötött. Másodszor, még ha el is tekintenének ezektől a feltételektől vagy módosítanák őket – ez az eredmény született az eurócsoport 2020. április 9-i ülésén –, az ESM „szintetikus” kötvényei akkor is csak állandósíthatják az euróövezet széttagoltságát. A gazdasági és költségvetési felügyelet jelenlegi kerete – különösen a hatos és a kettes csomag reformja – nem foglalkozott a széttagoltsággal, és főképp ez indokolja az Európai Bizottság közelmúltbeli közleményének (2) megjelentetését. E felülvizsgálat alapvetően arra irányul, hogy mire van szükség ahhoz, hogy gazdasági növekedést érjünk el, miközben fenntartható államháztartást folytatunk, és a gazdaságpolitikák szorosabb összehangolása, valamint a tagállamok gazdasági teljesítményének egymáshoz való közelítése révén elkerüljük a makrogazdasági egyensúlyhiányokat. Ez fontos lépés lehet a helyes irányba, amennyiben az egyensúlyhiányok kiváltó okait a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás vagy az európai szemeszter keretében azonosítják, a hatékonyabb szakpolitikákra összpontosítva, ideértve a szociális védelmi rendszerek javítását célzó szakpolitikákat is. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | 2020. április 9-én az Európai Bizottság egy széles körű, 540 milliárd eurós eszközcsomagot jelentett be, amelynek célja, hogy enyhítse a Covid19-válság hatásait. Ez magában foglal egy új, az ESM-en keresztül működő, 240 milliárd eurós maximális összegkeretű, a járvány okozta válság során támogatást nyújtó eszközt is, amelynek célja az, hogy támogassa az euróövezeti tagállamokat az egészségügyi ellátással, gyógyítással és megelőzéssel kapcsolatos, a Covid19-válság okozta közvetlen és közvetett költségek belföldi finanszírozásában, és amelynek felső határa az egyes országok 2019. évi GDP-jének 2 %-a. A csomag 100 milliárd euró összegű ideiglenes kölcsönt is tartalmaz a nemzeti csökkentett munkaidős foglalkoztatási programok és hasonló intézkedések finanszírozására annak érdekében, hogy a SURE kezdeményezés részeként, az uniós országok által nyújtott garanciák mellett megőrizhessük az uniós tagállamokon belüli munkahelyeket. Emellett az Európai Beruházási Bank (EBB) legfeljebb 200 milliárd euró összegű likviditási támogatást nyújt majd az európai vállalkozásoknak, különös tekintettel a kkv-kra. Ezenkívül az Európai Tanács 2020. április 27-én elviekben hozzájárult egy legalább 1 billió euró összegű uniós helyreállítási alap létrehozásához, és felkérte az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki javaslatot arra vonatkozóan, hogy miként kellene egy ilyen alapot kialakítani és felhasználni. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Egy hónappal később, 2020. május 27-én az Európai Bizottság javaslatot tett egy új, 750 milliárd eurós eszközre, a Next Generation EU-ra, amelynek célja, hogy segítse a tagállamokat a Covid19-krízis által kiváltott gazdasági válságból való kilábalásban. Az új csomag, amely a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó következő hosszú távú uniós költségvetés részét képezi, 500 milliárd EUR vissza nem térítendő támogatást és 250 milliárd EUR kölcsönt tartalmaz, és finanszírozása a pénzügyi piacokon való hitelfelvétel útján történik, ami szükségessé teszi, hogy az Európai Bizottság saját forrásaira vonatkozó felső határt átmenetileg az EU bruttó nemzeti jövedelmének 2 %-ára emeljék. A helyreállítási program 560 milliárd EUR-t irányoz elő a zöld gazdasággal, a digitalizációval és a gazdasági rezilienciával kapcsolatos tagállami beruházások és reformok támogatására (310 milliárd EUR vissza nem térítendő támogatás és 250 milliárd EUR hitel), további 55 milliárd EUR-t a meglévő kohéziós politikai programok fellendítésére, 40 milliárd EUR-t a Méltányos Átállást Támogató Alap kiegészítésére, valamint további 15 milliárd EUR-t az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapba. Az alap célja továbbá, hogy új lendületet adjon a magánberuházásoknak egy új, az európai vállalkozásoknak szánt, 31 milliárd eurós költségvetésű Fizetőképesség-támogatási Eszközzel, melyet az InvestEU uniós beruházási program 15,3 milliárd eurós megnövelése, valamint (az InvestEU részeként) egy további 15 milliárd eurós Stratégiai Beruházási Eszköz kísér, amelynek célja, hogy beruházásokat generáljon az Unión belüli stratégiai ágazatokban, különösen a rezilienciaépítéssel, a zöld és a digitális átalakulással és a kulcsfontosságú értékláncokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | E fejlemények fényében a mostani válság nem térítheti el az EU-t az európai zöld megállapodásban és a 2020-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható növekedési stratégiában meghatározott hosszú távú célkitűzéseitől. Sőt, ezek a célok érdekes módon még előrelátóak is, mivel számolnak azzal, hogy szükség lesz az európai gazdaság átalakítására ahhoz, hogy az elkövetkező években biztosíthassuk a fenntartható növekedést, amely a környezeti fenntarthatóság, a termelékenységnövekedés, a méltányosság és a társadalmi haladás, valamint a makrogazdasági stabilitás pilléreire épül. |
| --- | --- |

2.9

3.   Globális egymásrautaltság, az EU nemzetközi dimenziója és a globalizáció jövője

| 3.1 | Noha a globalizáció a közvetlen külföldi tőkebefektetések (FDI) növekedését vonta maga után, amelyek 1990 óta évi átlagban mintegy 10 %-kal nőttek (3), miközben a világkereskedelem átlagos éves növekedési rátája csak 5 % volt (4), látnunk kell ennek a mellékhatásait is, különösen ami a munka- és szociális feltételeket illeti. Bár igaz, hogy a globalizáció fellendítette a technológiatranszfert, az ipari szerkezetátalakítást és a globális vállalatok növekedését, ez gyakran a szociális jogok és a kollektív tárgyalások kárára történt. És bár a globalizáció lehetővé tette a nagyvállalatok számára, hogy olyan méretgazdaságosságot érjenek el, amely csökkenti a költségeket és az árakat, ez számos, a hazai piacon versenyző uniós kisvállalkozás számára hátrányos volt. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ami a nemzetek közötti kereskedelmet illeti, a fokozott kölcsönös függésnek számos pozitív hatása volt, nem utolsósorban annak felismerése, hogy a nemzetek közötti konfliktusok – figyelembe véve az olyan nemzetek katonai tűzerejét, mint Kína, az USA vagy Oroszország – az általunk ma ismert világ megszűnéséhez vezetnének. Ez azonban csak az érem egyik oldala. A globalizáció negatív következményeit, például a nagymértékű környezetszennyezést és a méltánytalan munkafeltételeket gyakran figyelmen kívül hagyják. Emellett amikor a válság olyan gazdaságokat sújt, mint Kína vagy az USA, ez számos országra kihat, regionális és globális instabilitást teremtve. A globalizációnak számos egyéb buktatója is van, nem utolsósorban az, hogy a multinacionális vagy globális cégeket az adott országon belüli befolyásuk miatt gyakran az egyes nemzetek szuverenitását fenyegető tényezőknek tekintik. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | A jelen stádiumban azt a kérdést kell feltennünk, hogy a Covid19 milyen mértékben fogja megváltoztatni a határokon átnyúló kereskedelemben vagy szolgáltatásokban részt vevő vállalatok működési módját, látva azt is, hogy a gazdasági válság különösen nagy súllyal nehezedik bizonyos szektorokra – főként az utazásra és a turizmusra, illetve a légi közlekedésre. A jelen válság pénzügyi kihatásai hatalmasak: a vállalatokat – köztük a feldolgozóipari ágazat vállalatait – hátrányosak érintik az ellátási lánc bizonytalanságai és az exportkorlátozások, valamint az ügyfelekkel kapcsolatos keresletkiesés – mindezt egy „megfordított multiplikátorhatás”-nak nevezhetnénk –, illetve a termelési hálózatokon belüli (negatív) sokkok szaporodása. A válság ráirányította a figyelmünket, hogy a globalizált gazdaság a beszállítási szerződések sűrű hálózatára épül. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | A világkereskedelemnek a XX. század utolsó negyedében látott nagyarányú növekedését két egymástól független tényező tette lehetővé: az intermodális áruszállítás bővülése (pl. a konténeres szállítás elterjedése), illetve a tőkekorlátozásoknak a nyolcvanas évek elején történt széles körű felszámolása. Noha a tőkeáramlások ma már szabályozottabbak, továbbra is ezek jelentik a beruházások és a kereskedelmi forgalom éltető elemét szerte a világon. A globális kereskedelem bővülésének harmadik oka a kereskedelem liberalizálása és a kapcsolódó kereskedelmi megállapodások, talán leginkább Kína WTO-hoz való csatlakozása volt. A kereskedelem rendkívül fontos az EU számára a fenntartható gazdasági növekedés fokozására irányuló minden erőfeszítés kapcsán, és az EU és kereskedelmi partnerei közötti kereskedelmi forgalom növekedése nyilvánvaló előnyökkel jár, de a Covid19-válság rávilágított a globális ellátási láncok sebezhetőségére. A kereskedelmi fennakadások hátrányosan befolyásolhatják a fenntartható gazdasági növekedést. Mindezt szem előtt tartva az EU-nak nemzetközi megállapodásai révén többet kell tennie az ellátási láncok biztosítása érdekében, hogy minimálisra csökkentse a gazdasági sokkok okozta fennakadásokat. Ez magában foglalná az ellátási láncokra vonatkozó stratégiák újragondolását, például a diverzifikálást, valamint az ellátási láncok több ágazatra kiterjedő kiigazítását. Ez egyfajta ágazati deglobalizációt is jelentene, vagyis azt, hogy az uniós vállalatok az ellátási lánccal kapcsolatos problémák elkerülése érdekében (legalábbis az alapvető termékek esetében) áttelepítenék gyártóüzemeiket az EU-n belülre. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | A szóban forgó téma szempontjából fontos az EU nemzetközi dimenziója és a globális szereplőkkel, különösen Kínával, az USA-val és Oroszországgal fenntartott kapcsolatai. Mivel a nemzetközi diplomácia döntő fontosságú az EU és valutája jövőbeli gazdasági kilátásai szempontjából, az EU-nak sokkal előretekintőbb és hangsúlyosabb szerepet kell játszania a nemzetközi ügyekben, beleértve a versenytárs nemzetekkel folytatott kereskedelmi tárgyalásokat is. Az EGSZB még mindig támogatja és továbbra is támogatnia kell a többoldalú kereskedelmi tárgyalásokat, de nyilvánvaló, hogy Kína, az USA és Oroszország figyelmen kívül hagyja az EU többoldalú kereskedelemmel kapcsolatos álláspontját. Ha az EU jelentősebb szerepet akar játszani a világkereskedelemben – ami létfontosságú az uniós vállalkozások és üzleti kilátásaik szempontjából –, akkor sokkal többet kell tennie annak érdekében, hogy más országokat ismét visszaültessen a többoldalú tárgyalóasztalhoz, különben szükségszerűen a kétoldalú kereskedelem kerül majd előtérbe. A globalizációnak a válság utáni jövőben számos területen (többek között az adóverseny, a munkaügyi normák betartása és az éghajlatváltozással kapcsolatos célok teljesítése terén) egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítania a globális piacon működő globális cégek számára. Ha nem így teszünk, akkor fennáll a veszélye annak, hogy az EU egyre sérülékenyebb lesz, és egyre kiszolgáltatottabbá válik az USA és Kína közötti kereskedelmi csatározásoknak. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Ami a határokon átnyúló beruházásokat illeti, teljesen nyilvánvaló, hogy a beruházásokat nem minden esetben a tőkebefektetések növelése érdekében hajtják végre, hanem inkább azért, hogy a legalacsonyabb adókkal rendelkező országokat preferálják (5). A globalizáció valamilyen formája elkerülhetetlen lehet a válság vége után, de a válság által okozott gazdasági problémák és egyéb következmények arra engednek következtetni, hogy az EU-n belül és az egész világon szükség van a vállalkozások működési módjának megváltoztatására. Az EGSZB-nek az az ajánlása, hogy a tagállamoknak fel kell gyorsítaniuk az adókikerülés és adókijátszás elleni küzdelem ütemtervét, mára nagyobb jelentőségre tett szert. Ugyanez igaz a minősített többségi szavazásra is. Az EGSZB ugyanis már tavaly teljes mértékben támogatta az adóügyi kérdésekben a minősített többségi szavazásra és a rendes jogalkotási eljárásra való fokozatos áttérésről folytatott vita megkezdését, ugyanakkor elismerte, hogy minden tagállamnak mindig elegendő lehetőséget kell biztosítani a döntéshozatali folyamatban történő részvételre. |
| --- | --- |

3.6

4.   A kormányok szerepének felülvizsgálata

| 4.1 | Nem kérdéses, hogy a Covid19-válság rávilágított a kormányok egészségügyi és gazdasági válságok kezelésében betöltött szerepének jelentőségére. Ez is kiemelten fontos a fenntartható gazdasági növekedés elérésére irányuló célkitűzés szempontjából. Az EU-ban ma már senki sem kérdőjelezi meg a kormányok szerepét a gazdasági tevékenységet közvetetten támogató, hatékony egészségügyi rendszerek és programok biztosításában. Nem kérdőjelezzük meg a kormányoknak a 2008-as pénzügyi válságot követő banki és pénzügyi szabályozások betartatásában játszott szerepét sem. Egyre nyilvánvalóbb azonban, hogy a kormányok ma is kulcsszerepet játszanak a gazdasági irányvonal meghatározásában, és ez válságok idején még inkább így van. Ennek akkor is így kell lennie, ha többszintű kormányzásról van szó, amelynek keretében a helyi és regionális önkormányzatoknak a központi kormányzat gazdaságpolitikájába való bevonása döntő fontosságú. Amint azt korábban kifejtettük, a költségvetési politika nemcsak a gazdasági stabilitás szempontjából létfontosságú, hanem ahhoz is, hogy lehetővé tegye a kormányok számára, hogy ösztönzőkkel támogassák a vállalkozásokat, amint azt az uniós jogszabályok lehetővé teszik. A fenntartható növekedés elérésére és fokozására irányuló bármely törekvéshez kormányzati irányításra és szabályozásra van szükség a gazdasági tevékenység és a környezetvédelem valamennyi területén, külön hangsúlyt fektetve a környezetvédelmi szempontok gazdasági tevékenységek terén való általános érvényesítésére. Természetesen a szociális partnerekkel és a civil társadalommal folytatott nyílt párbeszéd továbbra is kulcsfontosságú a gazdasági irányvonal meghatározásához. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | A válságot követő helyzetben a költségvetési politika nagyobb jelentőséget kap majd, nem utolsósorban a válság előtt tervezettet igen nagymértékben meghaladó hitelösszegek miatt. Az a hatalmas hitelfelvétel, amelyre a Covid19-hez kapcsolódó korlátozások miatt befagyott vállalkozásoknak nyújtott jövedelemtámogatáshoz és hitelgaranciákhoz szükség lesz, mindenképpen korlátokat fog szabni a tekintetben, hogy a kormányok milyen mértékben tudják majd ösztönözni a gazdasági tevékenység újrakezdését. Emellett korlátozza majd a környezetvédelem és a termelő beruházások támogatásához szükséges finanszírozás összegét is. A kormányoknak ezért kreatív módszereket kell találniuk a fenntartható gazdasági növekedést célzó kiadások támogatására, ugyanakkor biztosítaniuk kell a költségvetés hosszú távú fenntarthatóságát is.. Az Európai Bizottság azon álláspontja, hogy a helyreállítást össze kell hangolni a zöld megállapodással, a helyes irányba tett lépés, mivel alátámasztja, hogy magának a válságreagálásnak is fenntartható jellegűnek kell lennie. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Az infrastruktúra-finanszírozás költségvetésen kívüli forrásai lehetnek például nemzetközi pénzügyi intézmények vagy magáncégek; így jönnek létre az úgynevezett köz-magán társulások (PPP-k). A PPP-ket – feltéve hogy átláthatóan irányítják őket és demokratikus ellenőrzés alatt állnak – a válság utáni helyzetben egy lehetséges megoldásnak lehetne tekinteni az infrastrukturális és környezetvédelmi projektek finanszírozásának támogatására, mivel a legfontosabb szakpolitikák kormányzati finanszírozásának feláldozása nélkül kínálnak megoldást a finanszírozással, a munkák befejezésével és a nagy projektekbe való beruházásokkal kapcsolatos problémákra. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Az EU-nak törekednie kell azoknak az eszközöknek és kezdeményezéseknek a gyorsabb alkalmazására, amelyeket az európai zöld megállapodás javasolt, amely kifejezetten elismeri, hogy az EU-nak és a nemzeti kormányoknak – a magánszektorral együtt – központi szerepet kell játszaniuk ebben az átalakulásban, mely egy valóban fenntartható Európa felé vezet. Ezek közé tartoznak a méltányos átállási mechanizmus részét képező különböző finanszírozási eszközök, amelyek elsősorban a kkv-kra és a sérülékeny iparágakra koncentrálnak, egyrészt a gazdasági fellendülésük elősegítése, másrészt fenntarthatóságuk és a jövőbeli sokkhatásokkal szembeni ellenálló képességük javítása érdekében, a jelenlegi körülményeket tekintve eseti alapon némi mozgástérrel a biztosítékeszközökre és a közös finanszírozásra vonatkozó követelmények tekintetében. A jelenlegi Covid19-válság fényében ez a felfogás még inkább visszhangra talál, és lehetőségnek kell tekinteni a társadalmi és gazdasági fejlődés újraélesztésére, szem előtt tartva a zöld megállapodás elveit. A jelenlegi helyzetet tekintve a páneurópai szolidaritás elgondolása soha nem volt időszerűbb. |
| --- | --- |

4.4

5.   A gazdasági fellendülés, a beruházások és a fenntarthatóság stratégiái

| 5.1 | A következő kérdés a gazdasági fellendüléshez, a beruházásokhoz és a fenntarthatósághoz szükséges stratégiák meghatározása. Mivel a Covid19-hez kapcsolódó korlátozások miatt a gazdaságok zsugorodnak, túlzás lenne azt várni, hogy a Covid előtti szintekre álljanak vissza. Ahhoz is több hónapra lesz szükség, hogy az euróövezet és az EU gazdaságai csak a közelébe kerüljenek annak, ahol a válság előtt voltak. Továbbá, mivel a kormányok különböző forrásokból vesznek fel kölcsönt az állami kiadások váratlan és hatalmas emelkedésének fedezésére, valószínűleg csökkenteni fogják a kiadásokat és esetleg újból megszorító intézkedéseket vezetnek be, ami oda vezet, hogy a fogyasztás és a kibocsátás alacsony szinten marad. A görögországi megszorító intézkedések példája azt mutatja, hogy az ország térdre kényszerült, bruttó hazai termékének (GDP) egynegyede nyolc év alatt elpárolgott, a munkanélküliség pedig 27 % fölé emelkedett (6). A megszorító intézkedések megismétlése kontraproduktív lenne. Helyes irányba tett lépést jelent az, hogy az Európai Bizottság aktiválja a Stabilitási és Növekedési Paktumon belül az általános mentesítési záradékot, ami lehetővé teszi az euróövezeti országok számára, hogy ideiglenesen felfüggesszék a középtávú költségvetési célok eléréséhez szükséges kiigazításokat. Amikor azonban a Covid utáni helyreállítási szakaszba lépünk, szükség lehet a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályainak felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Bár az Európai Bizottság éves fenntartható növekedési stratégiájáról szóló közleményében (7) felvázolt általános célkitűzések alapvető fontosságúnak tekinthetők a fenntartható gazdasági növekedés eléréséhez, ez nem érhető el olyan megszorító intézkedések alkalmazásával, amelyek káros hatással vannak közösségeink legsérülékenyebb társadalmi-gazdasági csoportjaira. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Az uniós kormányoknak ehelyett olyan gazdaságélénkítési stratégiákat kell kidolgozniuk, amelyek támogatják a termelékenyebb és fenntarthatóbb gazdasági tevékenységeket. A Covid19 utáni forgatókönyv lehetőséget kínál arra, hogy újra megvizsgáljuk azokat a kulcsfontosságú gazdasági ágazatokat, amelyek a legkevésbé bizonyultak ellenállónak. A gazdaság továbbra is nagymértékben támaszkodik majd a kis- és középvállalkozásokra, de időszerű lehet még inkább ösztönözni az induló vállalkozásokat és újragondolni a szociális vállalkozásoknak a szociális gazdaság fontos részeként betöltött szerepét. Bár a szociális vállalkozások számára a nyereség nem elsődleges motiváció, a bevétel továbbra is alapvető szerepet játszik az ilyen vállalkozások fenntarthatóságában. Minden szociális vállalkozás rendkívül nyereséges lehet mindemellett, és egyik prioritásuk az, hogy nyereségüket a részvényeseknek történő kifizetés helyett a vállalkozásukba forgassák vissza. A szociális vállalkozás mindenekelőtt egyensúlyba hozhatja azt az ellentétet, ami az ilyen szervezet szociális küldetésének fenntartása, illetve az üzleti vállalkozásuk termelékenységének a fenntarthatóság érdekében történő maximalizálása között feszül. Ezek a struktúrák ezért ideálisan illeszkednek egy olyan gazdaságba, amelynek célja a fenntartható gazdasági növekedés elérése és fokozása. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | A kormányok a válságot követően gyors fellendülésre törekednek majd, és egyes, ellenállóképesnek bizonyult ágazatok működése várhatóan hamar helyre fog állni, de a kormányok számára nagy lesz a kísértés, hogy ösztönözzék azokat az ágazatokat, amelyek már a válság előtt fenntarthatatlannak minősültek, vagy tevékenységük hátráltatta az európai zöld megállapodásban felvázolt éghajlat-változási és környezetvédelmi célok elérését. Ehelyett a kormányoknak arra kellene törekedniük, hogy a fent említett finanszírozási modelleken keresztül további beruházásokat hajtsanak végre az energia és az alternatív energia hatékony felhasználását célzó projektekbe, ezáltal üzleti lehetőségeket teremtve a nagyvállalatok, a kkv-k és a szociális gazdaság vállalkozásai számára. A zöld gazdaságra való átállásnak a lehető legnagyobb mértékben magában kell foglalnia nemcsak a zöld ágazatok fejlesztését, hanem a meglévő üzleti modellek és a hagyományos „zöld” ágazatokon kívüli, egyéb ágazatok ökologizálását is. Ezért tehát a vállalkozások számára nemzeti vagy uniós szinten kínált támogatást az európai zöld megállapodásban és a 2020-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható növekedési stratégiában meghatározott célok elérésétől kell függővé tenni. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Az EU fenntartható gazdasági növekedésének sarokköve egy valóban körforgásos gazdaság létrehozása és fejlesztése kell, hogy legyen, amely a teljes értékláncok mentén maximalizálja és fenntartja az értéket, miközben minimálisra csökkenti a hulladék mennyiségét és törekszik az erőforrás-hatékonyságra. A körforgásos gazdaság üzleti modelljeiben jelentős potenciál rejlik az európai versenyképesség előmozdítása szempontjából, nemcsak a természeti környezet megóvása, hanem a minőségi munkahelyek teremtése és a kapcsolódó iparágak fejlesztése tekintetében is. Emellett a körforgásos gazdaság üzleti modelljei hozzájárulnak az olyan jellegű ellátásilánc-sokkokkal szembeni ellenálló képesség növeléséhez, mint amilyeneket a Covid19-világjárvány következtében is tapasztalunk, továbbá kiegyenlítő hatást gyakorolnak a nyersanyagok árainak és rendelkezésre állásának a környezeti és geopolitikai fejlemények – ezen belül például az éghajlatváltozás vagy a kereskedelmi viták – függvényében történő ingadozásaival szemben. Nem lehet eléggé hangsúlyozni azt a szerepet, amelyet az innováció és a digitalizáció, valamint a humán tőkébe való folyamatos befektetés ennek az átmenetnek az elősegítésében játszik, ezért ezeket a tevékenységeket a kutatás és fejlesztés támogatása révén, az üzleti szempontokat jobban előtérbe helyezve, még nagyobb erővel kell folytatni. A digitalizáció munkaerőpiacra gyakorolt hatását azonban teljes körűen értékelni kell annak érdekében, hogy minimálisra lehessen csökkenteni a munkahelyek megszűnését, és átképzés vagy áthelyezés formájában támogatni lehessen az érintetteket. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | A jelenlegi világjárvány is annak fontosságára irányította rá a figyelmet, hogy oda kell figyelni az egyének egészségére és jóllétére, nem elég pusztán a gazdasági növekedésre összpontosítani, amely – amint az a 2020-as fenntartható növekedési stratégiában is szerepel – nem lehet önmagában cél. Az EU-nak kiemelt prioritásként kell kezelnie a közegészségügyi rendszerek minőségének és hozzáférhetőségének javítását az egyes országokban, ugyanakkor küzdenie kell az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés terén mutatkozó egyenlőtlenségek és a saját zsebből fizetendő nagy összegű kiadások ellen, amelyek csak konzerválják ezeket a különbségeket. Más ágazatokhoz hasonlóan az állami egészségügyi rendszerek esetében is folytatni kell a digitalizálásba és a mesterséges intelligenciába történő beruházásokat. A nagyszabású gazdasági sokkok bekövetkezése arra is ráirányítja a figyelmet, hogy a jó kormányzás mennyire döntő szerepet játszik a reziliencia kiépítésében és a következményekre adandó megfelelő válaszok megfogalmazásában. A fenntartható és méltányos gazdasági növekedésre való törekvés ezért a tagállamok nemzeti és helyi intézményeinek minőségén áll vagy bukik, és az EU feladata annak aktív biztosítása, hogy az országok védelmezzék és támogassák a demokrácia, a tolerancia és a jogállamiság tiszteletben tartásának elveit. Pozitívumként említhetjük meg, hogy az európai szemeszter a közigazgatás és a kormányzás minőségét immár sokkal szisztematikusabb módon kezeli. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Az utolsó pont a termelékenységnek a fenntartható gazdasági növekedés megvalósításában betöltött szerepéről szól. Ahhoz, hogy a gazdaság a jövőben is fenntartható módon növekedhessen, fokoznia kell növekedési kapacitását, de csak addig a pontig, ameddig ez a növekedés még értéket teremt a gazdaság és az abban dolgozó emberek számára. Ez magában foglalja a bérek és a munkakörülmények – mindenekelőtt kollektív tárgyalások révén, és semmiképpen sem a méltányosabb jövedelemelosztás kárára történő – javítását. Ezért a fokozott gazdasági fenntarthatóságra irányuló stratégiákat a termelékenységre koncentrálva kell kidolgozni, de nem engedhető meg, hogy ezek a munkavállalók jogainak és a társadalmi fejlődésnek a rovására valósuljanak meg. A magasabb termelékenység tehát nem öncél, hanem a bérek javításának, az uniós gazdaságokban az általános kereslet növelésének, és ezáltal az életszínvonal javításának eszköze. A nagyobb termelékenység új és jobb termékek és szolgáltatások kifejlesztéséhez is elvezet, lehetővé téve a vállalkozások számára, hogy magasabb értékláncokra térjenek át az áruk és szolgáltatások tekintetében, az EU-t pedig versenyelőnyhöz juttatja a világpiacon. A fent említetteknek megfelelően a magasabb termelékenységnek szigorúan a fenntartható gazdasági növekedés megvalósításának célkitűzéséhez kell kapcsolódnia, és azt nem szabad a munkafeltételek, a társadalmi fejlődés és a környezetvédelmi politikák kárára elérni. Éppen ellenkezőleg, fenn kell tartani a szociális jogok európai pillérében megfogalmazott általános célokat, különösen a szociális védelmet és a kollektív tárgyalási folyamat megerősítését. Ugyanez vonatkozik a zöld megállapodásban meghatározott célkitűzésekre és az EU éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzéseire. Emellett a jelenlegi Covid19-válságra adott, valóban európai válasz és az egész blokk fenntartható növekedésének előmozdítására irányuló, egyesített erőfeszítések során kerülni kell az országok közötti negatív adóverseny mentalitását, amely csak arra jó, hogy akadályozza a tagállamok közötti együttműködést és szítsa a nacionalista tendenciákat. Ehelyett arra kell összpontosítani, hogy segítséget nyújtsunk az egyes országoknak humántőkéjük fejlesztéséhez és a termelékenység növeléséhez, miközben célzott beruházások révén orvosoljuk a növekedés és a munkalehetőségek terén mutatkozó regionális egyenlőtlenségeket, kezelve mindeközben az üzleti tevékenységet akadályozó főbb strukturális hiányosságokat is. |
| --- | --- |

5.7

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  HL C 62., 2019.2.15., 126. o.

1

(2)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A gazdasági kormányzás felülvizsgálata – Jelentés az 1173/2011/EU, az 1174/2011/EU, az 1175/2011/EU, az 1176/2011/EU, az 1177/2011/EU, a 472/2013/EU és a 473/2013/EU rendelet alkalmazásáról és a 2011/85/EU tanácsi irányelv megfelelőségéről.

2

(3)  UNCTAD (2019). World Investment Report 2019 (2019-es beruházási világjelentés).

3

(4)  Világbank (2020). Áruk és szolgáltatások exportja (éves növekedés %-ban). A világ fejlődésének mutatói

4

(5)  Bénassy-Quéré, A., Fontagné, L., & Lahrèche-Révil, A. (2005): How does FDI react to corporate taxation? International Tax and Public Finance, 12(5), 583–603.

5

International Tax and Public Finance

12

(6)  https://www.theguardian.com/world/2018/aug/20/greece-emerges-from-eurozone-bailout-after-years-of-austerity.

6

(7)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak – 2020. évi éves fenntartható növekedési stratégia.

7

---

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/37

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A versenyképesség, az innováció, a növekedés és a munkahelyteremtés előmozdítása a globális szabályozási együttműködés fokozása, egy megújított többoldalú kereskedelmi rendszer támogatása és a piactorzító támogatások csökkentése révén

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 364/05)

| Előadó: | Georgi STOEV |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Thomas STUDENT |

Előadó:

Georgi STOEV

Társelőadó:

Thomas STUDENT

| Közgyűlési határozat | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | CCMI |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.6.26. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.7.16. |
| Plenáris ülés száma: | 553. |
| A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) | 211/1/3 |

Közgyűlési határozat

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

CCMI

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.6.26.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.7.16.

Plenáris ülés száma:

553.

A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott)

211/1/3

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az olyan zavarok, mint a koronavírus (Covid19) a világgazdaság és a társadalmi élet leállásával fenyegetnek. Hatásai közé tartoznak az USA-ban, az EU-ban, Japánban és a világ más régióiban tapasztalható recessziók, Kína rendkívül lassú növekedése és a termelés terén jelentkező hatalmas veszteségek. A kormányoknak költségvetési és monetáris politikákkal kell ellensúlyozniuk a gazdasági károkat, és meg kell birkózniuk a gazdasági paradigma várható változásaival. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy hatékony üzleti modellekre és piacvédelmi mechanizmusokra van szükség, különös tekintettel Ázsiára, és megjegyzi, hogy az EU-ban 36 millió munkahely függ az EU exportpotenciáljától, valamint hogy a világ többi részére értékesített áruk és szolgáltatások által támogatott uniós foglalkoztatás aránya a teljes foglalkoztatáshoz képest a 2000. évi 10,1 %-ról 2017-ben 15,3 %-ra nőtt (1). A válságra adott költségvetési, gazdasági és társadalmi válasz szükséges ahhoz, hogy megelőzzük az említett és más ágazatokra gyakorolt negatív hatást. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | A koronavírus okozta válságnak arra kellene késztetnie EU-t, hogy – az iparpolitika környezeti fenntarthatóság és a digitalizáció által diktált általános átalakításának részeként – erősítse az egészségügyi berendezésgyártó és gyógyszerészeti ágazatokat, biztosítandó az EU közös szuverenitását és önellátását ezekben az ágazatokban. E vélemény kidolgozása egy olyan előre nem látható egészségügyi és gazdasági válság kitörése előtt kezdődött, amely rövid, közép- és hosszú távon minden bizonnyal megváltoztatja majd gazdaságainkat és globalizációs szokásainkat. Bár ez a válság nem a vélemény központi témája, jelentős hatással van és lesz a következő pontokban tárgyalt ágazatokra és témákra. Már most is nyilvánvaló, hogy ez a válság bolygónk egyes területeit a protekcionizmus és a gazdasági nacionalizmus új hulláma felé tereli, mind globálisan, mind pedig az EU-n belül. Mindezeket a tényezőket a jelen véleményben a lehető legnagyobb mértékben, horizontálisan figyelembe vettük. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Az EGSZB osztja azt a nézetet, hogy a nemzetközi vállalkozások és kereskedelem a nagyobb fokú szakosodás, a méretgazdaságosság, a fejlett globális értékláncok, valamint a kutatás és a technológiák terjedése révén hozzájárulhat a globális növekedéshez. Meg kell említeni továbbá az értékláncokról az értékteremtő hálózatokra, a lineárisról a körforgásos gazdaságra és a materiális javak termeléséről az immateriális javakra való átállást, ami az ipartól rugalmasságot követel meg az alkalmazkodásban. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az uniós szakpolitikának biztosítania kell, hogy az ipari fejlesztésben részt vevők ne váljanak tisztességtelen gazdasági, szociális és környezeti dömping áldozatává. A sürgősen hatályba helyezendő szakpolitikákat illetően az EU-nak a következő kihívásokkal kell szembenéznie: az Egyesült Államok piaca az uniós exportcikkek számára, az EU és az Egyesült Államok közötti potenciális együttműködés, Kína jövőbeli szerepe és a WTO átalakításának szükségessége. Az iparágaknak lehetővé kell tenniük a társadalmi és környezeti kihívások megoldását, új értéket teremtve a társadalom számára. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Az EGSZB egyetért abban, hogy a szabályozás nélküli globalizáció fokozza az egyenlőtlenséget, lefelé irányuló nyomást gyakorol a vállalatokra, a bérekre és a munkakörülményekre, és gyengíti a társadalombiztosítást. Ez valódi fenyegetést jelenthet az európai szociális modellek számára. A szabályozatlan globalizáció negatív hatással van a környezetvédelmi normákra is. Az EGSZB-t aggasztja, hogy az európai vállalatokra és munkahelyekre nyomást gyakorolnak a nem piaci jellegű, tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok, amelyek nem tartják tiszteletben a nemzetközi szociális és környezetvédelmi megállapodásokat. Az uniós iparnak az európai értékek, az új technológiák és a jövőorientált megközelítés ötvözésével kellene építenie egyedülálló előnyére. Az egységes piac kulcsfontosságú az európai ipar és az innováció terjesztése szempontjából – nemcsak a digitális technológiák, hanem más kulcsfontosságú alaptechnológiák, például a biotechnológia tekintetében is. Hangsúlyozni lehet azt is, hogy a társadalmi és regionális kohézió, valamint a társadalmi párbeszéd fontos szerepet játszik az ipari átalakulás társadalmi elfogadottságának biztosításában. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Az EU ipari stratégiája és kereskedelempolitikája nem áshatja alá a harmadik országoknak nyújtott fejlesztési támogatásra irányuló erőfeszítéseit, és az EGSZB a törékenyebb gazdaságokat illetően kiegyensúlyozott megközelítés alkalmazását, a nemzeti fejlesztési segélyek jobb koordinálását és kombinálását javasolja. Az EGSZB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nem WTO-konform intézkedések elharapózása és az új, nem vámjellegű, diszkriminatív szabályozások azzal a veszéllyel járnak, hogy túlzott kölcsönös szabályozási terhek keletkeznek, ami a globális kereskedelemben új normává válik. A meglévő uniós támogatási programokat és nyomon követést az uniós versenyszabályokkal összhangban újra kell értékelni a gazdasági válság és a kereskedelmi háborúk által hátrányosan érintett uniós tagállamok, partnerek, vállalatok és munkavállalók támogatása, valamint a rájuk nehezedő terhek csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Az EGSZB úgy véli, hogy a külső kihívások kezelése érdekében az EU belső piacának „a legjobb befektetési helynek” kell lennie. Az új ipari stratégiát és minden egyéb ösztönző tényezőt azon képességük szempontjából kell értékelni, hogy egy kibővült konnektivitási megközelítés révén elő tudják-e mozdítani és támogatni tudják-e az ipari, energetikai, közlekedési és digitális infrastruktúrába történő beruházásokat. Az összefonódásokra és felvásárlásokra, valamint az állami támogatásokra vonatkozó szabályok felülvizsgálata egyenlőbb helyzetbe hozná az EU-t a globális versenytársakkal szemben. Az összes irányítási szintnek biztosítania kellene, hogy a globalizáció előnyeit tisztességesen osszák el, és a negatív hatásokat enyhítsék globális, regionális és helyi szinten. |
| --- | --- |

1.7

A közvetlen külföldi befektetések közös rendszere hozzájárulna a stratégiai eszközökben, például a kritikus infrastruktúrákban, a kritikus technológiákban és a kritikus inputok ellátásának biztonságában való érdekérvényesítés biztosításához. A tiltott gyakorlatokkal szembeni fellépés, a szabályozási konvergencia elmélyítése és a fenntarthatósági normák előmozdítása, és ezáltal a piaci torzulások csökkentése érdekében minden eddiginél nagyobb szükség van a közbeszerzési irányelvek kihasználására, hatékony piacvédelmi eszközökre és a szabadkereskedelmi megállapodások szilárd hálózatára.

| 1.8 | Az EGSZB-t aggasztja a nemzetközi kereskedelem és a globalizáció újabban tapasztalható negatív megítélése, valamint a fokozott nacionalizmusra buzdító populista mozgalmak térnyerése. Úgy érzi, hogy a protekcionizmus és a nacionalizmus nem képes megfelelő választ adni a gazdasági és társadalmi problémákra. Középtávú reformokra és beruházási prioritásokra van szükség ahhoz, hogy a gazdaságok visszaálljanak a fenntartható és inkluzív növekedés útjára, integrálva a zöld gazdaságra való átállást és a digitális átalakulást. Az EU-nak minden lehetséges intézkedést meg kell tennie annak érdekében, hogy a járványügyi körülmények ellenére is megőrizze a teljes demokráciát. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Az EGSZB úgy véli, hogy a zöld megállapodásnak integrálnia kellene az ipari stratégiát és a kereskedelempolitikát, valamint a gazdasági, szabályozási és versenypolitikát a környezetvédelem elősegítése érdekében tett átfogó erőfeszítések keretében, anélkül, hogy veszélybe sodorná az egységes piacot, valamint az európai vállalatokat és munkahelyeket, továbbá magas szintű környezetvédelmi célokat kellene kitűznie az ipar egésze számára. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Az EGSZB osztja azt a nézetet, hogy a gazdasági stabilitással kapcsolatos egyik legfontosabb üzenet az, hogy a tagállamoknak megfelelő figyelmet kell fordítaniuk az államháztartás minőségére, a szükséges és jövőorientált beruházások előmozdítására. |
| --- | --- |

1.10

2.   Általános megjegyzések

| 2.1 | Mivel a multilaterális rendszer állandó nyomás alatt áll, a globálisan működő uniós vállalatok egyre nagyobb súrlódással és bizonytalansággal néznek szembe, a protekcionizmus fokozódásával és az EU kereskedelmi partnerei közötti folyamatos feszültségekkel együtt. A globális értékláncok zsugorodnak, és világszerte a regionalizációhoz való visszatérés általános tendenciája figyelhető meg. Az EU az Egyesült Államokkal és Kínával együtt ennek a dinamikának a középpontjában áll, és számos kulcsfontosságú iparágra jelentős nyomás nehezedik. Alapvető döntéseket kell hozni, hogy növeljék a marginalizálódási kockázatok elkerülésének lehetőségét, és megőrizzék az EU globális szerepét. Sürgősen újra kell gondolni az EU területén megvalósuló beruházásokat, és a vállalkozások, különösen a kkv-k támogatására, a pénzügyi ágazat likviditásának és stabilitásának biztosítására, az egységes piac megőrzésére és a kritikus áruk áramlásának biztosítására kell összpontosítani. Ez a célkitűzés csak különböző intézkedések ötvözésével érhető el, többek között az alábbi területeken: a szabályozások és szakpolitikák országokra is kiterjedő alkalmazása, amikor azok az EU-ban tevékenykednek, infrastruktúra, közjavakba történő beruházás (például egészségügy, oktatás, digitális infrastruktúra), viszonosság a közbeszerzésben, hatékony kereskedelempolitika, digitális függetlenség stb. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Az uniós ipar globális versenyképességét akadályozza az unilateralizmushoz való visszatérés és az, hogy nincs hatékony globális irányítás a gazdasági és kereskedelmi kérdéseket illetően, valamint hogy egyes versenytársak, különösképpen állami vállalatok állami támogatása és a válság miatt piaci aszimmetriák és zavarok lépnek fel. Az uniós vállalatok kutatási és innovációs beruházásai a versenyképesség és a fenntarthatóság ötvözésére törekednek, de a nemzetközi piacokhoz való korlátozott hozzáférés és a tisztességtelen verseny alááshatják ezeknek a beruházásoknak és a merészen felvállalt kockázatoknak a hatékonyságát. Ebben a kontextusban a kkv-k minden eddiginél sebezhetőbbek. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ilyen körülmények között az EU által támogatott szövetségek előmozdíthatnák érdekeit az olyan multilaterális szervezetekben, mint a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) és az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ). Ezért a közelmúltban elfogadott ipari stratégia és az Európai Bizottságnak a szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásáról szóló éves jelentése előrelépést jelent a fokozott átláthatóság felé, egyben hatékony eszközt biztosít ahhoz, hogy a civil társadalom objektív háttér-információkat kapjon az EU által megtárgyalt kereskedelmi megállapodásokról.
  Annak ellenére, hogy tartalmaz néhány pozitív elemet, a nemrégiben elfogadott ipari stratégia átfogó csomagja még nem győzött meg mindenkit arról, hogy érzékelhető változást hoz majd a vállalkozások, a munkaerő és a civil társadalom számára, amelyek arra törekszenek, hogy növeljék Európa versenyképességét és gazdasági növekedését. |
| --- | --- |

2.3

Annak ellenére, hogy tartalmaz néhány pozitív elemet, a nemrégiben elfogadott ipari stratégia átfogó csomagja még nem győzött meg mindenkit arról, hogy érzékelhető változást hoz majd a vállalkozások, a munkaerő és a civil társadalom számára, amelyek arra törekszenek, hogy növeljék Európa versenyképességét és gazdasági növekedését.

| 2.4 | Egy európai iparpolitika alkalmazása és az Unió kereskedelmi érdekeinek védelme összeegyeztethető az Unió külpolitikájának kiemelt célkitűzésével, azaz a multilateralizmus erősítésével az ENSZ-rendszer intézményei és ügynökségei körül. Ezek szükséges reformjainak lehetővé kell tenniük egy olyan világ felé való elmozdulást, amelyet demokratikus elveken alapuló, tisztességes szabályok irányítanak. |
| --- | --- |

2.4

3.   Az üzleti kilátásokban rejlő lehetőségek kiaknázása

| 3.1 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az uniós vállalatok csak akkor profitálhatnak az EU ipari stratégiájából és kereskedelmi megállapodásaiból, ha releváns információkkal rendelkeznek e stratégiák és megállapodások tartalmáról, és megértik azok gyakorlati működését. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Az EGSZB kifejezi aggodalmát amiatt, hogy a származási szabályok összetettsége és az uniós kereskedelmi partnerek által előírt, az uniós vállalatoknak biztosított preferenciákra vonatkozó adminisztratív űrlapok, valamint a preferenciális származás bizonyításához szükséges erőfeszítés aránytalannak tűnik az uniós kkv-kat tekintve, megkötött szerződéseik volumenéhez képest. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Az EGSZB azt javasolja, hogy azoknak az országoknak az esetében, amelyek tisztességtelen versenygyakorlatokat folytatnak, illetve ilyen munkafeltételeket vagy fenntarthatósági normákat alkalmaznak, teremtsék meg annak a lehetőségét, hogy megvizsgálják az alternatív vitarendezés eljárások kidolgozásával és az ENSZ online vitarendezési mechanizmusainak végrehajtásával kapcsolatos kulcsfontosságú kérdéseket is. Az EGSZB üdvözli a közelmúltban az Európai Bizottság által bejelentett többoldalú ideiglenes választottbírósági megállapodást mint a független, kétlépcsős vitarendezési funkció fenntartását szolgáló átmeneti megoldást. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a kkv-k exporttevékenységének legnagyobb része elsősorban az egységes piacon történik (2), a kkv-k körülbelül fele pedig az EU 28 tagállamán kívül értékesít árut (3), és megjegyzi továbbá, hogy a kkv-k exporttevékenysége erősen koncentrált egyes tagállamokban és régiókban: a kkv-k teljes üzleti és kereskedelmi tevékenységének több mint kétharmada hat tagállamból (4) származik; |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak a két adatbázist – a Piacrajutási Adatbázist és a Trade Helpdesk-et – integráló online portállal kapcsolatos előrehaladott munkáját, amely a származási szabályok és a vámeljárások összetettségével és következetlenségével foglalkozik, és ingyenes, online származási szabályokat vezet be annak érdekében, hogy további támogatást nyújtson az uniós kkv-knak. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat, valamint a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei fontos szerepet játszhatnának az uniós stratégia, a szolgáltatások és a harmadik országokkal folytatott kereskedelem előmozdításában annak érdekében, hogy megkönnyítsék a belső beruházásokat és az exportlehetőségeket az európai vállalkozások és munkaerő számára. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Az EGSZB üdvözli továbbá az Európai Bizottság kezdeményezéseit, amelyekkel ösztönzi és támogatja az uniós kkv-k nemzetköziesítési erőfeszítéseit, hogy globálisan versenyképesebbek legyenek, illetve kiemeli, hogy ezeknek a kezdeményezéseknek alulról felfelé kell építkezniük az alkalmazásuk során is; E kezdeményezések mellett az új paradigma több lehetőséget kínálhat a kkv-k és más regionális szereplők számára. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Az EGSZB kifejezi aggodalmát az Európai Bizottság jelentésében szereplő, uniós kereskedelmi partnerekkel való rendezetlen kérdések, nevezetesen annak kapcsán, hogy az uniós termékek továbbra is akadályokba ütköznek a partnerországok piacainak elérésekor. Kiemelten kellene kezelni a technikai jellegű szabványok kölcsönös és bürokráciamentes elismerését. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az EU exportteljesítménye pozitív és erős korrelációs viszonyban áll a GDP-vel, és hogy a kereskedelem az elemzésbe tartozó tagállam kevés régiójában koncentrálódik, amit az Európai Parlament Kutatószolgálata egyes tagállamok kereskedelmi forgalmának elemzésén alapuló tanulmánya (5) is nyomatékosít. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a globalizáció területileg egyenetlen hatását az Európai Bizottság elismerte a Globalizáció felelősségteljesebb kézben tartása, valamint az Uniós finanszírozások jövője című vitaanyaggal, hangsúlyozva, hogy míg a globalizáció előnyei széles körűek, a költségek gyakran lokalizáltak. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Az EGSZB külön hangsúlyozza a kohéziós politika szerepét az EU versenyképességének javításában, olyan kulcsfontosságú ágazatok célzott beruházásai révén, mint a hálózati infrastruktúrák, a kutatás és innováció, az informatikai szolgáltatások, a környezetvédelmi és éghajlat-politika, a minőségi foglalkoztatás és a társadalmi befogadás. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) fontos szerepet játszhat azoknak a megsegítésében, akik a globalizáció, a digitalizáció, migráció és az éghajlatváltozás hatására bekövetkezett strukturális változások következtében munkanélkülivé váltak. Tekintettel a küszöbön álló gazdasági és foglalkoztatási válság hatalmas méretére, az EGAA-t pénzügyileg meg kell erősíteni, szabályait rugalmasabbá kell tenni a válság jellegének és méretének megfelelően, és össze kell kapcsolni a Méltányos Átállást Támogató Alappal. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Az EGSZB egyetért azzal, hogy a rugalmas munkafeltételek és a távmunka fontos szerepet játszanak a munkahelyek és a termelés megőrzésében, de a társadalomra gyakorolt hatásának enyhítésére tett erőfeszítések ellenére a válság várhatóan jelentősen növeli majd a munkanélküliséget és a jövedelmi egyenlőtlenségeket. Az EU felülvizsgált „zöld megállapodás” politikája fontos szerepet játszhatna annak biztosításában, hogy a globalizáció pozitív gazdasági, társadalmi, területi és környezeti hatást gyakoroljon a vállalkozásokra, a munkavállalókra és a civil társadalomra, és hozzájáruljon a piac torzulásának csökkentéséhez. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Az EGSZB úgy véli, hogy egy a feldolgozóiparban keletkező „szénlábnyom” problémáját kezelő mechanizmus és az iparágak dekarbonizációjára irányuló erőfeszítések felhasználhatók lennének a versenyfeltételek kiegyenlítéséhez; megjegyzi azonban, hogy egy ilyen intézkedésnek egyensúlyba kell hoznia a környezetvédelmi, kereskedelmi és méltányossági aggályokat, hogy elkerülhetők legyenek a piaci torzulások, amelyek az uniós országok elleni retorziókhoz vezetnek, és így ártanak az uniós iparnak és az uniós munkahelyeknek. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Az EGSZB osztja azt a nézetet, hogy alapvető fontosságú a magas termelékenységű gazdaságok, régiók és cégek, valamint minden más vállalat termelékenységi teljesítménye közötti szakadék csökkentése, és hogy a hatékony intézmények és hatékony adórendszerek támogathatnák a termelékenységet. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Új iparpolitikára van szükség, amely a magasabb innovációs tartalmú és nagyobb hozzáadott értéket teremtő tevékenységek fellendítésére összpontosít, ami elválaszthatatlan a minőség és az új munkahelyek előmozdításától. Egy ilyen politika, ha körültekintően dolgozták ki és megfelelően hajtották végre, hozzájárulna a GDP további visszaesésében, az egységes piac széttöredezésében és az értékláncok szétzilálódásában megnyilvánuló negatív hatások elkerüléséhez. |
| --- | --- |

3.16

4.   Az egyedi fejlemények negatív hatásainak enyhítése

| 4.1 | Az EGSZB felkéri az összes fő intézményi szereplőt, hogy gondolják át újra az EU 27 tagállama és az Egyesült Királyság közötti kapcsolatokat, amelyek nagymértékben meghatározzák majd az Egyesült Királyság EU-ból való kilépésének gazdaságaikra gyakorolt hatását; megfelelő intézkedések tervezésére van szükség azon ágazatok vonatkozásában, amelyek esetében különösen jelentős lenne a negatív hatás. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Egyesült Államok azon döntése, hogy az Airbus gyártójának nyújtott uniós támogatás ellenintézkedéseként kiegészítő tarifákat vezet be bizonyos európai termékekre, főként az uniós tagállamokban előállított mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari termékekre lesz hatással. Az acéliparra vonatkozó uniós védintézkedések hatékonyságát – amelyek hagyományosan a CCMI figyelmének középpontjában állnak – az acélipar nehéz gazdasági környezetének fényében újra kell értékelni, elkerülendő, hogy a belföldi acélipari vállalatok további károkat szenvedjenek, és hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak az uniós vállalkozások és munkaerő számára.
  Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az USA által bevezetett acélvámok a harmadik országokból származó acéltermékek kereskedelmének jelentős átalakulásához vezettek: ezek a szereplők egyre inkább az európai piacra próbálnak belépni, különösen az állami infrastruktúra-építési szerződésekben való részvétel révén. |
| --- | --- |

4.2

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az USA által bevezetett acélvámok a harmadik országokból származó acéltermékek kereskedelmének jelentős átalakulásához vezettek: ezek a szereplők egyre inkább az európai piacra próbálnak belépni, különösen az állami infrastruktúra-építési szerződésekben való részvétel révén.

| 4.3 | Az EGSZB megjegyzi, hogy bár egyetlen ország sem tudja függetleníteni magát a globalizációtól óriási gazdasági költségek nélkül, a multilaterális kereskedelmi rendszer összeomlásának kockázata valós, ezért az EU-nak mérlegelni kellene ezt a lehetőséget. E tekintetben üdvözli az Európai Bizottság 2020. évi munkaprogramját, amely a WTO 2020 végéig történő reformjára irányuló kezdeményezést vázolja fel, illetve a javasolt helyreállítási tervet. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Az EGSZB egyetért azzal, hogy az EU-nak határozottabban kell fellépnie a valódi, a gyakorlatban is érvényesülő kölcsönösség biztosítása és a protekcionizmus leküzdése érdekében, amikor harmadik országok beszerzési piacaira lép be.
  A kínai közbeszerzési piac és a szellemitulajdon-jogok védelme figyelemreméltó a nemzetközi normáktól való eltérésük miatt, és a WTO-hoz való csatlakozása ellenére Kína még mindig jórészt védett piacnak számít. Emellett Kína még nem csatlakozott a WTO közbeszerzésről szóló megállapodásához, annak ellenére, hogy ezt a WTO-ba való felvételekor megígérte. A Kínáról szóló vita érzékenyebbé vált az EU-ban. Az olyan ambiciózus programok, mint az „Egy övezet, egy út” kezdeményezés, a „Made in China 2025”, illetve a „16+1 iránymutatások (2017: Budapest, 2018: Szófia, 2019: Dubrovnik)” (6) több magán- és közszereplő, köztük az uniós intézmények figyelmét is felkeltették. Az 5G-kérdéskör előtérbe helyezte a digitális biztonság problémáját, termékeny talajt biztosítva az EU digitális függetlenségének megvalósításához. E tekintetben az uniós kutatási és innovációs beruházási programok fellendítése tűnik a legésszerűbb és legjövedelmezőbb megközelítésnek. |
| --- | --- |

4.4

A kínai közbeszerzési piac és a szellemitulajdon-jogok védelme figyelemreméltó a nemzetközi normáktól való eltérésük miatt, és a WTO-hoz való csatlakozása ellenére Kína még mindig jórészt védett piacnak számít. Emellett Kína még nem csatlakozott a WTO közbeszerzésről szóló megállapodásához, annak ellenére, hogy ezt a WTO-ba való felvételekor megígérte. A Kínáról szóló vita érzékenyebbé vált az EU-ban. Az olyan ambiciózus programok, mint az „Egy övezet, egy út” kezdeményezés, a „Made in China 2025”, illetve a „16+1 iránymutatások (2017: Budapest, 2018: Szófia, 2019: Dubrovnik)” (6) több magán- és közszereplő, köztük az uniós intézmények figyelmét is felkeltették. Az 5G-kérdéskör előtérbe helyezte a digitális biztonság problémáját, termékeny talajt biztosítva az EU digitális függetlenségének megvalósításához. E tekintetben az uniós kutatási és innovációs beruházási programok fellendítése tűnik a legésszerűbb és legjövedelmezőbb megközelítésnek.

| 4.5 | A szakpolitikai ajánlásoknak és a konkrét intézkedéseknek két stratégiai jellemzőt kellene figyelembe venniük. Az első az, hogy a G20-ak, amelyek az ENSZ rendszerét kiegészítő globális politikai fórummá válhattak volna a globális egyensúlyhiányok és egyenlőtlenségek kezelésére is, jelentős mértékben veszítettek súlyukból. A másik, szorosan kapcsolódó probléma az, hogy az EU nem rendelkezik hatékony „külföldi gazdaságpolitikával”. Az iparpolitika és a termeléssel, az energiával, a belső piaccal, a kutatással és innovációval, a közlekedéssel stb. kapcsolatos tényezőket érintő egyéb uniós politikák nem kapcsolódnak az uniós kereskedelmi kirendeltségek és külszolgálatok, valamint a tagállami exporthitel-ügynökségek külkapcsolati tevékenységéhez, illetve csak részben tükröződnek ebben a körben, pedig mindezen szerveknek egyesíteniük kellene erőiket. Ez a hiányosság megnehezíti a főbb nemzetközi szereplők elleni fellépést, és csökkenti az EU szerepét a multilaterális és nemzetközi fórumokon, valamint a piaci torzulások megelőzésében. |
| --- | --- |

4.5

5.   A koronavírus-világjárvány (Covid19) okozta válság hatása

| 5.1 | A Covid19-járvány kitörése rendkívüli makrogazdasági és költségvetési hatással járt, amely még mindig folyamatban van. Az EGSZB osztja azt a nézetet, hogy a közelmúltban bejelentett pénzügyi és expanzív monetáris politikáknak az EU-ban és világszerte nincs alternatívája. A legfontosabb kihívások közé tartozik a gazdaság nem teljes mértékű és egyenetlen helyreállítása, valamint a munkanélküliség növekedése. Bár a szakpolitikai intézkedések minden bizonnyal korlátozzák majd ez utóbbi növekedését, ezek a szükséges intézkedések államháztartási hiányt okoznak és növelik az államadósságot. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy ez a válság hosszú távon komoly következményekkel jár az EU-ra nézve. Mivel a politika késleltette az EU pandémia elleni küzdelemben való összehangolt szerepvállalását, általánosan csökkenhet a politika iránti bizalom. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Az egyéb kockázatok közé tartoznak a következők: egy a feltételezettnél hosszabb ideig tartó világjárvány, globális és uniós pénzügyi instabilitás, a protekcionizmus fokozódása, az egységes piac széttöredezettsége és állandósult strukturális eltérések. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy Európának sürgősen szüksége van egy új belső integrációs projektre, egy közös gazdasági, társadalmi (a közegészségügyi koordinációt is magában foglaló), költségvetési, energia- és környezetvédelmi stratégiára, valamint egy koherens kereskedelempolitikára. Riasztó, hogy hiányzik egy hatékony európai stratégia, amelyet egy új, kollektív európai megközelítés irányába kell fordítani. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Az Európai Stabilitási Mechanizmus, az Európai Beruházási Bank és az Európai Központi Bank által már jelenleg is végzett tevékenységeken túl, az új többéves pénzügyi keret részeként, nagyszabású gazdaságélénkítési és helyreállítási beruházási csomagra van szükség az uniós gazdaság válság utáni támogatására. A szükséges beruházás-élénkítési tervet az uniós költségvetés által garantált, a koronavírus-válságból eredő problémák tekintetében egyértelműen meghatározott meglévő uniós alapokból, pénzügyi eszközökből és helyreállítási kötvényekből finanszíroznák. Ebben az összefüggésben az EGSZB az Európai Bizottság által a közelmúltban előterjesztett helyreállítási tervet az ebbe az irányba tett konkrét első lépésnek tekinti. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a szabályokon alapuló kereskedelem válság idején és a válságból való kilábalást célzó uniós stratégia részeként is alapvető fontosságú. Az uniós tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk az egységes piacot, és biztosítaniuk kell, hogy ne legyenek belső akadályok az uniós kereskedelem előtt, átfogóbb tárgyalásokat indítva egy olyan többoldalú megállapodásról, amely egyenlő versenyfeltételeket teremtene, beleértve az orvosi berendezésekre kivetett vámok esetleges tartós liberalizálását, és segítene biztosítani, hogy a globális ellátási láncok szabadon működhessenek ebben a kritikus ágazatban. A szóban forgó intézkedések mellett az EU és a tagállamok megfelelő szervei között jól összehangolt vámliberalizáció és az exportfinanszírozás enyhíthetné a vállalkozásokra nehezedő nyomást, és megelőzhetné a piac torzulását. |
| --- | --- |

5.6

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/november/tradoc_157516.pdf.

1

(2)  Az Európai Parlament Kutatószolgálata: Átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás végrehajtása: fókuszban a kkv-k és régiók. Az RB felkérésére készült felmérés, 2019. november 18., elérhető: http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_IDA(2019)644179.

2

Átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás végrehajtása: fókuszban a kkv-k és régiók.

(3)  42. Eurobarométer gyorsfelmérés: A kkv-k nemzetközivé válása, 2015. október.

3

A kkv-k nemzetközivé válása

(4)  Belgium, Németország, Spanyolország, Olaszország, Hollandia és az Egyesült Királyság.

4

(5)  Az Európai Parlament Kutatószolgálata: A kereskedelem, beruházás és trendek közötti kölcsönhatások az unió iparában: közösségi régiók és nemzetközi kereskedelem. Az RB felkérésére készült tanulmány, 2017. október 27., elérhető: http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_STU(2017)608695.

5

A kereskedelem, beruházás és trendek közötti kölcsönhatások az unió iparában: közösségi régiók és nemzetközi kereskedelem

(6)  2017: https://www.fmprc.gov.cn/mfa_eng/wjdt_665385/2649_665393/t1514534.shtml;

6

2018: https://www.fmprc.gov.cn/mfa_eng/wjdt_665385/2649_665393/t1577455.shtml;

2019: https://www.fmprc.gov.cn/mfa_eng/wjdt_665385/2649_665393/t1655224.shtml.

---

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/43

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A biztonsági unió ipari dimenziója

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 364/06)

| Előadó: | José CUSTÓDIO LEIRIÃO |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Jan PIE |

Előadó:

José CUSTÓDIO LEIRIÃO

Társelőadó:

Jan PIE

| Közgyűlési határozat: | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szerv: | Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága (CCMI) |
| Elfogadás a CCMI ülésén: | 2020.6.26. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.7.16. |
| Plenáris ülés száma: | 553. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 209/3/4 |

Közgyűlési határozat:

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szerv:

Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága (CCMI)

Elfogadás a CCMI ülésén:

2020.6.26.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.7.16.

Plenáris ülés száma:

553.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

209/3/4

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Üdvözöljük az új Európai Bizottság eltökéltségét az Unió technológiai szuverenitásának megerősítése iránt, és hangsúlyozzuk a biztonsági ágazat fontosságát e tekintetben. Technológia nélkül nincs biztonság, és Európának élen kell járnia a biztonsága szempontjából kulcsfontosságú technológiákban. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | E cél elérése érdekében felkérjük az Európai Bizottságot, hogy indítson el egy stratégiát, amely a biztonság területén megerősíti Európa ipari és technológiai képességeit. Erre különösen az érzékeny területeken van nagy szükség, ahol a nem európai beszállítóktól való függés önmagában is biztonsági kockázatot jelenthet. A stratégiának támogatnia kell az új belső biztonsági stratégia célkitűzéseit, és azt egy ipari dimenzióval kell kiegészítenie. Hozzá kell járulnia az európai végfelhasználók jelenlegi és jövőbeli képességigényeinek kielégítéséhez, emellett foglalkoznia kell azokkal a főbb kihívásokkal is, amelyekkel az iparágnak Európában szembe kell néznie: a piac széttagoltságával, a hosszú távú képesség- és technológiai tervezés hiányával, valamint az uniós szakpolitikák és a finanszírozási eszközök közötti összhang hiányával. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | A biztonsági ipari stratégiának a következő elveken kell alapulnia:






  a) | az innovatív biztonsági ágazat megléte alapvetően fontos Európa technológiai szuverenitásához és stratégiai autonómiájához; |
| --- | --- | --- |

1.3.

a)

az innovatív biztonsági ágazat megléte alapvetően fontos Európa technológiai szuverenitásához és stratégiai autonómiájához;

| b) | a biztonság szuverenitási kérdés, amelyet nem lehet egyedül a piaci erőkre bízni. Politikai akaratra és fellépésre van szükség az összetett, csúcstechnológiai biztonsági megoldások kifejlesztésére való képesség fenntartásához; |
| --- | --- |

b)

a biztonság szuverenitási kérdés, amelyet nem lehet egyedül a piaci erőkre bízni. Politikai akaratra és fellépésre van szükség az összetett, csúcstechnológiai biztonsági megoldások kifejlesztésére való képesség fenntartásához;

| c) | a Covid19-világjárvány fényében a nagyszabású természeti és ember okozta katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség megteremtésének az Unió kiemelt politikai prioritásává kell válnia, és ezt csak az európai biztonsági ágazat támogatásával lehet elérni. |
| --- | --- |

c)

a Covid19-világjárvány fényében a nagyszabású természeti és ember okozta katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség megteremtésének az Unió kiemelt politikai prioritásává kell válnia, és ezt csak az európai biztonsági ágazat támogatásával lehet elérni.

A stratégiát a biztonsági unió részeként kell kidolgozni, és hatékonyabbá kell tenni a biztonsággal kapcsolatos uniós politikákat. A stratégiának holisztikus megközelítést kell követnie, és a következő célkitűzéseket kell magában foglalnia:

| — | Európa sebezhető pontjainak és kritikus függő helyzeteinek értékelése a nem katonai biztonság terén, |
| --- | --- |

—

Európa sebezhető pontjainak és kritikus függő helyzeteinek értékelése a nem katonai biztonság terén,

| — | a kialakulóban lévő technológiák átvilágítása az esetleges biztonsági következmények szempontjából, |
| --- | --- |

—

a kialakulóban lévő technológiák átvilágítása az esetleges biztonsági következmények szempontjából,

| — | azoknak a kritikus, „nélkülözhetetlen” technológiáknak a meghatározása, amelyek tekintetében Európának biztonsági okokból nem szabadna harmadik országbeli szállítókra támaszkodnia, |
| --- | --- |

—

azoknak a kritikus, „nélkülözhetetlen” technológiáknak a meghatározása, amelyek tekintetében Európának biztonsági okokból nem szabadna harmadik országbeli szállítókra támaszkodnia,

| — | stratégiai értékláncok meghatározása a biztonsági ágazatban, |
| --- | --- |

—

stratégiai értékláncok meghatározása a biztonsági ágazatban,

| — | uniós ügynökségek bevonása annak érdekében, hogy előmozdítsák a képességtervezés és a nemzeti követelmények harmonizációját, |
| --- | --- |

—

uniós ügynökségek bevonása annak érdekében, hogy előmozdítsák a képességtervezés és a nemzeti követelmények harmonizációját,

| — | a biztonsággal kapcsolatos uniós eszközök (BBA, IHA, Digitális Európa, Európai horizont, rescEU) felhasználása a kritikus biztonsági technológiákba és alkalmazásokba történő célzott beruházásokhoz, |
| --- | --- |

—

a biztonsággal kapcsolatos uniós eszközök (BBA, IHA, Digitális Európa, Európai horizont, rescEU) felhasználása a kritikus biztonsági technológiákba és alkalmazásokba történő célzott beruházásokhoz,

| — | más uniós eszközök (strukturális alapok, InvestEU stb.) felhasználása a biztonsággal kapcsolatos beruházásokhoz (infrastruktúra), ideális esetben egy (az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközhöz hasonló) Európai Biztonságfinanszírozási Eszköz létrehozása révén, |
| --- | --- |

—

más uniós eszközök (strukturális alapok, InvestEU stb.) felhasználása a biztonsággal kapcsolatos beruházásokhoz (infrastruktúra), ideális esetben egy (az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközhöz hasonló) Európai Biztonságfinanszírozási Eszköz létrehozása révén,

| — | az európai közbeszerzés alkalmazása és a nemzeti közbeszerzések összehangolása a megfelelő ipari bázis támogatása érdekében, |
| --- | --- |

—

az európai közbeszerzés alkalmazása és a nemzeti közbeszerzések összehangolása a megfelelő ipari bázis támogatása érdekében,

| — | képességorientált finanszírozási eszközök (például a BBA és az IHA) alkalmazása az uniós biztonsági kutatások eredményeinek piaci elterjesztését előmozdítandó, az „Európai horizont”-on túl is, |
| --- | --- |

—

képességorientált finanszírozási eszközök (például a BBA és az IHA) alkalmazása az uniós biztonsági kutatások eredményeinek piaci elterjesztését előmozdítandó, az „Európai horizont”-on túl is,

| — | lehetséges új jogalkotási kezdeményezések azonosítása, például a kritikus infrastruktúrák védelméről szóló irányelv felülvizsgálata vagy a városi biztonságra vonatkozó lehetséges eszköz, |
| --- | --- |

—

lehetséges új jogalkotási kezdeményezések azonosítása, például a kritikus infrastruktúrák védelméről szóló irányelv felülvizsgálata vagy a városi biztonságra vonatkozó lehetséges eszköz,

| — | a vonatkozó uniós programok koordinálása (védelem, biztonság, űrkutatás, kiberbiztonság). |
| --- | --- |

—

a vonatkozó uniós programok koordinálása (védelem, biztonság, űrkutatás, kiberbiztonság).

Bevezetés

| 1.4. | Európa biztonsági környezete rendkívül összetett. Napjaink biztonsági fenyegetései gyakran sokoldalúak, transznacionálisak, gyorsan változnak és nehezen előrejelezhetők. Unió-szerte sokféle célpontot érinthetnek (pl. tömegrendezvények, közlekedés, kritikus infrastruktúrák, intézmények), és a fenyegetést jelentő szereplők ugyanennyire széles körétől származhatnak (pl. egyéni elkövetők, bűnszervezetek, terrorista csoportok, nemzetállamok), amelyek indítékai nagyon eltérőek lehetnek (pl. geopolitika, vallási vagy politikai szélsőségesség, gazdasági vagy pénzügyi érdekek vagy mentális zavarok), és mindenféle eszközt felhasználhatnak ártó szándékuk megvalósítására (pl. lőfegyverek, házi készítésű robbanóanyagok, vegyi, biológiai, nukleáris vagy sugárveszélyt jelentő anyagok (CBRN), kibertámadások vagy dezinformáció). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az ember okozta biztonsági fenyegetések mellett olyan természeti katasztrófák is előfordulnak, mint az árvizek, aszályok, viharok vagy világjárványok, amelyek az éghajlatváltozás, a környezetszennyezés és a természeti erőforrások túlzott kiaknázása miatt egyre nagyobb kockázatot jelentenek. A természeti katasztrófák általában még pusztítóbbak, mint az ember okozta katasztrófák, és közvetlenül és közvetve is veszélyeztetik a biztonságot. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Nemcsak a biztonsági fenyegetések eltérőek, hanem a biztonsági erők és a működésükhöz szükséges képességek is. Ugyanakkor a biztonsági erők gyakran együttműködnek, például katasztrófák esetén ők avatkoznak be először, és olyan, interoperábilis felszerelésekre van szükségük, amelyek alkalmasak az előttük álló veszély elhárítására. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Sokféleségük ellenére napjaink biztonsági fenyegetéseiben egy dolog közös: technológiai támogatás nélkül nem lehet kezelni őket. A technológia önmagában nem képes biztonságot nyújtani, de összetett és összekapcsolt társadalmainkban minden biztonsági területen és a biztonsági ciklus minden szakaszában (megelőzés, felkészülés, reagálás és helyreállítás) nélkülözhetetlen tényező. Az új digitális technológiák – például a mesterséges intelligencia, a kvantum-számítástechnika és a blokklánc – gyors fejlődése és elterjedése még inkább meg fogja erősíteni a technológia jelentőségét a biztonság szempontjából, mivel azok nemcsak új lehetőségeket teremtenek, hanem a sebezhetőségeket és a károkozási képességeket is megsokszorozzák. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Egy szakosodott biztonsági ipar szakértelme nélkül lehetetlen kifejleszteni azokat a legkorszerűbb technológiákat, amelyek a jelenlegi és jövőbeli biztonsági fenyegetések kezeléséhez szükségesek. A biztonsági ipar létfontosságú partner, különösen az összetett biztonsági rendszerek és a kifinomult módszereket használó, fenyegetést jelentő szereplőkkel szembeni védelem területén. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Európa biztonsági ipari és technológiai bázisa ugyanolyan változatos, mint a modern társadalmak és gazdaságok biztonsági igényei. Különböző méretű, eltérő portfóliókkal rendelkező és különböző területekre szakosodott vállalatokat foglal magában az Unió minden tájáról. Közülük sokan védelmi, űrrepülési vagy kereskedelmi informatikai tevékenységet is folytatnak, vagy ezekben az ágazatokban működő nagyobb csoportok leányvállalatai. Mindegyikük csúcstechnológiai rendszereket fejleszt és állít elő, illetve olyan szolgáltatásokat nyújt, amelyek szükségesek társadalmaink, vállalataink, intézményeink és polgáraink mindenfajta biztonsági fenyegetéssel és katasztrófával szembeni védelméhez. A legfrissebb átfogó tanulmány becslése szerint az EU biztonsági ágazata közel 200 milliárd eurós forgalmat bonyolít, és 4,7 millió embernek ad munkát (1). |
| --- | --- |

1.9.

2.   Általános megjegyzések

| 2.1. | Az Uniónak gazdasági, de stratégiai érdeke is, hogy dinamikus európai biztonsági ipari bázist tartson fenn. Minél kritikusabb egy biztonsági terület, annál inkább igaz, hogy a harmadik országbeli szállítóktól való függés már önmagában is biztonsági kockázatot jelenthet. Kulcsfontosságú, hogy megbízható források által fejlesztett technológiákat, szolgáltatásokat és berendezéseket használjunk, különösen akkor, ha kritikus infrastruktúrákat és állami intézményeket kell megvédenünk állami vagy államilag támogatott szereplők fenyegetéseivel szemben. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A Covid19-világjárvány alakulása, valamint közvetlen és közvetett következményei is rámutattak arra, hogy erős, európai alapokra épülő biztonsági iparra van szükség. A digitális eszközök tömeges igénybevétele például drámai mértékben megnövelte az állami és nem állami szereplők által a vállalkozásokkal és alapvető szolgáltatókkal szemben elkövetett kibertámadások számát. A pandémiából levonható egyik fontos tanulság ezért az, hogy a vállalatok és intézmények valamennyi digitális alapú folyamatában növelni kell a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képességet és a kiberbiztonságot. A járvány kitörése óta ismét dezinformációs kampányokat figyelhetünk meg, amelyeket gyakran külföldi kormányok szponzorálnak, és amelyeket kifinomult technológiai eszközök használata nélkül nem lehet hatékonyan megakadályozni. A Covid19 az EU válságkezelési képességeit illetően is hatalmas hiányosságokat tárt fel, például a CBRN-felszerelések közös állományának hiányát. Egyszóval számos intézkedésre van szükség ahhoz, hogy Európát ellenállóbbá tegyük a nagyszabású katasztrófákkal szemben. Tekintettel a legtöbb ilyen intézkedés érzékenységére, elengedhetetlen, hogy azokat olyan beszállítók támogatásával hajtsuk végre, amelyek megbízhatóak, és válság idején garantálják az ellátás biztonságát. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az Uniónak ezért stratégiai érdeke, hogy Európában fenntartsa azokat az ipari képességeket, amelyek a kritikus biztonsági területeken a megfelelő szintű autonómia és technológiai szuverenitás biztosításához szükségesek. Ugyanakkor a jelenlegi piaci feltételek mellett sajnos nem könnyű e stratégiai érdeknek megfelelni. Az európai biztonsági piac sajátosságai sokszor kifejezetten megnehezítik a vállalkozások számára, hogy életképes üzleti megoldásokat alakítsanak ki az érintett technológiákra. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A kereskedelmi szférában korlátozott a kereslet a költségigényes, legkorszerűbb biztonsági termékek iránt. Mivel a piac magánszférabeli szereplői folyamatosan költségcsökkentésre törekszenek, általában a feltétlenül szükséges mértékre korlátozzák a biztonsági beruházásokat, és előnyben részesítik a (gyakran harmadik országbeli szállítóktól származó) legolcsóbb kész termékeket. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | A biztonsági piac keresleti oldalán az állami szférabeli vevők és végfelhasználók széles körét találhatjuk, akiknek a többsége csak korlátozott közbeszerzési költségvetéssel rendelkezik és kis megrendeléseket tud adni, emellett jogszabályok kötelezik őket arra, hogy a legalacsonyabb áron vásároljanak. Ráadásul a biztonsági cikkek állami szférabeli vevőinek túlnyomó többsége képességfejlesztési tervvel sem rendelkezik. Azonnali szükségleteik kielégítése érdekében késztermékeket vásárolnak, anélkül, hogy hosszú távra átgondolnák, hogyan alakulhatnak a fenyegetések és a technológiák a jövőben, nem is beszélve arról, hogy beruháznának az erre való felkészülésbe. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Tekintettel a biztonsági kereslet e két szegmensének sajátosságaira, a kritikus technológiáknak és alkalmazásoknak nincs széles piaca. Az összetett biztonsági megoldásokat gyakran egyetlen vagy nagyon kevés fogyasztóra szabják, ami minimálisra korlátozza a termelési volument és a méretgazdaságosságot. Az ilyen rendszerekhez használt technológiák jó esetben felhasználhatók egy szélesebb kereskedelmi ügyfélpiac számára készülő egyéb, kevésbé érzékeny alkalmazásokhoz is. A jelenlegi piaci feltételek tehát lehetetlenné teszik, hogy olyan technológiai és ipari bázist tartsunk fenn az EU-ban, amely képes kifejleszteni az Európa külső határainak, területének és polgárainak védelméhez szükséges biztonsági képességeket. Ez aláássa a biztonsági unió hitelességét, és szélesebb körű uniós fellépést tesz szükségessé. |
| --- | --- |

2.6.

Az EU biztonságpolitikáinak jelenlegi állása

| 2.7. | Az európai biztonsági stratégia 2015. áprilisi elindítása óta az EU egy olyan, valódi biztonsági unió megteremtésére törekszik, amely biztosítja azokat az eszközöket, infrastruktúrát és környezetet, amelyben és amelyek révén a nemzeti és az uniós hatóságok hatékonyan együttműködhetnek a közös kihívások kezelése érdekében, védve ugyanakkor a polgárok jogait és szabadságait (2). Az ehhez kapcsolódó kezdeményezések nagy száma jól mutatja, hogy a biztonság egyértelműen az Unió egyik kulcsfontosságú politikai prioritásává vált:






  — | a terrorizmus elleni küzdelemről szóló irányelv (3), |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

a terrorizmus elleni küzdelemről szóló irányelv (3),

| — | a pénzmosás elleni küzdelemre vonatkozó felülvizsgált szabályok (4), |
| --- | --- |

—

a pénzmosás elleni küzdelemre vonatkozó felülvizsgált szabályok (4),

| — | a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozása (5), |
| --- | --- |

—

a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozása (5),

| — | a biztonság, a határigazgatás és a migrációkezelés terén alkalmazott uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás biztosítása (6), |
| --- | --- |

—

a biztonság, a határigazgatás és a migrációkezelés terén alkalmazott uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás biztosítása (6),

| — | a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökség (eu-LISA) létrehozása (7), |
| --- | --- |

—

a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökség (eu-LISA) létrehozása (7),

| — | a kiberbiztonsági jogszabály (8), |
| --- | --- |

—

a kiberbiztonsági jogszabály (8),

| — | megerősített európai határ- és parti őrség („Frontex”) (9), |
| --- | --- |

—

megerősített európai határ- és parti őrség („Frontex”) (9),

| — | Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) (10). |
| --- | --- |

—

Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) (10).

Ezek a kezdeményezések kiegészítik a már létrehozott programokat és finanszírozási eszközöket, például a Belső Biztonsági Alapot.

| 2.8. | Az Európai Bizottságnak a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslata az előző többéves pénzügyi kerethez képest jelentős emelést tartalmazott az idekapcsolódó főbb költségvetési sorok esetében (pl. 35,3 milliárd euró határigazgatásra és migrációkezelésre, 4 milliárd euró belső biztonságra és 15,6 milliárd euró rezilienciára és válságelhárításra) (11). Az Unió az Európai horizont program részeként egy másik biztonsági kutatási programot is finanszírozni fog, amely már a Horizont 2020 keretében is jelentős mértékben hozzájárult a jövőbeli biztonsági képességek kialakításához és fejlesztéséhez. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | A digitális technológiák tekintetében az Európai Bizottság szintén a kiadások jelentős növelését javasolja (pl. az Európai horizont vagy a Digitális Európa program esetében), hogy a stratégiai jelentőségű területeken fokozhassuk Európa technológiai szuverenitását. E tekintetben az Európai Bizottság kinyilvánította az űr-, a védelmi és a biztonsági ágazat közötti szinergiák előmozdítására irányuló szándékát is. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | A technológiai szuverenitás kulcsfogalma az „Új európai iparstratégiának” is, melyben az Európai Bizottság hangsúlyozza, hogy „Európa digitális átalakulása, biztonsága és jövőbeli technológiai szuverenitása stratégiai digitális infrastruktúráinktól függ”, és bejelenti, hogy „támogatni fogja [...] az olyan kulcsfontosságú alaptechnológiák kifejlesztését, amelyek stratégiai jelentőséggel bírnak Európa iparának jövője szempontjából” (12). |
| --- | --- |

2.10.

Részletes megjegyzések

| 2.11. | Az EU hatásköre a biztonság területén továbbra is korlátozott, és túlnyomórészt csak a nemzeti hatóságok közötti koordinációs szerepre terjed ki. Ezért a biztonságpolitikák továbbra is szétforgácsoltak és gyakran eredménytelenek. Ugyanez igaz más, a biztonság szempontjából fontos ágazatokra, például a közegészségügyre is. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Az EU biztonsága olyan politikai prioritás, amely nem rendelkezik ipari dimenzióval. Figyelemre méltó a biztonsággal kapcsolatos szakpolitikák és finanszírozási eszközök száma, és ezek jelentős költségvetéssel rendelkeznek. Nincsenek azonban összehangolva a képességigények, és a vonatkozó ipari és technológiai bázist támogató koherens politika is hiányzik. Az olyan fogalmak, mint az ipari versenyképesség, a stratégiai autonómia, a képességtervezés és a kritikus technológiák kimaradtak a biztonsági unióról szóló vitából, és soha nem tekintették őket a biztonsággal kapcsolatos finanszírozási programok célkitűzéseinek. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Az innovatív és versenyképes biztonsági iparág megteremtését célzó 2012-es európai bizottsági cselekvési terv nem volt elég ambiciózus, és alkalmazási köre is korlátozott volt, így nem ért el jelentős hatást. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Az EU biztonsági kutatási programja jelentős forrásokat mozgósít, de súlyos hiányosságokkal küzd. A kutatási eredmények piaci elterjesztése továbbra is komoly kihívást jelent, mivel nem létezik a biztonságot szolgáló közös képességfejlesztési tervezés, amely segítene az állami végfelhasználók igényeinek összefogásában, és a képességekre fókuszáló más uniós finanszírozási eszközöket sem használják fel szisztematikusan a biztonsági megoldások alkalmazásának támogatására. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Az új belső biztonsági stratégia szab irányt az EU biztonsági politikáinak, ezért törekednie kell e hiányosságok megszüntetésére. A stratégiának foglalkoznia kell a technológia gyors fejlődésével és annak a biztonságra gyakorolt hatásaival, szorgalmaznia kell a biztonsági képességek iránti igények közös meghatározását, és elő kell mozdítania az e szükségletek kielégítésére irányuló európai együttműködést. Ez megerősítené a biztonsági uniót, jelentősen hozzájárulna a biztonság terén a valódi belső piac megteremtéséhez, és segítené egy versenyképes európai biztonsági ágazat fenntartását. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Az ipar nélkülözhetetlen ahhoz, hogy a technológiákat megoldásokká alakítsuk. A szuverenitás alapvető területeire vonatkozó ambiciózus iparpolitikát ezért politikai prioritásnak kell tekinteni az Unióban. Egy ilyen politika kidolgozása különösen sürgős a biztonsági ágazat számára, amely jelenleg a kritikus ipari és technológiai kapacitások fenntartását rendkívül megnehezítő, súlyos piaci hiányosságoktól szenved. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Ezért felkérjük az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki konkrét biztonsági ipari stratégiát az új belső biztonsági stratégia támogatására és a biztonsági unió hatékonyabbá tételére. Ennek az ipari stratégiának ambiciózusnak és átfogónak kell lennie, biztosítva, hogy minden vonatkozó szakpolitika és eszköz hozzájáruljon ahhoz, hogy a kritikus biztonsági területeken biztosítható legyen az Unió technológiai szuverenitása. Biztosítania kell továbbá, hogy a biztonsággal kapcsolatos valamennyi uniós eszköz (BBA, IHA, rescEU) ipari dimenzióval is rendelkezzen, és valamennyi technológiai vonatkozású program (Digitális Európa, Európai horizont) tartalmazzon egy biztonsági dimenziót. Ez segítene kielégíteni az állami ügyfelek biztonsági igényeit, új lehetőségeket kínálna az iparág számára Európában, és megkönnyítené a kialakulóban lévő technológiák biztonsági kihatásainak időben történő kezelését. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Ennek érdekében pontosabban meg kell határozni és a gyakorlat nyelvére is le kell fordítani a technológiai szuverenitás fogalmát. Üdvözlendő, hogy az Európai Bizottság jelenleg kiemelten kezeli a digitális technológiákat, de nem szabad kizárólag ezeket előtérbe állítania. A szuverenitás alapvető területeivel – vagyis a biztonsággal, a védelemmel és az űrkutatással – összefüggő valamennyi kritikus technológiának elsőbbséget kell adni. Emellett a koncepciót a Covid19-világjárvány fényében is felül kell vizsgálni, és a rezilienciát fel kell venni a stratégiai célkitűzések közé. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Az Európai Bizottság „Új európai iparstratégia” című dokumentuma olyan elemeket tartalmaz, amelyek lényegesek ahhoz, hogy a kritikus biztonsági területeken előmozdítsuk a technológiai szuverenitást. Különösen a stratégiai értékláncok koncepcióját kell egy olyan átfogó megközelítés kereteként alkalmazni, amely a kritikus anyagok biztosításától az iparosításig és a karbantartásig a teljes ipari ciklusra kiterjed, és összehangolja valamennyi megfelelő szakpolitikai eszköz használatát, beleértve a közvetlen külföldi tőkebefektetések ellenőrzését is. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | A következő többéves pénzügyi keretet hozzá kell majd igazítani a Covid19 időszakának (illetve az azt követő időszaknak) a szükségleteihez, akárcsak a többéves pénzügyi keret által támogatott szakpolitikákat vagy az abból finanszírozott programokat. A világjárvány kezelésével kapcsolatos európai nehézségek tanulságait figyelembe véve át kell gondolni a korábban meghatározott prioritásokat és eszközöket. Ez vonatkozik a biztonsági unióra és az új belső biztonsági stratégiára is, amelynek hangsúlyoznia kell a nagyobb technológiai szuverenitás és reziliencia szükségességét. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | A világjárvány okozta recesszió leküzdése érdekében a következő költségvetési ciklusban az EU-nak a beruházásokat a csúcstechnológiai ágazatokra kell összpontosítania, mivel ezek rendelkeznek a legnagyobb hozzáadott értékkel és multiplikátorhatással a gazdaság egészére nézve (13). Egy, a biztonsági iparra vonatkozó uniós stratégia, amely hozzájárul Európa autonómabbá és ellenállóképesebbé tételéhez, tökéletesen illeszkedne ebbe a megközelítésbe, ezért sürgősen lépéseket kell tenni ennek kidolgozására az Unió Covid19-hez kapcsolódó helyreállítási terve keretében. |
| --- | --- |

2.21.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Az ágazat sokféleségéből adódóan jelenleg nincs egyértelmű meghatározás arra nézve, hogy mi tartozik a biztonsági ágazathoz, és csak hozzávetőleges becslések állnak rendelkezésre a piac méretére vonatkozóan. Az iparág módszeres osztályozását több tényező is hátráltatja: 1) a biztonsági ipart ebben a formában nem fedik le a főbb statisztikai nómenklatúrák (NACE, Prodcom stb.); 2) a biztonsági vonatkozású cikkek gyártása számos különböző megnevezés alatt, rejtetten jelenik meg, és az ezekre irányuló statisztikákban nem tesznek különbséget biztonsági és nem biztonsági vonatkozású tevékenységek között; 3) nincs európai szinten rendelkezésre álló és magától az iparágtól származó statisztikai adatforrás. Lásd az Ecorys cég által a Európai Bizottság Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatósága számára készített 2015. júniusi végleges tanulmányt az európai biztonsági technológiai és ipari bázisra vonatkozó statisztikai adatok fejlődéséről.

1

(2)  A Bizottság közleménye: Az európai biztonsági stratégia megvalósítása a terrorizmus elleni küzdelem és a hatékony és valódi biztonsági unió előkészítésének érdekében, Brüsszel, 2016.4.20., COM(2016) 230 final, https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:9aeae420-0797-11e6-b713-01aa75ed71a1.0006.02/DOC_1&format=PDF.

2

(3)  A terrorizmus elleni küzdelemről szóló irányelv (HL L 88., 2017.3.31., 6. o.)..

3

(4)  A pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló irányelv (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.).

4

(5)  A határforgalomellenőrzés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról szóló rendelet (HL L 312., 2018.12.7., 14. o.), valamint a rendőrségi együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásáról, működéséről és használatáról szóló rendelet (HL L 312., 2018.12.7., 56. o.).

5

(6)  Az interoperabilitásról szóló rendelet (a határok és a vízumügy területén) (HL L 135., 2019.5.22., 27. o.) és az interoperabilitásról szóló rendelet (a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a menekültügy és a migráció területén) (HL L 135., 2019.5.22., 85. o.).

6

(7)  A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökségről (eu-LISA) szóló rendelet (HL L 295., 2018.11.21., 99. o.).

7

(8)  Az ENISA-ról (az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökségről) és az információs és kommunikációs technológiák kiberbiztonsági tanúsításáról szóló rendelet (Hl L 151., 2019.6.7., 15. o.).

8

(9)  Az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló rendelet (HL L 295., 2019.11.14., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) létrehozásáról szóló rendelet (HL L 236., 2018.9.19., 1. o.).

10

(11)  Folyó árakon. Lásd az „Uniós költségvetés – az európai helyreállítási terv motorja” című európai bizottsági közleményt, Brüsszel, 2020. 05. 27., COM(2020) 442 final: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1601035899164&uri=CELEX:52020DC0442

11

(12)  Az Európai Bizottság „Új európai iparstratégia” című közleménye, Brüsszel, 2020. 03. 10., COM(2020) 102 final, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0102&from=HU.

12

(13)  Lásd például: „Il ruolo dell'innovazione et dell'alta technologia in Italia nel confronto con il contesta internazionale”, Centro economia digitale, Róma, 2019. október.

13

---

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/49

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A mezőgazdasági termékekre vonatkozó védintézkedések bevezetése a kereskedelmi megállapodásokban

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 364/07)

| Előadó: | Arnold PUECH D'ALISSAC (FR/I) |
| --- | --- |

Előadó:

Arnold PUECH D'ALISSAC (FR/I)

| Közgyűlési határozat: | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.6.29. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.7.16. |
| Plenáris ülés száma: | 553. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 204/2/3 |

Közgyűlési határozat:

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.6.29.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.7.16.

Plenáris ülés száma:

553.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

204/2/3

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A hatékony védzáradékok előfeltétele a megerősített nemzetközi együttműködés. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az emberiség élelmiszerrel való ellátása továbbra is jelentős kihívás, és legalább 2050-ig az is marad. 9-10 milliárd ember táplálásához a világ összes mezőgazdaságára szükségünk lesz. A FAO becslése szerint 2007 és 2050 között a világ termelésének 70 %-kal kell növekednie. Ezért védeni kell minden egyes ország termelési kapacitásait, előmozdítva a megfelelő mezőgazdasági és kereskedelempolitikákat, egy olyan szervezett nemzetközi kereskedelem biztosítása mellett, amelynek révén meg lehet küzdeni egyrészt a termelés nehézségeivel, másrészt a bizonyos földrajzi területeket jellemző állandó szűkösséggel. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Az EGSZB véleménye szerint elengedhetetlen a termelési előírások harmonizálása annak érdekében, hogy meg lehessen előzni a verseny torzulását, és minden ország meg tudja termelni az alapvető élelmiszereket. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.2. | Javítani kell a piacok átláthatóságát. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | A G20-ak mezőgazdasági minisztereinek ülésén 2011-ben útjára indított AMIS kezdeményezés (Agricultural market information system – mezőgazdasági piaci információs rendszer), amely a világ legnagyobb gabona- és olajnövény-termesztőit és -importőreit tömöríti, lehetővé teszi a piacok tényleges helyzetének megismerését, emellett fórumot kínál a párbeszédhez és a kormányzati felelősök közötti koordinációhoz egy olyan időszakban, amelyet a mezőgazdasági piacok erős volatilitása jellemez. Ez a kezdeményezés hasznosnak bizonyult, de tovább kell fejleszteni, ami a részt vevő országok számát és a kezdeményezés hatókörét illeti, hogy ezáltal egyéb, a világpiacokon forgalmazott termékeket is lefedjen. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.3. | A Kereskedelmi Világszervezet (WTO) mezőgazdasági védzáradékait – mind az általánosakat, mind a kétoldalú megállapodásokban foglaltakat – javítani kell különböző szempontokból, amelyeket az EGSZB ebben a jelentésben részletez. Biztosítani kell a tisztességes versenyt és az európai ágazatok fennmaradását, szavatolva az élelmiszer-önrendelkezést, amely valamennyi polgár, a termelők és a fogyasztók javát szolgálja. Az élelmiszer-önrendelkezés szükségességére a Covid19-járvány nagymértékben rávilágított. |
| --- | --- |

1.3.

1.3.1.   Gyors reagálás

A jelenlegi záradékok nem hatékonyak, mivel végrehajtási idejük túlságosan hosszú. Ugyanakkor a gazdaság digitalizációjának köszönhetően az adatok néhány óra alatt rendelkezésre állhatnak. A mennyiségek és az árak nyomon követése napjainkban hatékony, és lehetővé teszi a gyors reagálást.

1.3.2.   Automatikus reagálás

A kereskedelem alapos ismerete révén könnyen szabályozni lehet a kereskedelmi forgalmat. Az exportőrök és az importőrök között automatikusan megvalósítható lenne az összehangolt alkalmazás, amennyiben egy adott időszak – például egy év – alatt a kereskedelem volumenének 10 %-os növekedése tapasztalható. Amennyiben a növekedés indokolható valamely nehézséggel, amely a termelés csökkenéséhez vezetett, a záradékot nem aktiválnák. Ha azonban a növekedés nem indokolt, a növekedés korlátozása érdekében kiegészítő vámot alkalmaznának.

1.3.3.   Arányos reagálás

A kereskedelmi forgalom növekedésének jellegétől és eredetétől függően a reagálásnak arányosnak kell lennie annak érdekében, hogy csökkenjen ez a növekedés, vagy biztosított legyen az érintett ágazatokra nézve destabilizáló hatású forgalom tényleges felfüggesztése.

1.3.4.   Mindenre kiterjedő reagálás

A teljes importforgalmat figyelembe kell venni, függetlenül annak státuszától, és előzetes értesítés nélkül. A szabadkereskedelmi megállapodások keretében éppen az úgynevezett érzékeny termékek esetében nyitnak meg csökkentett vámtételű kontingenseket, és ezek azok az ágazatok, amelyek a leggyorsabban destabilizálódnak. Ezért ezekre is védzáradékokat kell alkalmazni.

1.3.5.   Az úgynevezett tükörintézkedések

A tükörintézkedéseknek az importról szóló európai rendeletekbe való bevezetésével egyrészt – a termékek származásától függetlenül – egyforma szinten biztosítani kell a fogyasztók védelmét, másrészt korlátozni kell az európai gazdasági szereplők tekintetében felmerülő gazdasági torzulásokat.

1.3.6.   A Párizsi Megállapodás végrehajtási keretrendszerének figyelembevétele

Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére vonatkozó kötelezettségvállalások jelentős nemzetközi kihívást jelentenek. Ha ezeket egyes országok nem tartják tiszteletben, nem élvezhetik azok előnyeit a kereskedelem tekintetében sem. Az agrár-élelmiszeripari ágazatban be kell vezetni az importált fogyasztási cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmust. Tekintettel e mechanizmus összetettségére, és a mechanizmus elfogadásáig, a Párizsi Megállapodásra vonatkozóan külön védzáradékokat kell kapni a WTO-tól, és ezeket bele kell foglalni az Európai Bizottság által kötött valamennyi szabadkereskedelmi megállapodásba.

1.3.7.   A fenntartható fejlődési célok figyelembevétele

A Párizsi Megállapodáshoz hasonlóan ezek vonatkozásában is védzáradékokat kell elérni a WTO-tól, és ezeket bele kell foglalni az Európai Unió által aláírt valamennyi megállapodásba.

2.   A védzáradékok fogalma és háttere

| 2.1. | A WTO egyedi védzáradékokat irányoz elő a mezőgazdasági ágazat számára, de korlátozza az alkalmazásukat. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Fogalommeghatározásuk alapján a védintézkedések bizonyos termékek behozatalának növekedésével kapcsolatban abban az esetben meghozott „sürgősségi” intézkedések, ha a behozatal súlyos kárt okoz vagy okozhat az importáló ország hazai termelési ágazatában. Ezek az intézkedések – amelyek általában engedmények vagy kötelezettségek felfüggesztésének formájában valósulnak meg – jelenthetik mennyiségi behozatali korlátozások alkalmazását, vagy behozatali vámok kivetését. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | A mezőgazdaság területén a magasabb védővámok alkalmazása automatikusan aktiválható lehetne, amennyiben a behozatal mennyisége meghalad egy bizonyos szintet, vagy az árak egy bizonyos szint alá csökkennek, anélkül, hogy igazolni kellene a hazai termelési ágazatot érő súlyos kárt. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | A mezőgazdaságra vonatkozó különleges védzáradék azonban csak olyan termékek esetében vehető igénybe, amelyekre vámtarifákat állapítottak meg, és csak akkor, ha a kormány a mezőgazdasággal kapcsolatos kötelezettségvállalások jegyzékében fenntartotta magának az ehhez való jogot. Ezenkívül a védzáradék nem alkalmazható a vámkontingensek keretén belüli behozatalokra. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.2. | A kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodások esetében ennél tovább lehet menni. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | A szabadkereskedelmi megállapodásoknak le kell fedniük a kereskedelem lényegi részét, és anélkül kell elősegíteniük az aláíró államok közötti kereskedelem liberalizációját, hogy akadályoznák a világ többi részével folytatott kereskedelmet. A WTO keretében folytatott többoldalú tárgyalások folyamatának nehézségeire tekintettel az elmúlt években számos szabadkereskedelmi megállapodást kötöttek meg. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Az Európai Unió előnyben részesíti ezt a lehetőséget annak érdekében, hogy ösztönözze a kereskedelem liberalizációját, és előrehaladjon olyan kérdésekben, ahol nincs konszenzus, ideértve például a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos fejezeteket. A legutóbbi megállapodások azonban rámutattak ennek a rendszernek a korlátaira, valamint arra, hogy nehéz közös megközelítést kialakítani, illetve teljes mértékben figyelembe venni más nemzetközi megállapodásokat, köztük a Párizsi Megállapodást. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Az agrár-élelmiszeripar területén a nemzetközi kereskedelem továbbra is nélkülözhetetlen. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Az élelmiszer-önellátásra való törekvést több tényező gátolja, kezdve a népességnövekedéssel, amelyek gyakran elkerülhetetlenné teszik a behozatalt. A kereskedelem ezért alapvetően hozzájárul a bolygó élelmezésbiztonságához. Az államok számára a kihívás abban áll, hogy megtalálják a megfelelő egyensúlyt a saját mezőgazdasági termelésük fejlesztése, valamint a kereskedelemre való nyitottság között. De további kihívást jelent annak elérése is, hogy a hazai mezőgazdaságuk – amennyire csak lehetséges, és olyan feltételekkel, amelyek nem torzítják indokolatlanul a versenyt – válaszolni tudjon a nemzetközi keresletre, és exportálni tudjon élelmiszereket olyan országokba, amelyek nem képesek azokat a szükségleteiknek megfelelő mennyiségben megtermelni. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | A francia Nemzeti Mezőgazdasági, Élelmiszeripari és Környezettudományi Kutatóintézet (INRAE) egyik előretekintő tanulmánya kimutatja, hogy 2050-ig még jobban koncentrálódhat a mezőgazdasági termékek exportja a világban. Ez alapvetően néhány olyan ország, illetve régió számára lesz előnyös, ahol az éghajlatváltozás kedvezően fog hatni a mezőgazdaságra, és amelyek ezáltal növelni tudják a művelésbe bevont területeket, valamint a terméshozamot. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.4. | A mezőgazdasági kereskedelmet, helytelenül, diplomáciai eszközként használják. A mezőgazdasági ágazat olyan politikai alkudozások áldozata, amelyekhez nincs is köze: legyen szó akár a Kína és Amerika közötti, vagy a Boeing és az Airbus közötti konfliktusról, akár a kereskedelmi tárgyalások utolsó szakaszáról, a mezőgazdasági ágazat rendszeresen válik megtorló intézkedések, valamint a tárgyalások során felajánlott ellentételezések tárgyává. |
| --- | --- |

2.4.

3.   A jelenlegi védzáradékok hiányosságai

| 3.1. | A védintézkedési eljárások túlságosan hosszúak és vesződségesek. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | A védzáradékok bevezetése a korábbiakban hosszadalmas volt és sok vesződséggel járt, ami miatt a védzáradékok nem voltak hatékonyak. Miközben az Európai Unió a WTO azon tagjai közé tartozik, amelyek fenntartották a jogot, hogy számos termék esetében alkalmazzák ezt a záradékot, a gyakorlatban szinte soha nem folyamodnak ehhez. Így például a sós lében tartósított, fagyasztott csirke (sós lében való tartósítás esetén nincs szükség fagyasztásra) Brazília általi „helytelen kezelése” során az alkalmazott legalacsonyabb vám lehetővé tette, hogy 1996 és 2001 között jelentős mértékben növekedjen a baromfihús behozatala, anélkül, hogy védzáradékokat alkalmaztak volna. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.2. | A jelenlegi eljárások nem szavatolják a tisztességes versenyt. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | A harmadik országok termelői, akiknek nem kell szigorúan betartaniuk az európai előírásokat, jelentős versenyelőnyben vannak. Így például a Kanadával aláírt legutóbbi megállapodás szerint a kanadai termelők mintegy negyven olyan növényvédő szert használhatnak, amelyek alkalmazása az Unióban tilos – ideértve az atrazint –, ami jelentősen csökkenti a termelési költségeiket. Az amerikai országok – például a növényi fehérjék, köztük a szója esetében – GMO-vetőmagokat használnak, amelyek az Unióban forgalmazhatók, de nem termeszthetők. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | E hiányosságok következményeképpen nő a mezőgazdasági termékek, és különösen a mezőgazdasági nyersanyagok behozatala. Ez veszélyeztetheti Európa élelmiszer-önrendelkezését. Az Európai Bizottság által közzétett legutóbbi Agri-food trade statistical factsheet (1) (Agrár-élelmiszeripari Kereskedelmi Statisztikai Tájékoztató) szerint a mezőgazdasági nyersanyagok tekintetében az EU kereskedelmi mérlegének hiánya 2019-ben meghaladta a 20 milliárd eurót. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Ezek a hiányosságok a fogyasztóknak is kárára válnak. A szabályozás hiánya túlzott áringadozáshoz vezet, amely az elmúlt években jelentősebbé vált. A mezőgazdasági piacokon tapasztalható spekuláció tovább erősíti ezt a volatilitást, ami számos, alacsony jövedelmű fogyasztó számára megnehezíti az élelmiszerekhez való hozzáférést. Emellett az ágazatok destabilizálódása a termelési kapacitások csökkenését eredményezi, ami még bizonytalanabbá teszi a fogyasztók ellátását. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A Covid19 tragikus módon rámutatott arra, hogy egyszerre van szükség a mezőgazdasági kereskedelemre és az elengedhetetlen élelmiszer-önrendelkezésre. Az Európai Uniónak ezért a nemzetközi kereskedelem tekintetében fel kell vérteznie magát azokkal az eszközökkel, amelyek növelik az EU gazdasági sokkokkal szembeni ellenálló képességét, helyreállítva ezáltal a bizalmat, a stabilitást és valamennyi európai polgár közös jólétét. |
| --- | --- |

3.4.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Commission européenne: Agri-food trade statistical factsheet

1

---

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/53

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Covid19-járvány utáni szükséghelyzet: egy új multilaterális mátrix kialakítása

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 364/08)

| Előadó: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |

Előadó:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Közgyűlési határozat: | 2020.2.20. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | „Külkapcsolatok” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.6.16. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.7.16. |
| Plenáris ülés száma: | 553. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 213/3/3 |

Közgyűlési határozat:

2020.2.20.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Külkapcsolatok” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.6.16.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.7.16.

Plenáris ülés száma:

553.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

213/3/3

1.   Következtetések és ajánlások

A Covid19 és a multilateralizmus

| 1.1. | A Covid19 okozta egészségügyi válság mélyreható és példa nélküli gazdasági, társadalmi és pénzügyi hatása újszerű, hosszú távú és határozott választ igényel. Az EU-nak támogatnia kell a gazdaságot és a nemzetközi kereskedelmet, hogy el lehessen kerülni a világkereskedelem 1929-eshez hasonló összeomlását. Emellett uniós finanszírozást kell biztosítani a helyreállításhoz, és a szolidaritás és a felelősségvállalás szellemében meg kell védeni a vállalkozásokat, a munkavállalók minden típusát (köztük a fogyatékkal élőket), a veszélyeztetett csoportokat és a polgárokat, és senkit sem szabad magára hagyni. Minden vállalkozásnak – így a válsággal kapcsolatos problémák megoldásához nagyban hozzájáruló szociális vállalkozásoknak is – teljeskörűen részesülniük kell a gazdaságélénkítő intézkedésekből. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A „karantént” követő helyreállításnak a fenntarthatóságon, valamint az inkluzív és zöld növekedésen kell alapulnia. A zöld megállapodás intézkedései ezért most fontosabbak, mint valaha (iparstratégia, az importált fogyasztási cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus és a szén-dioxid-semlegesség elérése 2050-ig). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | A Covid19-válság súlyos sebet ejtett a multilateralizmuson, amelyet már egyébként is aláásnak olyan strukturálisan gyenge pontok, mint az egymást átfedő szervezetek, az elavult működés és az egyhangú döntéshozatal nagy taglétszám mellett. Erre lehet következtetni a WTO vitarendezési mechanizmusának részét képező fellebbezési testület megszűnéséből, valamint abból, hogy az Egyesült Államok (USA) előbb befagyasztotta az Egészségügyi Világszervezet (WHO) működéséhez biztosított pénzügyi hozzájárulását, majd kilépett a szervezetből. Emellett az alapvető egészségügyi eszközökre és egyéni védőeszközökre – uniós tagállamok részéről is – bevezetett nemzeti exportkorlátozások, a nemzeti egoizmus, valamint a szolidaritás és a nemzetközi együttműködés kudarcai negatívan érintik a legkiszolgáltatottabb országokat, de késleltetik a világgazdaság helyreállását is. |
| --- | --- |

1.3.

Holisztikusabb jövőképre van szükség

| 1.4. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) meg kívánja osztani az „új multilaterális mátrixszal” kapcsolatos elképzeléseit, amelyek korábbi (a WTO reformjáról, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) szerepéről stb. szóló) javaslatok széles körére épülnek, és új megoldásokat kíván előterjeszteni a Covid19 utáni időszakra (1). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ezekkel a válság idején megfogalmazott gondolatokkal az a célunk, hogy újfajta együttműködésre és a döntéshozatalban nagyobb összhangra késztessük a nemzetközi, szupranacionális és kormányközi szervezeteket a kereskedelem és a beruházások, a tisztességes munka, a szociális és emberi jogok, valamint az éghajlatváltozás terén. Arra ösztönözzük az országokat, hogy tartsák tiszteletben a lojális együttműködés elvét ezekben a szervezetekben, és a kiskapuk kihasználása helyett inkább erősítsék a szinergiákat. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Mindkét világháború után az emberek a nemzetközi szervezetektől várták a béke megőrzését és a jólét biztosítását. Ez a globális egészségügyi válság jó alkalmat nyújt arra, hogy újragondoljuk a globális kormányzásra vonatkozó szabályokat, és ezekbe bizonyos fokig beépítsük az innováció szellemét, amely a rendkívüli helyzetekben mutatkozik meg. |
| --- | --- |

1.6.

Konkrét javaslatok

| 1.7. | Számos, nagyon különböző háttérrel rendelkező érdekelt fél (lásd az 1. mellékletet) segítette az előadót a javaslatok megfogalmazásában úgy, hogy közben figyelembe vettek különböző jogi, politikai és szervezeti korlátokat is. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | E javaslatok célja, hogy jobban összhangban legyenek egymással:






  — | a globális szociális normák, valamint az éghajlatváltozással és a környezetvédelemmel kapcsolatos kötelezettségvállalások, |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

a globális szociális normák, valamint az éghajlatváltozással és a környezetvédelemmel kapcsolatos kötelezettségvállalások,

| — | a kereskedelemmel kapcsolatos szabályok, valamint az éghajlatváltozással és a környezetvédelemmel kapcsolatos szerződések, illetve |
| --- | --- |

—

a kereskedelemmel kapcsolatos szabályok, valamint az éghajlatváltozással és a környezetvédelemmel kapcsolatos szerződések, illetve

| — | a kereskedelemmel kapcsolatos szabályok és a globális szociális normák. |
| --- | --- |

—

a kereskedelemmel kapcsolatos szabályok és a globális szociális normák.

| 1.9. | Idetartozik az is, hogy könnyebb legyen megfigyelői státuszt kapni, megfelelően finanszírozzák a tanulmányok készítését, hozzanak létre új munkacsoportokat, mélyítsék el a különböző titkárságok közötti együttműködést, dolgozzanak ki közös politikákat a kutatás területén, kerüljön sor egyes meglévő jogi rendelkezések értelmezésére és legyenek politikai kötelezettségvállalások. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB tudatában van annak, hogy a változásokat politikai szinten kell kezdeményezni, és szilárd meggyőződése, hogy az EU – mint azon kevés globális szereplők egyike, amelyeknek alapszerződésbe foglalt kötelezettsége és megbízatása a világ felelős kormányzása – alapvetően fontos szerepet játszik egy hatékonyabb, multilaterális mátrix belülről történő kialakításában. |
| --- | --- |

1.10.

2.   A multilaterális szabályok koherenciájára irányuló, régóta hangoztatott felhívásunk nem sok eredménnyel járt

2.1.   
  A civil társadalom kulcsszereplőinek kérése

| 2.1.1. | Számos érdekelt fél már régóta nagyobb következetességet szorgalmaz a nemzetközi, szupranacionális és kormányközi szervezetek politikai döntéshozatalában. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Az üzleti világ részéről a Nemzetközi Kereskedelmi Kamara (ICC) elsősorban arra mutatott rá, hogy a globalizációról jelenleg folyó vitában az egyik alapvető feszültséget a kereskedelmi, a munkaügyi és a környezetvédelmi normák között érzékelt ellentét jelenti (2). |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | A 2019. évi G7-L7 csúcstalálkozón azt is kijelentették, hogy a globális kormányzásnak jobban figyelembe kell vennie a jelenlegi társadalmi kihívásokat, többek között azt, hogy új készségekre van szükség, a nemzetközi normáknak és a vállalkozások feltételeinek megfelelő, tisztességes munkát kell biztosítani a termelékenység támogatásához, és magasabb bérek és jó munkahelyek kellenek (3. bekezdés). |
| --- | --- |

2.1.3.

2.2.   
  A korábbi lépések rövid áttekintése

2.2.1.   A globalizáció összetettségének megértése

| 2.2.1.1. | Az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) fontos szerepet játszik, hiszen olyan átfogó nemzetközi szervezet, amely a lehető legszélesebb földrajzi lefedettséggel képes szabályokat és szabványokat kidolgozni. Ezért támogatja az EGSZB az ENSZ reformját, amelynek az eljárásközpontú megközelítést eredményalapú megközelítésre kell váltania. 2015 szeptemberében az ENSZ elfogadott 17 fenntartható fejlődési célt, amelyek az emberiség előtt álló legáltalánosabb kihívásokat foglalják magukban. Bár a fenntartható fejlődési célok jogilag nem kötelező erejűek, a kormányoknak – és az uniós intézményeknek is – magukénak kell érezniük azokat, és létre kell hozniuk az elérésükhöz szükséges belső kereteket. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

| 2.2.1.2. | 2017-ben a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) jelezte, hogy meg kell oldanunk a globalizáció problematikáját, bár nem tudjuk pontosan, hogy hogyan (3). A dokumentum felsorolt kapcsolódó szakpolitikákat (szociális és munkaerőpiac, oktatás és készségek, a vállalatok társadalmi és környezeti felelőssége), és utalt arra, hogy sürgősen minél több nyilvános konzultációt kell szervezni a nemzetközi szervezetek szabványosítási tevékenységeivel kapcsolatban, és ez utóbbiakba be kell vonni a civil társadalom érdekelt feleit is. |
| --- | --- |

2.2.1.2.

2.2.2.   Globális szociális normák és multilaterális kereskedelmi szabályok: az elszalasztott lehetőség története

| 2.2.2.1. | Közvetlenül az után, hogy nem sikerült szociális záradékot beillesztenie a saját szabályaiba, a WTO 1996-ban egyértelművé tette (4), hogy az ILO az illetékes szerv az alapvető munkaügyi normák meghatározása és kezelése szempontjából. Azóta az ILO számos kulcsfontosságú eszközt elfogadott. Az ILO 1998. évi nyilatkozatának 5. szakasza elismeri, hogy „a munkaügyi normákat nem szabad protekcionista kereskedelmi célokra felhasználni, és e nyilatkozatban és annak nyomon követésében semmi sem idézhető vagy használható fel más módon ilyen célokra; ezen túlmenően e nyilatkozat és annak nyomon követése semmilyen módon sem kérdőjelezheti meg bármely ország komparatív előnyét. |
| --- | --- |

2.2.2.1.

| 2.2.2.2. | 2019. évi centenáriumi nyilatkozatában az ILO jó példát mutatva kötelezettséget vállal arra, hogy megerősíti együttműködését és intézményi megállapodásokat alakít ki más szervezetekkel annak érdekében, hogy előmozdítsa a politikák koherenciáját a munka jövőjével kapcsolatos, emberközpontú megközelítésének megvalósítása során, elismerve a szociális, kereskedelmi, pénzügyi, gazdasági és környezetvédelmi politikák közötti erős, összetett és alapvető kapcsolatokat (IV. szakasz F pont). |
| --- | --- |

2.2.2.2.

| 2.2.2.3. | Az ILO és a WTO egymástól független, de számos területen együttműködik, és érdekes közös kiadványokat készít a kereskedelem és a foglalkoztatás, illetve a kereskedelem és az informális foglalkoztatás kapcsolatáról, arról, hogy a globalizáció hogyan tehető társadalmilag fenntarthatóvá, és arról, hogy a készségfejlesztési politikák fontos szerepet játszanak abban, hogy a munkavállalók és a vállalkozások kiaknázhassák a kereskedelemben rejlő lehetőségeket. |
| --- | --- |

2.2.2.3.

| 2.2.2.4. | Ez az együttműködési politika soha nem lépte túl a WTO 1996. évi szingapúri miniszteri nyilatkozatában meghatározott határvonalat, amely a következőket állapította meg: Elutasítjuk a munkaügyi normák protekcionista célú alkalmazását, és egyetértünk azzal, hogy az országok – különösen az alacsony bérezésű fejlődő országok – komparatív előnye semmiképpen sem kérdőjelezhető meg. E tekintetben megjegyezzük, hogy a WTO és az ILO titkárságai folytatni fogják meglévő együttműködésüket. |
| --- | --- |

2.2.2.4.

2.2.3.   Az éghajlattal és a környezettel kapcsolatos kötelezettségvállalások fokozatos integrálása a multilaterális környezetbe

| 2.2.3.1. | 1994 óta, amikor hatályba lépett az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC), a kormányok rendszeresen összeülnek, hogy egy szilárd átláthatósági és elszámoltathatósági rendszer segítségével nyomon kövessék az elért eredményeket. Azonban csak 2015 végén fogadták el az első egyetemes, jogilag kötelező erejű éghajlatváltozási megállapodást, a Párizsi Megállapodást, amely egy nemzetileg meghatározott, nyomon követendő hozzájárulásokból álló rendszert írt elő. |
| --- | --- |

2.2.3.1.

| 2.2.3.2. | Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményében (UNFCCC) megfigyelői státusszal rendelkező, valamint a tisztességes munka és az igazságos átmenet előmozdításával megbízott ILO jelentős mértékben hozzájárult a válaszintézkedések végrehajtásának hatásaival foglalkozó, továbbfejlesztett fórum (2015–2018) munkájához. A fórum elsősorban az egyezmény, a Kiotói Jegyzőkönyv és a Párizsi Megállapodás részes felei által az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében végrehajtott mérséklési politikák, programok és fellépések „joghatóságon belüli” és „joghatóságon kívüli” hatásait, illetve a határon átnyúló hatásokat vizsgálta. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

| 2.2.3.3. | A 2016. évi egyetértési megállapodás értelmében az ILO szorosan együttműködött az UNFCCC személyzetével és szakértőivel, hogy javítsák a kölcsönös megértést: képzést tartottak a társadalmi szereplők szerepéről, bővítették a kapacitásokat az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedések hatásának méréséhez, regionális workshopokat tartottak a méltányos átmenetről, és sor került egy félévente megrendezendő globális fórumra is. |
| --- | --- |

2.2.3.3.

| 2.2.3.4. | Az ILO elsősorban az UNEP-pel, az UNDP-vel, az UNIDO-val és az UNITAR-ral közös – „Partnerség a zöld gazdaságért” (PAGE) elnevezésű – konzorciumon keresztül végzi környezetvédelmi tevékenységét. |
| --- | --- |

2.2.3.4.

| 2.2.3.5. | Emellett több multilaterális környezetvédelmi megállapodást (MEA) is kötöttek. Ezek a megállapodások, amelyeket elsősorban az ENSZ használ, a biológiai sokféleséggel, a talajjal, a tengerekkel, a vegyi anyagokkal és a veszélyes hulladékokkal, illetve a légkörrel kapcsolatos környezetvédelmi témák széles körét fedik le. Az EU mintegy 30 ilyen megállapodásnak részes fele. |
| --- | --- |

2.2.3.5.

| 2.2.3.6. | Az ENSZ hálózatán kívül a WTO Kereskedelmi és Környezetvédelmi Bizottsága fórumot biztosít a kereskedelemmel és a fenntarthatósággal (azaz a körforgásos gazdasággal, a szabványokkal kapcsolatos önkéntes kezdeményezésekkel, a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának reformjával, a műanyagokkal stb.) kapcsolatos információk megosztásához, rendezvényekhez és eszmecseréhez. |
| --- | --- |

2.2.3.6.

| 2.2.3.7. | A WTO ítélkezési gyakorlata szerint a tagok hozhatnak intézkedéseket a polgárok egészségének, a környezet védelmének vagy a biológiai sokféleség megőrzésének javítása érdekében, amennyiben azok megfelelnek a WTO szabályainak. Ezek a GATT XX. cikkén alapuló eltérések akkor tekinthetők összeegyeztethetőnek a fenti szabályokkal, ha arányosak és nem diszkriminatívak. Az ilyen intézkedések alkalmazása nem lehet önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetés eszköze vagy a nemzetközi kereskedelem rejtett korlátozása. |
| --- | --- |

2.2.3.7.

| 2.2.3.8. | Renato Ruggiero, a WTO korábbi főigazgatója egy bonni konferencián (1997. december 9.) egyértelműen körülhatárolja, hogy mit tehet és mit nem tehet meg egy kormány: „Joghatóságukon belül a kormányok bármilyen kereskedelmi korlátozást – import- és exportkvótákat és -tilalmakat, adókat vagy más, a határon fizetendő illetéket – bevezethetnek a környezet védelmére vagy az erőforrások megóvására, amennyiben azok megfelelnek a diszkriminációmentességgel és a minimális kereskedelemkorlátozással kapcsolatos alapvető követelményeknek. [...] Amit azonban egy ország a WTO szabályai alapján nem tehet meg, az az, hogy kereskedelmi korlátozásokkal próbálja rábírni kereskedelmi partnereit termelési és feldolgozási módszereik – vagy más politikáik – megváltoztatására. Miért? Alapvetően azért, mert a termelési és feldolgozási módszerek kérdése az egyes országok szuverén joghatósága alá tartozik.” |
| --- | --- |

2.2.3.8.

| 2.2.3.9. | Ez a körülhatárolás, amely elejét veszi a termelési és feldolgozási módszerekbe való beavatkozásnak, egyértelműen akadályozza a tartós javak termelésére és kereskedelmére irányuló ösztönzők létrehozását. |
| --- | --- |

2.2.3.9.

2.2.4.   Kétoldalú jogorvoslatok a gazdasági, szociális és környezetvédelmi szabályok közötti nagyobb koherencia érdekében

2.2.5.   A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek előnyei és korlátai

| 2.2.5.1. | Az EU a szabadkereskedelmi megállapodásokban kidolgozott a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteket annak biztosítása érdekében, hogy a kereskedelem és a beruházások liberalizációja ne vezessen a környezeti és a munkakörülmények romlásához. |
| --- | --- |

2.2.5.1.

| 2.2.5.2. | 2017-ben az Európai Bíróság (EB) elismerte a fenntartható fejlődésről szóló rendelkezések „alapvető fontosságú szerepét” a megállapodásokban (5). |
| --- | --- |

2.2.5.2.

| 2.2.5.3. | 2018-ban (6) az EGSZB ambiciózusabb megközelítést és határozottabb érvényesíthetőséget szorgalmazott a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek tekintetében, amelyeknek ugyanolyan súlyt kellene kapniuk, mint a kereskedelmi, a technikai és a vámügyekre vonatkozó fejezeteknek. |
| --- | --- |

2.2.5.3.

| 2.2.5.4. | 2016-ban az ILO (7) arról számolt be, hogy a munkaügyi rendelkezéseket tartalmazó megállapodások 63 %-át 2008 után fogadták el, ami gyorsulást jelez, és a munkaügyi rendelkezéseket tartalmazó szabadkereskedelmi megállapodások 46,8 %-a az EU-t, az USA-t vagy Kanadát érintette. A referenciaszövegek (időrendben): a munka világára vonatkozó alapvető elvekről és jogokról szóló, 1998. évi nyilatkozat, a (gyermekmunkáról szóló) 182. sz. egyezmény, a tisztes munka programja és a társadalmi igazságosságról szóló nyilatkozat. |
| --- | --- |

2.2.5.4.

3.   Új gondolkodásmód egy új multilaterális mátrix kialakításához

3.1.   
  Általános megjegyzések

| 3.1.1. | Az erősebb kohézióra vonatkozó új javaslatoknak tiszteletben kell tartaniuk az alábbi négy elvet:






  — | hatáskör: A nemzetközi szervezetek csak annyiban rendelkeznek hatáskörökkel, amennyiben azokat a tagállamok rájuk ruházták (8), |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

—

hatáskör: A nemzetközi szervezetek csak annyiban rendelkeznek hatáskörökkel, amennyiben azokat a tagállamok rájuk ruházták (8),

| — | döntéshozatali képesség: a szervezetek világos belső szabályokkal és eljárásokkal rendelkeznek, amelyek alapján az irányító testületek (szakbizottságok vagy közgyűlések) intézkedéseket tudnak hozni, |
| --- | --- |

—

döntéshozatali képesség: a szervezetek világos belső szabályokkal és eljárásokkal rendelkeznek, amelyek alapján az irányító testületek (szakbizottságok vagy közgyűlések) intézkedéseket tudnak hozni,

| — | átláthatóság: minden funkcionális változást – például közös csoportok, új alapszabályok vagy közös nyilatkozatok bevezetését – átlátható módon kell kommunikálni a szervezeten belül és kívül egyaránt, |
| --- | --- |

—

átláthatóság: minden funkcionális változást – például közös csoportok, új alapszabályok vagy közös nyilatkozatok bevezetését – átlátható módon kell kommunikálni a szervezeten belül és kívül egyaránt,

| — | értékelés: ösztönözni kell, hogy a belső működés értékelése természetes és rendszeres eljárássá váljon. |
| --- | --- |

—

értékelés: ösztönözni kell, hogy a belső működés értékelése természetes és rendszeres eljárássá váljon.

| 3.1.2. | Az EGSZB a lényegéből adódóan támogatja, hogy nyitottabb legyen a nemzetközi szervezetek politikáiról szóló kommunikáció és konzultáció a civil társadalommal, és kéri, hogy fokozatosan épüljenek ki állandó párbeszédek. Az EGSZB – tapasztalatainak köszönhetően – készen áll arra, hogy facilitátorként irányító szerepet töltsön be az ilyen eljárások kialakításában. A sokféle partnerrel érdemi párbeszédet folytató UNFCCC-hez és OECD-hez hasonlóan a WTO az utóbbi időkben szorosabbra fűzte kapcsolatát a civil társadalommal, az éves nyilvános fórumán túlmenően is. Ezek a kapcsolatok jelentősen elősegíthetik, hogy a multilaterális kereskedelmi rendszer hatékonyabb és demokratikusabb legyen. Az EGSZB örömmel veszi, hogy az Európai Bizottság támogatja a civil társadalom nagyobb befolyását multilaterális szinten, és üdvözli az Ottawa csoport nemrégiben kidolgozott 6 pontos cselekvési tervének 6. fellépését (9). |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | A szociális partnerek tárgyalóképességét is jobban el kell ismerni. A nemzetközi szintű szociális partnerek háromoldalú nyilatkozata és a számos multinacionális keretmegállapodás hasznos gyakorlati szabályokat és eszközöket tartalmaz (szociális normák, beszállítókkal fenntartott kapcsolatok, szociális párbeszéd, a gyermek- és kényszermunka elleni küzdelem). |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   
  A multilaterális eszköztár

A WTO funkcionális szempontú integrálása az ENSZ rendszerébe

| 3.2.1. | Szakosított intézményeinek (pl. ILO, UNESCO, WHO, IMF, a Világbank és a regionális fejlesztési bankok) hálózatával az ENSZ-rendszer a nemzetközi rend pillére. A WTO-t „önálló” szervezetként hozták létre, és továbbra is kívül marad az ENSZ-rendszeren, pedig fontos, hogy a kereskedelmi szabályok elősegítsék a fenntartható fejlődési célok elérését. A WTO főigazgatója azonban – a szakosított intézmények és más fontosabb ENSZ-testületek főigazgatóival együtt – részt vesz az ENSZ vezetőtestületében. Az EGSZB azt javasolja, hogy a WTO rendszeresen tájékoztassa a vezetőtestületet a kereskedelmi szabályrendszeren belül elért minden olyan eredményről, amely segítené a fenntartható fejlődési célok megvalósítását. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | A „fenntartható fejlődést”, amelyre az 1994. évi WTO-megállapodás preambuluma kifejezetten hivatkozik, a fenntartható fejlődési célok teljes spektrumára vonatkozóan kell értelmezni, ugyanis a nemzetközi jogban immár ezek a célok testesítik meg általánosan elfogadott módon a fenntarthatóságot. A WTO ezt alighanem elfogadja, mivel honlapján már azt hirdeti magáról, hogy „központi szerepet játszik a fenntartható fejlődési célok elérésében”. |
| --- | --- |

3.2.2.

A különálló szabályrendszerek szorosabb összekapcsolása

3.2.3.   Szigorúbb szociális és környezetvédelmi szabályok

| 3.2.3.1. | 2018-ban az ILO számos tanulmányt készített a Párizsi Megállapodás lehetséges általános hatásáról, az ökológiai átállás és a készségek kérdéséről (10), illetve a zöldebb jövőt szolgáló készségekről és a felmelegedés munkakörülményekre gyakorolt hatásáról (11). |
| --- | --- |

3.2.3.1.

| 3.2.3.2. | Az EGSZB kéri, hogy ezeket a jelentéseket szélesebb körben terjesszék, és támogatja, hogy az Európai Bizottság finanszírozásával szervezzenek regionális műhelytalálkozókat a fejlődő országokban, különösen a legkevésbé fejlett országokban, valamint azon elszigetelt és sérülékeny gazdaságok számára, amelyeket a legsúlyosabban érintenek a globális felmelegedés drámai szociális hatásai. |
| --- | --- |

3.2.3.2.

| 3.2.3.3. | Az ILO 2015-ben tette közzé a környezeti szempontból fenntartható gazdaságok és társadalmak felé történő, mindenki számára igazságos átmenethez megfogalmazott iránymutatásait (Guidelines for a just transition towards environmentally sustainable economies and societies for all). Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság szolgálatai gyakrabban alkalmazzák ezeket az iránymutatásokat normatív tevékenységeik során. Fontos továbbá, hogy az iránymutatások naprakésszé tétele felkerüljön az ILO igazgatótanácsának napirendjére. |
| --- | --- |

3.2.3.3.

3.2.4.   További kapcsolatok a kereskedelmi szabályok és a szociális normák között

| 3.2.4.1. | A viszonosság elve alapján az EGSZB azt szeretné, ha fontosabb testületeinek és bizottságainak ülésein a WTO hivatalos megfigyelői státuszt biztosítana az ILO-nak. Amellett, hogy az ILO így hivatalosan részt vehetne a WTO miniszteri konferenciáin, ez a WTO belső szerveiben is növelné az ILO szerepvállalását, és elősegítené, hogy a nemzetközi munkaügyi normák tiszteletben tartása a WTO kereskedelempolitikai felülvizsgálati mechanizmusának részévé váljon. Az EGSZB azt javasolja, hogy a WTO és az ILO titkárságai hozzanak létre egy ideiglenes közös munkacsoportot, amelynek feladata az volna, hogy 2021 júniusára iránymutatásokat dolgozzon ki és terjesszen elő. |
| --- | --- |

3.2.4.1.

| 3.2.4.2. | Emellett a Covid19-válság globális értékláncokra gyakorolt hatásának fényében az ILO-n belül ismét aktivizálni kellene a Globalizáció Szociális Dimenziójának Világbizottságát. A kötelező erővel bíró ENSZ-egyezményről szóló véleményére (12)
  támaszkodva az EGSZB az EU német elnöksége alatt egy olyan, hatékony szabályozási keret mellett száll síkra, amely biztosítja az emberi jogok és a tisztességes munka tiszteletben tartását a globális értékláncokban. A keret magában foglalhatna egy európai cselekvési tervet is, amely jogalkotási eszközöket, kézzelfogható célokat, valamint ambiciózus és hatékony, globális szintű normatív intézkedéseket tartalmazna. Ezt saját szerepkörében mind az ILO-nak, mind a WTO-nak elő kell segítenie. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

| 3.2.4.3. | Az egyre nagyobb számú és egyre kiterjedtebb földrajzi lefedettségű regionális és kétoldalú kereskedelmi megállapodások vizsgálata során a WTO-nak új szerepet kell játszania a munkaügyi rendelkezések terén. Mivel az új szabadkereskedelmi megállapodások többsége tartalmaz munkaügyi rendelkezéseket, a WTO titkárságának össze kellene gyűjtenie és hasonlítania, illetve nyomon kellene követnie ezt az új korpuszt. A nyomonkövetési munkát meg lehetne osztani az ILO-val a globális ellátási láncokon belüli tisztességes munkára vonatkozó ILO cselekvési terv keretében, ami további együttműködést eredményezhetne az ILO és a WTO között. |
| --- | --- |

3.2.4.3.

3.2.5.   További kapcsolatok a kereskedelmi és éghajlat-politikai szabályok és politikák között

| 3.2.5.1. | Egy éghajlat-politikai WTO-mentességgel – amelyről tudományos és üzleti körökben már folytattak megbeszéléseket – körül lehetne határolni az „éghajlat-politikai intézkedések” fogalmát: jellemzők, általános érdekű célok és a WTO szabályainak való megfelelés kritériumai. Egy ilyen mentesség lehetővé tenné, hogy a WTO-tagok éghajlat-politikai intézkedéseket vezessenek be határaikon belül (kibocsátáskereskedelmi rendszer) vagy határaik mentén, biztosítva ugyanakkor, hogy ezek az intézkedések nem bizonyulnak rejtett protekcionista intézkedéseknek. |
| --- | --- |

3.2.5.1.

| 3.2.5.2. | Fontos, hogy a 2021-ben esedékes, 12. miniszteri konferenciára egy informális WTO-munkacsoport előkészítsen egy kereskedelemről és környezetvédelemről szóló WTO miniszteri nyilatkozatot, amely elismeri a kereskedelem, a kereskedelempolitika és a multilaterális kereskedelmi rendszer szerepét a nemzetközi közösség olyan erőfeszítéseinek támogatásában, amelyek a fenntartható fejlődési célok és más közös nemzetközi környezetvédelmi kötelezettségvállalások – például a Párizsi Megállapodás – teljesítését szolgálják. Az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy folytassa ezirányú erőfeszítéseit. |
| --- | --- |

3.2.5.2.

| 3.2.5.3. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tisztázza álláspontját a fosszilis tüzelőanyagok Unión belüli támogatásának fokozatos megszüntetésével kapcsolatban, és teljes mértékben támogassa a WTO-n belül plurilaterális szinten induló kezdeményezéseket. |
| --- | --- |

3.2.5.3.

| 3.2.5.4. | Az EGSZB kéri, hogy mihamarabb indítsák újra a környezeti termékekről szóló megállapodásra irányuló plurilaterális WTO-tárgyalásokat. Ezt a megállapodást közvetlenebbül hozzá kellene kapcsolni a Párizsi Megállapodáshoz, gondolva itt például a 2019-ben, Tajvanban megfogalmazott javaslatra egy olyan, a Párizsi Megállapodással összefüggő, a környezetvédelmi árukról és szolgáltatásokról szóló megállapodást illetően, amely a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését szolgáló árukra és szolgáltatásokra vonatkozó vámok eltörlésén alapul. „A multilaterális kereskedelmi rendszer számára kulcsfontosságú eredmény lesz egy teljesen új, a PAEGSA-hoz hasonló tárgyalás kezdeményezése, amelynek célja olyan aktuális kérdések kezelése, mint az éghajlatváltozás és a nemzetközi kereskedelem liberalizációja” (13). |
| --- | --- |

3.2.5.4.

| 3.2.5.5. | A nagyobb koherencia érdekében fontos, hogy a multilaterális környezetvédelmi megállapodások titkárságai ne csak a Kereskedelmi és Környezetvédelmi Bizottságban, hanem több WTO-bizottságban is megfigyelői státusszal rendelkezzenek (például a technikai akadályokkal, valamint az állat- és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó bizottságokban). |
| --- | --- |

3.2.5.5.

| 3.2.5.6. | Az EGSZB közös munkacsoport létrehozását ajánlja az ENSZ Környezetvédelmi Programja, az UNFCCC és a WTO részvételével. A csoport foglalkozhatna az üvegházhatásúgáz-kibocsátással és a nemzetközi kereskedelmet érintő kérdésekkel, és mérési módszereket vagy (például újraerdősítésen alapuló) kompenzációs rendszereket dolgozhatna ki a szabadkereskedelmi megállapodásokon belül. A Párizsi Megállapodás keretében nemzetileg meghatározott hozzájárulásoknál figyelembe kellene venni az ilyen – harmadik országokkal elfogadott – kompenzációs rendszereket. |
| --- | --- |

3.2.5.6.

4.   Az EU hozzájárulása a fenntartható multilateralizmus új modelljéhez

| 4.1. | A kibocsátásáthelyezés elleni küzdelemben az EGSZB támogatja az importált fogyasztási cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó, a WTO-val összeegyeztethető mechanizmust az EU határain, hogy egyenlő versenyfeltételeket lehessen teremteni a karbonintenzív ágazatok számára (14). Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tartsa magát eredeti menetrendjéhez, és 2021 tavaszán terjesszen elő jogalkotási javaslatot. A közelmúltbeli bevezető hatásvizsgálat (ütemterv) támogatásra enged következtetni, különösen az olyan ágazatok részéről, mint az acél-, a cement- és a vegyipar, valamint a villamos energia. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az EGSZB nagyon fontosnak tartja, hogy az általános tarifális preferenciák következő rendszerében (978/2012/EU rendelet (15)) átfogó szociális és környezetvédelmi feltételrendszer vonatkozzon a kedvezményezett országokra. |
| --- | --- |

4.2.

4.3.   
  Szigorúbb fenntartható fejlődésről szóló rendelkezések a szabadkereskedelmi megállapodásokban

| 4.3.1. | Meg kell erősíteni az uniós kereskedelmi és beruházási megállapodások kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteit:






  — | Az Európai Parlament ajánlásának megfelelően a kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetekben elő kell írni mindkét partner számára, hogy ratifikálják és hajtsák végre a legfontosabb nemzetközi emberi jogi eszközöket (pl. az Emberi Jogok Nemzetközi Törvényét), az alapvető ILO-egyezményeket (köztük a munkavállalók biztonságáról és egészségéről szóló egyezményt), a Párizsi Megállapodást és más nemzetközi környezetvédelmi megállapodásokat. |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

—

Az Európai Parlament ajánlásának megfelelően a kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetekben elő kell írni mindkét partner számára, hogy ratifikálják és hajtsák végre a legfontosabb nemzetközi emberi jogi eszközöket (pl. az Emberi Jogok Nemzetközi Törvényét), az alapvető ILO-egyezményeket (köztük a munkavállalók biztonságáról és egészségéről szóló egyezményt), a Párizsi Megállapodást és más nemzetközi környezetvédelmi megállapodásokat.

| — | Az EGSZB „Nemzetközi kereskedelem” nyomonkövetési bizottsága úgy véli, hogy a fenntarthatósági hatásvizsgálatokban felül kell vizsgálni az „alkalmazott számszerűsített általános egyensúlyi (CGE) modellt [...] az alternatív modellekkel szemben, és [annak] szélesebb körű, az emberi és munkajogokra, az éghajlatváltozásra, a biológiai sokféleségre, a fogyasztókra és a közvetlen külföldi tőkebefektetésekre gyakorolt hatásokat mérő mutatókat kell tartalmaznia. A mutatók szélesebb körének alkalmazására van szükség – az alternatív modellek iránti nyitottsággal.” |
| --- | --- |

—

Az EGSZB „Nemzetközi kereskedelem” nyomonkövetési bizottsága úgy véli, hogy a fenntarthatósági hatásvizsgálatokban felül kell vizsgálni az „alkalmazott számszerűsített általános egyensúlyi (CGE) modellt [...] az alternatív modellekkel szemben, és [annak] szélesebb körű, az emberi és munkajogokra, az éghajlatváltozásra, a biológiai sokféleségre, a fogyasztókra és a közvetlen külföldi tőkebefektetésekre gyakorolt hatásokat mérő mutatókat kell tartalmaznia. A mutatók szélesebb körének alkalmazására van szükség – az alternatív modellek iránti nyitottsággal.”

| — | Az EGSZB a vizsgálóbizottsági mechanizmusok átalakítását kéri, amelyek keretében kereskedelmi ügyekben jártas ügyvédek, de munkaügyi, éghajlat-politikai vagy emberi jogi szakértők is kivizsgálhatnának a kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek értelmében tett panaszokat. Ha ezek a bizottságok jogsértéseket állapítanak meg, elindítanának egy államok közötti vitarendezési mechanizmust, amely lehetőséget biztosítana bírságok vagy szankciók kiszabására, illetve jogorvoslatra a sértett fél számára. |
| --- | --- |

—

Az EGSZB a vizsgálóbizottsági mechanizmusok átalakítását kéri, amelyek keretében kereskedelmi ügyekben jártas ügyvédek, de munkaügyi, éghajlat-politikai vagy emberi jogi szakértők is kivizsgálhatnának a kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek értelmében tett panaszokat. Ha ezek a bizottságok jogsértéseket állapítanak meg, elindítanának egy államok közötti vitarendezési mechanizmust, amely lehetőséget biztosítana bírságok vagy szankciók kiszabására, illetve jogorvoslatra a sértett fél számára.

| 4.3.2. | A jövőbeli uniós szabadkereskedelmi megállapodásoknak hivatkozniuk kellene a Párizsi Megállapodásra, és olyan ösztönzőket kellene tartalmazniuk, mint például a környezetbarát árukra vagy szolgáltatásokra vonatkozó vámmentesség. A CETA 22. cikkének (3) bekezdését, amely szerint a felek vállalják a tisztességes munka és a környezetvédelem támogatását segítő gazdasági és kereskedelmi forgalom előmozdítását, más kereskedelmi partnerekkel (Új-Zélanddal, Ausztráliával) is alkalmazni kellene. A jövőbeli uniós szabadkereskedelmi megállapodásokban a belső tanácsadó csoportok ellenőrző szerepének túl kellene mutatnia a környezetvédelmi, foglalkoztatási és szociális területen. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Az EU által tárgyalt beruházási megállapodásoknak – különösen, ha Kína ül a tárgyalóasztal túloldalán – átfogó rendelkezéseket kell tartalmazniuk a következőkre vonatkozóan:






  — | a természeti erőforrások fenntartható hasznosítása, |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

—

a természeti erőforrások fenntartható hasznosítása,

| — | az emberi egészség, a természeti erőforrások és az ökoszisztémák elővigyázatosság elvén alapuló megközelítése, |
| --- | --- |

—

az emberi egészség, a természeti erőforrások és az ökoszisztémák elővigyázatosság elvén alapuló megközelítése,

| — | a nyilvánosság részvételének, valamint az információhoz és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésnek az elve, |
| --- | --- |

—

a nyilvánosság részvételének, valamint az információhoz és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésnek az elve,

| — | az integráció és a kölcsönösség elve, különösen az emberi jogok, valamint a szociális, gazdasági és környezetvédelmi célkitűzések tekintetében. |
| --- | --- |

—

az integráció és a kölcsönösség elve, különösen az emberi jogok, valamint a szociális, gazdasági és környezetvédelmi célkitűzések tekintetében.

| 4.3.4. | A kereskedelmi jogérvényesítési főtisztviselő közelgő kinevezése elő fogja segíteni a kereskedelmi megállapodások hatékony érvényesítését, gondolva itt a munkavállalói jogokra, a környezetvédelmi kötelezettségvállalásokra és a civil társadalom szerepére is. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   
  Az EU vezető szerepe az új multilaterális mátrix kialakításában

| 4.4.1. | Az Unió azon kevés globális szereplők egyike, amelyeknek alapszerződésbe foglalt kötelezettsége és megbízatása, hogy „előmozdítsa egy erősebb többoldalú együttműködésen és a világ felelős kormányzásán alapuló nemzetközi rendszer létrejöttét” (az Európai Unióról szóló szerződés [EUSZ] 21. cikke (2) bekezdésének h) pontja). |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Regionális integrációs szervezetként azonban az EU nem tud teljes mértékben részt venni az ENSZ-rendszer számos testületének, szervének és szervezetének munkájában, mivel a tagállamokra kell támaszkodnia, amikor az uniós álláspontok és érdekek védelméről van szó. Több mint tíz évvel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után – amely kimondja, hogy „[a]z Unió, különösen az Egyesült Nemzetek keretében, elősegíti a közös problémák többoldalú megoldását” (az EUSZ 21. cikkének (1) bekezdése) – legfőbb ideje, hogy az Unió – tagállamaival együtt – integrált stratégiát dolgozzon ki annak érdekében, hogy erősebb pozícióhoz jusson az ENSZ rendszerén belül. |
| --- | --- |

4.4.2.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Lásd az alábbi EGSZB-véleményeket: REX/509 A WTO reformja a világkereskedelmi fejleményekhez való alkalmazkodás érdekében (HL C 159., 2019.5.10.); REX/486 Az uniós kereskedelmi és beruházási politikák szerepe az EU gazdasági teljesítményének ösztönzésében (HL C 47., 2020.2.11.); REX/500 A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokban (HL C 227., 2018.6.28.); NAT/760 Vitaanyag: Fenntartható Európa 2030-ra (HL C 14., 2020.1.15.).

1

A WTO reformja a világkereskedelmi fejleményekhez való alkalmazkodás érdekében

Az uniós kereskedelmi és beruházási politikák szerepe az EU gazdasági teljesítményének ösztönzésében

A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokban

Fenntartható Európa 2030-ra

(2)  Az ICC által javasolt WTO-reform, 2019. október.

2

(3)  http://www.oecd.org/about/sge/fixing-globalisation-time-to-make-it-work-for-all-9789264275096-en.htm, 9. o.

3

(4)  A WTO 1996. évi szingapúri miniszteri nyilatkozatának 4. pontja.

4

(5)  A Bíróság 2/15. sz. véleménye (2017. május 16.), EU:C:2017:376.

5

(6)  EGSZB-vélemény REX/500, A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokban (HL C 227., 2018.6.28.), 2.4. pont.

6

A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokban

(7)  ILO Labour-related provisions in trade agreements: Recent trends and relevance to the ILO, GB.328/POL/3, 9. bekezdés.

7

Labour-related provisions in trade agreements: Recent trends and relevance to the ILO

(8)  Jan Wouters, Cedric Ryngaert, Tom Ruys és Geert De Baere, International Law: A European Perspective (Oxford, Hart Publishing, 2018), 259. o.

8

International Law: A European Perspective

(9)  Kanada vezeti a WTO-tagokból álló, Ottawa csoport néven ismert testületet, amely a multilaterális kereskedelmi rendszer előtt álló konkrét kihívásokkal foglalkozik. Az Ottawa csoport 2020. júniusi nyilatkozata: Focusing Action on Covid-19, 2020. június.

9

(10)  World employment social outlook 2018 – Greening with jobs, ILO, Genf, 2018.

10

World employment social outlook 2018 – Greening with jobs

(11)  Working on a warmer planet: The impact of heat stress on labour productivity and decent work, ILO, Genf, 2019.

11

Working on a warmer planet: The impact of heat stress on labour productivity and decent work

(12)  EGSZB-vélemény REX/518: A vállalkozások és az emberi jogok tekintetében kötelező erővel bíró ENSZ-egyezmény (HL C 97., 2020.3.24., 9. o.)

12

A vállalkozások és az emberi jogok tekintetében kötelező erővel bíró ENSZ-egyezmény

(13)  JOB/TE/19. sz. informális dokumentum, 2018. január 19.

13

(14)  EGSZB-vélemény (CCMI/167): Az éghajlat- és energiapolitikák összehangolása ipari-ágazati szempontból (HL C 353., 2019.10.18., 59. o.).

14

Az éghajlat- és energiapolitikák összehangolása ipari-ágazati szempontból

(15)  HL L 303., 2012.10.31., 1. o.

15

---

MELLÉKLET

EDDIGI ELŐKÉSZÍTŐ ÜLÉSEK

| Név | Szervezet | Funkció |
| --- | --- | --- |
| Elina BARDRAM | Európai Bizottság | osztályvezető

  Nemzetközi kapcsolatok (CLIMA.A.1) |
| Daniele BASSO | ETUC | tanácsadó |
| John BRYAN | EGSZB | a III. Csoport tagja |
| Cinzia DEL RIO | EGSZB | a II. Csoport tagja |
| Dimitru FORNEA | EGSZB | a II. Csoport tagja |
| Alan HERVÉ | Sciences Po Rennes | a nemzetközi közjog professzora |
| Emmanuel JULIEN | ILO | igazgatóhelyettes

  Vállalkozási Igazgatóság |
| Bernd LANGE | Európai Parlament | az INTA bizottság elnöke |
| Jürgen MAIER | Forum
  Umwelt & Entwicklung | igazgató |
| Jean-Marie PAUGAM | Francia kormány | Franciaország WTO melletti állandó képviselője |
| Christophe PERRIN | ILO | igazgató

  Multilaterális Együttműködési Igazgatóság |
| Denis REDONNET | Európai Bizottság | igazgató

  WTO, Jogi Ügyek és Árukereskedelem (TRADE.DGA2.F) |
| Lutz RIBBE | EGSZB | a III. Csoport tagja |
| Victor VAN VUUREN | ILO | igazgató

  Vállalkozási Igazgatóság |
| Lieve VERBOVEN | ILO | az EU melletti iroda igazgatója |
| Jan WOUTERS | Leuveni Egyetem | a nemzetközi jog és a nemzetközi szervezetek professzora |

Név

Szervezet

Funkció

Elina BARDRAM

Európai Bizottság

osztályvezető

Nemzetközi kapcsolatok (CLIMA.A.1)

Daniele BASSO

ETUC

tanácsadó

John BRYAN

EGSZB

a III. Csoport tagja

Cinzia DEL RIO

EGSZB

a II. Csoport tagja

Dimitru FORNEA

EGSZB

a II. Csoport tagja

Alan HERVÉ

Sciences Po Rennes

a nemzetközi közjog professzora

Emmanuel JULIEN

ILO

igazgatóhelyettes

Vállalkozási Igazgatóság

Bernd LANGE

Európai Parlament

az INTA bizottság elnöke

Jürgen MAIER

Forum

Umwelt & Entwicklung

igazgató

Jean-Marie PAUGAM

Francia kormány

Franciaország WTO melletti állandó képviselője

Christophe PERRIN

ILO

igazgató

Multilaterális Együttműködési Igazgatóság

Denis REDONNET

Európai Bizottság

igazgató

WTO, Jogi Ügyek és Árukereskedelem (TRADE.DGA2.F)

Lutz RIBBE

EGSZB

a III. Csoport tagja

Victor VAN VUUREN

ILO

igazgató

Vállalkozási Igazgatóság

Lieve VERBOVEN

ILO

az EU melletti iroda igazgatója

Jan WOUTERS

Leuveni Egyetem

a nemzetközi jog és a nemzetközi szervezetek professzora

---

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/62

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A közösségi gazdaság adóztatása – jelentéstételi követelmények

(kiegészítő vélemény)

(2020/C 364/09)

| Előadó: | Ester VITALE |
| --- | --- |

Előadó:

Ester VITALE

| Elnökségi határozat: | 2019.6.18. |
| --- | --- |
| Jogalap: | 29. cikk – Végrehajtási rendelkezések (2010) |
| | Kiegészítő vélemény |
| Illetékes szekció: | Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.6.24. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020. 7.16. |
| Plenáris ülés száma: | 553. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 210/1/6 |

Elnökségi határozat:

2019.6.18.

Jogalap:

29. cikk – Végrehajtási rendelkezések (2010)

Kiegészítő vélemény

Illetékes szekció:

Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.6.24.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020. 7.16.

Plenáris ülés száma:

553.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

210/1/6

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az adóztatásnak és az adópolitikáknak igazodniuk kell a közösségi gazdaság folyamatos fejlődéséhez. Ez nem azt jelenti, hogy új vagy különleges adóügyi rendelkezéseket kell kidolgozni. Az EGSZB ehelyett úgy véli, hogy megfelelőbb lenne a jelenleg hatályos adójogszabályokat és adózási modelleket az új gazdasági környezethez igazítani, egyenlő versenyfeltételeket biztosítva a különböző érintett szereplőknek. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB azt kéri, hogy a nemzeti adórendszerek vegyék figyelembe a közösségi gazdaság és a digitális platformok jelenségét, és ezen az ágazaton belül is tartsák tiszteletben a méltányos adórendszerek jellemző elveit, vagyis a következetességet, a kiszámíthatóságot és a semlegességet, ugyanakkor biztosítsák azt is, hogy minden érdekelt fél teljesítse az adójogszabályokban foglalt kötelezettségeit, ami közérdeknek számít. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a gazdaság digitalizációja kapcsán alkalmazandó adópolitikákat, valamint az eszközök és operatív megoldások kidolgozását nemzetközi szinten össze kell hangolni. Az EGSZB ezért üdvözli az Európai Bizottság, a tagállamok, valamint az OECD és a G20-ak szoros együttműködését, elismerve azt, hogy az életbe léptetett együttműködési formák már hoztak kézzel fogható eredményeket, és a jövőben további, jelentősebb eredményekre lehet számítani. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Lényeges, hogy a nemzetközi, európai és nemzeti intézmények ne egyszerűen csak reagáljanak a felmerülő konkrét problémákra, hanem hatékonyan és gyorsan, proaktív megközelítést alkalmazva lépjenek fel a digitális és közösségi gazdaságból fakadó kérdések megoldása érdekében. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A közösségi gazdaságra vonatkozó adózási rendszerek kulcsfontosságú kérdései közé tartoznak azok a kötelezettségek, amelyek a digitális platformokat a végrehajtott tranzakciókra vonatkozó információk gyűjtése, adóhatóságokkal való közlése és tárolása tekintetében terhelik (jelentéstételi kötelezettségek). Ezek a kötelezettségek nem róhatnak túlzott adminisztratív terhet a platformokra. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az információk megfelelő megosztása egy funkcionális és arányos adatgyűjtési és adatcsererendszer keretében egyrészt valóban megkönnyíthetné az adóhatóságok tevékenységét, másrészt biztos és kiszámítható rendszert biztosíthatna a vállalkozások számára, ami a közösségi gazdaság egész ágazatának előnyös lenne. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB reméli, hogy kidolgozásra kerül egy olyan európai szabvány, amely azoknak a felhasználói adatoknak és információknak a gyűjtését szabályozza, amelyeket a platformoknak továbbítaniuk kell az adóhatóságok felé, illetve tárolniuk kell. A jelentéstételi kötelezettségeket egyértelműen kellene meghatározni, és össze kellene hangolni a különböző tagállamok között. Egy európai szabvány korlátozni tudná a tagállamok olyan egyoldalú intézkedéseit, amelyek a belső piacon a szabályozás terén kedvezőtlen hatású eltéréseket, a végrehajtás terén pedig bizonytalanságot okozhatnak. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | A jelentéstételre vonatkozó jogalkotási intézkedés vezérelveit illetően az EGSZB úgy véli, hogy olyan megközelítést kell alkalmazni, amely tiszteletben tartja az arányosságnak a Bíróság ítélkezési gyakorlata által kialakított elvét, és ezáltal lehetővé teszi a kitűzött szabályozási cél elérését, vagyis egyértelmű és az adóhatóságok tevékenysége szempontjából hasznos információk gyűjtését, anélkül, hogy a platformok és a végfelhasználók egyéni érdekeit túlzottan és indokolatlanul negatívan érintené. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB úgy véli, hogy a közösségi gazdaságra alkalmazott adózási szabályokat – beleértve a jelentéstételi kötelezettségekre vonatkozó szabályokat – időről időre hozzá kell igazítani a közösségi gazdaság által lefedett különböző ágazatokhoz és tevékenységekhez, amelyek gyakran igen eltérőek. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB fontosnak tartja, hogy megvizsgálják, vajon a pénzforgalmi szolgáltatókra vonatkozó, a héacsalások feltárását szolgáló információkérésekkel kapcsolatos bizonyos követelményekről szóló irányelv közeljövőben esedékes végrehajtása alkalmazható-e a jelentéstételi kötelezettségek közvetlen előírására is. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | A magánszemélyek és a hatóságok közötti információcserének természetesen a magánélet védelmére és a személyes adatok kezelésére vonatkozó európai jogszabályokkal összhangban, a szükségesség és az arányosság elvének megfelelően kell zajlania, a magánélet védelmére vonatkozó általános elvektől való, az adózási szabályok végrehajtása által indokolt esetleges eltéréseket szigorúan értelmezve. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Bevezetés és általános elvek

| 2.1. | A közösségi gazdaság ágazatára alkalmazandó hatékony adópolitikák kidolgozása kihívást jelent mind az európai és nemzeti intézmények, mind az ágazat szereplői számára. Ezért kulcsfontosságú egyenlő versenyfeltételeket biztosítani a közösségi gazdaság különböző szereplőinek, illetve ezeknek a szereplőknek és az ugyanazon ágazatokban működő hagyományos szereplőknek. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az EGSZB szerint a közösségi gazdaság az utóbbi években folyamatosan és számottevő mértékben nőtt, és a jövőt tekintve is lehetőséget kínál a további fejlődésre az Európai Unió országai számára, amennyiben lehetővé teszi a fel nem használt eszközök mobilizálását, és egyéni kezdeményezésre serkenti a polgárokat. Ugyanakkor elismeri, hogy olyan szabályozásra van szükség, amely biztosítja a fogyasztók védelmét, a munkavállalók jogainak védelmét, az adójogszabályokban foglalt kötelezettségek teljesítését és a tisztességes versenyt. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A „közösségi gazdaság” e véleményben alkalmazott definíciója azokra az üzleti modellekre utal, amelyekben a tevékenységeket olyan együttműködési platformok segítik, amelyek lehetővé teszik a gyakran magánszemélyek által felkínált áruk vagy szolgáltatások ideiglenes használatát. E tekintetben – módszertani megfontolások miatt is – lényeges lenne legalább minimális szintű konszenzust kialakítani az Európai Unió és a tagállamok között a „közösségi gazdaság” fogalmáról, hogy ezáltal ki lehessen küszöbölni a belső piacon alkalmazott különböző definíciók közötti jelentős eltéréseket. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A közösségi gazdaság összetett gazdasági jelenség, amelyet szabályozási célból átfogó módon újra meg kell vizsgálni, mivel nemcsak a társadalom több területét érinti, hanem számos olyan jogintézményt is, amelyek hagyományosan eltérő területekhez kapcsolódnak. A közösségi gazdaság folyamatos változása például befolyásolja a fogyasztói jogokra és a magánélethez való jogra vonatkozó szabályokat, valamint a munkajog, a szociális védelem, a szerződési jog és a közszolgáltatásokra vonatkozó jog szabályait. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a nemzeti adórendszereknek – hatékony európai szintű koordináció mellett – megfelelően figyelembe kell venniük a közösségi gazdasághoz kapcsolódó tevékenységek új modelljeit. Egy, az új modellekkel szemben is méltányos adórendszer elveinek (következetesség, kiszámíthatóság és semlegesség) tiszteletben tartása minden érintett szereplőt, vagyis a hatóságokat, a vállalkozásokat és a fogyasztókat tekintve is szükséges. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | A hagyományos adózási szabályok azonban nehezen alkalmazkodnak a technológia folyamatos változásához, emiatt gyakran időbeli eltolódások alakulnak ki a digitális gazdaság gyors tempója és az adózási szabályok időkeretei között. Ezért a szabályoknak és a hagyományos elveknek pontosan és megfelelő módon kell alkalmazkodniuk az aktuális változásokhoz, továbbá össze kell hangolni az európai jogalkotó és a különböző nemzeti jogalkotók intézkedéseit. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Különösen fontos, hogy a nemzetközi, európai és nemzeti intézmények ne egyszerűen csak reagáljanak a felmerülő konkrét problémákra, hanem kellő időben, hatékonyan és összehangolt módon, proaktív megközelítést alkalmazva lépjenek fel a digitális és közösségi gazdaságból fakadó új kérdések megoldása érdekében. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a gazdaság digitalizációja keretében az adópolitikákat, valamint az eszközök és a konkrét megoldások kidolgozását nemzetközi, sőt globális szinten össze kell hangolni. Az EGSZB ezért üdvözli az Európai Bizottság, a tagállamok, valamint az OECD és a G20-ak szoros együttműködését, elismerve azt, hogy ez az együttműködés már hozott kézzel fogható eredményeket, és a jövőben további, jelentősebb eredményekre lehet számítani. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Jelentéstételi kötelezettségek

| 3.1. | A közösségi gazdasággal kapcsolatos adózási rendszerek kulcsfontosságú kérdései közé tartoznak azok a kötelezettségek, amelyek a digitális platformokat a végrehajtott tranzakciókra vonatkozó információk gyűjtése, adóhatóságokkal való közlése és tárolása tekintetében terhelik. Az információk megfelelő megosztása egy funkcionális és arányos adatgyűjtési és adatcsererendszer keretében egyrészt valóban megkönnyíthetné az adóhatóságok tevékenységét – ezeknek ugyanis gyorsan és egyszerűen kellene hozzájutniuk az adatokhoz –, másrészt kiszámítható rendszert biztosíthatna a platformok és azok felhasználói számára. A jelentéstételi kötelezettségek nem róhatnak túlzott adminisztratív terhet a platformokra és az ágazat szereplőire. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vannak már példák a platformok és az adóhatóságok közötti hatékony együttműködésre a közlekedési ágazatban; ilyen például az Észtországban működő rendszer, valamint a gépkocsik megosztott használatára szolgáló platformokhoz csatlakozó gépkocsivezetők adóbevallása megkönnyítésének különböző módjai. Egy másik innovatív megoldásra is Észtország kínál példát, ott ugyanis meghatározták a hatóságok felé továbbítandó adatok minimális és arányos mennyiségét, valamint lehetővé tették a platformok üzemeltetői számára, hogy külön bankszámlát használjanak az adófizetési kötelezettségeik teljesítésére. Egy ilyen bankszámla elősegíti a közvetlen és gyors kapcsolatot a szereplők, a bankjaik és az adóhatóságok között. Ezzel szemben az online platformok bizonyos régiókban kevés hajlandóságot mutatnak arra, hogy együttműködjenek a pénzügyi hatóságokkal. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az EGSZB ezért reméli, hogy kidolgozásra kerül egy olyan európai szabvány, amely azoknak az adatoknak és információknak a gyűjtését szabályozza, amelyeket a platformoknak továbbítaniuk kell az adóhatóságok felé, illetve tárolniuk kell. Ha a tagállamok számos egyoldalú intézkedést hoznak, és a belső piacon egyidejűleg eltérő rendszerek működnek – amint az részben már most is történik –, az végül működési nehézségeket eredményez, és csökkenti a közösségi gazdaság egész ágazatának hatékonyságát. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Egy összehangolt európai jelentéstételi modell kidolgozásának a mostanáig a gyakorlatban felhalmozott tapasztalatokon és a már működő megoldásokon kell alapulnia. A különböző tagállamokban jelenleg a szervezés, valamint az összegyűjtendő és továbbítandó adatok mennyisége és típusa tekintetében eltérő jelentéstételi rendszerek vannak érvényben. Egyes tagállamokban a jelentéstételi rendszerek nagy terheket rónak a szereplőkre, és komoly erőfeszítéseket követelnek a platformoktól, míg más tagállamok rendszerei rugalmasabbak, és kevésbé befolyásolják a rendes működést. Ezenkívül néhány tagállam tapasztalata azt mutatja, hogy a fakultatív és önkéntes alapon – a konkrét jogszabályi kötelezettségek keretein kívül – működő jelentéstételi rendszerek nem hatékonyak. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az EGSZB úgy véli, hogy a jelenlegi szétaprózódottság hosszú távon nem tartható fenn, mivel túlzott megfelelési költségekkel járhat, és a belső piac különböző területein érvényben lévő szabályozások közötti eltérésekből jelentős hiányosságok fakadhatnak. Ezért olyan jól átgondolt és arányos megközelítést kell kialakítani a jelentéstételre vonatkozóan, amely egyszerűsített és funkcionális rendszert biztosít. A jelentéstételi kötelezettségek egyszerűsítése valóban megfelelésre ösztönözheti a digitális platformokat. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Az általánosságban a közösségi gazdaság adóztatására, konkrétabban pedig a jelentéstételi kötelezettségekre vonatkozó jogalkotási intézkedés vezérelveit illetően az EGSZB úgy véli, hogy olyan megközelítést kell alkalmazni, amely tiszteletben tartja az arányosságnak a Bíróság ítélkezési gyakorlata által kialakított elvét. Ezért lehetővé kell tenni a kitűzött szabályozási cél elérését, vagyis egyértelmű és az adóhatóságok tevékenysége szempontjából hasznos információk közérdeket szolgáló gyűjtését, anélkül, hogy az a platformok és a végfelhasználók egyéni érdekeit túlzottan kedvezőtlenül érintené. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | E megközelítésmódnak egyértelmű és kiszámítható szabályokkal kell szolgálnia az ágazat szereplői számára egyrészt azért, hogy ne merüljenek fel túlzott mértékű megfelelési költségek (például szükségtelen és aránytalan adatkérések folytán), másrészt azért, hogy biztosítani lehessen az adóhatóságok általi adatgyűjtés hatékonyságát. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ráadásul egy arányos és észszerű jelentéstételi rendszernek minőségi szempontból meg kellene határoznia azokat a szigorúan szükséges adatokat, amelyeket az adózási szabályok végrehajtása céljából össze kell gyűjteni, anélkül, hogy ez túlzott kötelezettségeket róna a platformokra, hivatásos felhasználóikra vagy végfelhasználóikra. Egy arányos megközelítésnek különbséget kellene tennie a közösségi gazdaság aktív hivatásos szereplői és nem hivatásos szereplői között is, megfelelően alakítva ki a két különböző kategóriába tartozó szereplők jelentéstételi kötelezettségeit. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ezenkívül a következő szempontok tekintetében is összehangolt európai szintű szabályozásra lenne szükség: i. az adatkezelésért felelős fél általi adatkezelés jogszerűségére vonatkozó általános feltételek; ii. az adatkezelés által érintett személyek; iii. a személyes adatok közlésének megengedett címzettjei és céljai; iv. az adatkezelés módjainak meghatározása; v. az adatkezelés céljainak korlátozása; vi. tárolási időtartamok. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | A magánszemélyek és a hatóságok közötti információcserének természetesen a magánélet védelmére és a személyes adatok kezelésére vonatkozó európai jogszabályokkal összhangban, a szükségesség és az arányosság elvének megfelelően kell zajlania, a magánélet védelmére vonatkozó általános elvektől való, az adózási szabályok végrehajtása által indokolt esetleges eltéréseket szigorúan értelmezve. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Ebből a szempontból hasznos lehetne javítani és ösztönözni a nemzeti adóhatóságok közötti információcserét is a csalás és az adókikerülés különböző formáinak kiküszöbölését célzó hatékony együttműködési formák kialakítása, valamint az egyes hatóságok által alkalmazott gyakorlati megoldások összehangolása érdekében. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | A közösségi gazdaság adózási szabályait – a jelentéstételi rendszerek tekintetében is – minden esetben hozzá kell igazítani a közösségi gazdaság különböző ágazataihoz, mivel az adott ágazat különböző tevékenységei gyakran eltérő és sajátos jellemzőkkel bírnak, amelyek egyedi és célzott szabályok kidolgozását teszik szükségessé. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Az EGSZB azt javasolja, hogy az adósemlegesség elvének megfelelően minden esetben biztosítsanak adózási szempontból egyenlő versenyfeltételeket a közösségi gazdaság keretében folytatott tevékenységek, illetve az azonos jellegű, hagyományos tevékenységek számára, hogy ne torzuljon azon piacok működése, amelyek egyszerre adnak teret hagyományos formában és a közösségi gazdaság keretében folytatott tevékenységeknek. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Végül a közösségi gazdaság növekedésének ösztönzése szempontjából hasznos lehetne olyan alsó küszöbértékek meghatározása, amelyek alatt meghatározott tevékenységek nem minősülnek hivatásszerűnek vagy gazdaságilag jelentősnek, és ezért mentesülhetnek bizonyos adók alól. Lényeges azonban, hogy ezeket a küszöbértékeket észszerűen és alapos szabályozási hatásvizsgálatot követően határozzák meg. |
| --- | --- |

3.14.

4.   A héa és a közösségi gazdaság

| 4.1. | A héa tekintetében elengedhetetlen az adóalany fogalmának pontos meghatározása, valamint annak eldöntése, hogy az adott alany esetében a tevékenység gazdasági tevékenységnek minősül-e. Továbbra is nehéz meghatározni, hogy adózási szempontból milyen elbánásban kellene részesülniük azoknak a közösségi gazdaság keretében megvalósuló ügyleteknek, amelyeket ugyan nem pénzbeli juttatás ellenében hajtanak végre, az ügyfél mégis valamilyen viszonzást vagy azonos értékű ellentételezést nyújt értük, amelynek alapja lehet például a felhasználó személyes adatainak felhasználása és érték kinyerése ezekből az adatokból. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pontosabban fogalmazva, a héa tekintetében különbséget kell tenni a szolgáltatásokért nyújtott ellentételezéssel kapcsolatos három különböző helyzet között: i. olyan helyzetek, amelyekben a szolgáltatásokat egy bizonyos pénzösszeg ellenében nyújtják; ii. olyan helyzetek, amelyekben az ellentételezést nem pénzben nyújtják, hanem más szolgáltatás vagy nem pénzbeli ellentételezés formájában; valamint iii. olyan helyzetek, amelyekben a szolgáltatást ingyenesen, ellentételezés nélkül nyújtják (1). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az esetlegesen a fenti ii. pont alá tartozó konkrét esetek tekintetében az EGSZB kéri annak alapos vizsgálatát, hogy fennáll-e héakötelezettség az együttműködési platformok tevékenységei esetében. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | E tekintetben az EGSZB hasznosnak ítéli az Európai Bizottság hozzáadottérték-adóval foglalkozó szakértői csoportja által elkészített első tanulmányt, melynek címe: „VAT treatment of the sharing economy” [A közösségi gazdaság kezelése a héa szempontjából], és reméli, hogy további elemzések készülnek majd e témáról. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ajánlatos lenne továbbá, hogy az Európai Bizottság és a nemzeti adóhatóságok megfelelő együttműködési és kölcsönös koordinációs tevékenységeket mozdítsanak elő a héaszabályoknak a közösségi gazdaság ágazatára való alkalmazása terén, egyrészt összehangolt operatív gyakorlat kialakítása, másrészt a végrehajtási tevékenység szempontjából hasznos információk cseréje, harmadrészt pedig a csalás és az adókikerülés lehetőségének kiküszöbölése céljából. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az EGSZB fontosnak tartja, hogy megvizsgálják, hogy vajon a pénzforgalmi szolgáltatókra vonatkozó, a héacsalások feltárásával kapcsolatos bizonyos követelményekről szóló irányelv közeljövőben esedékes végrehajtása alkalmazható-e a jelentéstételi kötelezettségek közvetlen előírására is mind a hitelkártyával történő internetes fizetések, mind a közvetlen banki átutalásokkal és egyéb gyors fizetési módokkal történő fizetések esetén. |
| --- | --- |

4.6.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  A hozzáadottérték-adóval foglalkozó szakértői csoport ülése – 2019. április 1. taxud.c.1(2019)2026442 – EN, VAT Treatment of the sharing economy [A közösségi gazdaság kezelése a héa szempontjából], VEG 081

1

VAT Treatment of the sharing economy

---

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/67

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Európai éghajlati paktum

(feltáró vélemény)

(2020/C 364/10)

| Előadó: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Peter SCHMIDT |

Előadó:

Dimitris DIMITRIADIS

Társelőadó:

Peter SCHMIDT

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2020.3.11. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.6.29. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.7.16. |
| Plenáris ülés száma: | 553. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 206/4/2 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2020.3.11.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.6.29.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.7.16.

Plenáris ülés száma:

553.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

206/4/2

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Éghajlatváltozási vészhelyzettel nézünk szembe. A Covid19-világjárvány okozta globális egészségügyi és a küszöbön álló gazdasági válságok idején újra meg kell erősíteni az Unió elköteleződését a fenntartható, reziliens, klímasemleges és erőforrás-hatékony jólléti gazdaságra való átállás iránt. Gyökeres átalakulásra van szükségünk a kultúra, az infrastruktúra, a magatartás, a részvétel és a megélhetési formák terén, amely többféle módon is kihat majd a polgárokra, egyúttal azonban javítja is helyzetüket. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az éghajlatváltozás mindannyiunkat fenyeget, azonban a világjárványhoz hasonlóan a leginkább kiszolgáltatott és marginalizált embereket érinti a legsúlyosabban. Létfontosságú, hogy az átállás során senki ne maradjon magára. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a klímasemlegességre való átállás elindításához elengedhetetlen, hogy abban a társadalom minden tagja – vállalatok, munkavállalók, kutatók, fogyasztók, közösségek, valamint a polgárok és szervezeteik – tevékenyen részt vegyen. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB tehát támogatja azt a felhívást, amely szerint az Európai Uniónak kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy 2050-re elérje a karbonsemlegességet, és ennek megfelelően kiigazítsa az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére vonatkozó 2030-as célértékét. Az ENSZ Környezetvédelmi Programjának (UNEP) a kibocsátási szakadékról szóló 2019. évi jelentése szerint a globális kibocsátást mostantól kezdve évi 7,6 %-kal kell csökkenteni annak érdekében, hogy a globális felmelegedést 1,5 oC-ra korlátozzuk. Ez 2030-ig számítva legalább 68 %-os kibocsátáscsökkentési célt jelent. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Valamennyi szinten szükség van a részvételen alapuló modellre való átállásra, az éghajlati paktum végrehajtása révén pedig az Európai Bizottságnak fontos lehetősége és kötelezettsége, hogy olyan innovatív megközelítést alakítson ki, amely tükrözi, támogatja és ösztönzi a civil társadalomban, a közösségeken, városokon és régiókon belül már folyamatban lévő fellépéseket. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az olyan részvételen alapuló modellek, amelyek túlságosan szűk területre fókuszálnak, vagy korlátozzák a feltárt változtatások mértékét, vagy amelyeket a modellt létrehozó intézmény figyelmen kívül hagyhat, csupán megzavarják és kiábrándítják a résztvevőket. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Európának (technológiai és társadalmi) innováció révén kell ösztönöznie az éghajlat-politikai fellépést célzó rendszerszintű változást azáltal, hogy az innovációs kínálatot összekapcsolja a keresletoldali szereplőkkel, a problémabirtokosokkal és mindazokkal, akik nagyratörő változtatásokra törekednek. A digitális transzformációt a fenntartható fejlődési célok figyelembevételével kell végrehajtani a kockázatok, köztük a munkavállalók jogaihoz kapcsolódó kockázatok elkerülése érdekében (1). A szociális jogok európai pillérének megvalósítása és az európai zöld megállapodás végrehajtása lehetővé teszi a méltányos átállás biztosítását, amely a minőségi munkahelyek mindenki számára történő biztosításának célkitűzésére összpontosít. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az éghajlat-politikai fellépésben szerepet vállaló civil szereplők leggyakrabban a következőket azonosítják átfogó kihívásokként: a finanszírozáshoz való hozzáférés, a szakértelem, a személyzet és az elismerés hiánya, valamint az Unió és a nemzeti kormányok részéről a következetes narratíva hiánya. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az éghajlatváltozással kapcsolatos uniós és nemzetközi célkitűzések eléréséhez jelentős pénzügyi forrásokra lesz szükség. Az európai zöld megállapodás költségvetésének (köz- és magánfinanszírozás) és a 750 milliárd EUR összegű helyreállítási alapnak, az európai szemeszter folyamatára fordítandó források elosztását is beleértve, a fenntartható helyreállításra, például az éghajlat-politikai fellépésre kell összpontosítania. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | A Covid19-világjárványt követő, az ENSZ 2030-ig terjedő időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjéhez és a Párizsi Megállapodáshoz igazodó helyreállítási tervek kialakítása során a finanszírozást valamennyi ágazatban a fenntartható gyakorlatok meglététől kell függővé tenni. A Covid19-világjárványt követő helyreállítási intézkedéseknek nem a korábbi állapotokat kell visszaállítaniuk, hanem inkább előre, valami új és jobb felé kell elmozdulniuk. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Valamennyi érdekelt félnek kapacitásfejlesztésre és technikai támogatásra van szüksége, hogy képesek legyenek egy még inkább reziliens és fenntartható jövőre átállni. Az uniós klímafinanszírozási fórum létrehozása elősegítené a finanszírozáshoz való hozzáférést, és megszüntetné az akadályokat. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az EGSZB javasolja egy olyan platform létrehozását, amely az európai éghajlati paktum érdekelt feleit tömörítené, és az inkluzivitás és az átláthatóság elvére, valamint az éghajlat-politikai szereplők érdemi részvételére és felelősségvállalására épülne minden szinten. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Az éghajlati paktumnak arra kell összpontosítania, hogy – felfedezés, kísérletezés és szemléltetés révén – lehetővé tegye az emberek számára a rendszerek megváltoztatását. A többszintű perspektívák, a tervezés, a történetmesélés és a visszatekintő elemzés mind kulcsfontosságú szerepet töltenek majd be. Éghajlatügyi kezdeményezések széles skáláját kell támogatni és előmozdítani. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Bevezetés

| 2.1. | Az éghajlatváltozással és a környezetvédelemmel kapcsolatos kihívások leküzdése egyre sürgetőbb feladat, ami a jelenlegi fenntarthatatlan társadalmi-gazdasági megközelítések drasztikus felülvizsgálatát követeli meg. A Covid19-világjárvány rávilágított, hogy életmódunk és rendszereink egyszerű kiigazítása nem lesz elegendő. A termelési módszerekben már a világjárvány előtt is bekövetkeztek a vállalkozásokat, munkavállalókat és a munkaszervezést érintő alapvető változások, és éppen ezért ezek felgyorsíthatók. Az Európai Bizottság elfogadta az európai zöld megállapodást, amely az EU fenntartható, tisztább, biztonságosabb és egészségesebb társadalmi-gazdasági és pénzügyi modelljeire vonatkozó új stratégia. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A Covid19-válságot követően az éghajlat-politikai fellépést és a fenntarthatósággal kapcsolatos kötelezettségvállalásokat kell a helyreállítási és újjáépítési szakpolitika és a kapcsolódó költségvetések középpontjába helyezni, hogy a továbbiakban az EU ne sodródjon bele egy magas szénkibocsátású jövőbe. A válsághelyzetet követő intézkedéseket úgy kell kialakítani, hogy ellenálló rendszert hozzanak létre, védjék és helyreállítsák a biológiai sokféleséget, kiemelten kezeljék a közegészségügyet, miközben senkit nem hagynak magára és kikövezik az utat a jólléti gazdaság felé. E tekintetben az európai zöld megállapodás nem elhagyható vagy késleltethető, inkább megerősítendő. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az európai zöld megállapodás sikere nagyban függ attól, hogy az EU mennyire képes bevonni polgárait. Ezt szem előtt tartva az Európai Bizottság európai éghajlati paktumot dolgoz ki a különböző szereplők összefogása érdekében, ideértve a régiókat, a helyi önkormányzatokat és közösségeket, a civil társadalmat, az iskolákat, a vállalkozásokat és a magánszemélyeket is. |
| --- | --- |

2.3.

3.   A civil társadalom és a polgárok éghajlatvédelembe való bevonásának szükségessége

| 3.1. | Globális éghajlatváltozási vészhelyzettel nézünk szembe. A kormányok mindeddig nem adtak kielégítő választ az éghajlati válságra, és a világ nem halad jó úton a Párizsi Megállapodás és a fenntartható fejlődési célok elérése felé. A fiatal klímaaktivisták és a civil társadalom más szereplői határozottan sokkal ambiciózusabb és sürgős éghajlat-politikai fellépésre szólítottak fel. A 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendhez és a Párizsi Megállapodáshoz csatlakozó döntéshozók felelőssége ezeknek a követeléseknek a sürgős kezelése, a határozott és ambiciózus politikai döntések meghozatala, valamint az elmozdulás az inkluzív éghajlat-politikai fellépés olyan új modellje felé, amelyben valamennyi érdekelt fél aktívan részt vesz. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az EGSZB tehát támogatja azt a felhívást, amely szerint az Európai Uniónak kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy 2050-re elérje a karbonsemlegességet, és ennek megfelelően kiigazítsa az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére vonatkozó 2030-as célértékét (2). Az EGSZB azt reméli, hogy a 2030-ra vonatkozó új kibocsátási célkitűzés széles körű felülvizsgálaton és megfelelő hatásvizsgálaton fog alapulni. Az EGSZB szerint döntő érvek szólnak amellett, hogy 2030-ig legalább 55 %-os csökkentést tűzzenek ki célul annak érdekében, hogy az EU a maga részéről eleget tegyen a kibocsátáscsökkentés globális szükségletének. Például az ENSZ Környezetvédelmi Programjának (UNEP) a kibocsátási szakadékról szóló 2019. évi jelentése (3) szerint a Párizsi Megállapodásban meghatározott 1,5 oC-os cél eléréséhez globális szinten még ambiciózusabb 2030-as kibocsátáscsökkentési célkitűzésre van szükség (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A 2019. évi Eurobarométer-felmérés szerint az uniós polgárok 93 %-a tekint az éghajlatváltozásra súlyos problémaként, míg 79 %-uk nagyon súlyos problémának tekinti azt. A válaszadók túlnyomó többsége fontosnak tartja, hogy nemzeti kormányaik ambiciózus célkitűzéseket határozzanak meg a megújuló energia részarányának növelése (92 %) és az energiahatékonyság növelése (89 %) érdekében. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az éghajlati paktum révén az európai polgárok erejére támaszkodva kell megvalósítani az európai zöld megállapodás virágzó, inkluzív és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes társadalomról, valamint a 2050-re megvalósuló kibocsátásmentes körforgásos gazdaságról alkotott jövőképét. Az IPCC-jelentés kifejezetten hivatkozik „a társadalom valamennyi vonatkozását érintő gyors, széles körű és példátlan változások” szükségességére. A fokozatos változtatások nem lesznek elegendők. A kizárólag a CO2-kibocsátás csökkentésére irányuló szűk fókusz helyi szinten kontraproduktív, mivel korlátozza a szerepvállalást és a gondolkodást, valamint jelentősen korlátozza az elképzelt és megvalósított változásokat. Most a gazdasági, szociális és pénzügyi rendszerek alapvető átalakítására van szükség, ami exponenciális változást indít majd el a dekarbonizáció ütemében és megerősíti az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képességet. Ennek megvalósításához ösztönző, széles körű és változatos narratívák szükségesek, amelyek azt közvetítik, hogy miért kell a világnak megváltoznia. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A Covid19-világjárvány által okozott jelenlegi globális válság során bebizonyosodott, hogy a kormányok az egzisztenciális fenyegetések mérséklése érdekében képesek drasztikus intézkedéseket hozni, valamint hogy az emberek – legalábbis rövid távon – képesek alkalmazkodni az ilyen intézkedésekkel járó új, korlátozott életmódokhoz. Fontos megjegyezni, hogy a közösségek, vállalatok, szociális partnerek és egyéb nem állami szereplők kulcsfontosságú szerepet játszanak a világjárványra való reagálásban: gyakran a felülről építkező megközelítésnél gyorsabban, hatékonyabban és kreatívabban azonosítják az igényeket, dolgoznak ki és hajtanak végre a körülményeknek megfelelő beavatkozásokat. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | A Covid19-világjárványra való reagálás következő szakaszához érünk, ami óriási lehetőséget és kockázatot is jelent. Az európai gazdaság életben tartása és újraindítása érdekében kidolgozás alatt álló gazdasági intézkedéseket és költségvetési csomagokat a fenntartható beruházásokkal kapcsolatos uniós taxonómiával összhangban kell kidolgozni, és az intézkedéseknek ki kell terjedniük azoknak a közvetlen finanszírozására, akik fenntarthatóan működnek vagy megvan bennük a potenciál a fenntarthatóvá válásra, valamint nyomon követhető kötelezettségeket vállalnak a szükséges változások sürgős azonosítására és végrehajtására. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | A Covid19 által okozott tragikus zavar – amely a költségvetési szabályok felfüggesztéséhez vezetett – megmutatta, hogy egy eltérő jövőkép is lehetséges akkor, amikor az emberek élete, gazdaságaink és a jelenlegi formájában ismert földi élet túlélése a tét. A társadalmi haladásról alkotott, kizárólag a bruttó hazai termék (GDP) növekedésére való törekvésen alapuló elképzelés figyelmen kívül hagy olyan alapvető elemeket, mint az egyéni és társadalmi jóllét, és nem veszi megfelelően figyelembe a környezeti és szociális megfontolásokat sem. Ezért a GDP-n alapuló gazdaságból tovább kell lépnünk a jólléti gazdaság felé (5) (6). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Az éghajlat-politikai törekvések fokozásának egyik módja, hogy kedvező környezeteket alakítunk ki, amelyek hatékonyabb cselekvést tesznek lehetővé a nem állami szereplők számára, ideértve a különböző típusú vállalkozásokat, például a kis-, közép- és mikrovállalkozásokat, a befektetőket, a szociális partnereket, a szövetkezeteket, a városokat és a régiókat, a szakszervezeteket, a helyi közösségeket és a polgári csoportosulásokat, a termelőket, az iskolákat, a vallási szervezeteket, az ifjúsági csoportokat és az egyéb nem kormányzati szervezeteket. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | A kedvező környezet kialakításához a konzultációtól és a felülről építkező bevonástól el kell mozdulnunk a közös tervezés, a közös alkotás és a szerepvállalás növelése felé. A szabványos konzultációs modellek ritkán mutatnak túl a társadalom igen szűk, megfelelő forrásokkal rendelkező ágazatain. A gyökeres változásból legtöbbet profitáló és az ahhoz leginkább hozzájáruló magánszemélyek, szervezetek és vállalatok számára biztosítani kell, hogy érdemben részt vehessenek a döntéshozatalban, ha a cél az, hogy időt és energiát fektessenek a folyamatba. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | 2018-ban az EGSZB „a nem állami éghajlat-politikai fellépésekről szóló európai párbeszédet” (7) szorgalmazott. A párbeszédnek nem csupán a fellépéseket kell hangsúlyoznia és bemutatnia, hanem a nem állami szereplők igényeire is reagálnia kell. Ez az ilyen szereplők és a különböző kormányzati szintek közötti új partnerségek létrehozásának ösztönzése, az egymástól való tanulás előmozdítása, a képzés és kölcsönös tanácsadás, valamint a finanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítése révén érhető el. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Az EGSZB állandó párbeszéd kialakítását javasolta (8) a polgárokkal, amelyet minden jelentős politikai döntés és minden vonatkozó kezdeményezés előkészítésének kötelező lépésévé kell tenni minden szinten. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Az Európai Bizottság eddig nem követte ezeket az ajánlásokat (9). Az éghajlati paktum lehetőséget biztosít arra, hogy az intézmények – a meglévő konzultációs folyamatokra építve, de azokon túlmenően – szorosan együttműködjenek a civil társadalmat és a polgárok bevonását támogató keret létrehozása érdekében. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Tanulás a civil társadalomra és a polgárok bevonására irányuló meglévő gyakorlatokból

| 4.1. | A polgári közgyűlések, párbeszédek és hasonló deliberatív szerepvállalási folyamatok meglévő nemzeti, regionális és önkormányzati szintű példái (10) bizonyítják, hogy a polgárok képesek és akarnak is felelősséget vállalni az éghajlati válság megoldásaival kapcsolatban. Gyakran előfordul, hogy a részvételen alapuló, szélesebb körű és gondosan körülhatárolt megközelítések jelentős fenntarthatósági előnyöket generálnak anélkül, hogy kifejezetten az éghajlati válságra összpontosítanának. Ezek nemcsak a részvételen alapuló demokrácia iránti erős igény és vágy bizonyítékai, hanem tükrözik a kormányok felkészültségét is az ilyen terek kialakítására és javaslataik politikai nyomon követésére. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | 2019-ben 150 véletlenszerűen kiválasztott francia állampolgár kezdett tanácskozni arról, hogy „hogyan tudnánk a társadalmi igazságosság jegyében 2030-ra 40 %-kal csökkenteni az üvegházhatású gázok kibocsátását”. E polgári kongresszus üléseit a francia gazdasági és szociális tanácsnál tartják. A kormány a javaslatok nyilvános elbírálását és ezek végrehajtásáról ideiglenes menetrend közzétételét tervezi (11). |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | A 2016-ban alapított ír polgári közgyűlés 100 polgárból állt, akiket véletlenszerűen választottak ki annak érdekében, hogy az ír választókat képviseljék. Feladatuk különböző témakörök megvitatása volt, az abortusz alkotmányos tilalmától kezdve egészen addig, hogy Írországot az éghajlatváltozás elleni küzdelem vezető szereplőjévé tegyék. A közgyűlés éghajlatváltozással kapcsolatos ajánlásainak előterjesztésére létrehozott parlamenti bizottság jelentős mértékben formálta Írország 2019 júniusában közzétett, mérföldkövet jelentő éghajlat-politikai cselekvési tervét. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Spanyolország két nagyvárosában hoztak létre polgári párbeszédeket és helyi fórumokat annak érdekében, hogy előmozdítsák a polgárok és civil szervezetek fokozottabb részvételét a helyi költségvetés egyes részeiről történő döntéshozatalban és a városok jövőjéről folytatott ötletbörzében. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | A dán Energiaügyi, Ellátási és Éghajlatügyi Minisztérium Ifjúsági Éghajlatügyi Tanácsának célja új gondolkodásmód bevezetése az éghajlat-változási politikába, valamint hozzájárulást nyújtani a miniszternek a jövőbeli éghajlatvédelmi megoldásokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | A lengyel Gdańsk városa három polgári közgyűlést rendezett a szélsőséges időjárási eseményekhez történő alkalmazkodással, a légszennyezettség csökkentésével, valamint a polgári szerepvállalás erősítésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | A fenntartható fejlődésről szóló első finnországi polgári fórum megközelítőleg 500 finn polgár részvételével zajlott le a fenntartható fejlődés értékelése céljából. Az eredményeket a finn kormány és parlament fenntartható fejlődéssel kapcsolatos munkájának elősegítéséhez használják majd fel. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Olaszországban a 25. éghajlat-változási konferenciát (COP 25) követően a francia mintára alapuló polgári közgyűlés létrehozására irányuló jogalkotási javaslatot nyújtottak be a civil társadalom képviselői. Hasonló folyamat indult el az Egyesült Királyságban is, „Az Egyesült Királyság Éghajlatváltozási Tanácsa: út a nulla nettóig” (Climate Assembly UK: the path to net zero) néven. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Az olaszországi Bolognában az önkormányzat a polgárok újbóli bevonására irányuló széleskörű munkája keretében létrehozta a „Polgári Elképzelések Hivatalát”. Ez hat „laboratóriumot” hozott létre, amelyek az Open Space-t és egyéb eszközöket alkalmazva rendszeres tervezési eseményeket bonyolítanak le. Amikor megalapozott projektötletek merülnek fel, az önkormányzat „paktumokat” köt a közösséggel ezek megvalósulása érdekében. Az elmúlt öt évben több mint 500 ilyen „paktumot” fogadtak el, melyek új közterületi padoktól sokkal nagyobb és ambiciózusabb projektekig terjedtek. Emellett a hivatal vált a részvételi költségvetés megszervezésének csatornájává. |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.2. | Számos egyéb közösségvezérelt kezdeményezés indít el figyelemre méltóan és ösztönzően eredményes helyi fellépést a fenntarthatóbb jövő biztosítása érdekében. Számos kezdeményezés ösztönzi az embereket a gondolkodásuk, a fellépésük és a világban való létezésük módjának megváltoztatására. Ilyenek például a brüsszeli „fenntartható városrészek”, a Skót Közösségek Éghajlat-politikai Fellépési Hálózatának (Scottish Communities Climate Action Network) több mint 120 közösségi csoportot számláló, alulról építkező hálózata, a portugáliai megújuló energiaügyi szövetkezet (Coopérnico – a renewable energy co-operative, RESCoop) és az átállási mozgalom, amely már több mint 50 országban tesz az ellenálló képesség fokozására irányuló közösségi szintű erőfeszítéseket. Az idén nyáron elinduló „Közösségek a jövőért” cselekvési program segítséget nyújthat a nyilvánosság részvételét elősegítő intézményi környezet biztosításához. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Szükség van európai szinten a civil társadalom strukturált bevonására, és egyértelmű felhatalmazást kell adni a civil társadalomnak a klímasemlegesség elérését célzó szakpolitikák és stratégiák kidolgozásában, végrehajtásában és nyomon követésében való részvételére. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | A fenntartható fejlődési célokkal foglalkozó többszereplős platform fontos szerepet töltött be, azonban a finanszírozása, az értekezletek gyakorisága, a napirend meghatározásával kapcsolatos felelősségvállalás, a szélesebb körű viták és szerepvállalás, valamint a rendszeresebb, átláthatóbb és hozzáférhetőbb nyilvános konzultációk előmozdítására irányuló lehetőségek tekintetében volt még hova fejlődnie. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | A körforgásos gazdaság érdekelt feleinek európai platformja, amelyet az EGSZB és az Európai Bizottság közösen vezet, az érdekelt felek széles körének biztosít teret a bevált gyakorlatok és ötletek cseréjéhez, valamint értékes hálózatok létrehozásához. A platform érdekelt feleknek történő átadása jelenti a fő különbséget a fenntartható fejlesztési célokkal foglalkozó többszereplős platformok esetében, ez pedig jó követendő gyakorlat. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.4. | A párizsi célok nem fognak teljesülni anélkül, hogy a szociális partnereket minden szinten intenzíven bevonnánk, különösen azokban az iparágakban és ágazatokban, amelyeket erőteljesen érint a dekarbonizáció és a digitalizáció. A szociális jogok európai pillérének megvalósítása és az európai zöld megállapodás végrehajtása lehetővé teszi a méltányos átállás biztosítását a minőségi munkahelyek mindenki számára történő biztosításának célkitűzésére összpontosítva. A szakszervezetek és munkáltatók által irányított szociális párbeszéd jelenti az éghajlati válsággal kapcsolatos szemléletformálás egyik legjobb helyszínét. Ők a főszereplők, ha az európai zöld megállapodás által hozott, társadalmilag igazságos termelési és kereskedelmi átalakulást kívánunk megvalósítani. E forgatókönyvek a szociális párbeszéddel kapcsolatos európai szintű csúcstalálkozóktól az európai társadalmi integráció gerincét adó, határokon átívelő párbeszéden át az ágazatok és vállalatok által kötött kollektív megállapodásokig terjednek. A munkavállalók bevonása a munkahelyi demokrácia szerves részét képezi, és lehetőséget biztosít a dolgozóknak, hogy aktívan részt vegyenek azokban a munkahelyi döntésekben, amelyek kedvezően járulhatnak hozzá az éghajlat-politikai fellépéshez. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) éghajlati tudományos és innovációs társulása (Éghajlati TIT) a vállalkozói kísérletek tervezésére, végrehajtására és összekapcsolására, valamint a rendszerszintű változások mozgatórugóira gyakorolt mélyreható demonstrációs hatásokra összpontosít. Az EIT éghajlati tudományos és innovációs társulásának portfóliója olyan kísérletekből áll, amelyek az új gondolkodásmódok kialakítására, az új technológiák, hálózatok és közösségi erők exponenciális hatásainak kiaknázására, valamint a változás üteménél gyorsabb tanulásra való törekvésre összpontosítanak (12). |
| --- | --- |

4.5.

5.   Az üzleti szféra reakcióinak tanulságai

| 5.1. | Innováció alatt olyan új piaci vagy közszférabeli új szolgáltatások és termékek kidolgozására irányuló plusz lépések megtételét értjük, amelyek a múltban megoldatlan szükségleteket vagy problémákat orvosolnak. A technológiai innováció a termék vagy szolgáltatás technológiai aspektusaira összpontosít. A társadalmi innováció olyan új társadalmi gyakorlatokat takar, melyek célja a meglévő megoldásoknál jobban megfelelni a társadalmi igényeknek, például a munkakörülmények, az oktatás, a közösségfejlesztés vagy az egészségügy terén. A digitális technológia fontos szerepet tölt be a társadalmi innovációban az IKT – például az online hálózatok és egyéb digitális eszközök – alkalmazása révén. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | A rendszerszintű innováció folyamatát valamennyi érdekelt fél számára megfizethető módon kell elérhetővé tenni, akiket be kell vonni a fenntarthatóságra való szükséges átállást előmozdító megoldások közös tervezésébe. A pénzügyi megvalósíthatóság a társadalmi kohézió és a „mindenkire kiterjedő” megközelítés egyik előfeltétele az európai zöld megállapodás végrehajtásának folyamatában. Emiatt a rendszerszintű változás jó nyilvános jellemzőkkel rendelkező vonatkozásait közforrásokból kell finanszírozni vagy támogatni, ami lehetővé teszi a magánalapok további kiaknázását az éghajlatváltozással kapcsolatos beruházások érdekében. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Azok a közösségek eredményesek a rendszerszintű innováció megvalósításában, amelyek kiváló munkát végeznek a probléma értelmezése, a megoldások gyűjtése és a megoldások különböző helyek és kontextusok konkrét igényei és erőforrásai szerint történő elosztása terén. Meg kell erősítenünk az ilyen készségekkel rendelkező európai közösségeket és létre kell hoznunk a nem állami szereplők fokozott fellépését segítő releváns környezeteket. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Sürgető szükség van az olyan innovatív finanszírozási mechanizmusokra, amelyek felismerik a közösségvezérelt rendszerszintű innovációban rejlő lehetőségeket és kihívásokat, és reagálnak azokra. Ezek létrehozásához és fenntartásához rugalmas és alapvető támogatás, induló kockázati tőke a nagyobb projektekhez, valamint professzionális mentorálás és támogatás szükséges. Az éghajlati paktum rendkívül értékes útvonalat alakíthat ki, amelyen keresztül a társadalmi innovátorok visszajelzést adhatnak az őket akadályozó és hátráltató, valamint a sürgetően szükséges átalakulási projekteket gyakran ellehetetlenítő szakpolitikai és gazdasági akadályokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | A vállalatok válaszai kiemelten fontos referenciát képeznek, amit az alábbi példák szemléltetnek:






  — | A multinacionális ruhagyártók újrahasznosítási stratégiaként használtruha-értékesítési üzletágakat támogatnak; |
| --- | --- | --- |

5.5.

—

A multinacionális ruhagyártók újrahasznosítási stratégiaként használtruha-értékesítési üzletágakat támogatnak;

| — | Mentorálás biztosítása az olyan nagy olajtermelők és biztosítótársaságok számára, amelyeknek újra kell gondolniuk tevékenységeiket; |
| --- | --- |

—

Mentorálás biztosítása az olyan nagy olajtermelők és biztosítótársaságok számára, amelyeknek újra kell gondolniuk tevékenységeiket;

| 5.6. | Példák a pénzügyi ágazat érdemi válaszaira:






  — | A befektetési alapok azon döntése, hogy nem finanszíroznak olyan projekteket, amelyek nem veszik figyelembe az éghajlati változókat; |
| --- | --- | --- |

5.6.

—

A befektetési alapok azon döntése, hogy nem finanszíroznak olyan projekteket, amelyek nem veszik figyelembe az éghajlati változókat;

| — | A nyolc központi bank és felügyelők által alapított, a pénzügyi rendszer zöldebbé tételét célzó hálózat (The Network for Greening the Financial System) a zöld finanszírozásért. |
| --- | --- |

—

A nyolc központi bank és felügyelők által alapított, a pénzügyi rendszer zöldebbé tételét célzó hálózat (The Network for Greening the Financial System) a zöld finanszírozásért.

6.   Információmegosztás és az éghajlat-politikai fellépéssel kapcsolatos köztájékoztatás

| 6.1. | Közvetlen párbeszédeket kell kezdeményezni a polgárokkal a fenntarthatóbb társadalmakra és az egészségesebb helyi közösségekre való átállás fontosságát illető szemléletformálás érdekében. Az ilyen párbeszédek akkor rendelkeznek a legtöbb hozzáadott értékkel, ha azokat helyi, regionális és nemzeti szinten szervezik. Mindazonáltal elengedhetetlen lenne az uniós szintű iránymutatás, koordináció és támogatás is. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Elsősorban az egyes országokra kell, hogy háruljon a feladat, hogy olyan környezetvédelmi szabályozási rendszert dolgozzanak ki, amely helyi környezetükön és annak szükségletein alapul, és az adott ország fenntartható fejlődéséhez igazodik. A természet jogainak elismerése ennek fontos eleme lenne (13). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Minden uniós szintű beavatkozást a felhasználókkal együtt kell megtervezni, tanulva a más szinteken alkalmazandó, részvételen alapuló megközelítésből, és azt kell modellezni, illetve ösztönözni. Szakértőket és erőforrásokat kell bevonni, hogy támogatni lehessen az innovatív együttműködési terek megtervezését és elősegítését, a lebilincselő történetmesélést és az innovatív technológia alkalmazását. Az éghajlati paktum sikeréhez elengedhetetlen lesz, hogy az érintett közösségek a lehető legjobb történetmesélőkké váljanak, előmozdítva az általuk szorgalmazott átalakított jövőképet, feltárva a létező vágyakat és igényeket, valamint lehetővé téve, hogy az emberek cselekedjenek. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Az éghajlat-politikai fellépés ösztönzését és támogatását elősegítő hálózati környezethez a projektekből és megközelítésekből nyert gyakorlatok és tanulságok cseréjére szolgáló online platform szükséges. Egy ilyen részvételi platform elősegítené az egymástól való tanulást és a kölcsönös tanácsadást a szereplők között azáltal, hogy segít nekik leküzdeni a szabályozási akadályokat. Online tanfolyamok, webináriumok és munkaértekezletek révén ösztönözheti az oktatást és az innovációt. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | A meglévő fellépések elismerése és hiteles kommunikációja erős ösztönzést jelenthet az éghajlat-politikai fellépéshez. A finanszírozás és egyéb erőforrások, a szakértő támogatás, valamint a munkájukra hatással lévő döntések meghozatalába való érdemi beleszólás lehetősége elősegíti majd a bevált megközelítések szélesebb körű alkalmazását. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Az éghajlat-politikai fellépés nagyköveteinek feladata lehetne a szereplők közötti együttműködés elősegítése, a stratégiai/tematikus prioritások meghatározása, rendezvények szervezése, valamint új éghajlat-politikai fellépések ösztönzése. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Az éghajlati paktum ilyen nagykövetei egyfajta kapcsolattartók lehetnének a gazdaság különböző ágazataiban. Az ifjúságért, a helyi közösségekért, valamint a városokért és a régiókért felelős külön nagyköveteket is ki kell nevezni. Az uniós szintű nagykövetek szerepe eltérő lenne a nemzeti/regionális/helyi szintű nagykövetekétől, és biztosítani kellene a különböző szintek közötti koordinációt. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Az EGSZB és az RB tagjait az általuk képviselt választócsoportok uniós szintű nagyköveteivé neveznék ki, a civil társadalom és a helyi és regionális önkormányzatok körében meglévő kiterjedt hálózataikra, valamint a tanácsadó testületek és az Európai Bizottság közötti együttműködés megerősítésére építve. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | A szakszervezetek és az üzleti szervezetek például helyszíni nézőpontot képviselnek, és demokratikusan képviselik a munkavállalókat a különböző ágazatokban. Kulcsfontosságú szerepet játszanak a különböző intézkedések kidolgozása terén a munkavállalók és a vállalkozások szükségleteinek kielégítése érdekében, valamint a kihívások azonosítása terén. A szakszervezetek és az üzleti környezet különböző szintjein tevékenykedő éghajlati nagykövetek támaszkodhatnak a szociális párbeszéd erősségeire, hatékonyan fokozhatják az információmegosztást, valamint ösztönözhetik az éghajlat-politikai fellépést. Az ilyen jellegű munkához a munkahelyi jogok szempontjából kedvező intézményi környezet szükséges. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | A digitális átalakulás megváltoztatja a vállalatok szervezetét és termelési módját, számos kkv pedig súlyos hiányosságokkal küzd a digitalizáció terén. Számos munkavállaló aggódik amiatt, hogy a digitalizáció hogyan hat majd munkájára: fokozódó munkanélküliséghez és egyenlőtlenségekhez vezethet. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Az európai zöld megállapodás keretében „a finanszírozás és a zöld beruházás támogatása és a méltányos átmenet biztosítása” érdekében az Európai Bizottság kidolgozott egy taxonómiát a beruházások nyolc nagy gazdasági csoportjában és 70 tevékenységi ágazatban történő ösztönzésére, ami gyökeresen alakítja majd át azok termelését, valamint munkahelyeik mennyiségét és minőségét. Ebben az európai zöld megállapodásra vonatkozó befektetési terv sarokkövét képező dokumentumban csupán egyetlen hivatkozás található az ILO alapvető normáira. |
| --- | --- |

6.11.

7.   Valódi és virtuális terek létrehozása az éghajlattal kapcsolatos információcseréhez

| 7.1. | Az éghajlati paktumnak arra kell összpontosítania, hogy – felfedezés, kísérletezés és szemléltetés révén – lehetővé tegye az emberek számára a rendszerek megváltoztatását. A civil társadalom és az egyéb nem állami szereplők teljes spektrumát lefedő oktatási és képzési programokra van szükség. Döntő fontosságú, hogy az ismeretek elmélyítése és bővítése, valamint az érdekelt felek problémával kapcsolatos viták és párbeszédek minőségének javítása révén jobban megértsük és megértessük az éghajlat-változás kihívását. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | A kihívások strukturálásához és kezeléséhez, valamint a fenntarthatósági újítások és átmenetek lehetőségeinek kihasználásához végrehajtásra kész eszközökre lesz szükség. Az Európai Bizottság Horizont 2020 programja számos ilyen eszközt hozott létre és vezetett be. Multidiszciplináris környezetben a megközelítésnek „az eszközök felhasználói eseteken történő alkalmazása általi tanulás” módszerét kell követnie. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Az éghajlati paktum mobilizálásához kulcsfontosságú lesz az érdekelt felek kezelése, a többszintű perspektíva, a jövőkép-alkotás, a visszatekintő elemzés és a piaci rések kezelése. E struktúra célja, hogy az éghajlatváltozást és az európai zöld megállapodás végrehajtását célzó rendszerszintű újítások módjának meghatározása révén segítse a problémamegoldó folyamatokat. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Az éghajlati paktum sikerét részben az határozza majd meg, hogy a vállalkozások mennyire tudnak nyilvános, jótékonysági és magánforrásokból származó támogatási finanszírozást szerezni. Az efféle finanszírozásnak rendelkeznie kell törekvésekkel az éghajlatváltozás által okozott piaci kudarcok kezelésére, hajlandóságot kell mutatnia a forradalmi változások irányt, valamint jelentős méretet kell tudnia elérnie. Az EU többoldalú finanszírozási kerete és az olyan küldetésközpontú európai és nemzetközi állami és magánalapok, amelyek rendszerszintű változást akarnak előidézni az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás hatásainknak mérséklése terén, innovatív éghajlat-politikai fellépések millióinak kiaknázására használhatók fel. Az átfogó cél, hogy forrásokat, tapasztalatot és felkészültséget teremtsünk kibocsátáscsökkentéssel kapcsolatos érdemi eredményekhez, valamint az éghajlatváltozással szembeni fokozott ellenállóképesség érdekében, ami a változás felgyorsítása és a reménykeltés érdekében megsokszorozható. Az éghajlati paktumnak üdvözölnie kell a nemzeti és nemzetközi pénzügyi ágazat szerepvállalását, a releváns multilaterális és magánalapokat is beleértve. Ezenkívül az adórendszernek tükröznie kell a jólléti gazdaság maximalizálásának és fenntartásának elvét. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Meg kell fontolni emellett az éghajlatváltozással kapcsolatos információcseréhez létrehozott valódi és virtuális terek beépítését az olyan meglévő civil szövetségekbe, amelyek az európai éghajlati paktum érdekelt feleinek szánt platformon keresztül lépnének kapcsolatba egymással. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.5.1. | A munka területén célszerű lenne az Európai Bizottság anyagi támogatását élvező munkaügyi, szervezeti és technológiai változások tervezésével, elemzésével és értelmezésével foglalkozó megfigyelőközpontok létesítése a nyolc taxonómiai csoportot lefedően, a szakszervezetek, munkáltatók és közigazgatások részvételével európai és tagállami szinten. |
| --- | --- |

7.5.1.

8.   Kapacitásfejlesztés a helyi szintű kezdeményezések elősegítése érdekében

| 8.1. | Az általános keretet egyértelműen meg kell határozni az európai zöld megállapodással való ellentmondások elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Az éghajlat-politikai fellépésben szerepet vállaló civil társadalmi szereplők által leggyakrabban azonosított átfogó kihívások a következők: a finanszírozáshoz való hozzáférés hiánya, a szakértelem hiánya, a személyzet és az elismerés hiánya (14), valamint az EU és a nemzeti kormányok részéről a következetes narratíva hiánya. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Több érdekelt fél szerint az összetett szabályozási és igazgatási környezetek az éghajlat-politikai fellépések útjában álló akadályt jelentenek. A civil társadalmi szervezetek és a közösségvezérelt szervezetek profitálhatnak az őket a szabályozási és igazgatási környezetekben való eligazodásban segítő felkészültségfejlesztési erőfeszítésekből. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Az anyagi (szakmai segítségnyújtás, felkészültségfejlesztés, finanszírozás stb.) és nem anyagi (elismerés, nagyobb láthatóság stb.) támogatás biztosításának, valamint a konkrét szakpolitikai területekkel és folyamatokkal való kapcsolatok kialakítása és a hálózatépítés megkönnyítésének az európai éghajlati paktum érdekelt felei platformjának alapvető elemeit kell képeznie, melynek célja az éghajlat-politikai fellépés helyi szintű ösztönzése. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | A nem állami szereplők változatos kihívásokkal szembesülhetnek, amikor éghajlatvédelmi kezdeményezéseikhez finanszírozást próbálnak szerezni. Ide tartoznak a következők: a projektek méretét korlátozó követelmények, a magánbefektetők vonakodása a projektek finanszírozásától, bonyolult eljárások és követelmények a támogatásokhoz való hozzáférés és azok kérelmezése vonatkozásában (15). További akadályt jelent például az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására irányuló lehetőségekkel kapcsolatos tájékozatlanság, a finanszírozás biztosításával kapcsolatos elégtelen adminisztratív felkészültség és szaktudás, a költségvetési és szabályozási korlátok, a lehetséges beruházások megtérülésének biztosítása, a politikai akadályok, valamint az uniós és nemzetközi finanszírozásra vonatkozó jogosultsági kritériumoknak történő megfelelés nehézségei (16). |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Az EGSZB egy klímafinanszírozási fórum létrehozását javasolja a fő problémák kezelésére, amely összefogná a legfontosabb érdekelt feleket az akadályok azonosítása, a megoldások kidolgozása és a finanszírozási források jobb elosztására szolgáló leghatékonyabb mechanizmusok meghatározása céljából, a szubszidiaritás elvével összhangban. Folyamatban van egy tanulmány (17) elkészítése egy cselekvési terv előterjesztése és végső soron a nem állami éghajlat-politikai szereplők finanszírozáshoz való jobb hozzáférése érdekében. |
| --- | --- |

8.6.

9.   Az európai éghajlati paktum érdekelt felei platformja felé

| 9.1. | A körforgásos gazdaság érdekelt feleinek európai platformjával kapcsolatos pozitív tapasztalatokra tekintettel az EGSZB az európai éghajlati paktum érdekelt felei platformjának létrehozását javasolja. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Az inkluzivitásnak és átláthatóságnak, valamint a helyi éghajlat-politikai szereplők tényleges részvételének és felelősségvállalásának kell a platform irányelveinek lennie. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Az EGSZB a fenntartható, szénsemleges és erőforrás-hatékony gazdaságra való méltányos átállást szorgalmazza, amelynek minden háztartásra, közösségre, régiókra, ágazatra és kisebbségre ki kell terjednie (18). Az európai éghajlati paktum érdekelt felei platformjának magában kell foglalnia a klímasemlegességre való átállást nyomon követő megfigyelőközpontot, melynek feladata az EU éghajlat-politikája nemzeti és regionális szinten történő végrehajtásának megfigyelése, valamint a szakpolitikai döntéshozatalt támogató adatok gyűjtése minden szinten. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Az EGSZB támogatja, hogy polgári közgyűléseket hozzanak létre a tagállamokban, hogy tájékoztassák, inspirálják és tanácsokkal lássák el az egyes kormányzati szinteket az éghajlat-változási politikákkal kapcsolatban. Az európai éghajlati paktum érdekelt felei platformja előmozdíthatná az eddigi sikeres tapasztalatokat, és iránymutatással és bevált gyakorlatokkal szolgálhatna a hasonló gyűlések megtartásában érdekelt országok, régiók és városok számára. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Az európai éghajlati paktum érdekelt felei platformjának feladata lehet az EGSZB-vel, az Európai Bizottsággal és az Európa Parlamenttel közösen szervezett és az Európai Bizottság támogatását élvező polgári közgyűlés uniós szintű megrendezése. |
| --- | --- |

9.5.

| 9.6. | A platform alapvető eleme lenne egy felkészültségfejlesztési és finanszírozási központ, amely iránymutatással, tájékoztatással és oktatással szolgálna az éghajlat-változási politikákról és stratégiákról, valamint megkönnyítené a finanszírozáshoz való hozzáférést a kisebb nagyságrendű projektek számára. A helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködve lehetséges lenne egy uniós és több nemzeti központ létrehozása. |
| --- | --- |

9.6.

| 9.7. | Az európai éghajlati paktum érdekelt feleit tömörítő platform online platformja teret biztosítana az információk és ismeretek megosztásához, elősegítve ezáltal a hálózatépítést és különböző kötelezettségek vállalását. |
| --- | --- |

9.7.

| 9.8. | Az európai éghajlati paktum érdekelt feleinek platformjához szükség van a különböző szereplők képviselőiből álló koordinációs csoport létrehozására. A koordinációs csoport tagjainak kiválasztásához átlátható és egyértelmű kritériumok szükségesek az inkluzivitás és a reprezentativitás biztosítása érdekében, fenntartva emellett a rendszer hatékony irányítását is. A következő érdekelt feleket kell képviselni: uniós intézmények, civil társadalom (a vállalkozásokat és szakszervezeteket is ideértve), helyi és regionális önkormányzatok, tudományos és pénzügyi közösségek, valamint az ifjúság. A kevesebb erőforrással rendelkező intézmények és ágazatok érdekelt felei számára elegendő erőforrást kell biztosítani a részvételhez és döntéshozói szerepük betöltéséhez. |
| --- | --- |

9.8.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Az ENSZ Fenntartható Fejlődési Megoldásokkal Foglalkozó Hálózata: Six Transformations to achieve the Sustainable Development Goals.

1

(2)  Jytte Guteland, az európai klímarendelettel (COM(2020)0080) foglalkozó európai parlamenti előadó azt javasolja, „hogy az Unió a 2030-as éghajlatvédelmi célkitűzésére vonatkozóan a kibocsátások csökkentését 1990-hez viszonyítva növelje 65 %-ra. Következésképpen az Európai Bizottságnak 2021. június 30-ig értékelnie kell, hogy ennek megfelelően az ezt a megnövelt célt végrehajtó jogszabályt hogyan kellene módosítani.”

2

(3)  Emissions Gap Report 2019 (A jelenlegi kibocsátások és a kitűzött kibocsátáscsökkentési célok közötti szakadékról szóló 2019. évi jelentés).

3

(4)  Az ENSZ Környezetvédelmi Programjának (UNEP) a kibocsátási szakadékról szóló 2019. évi jelentése szerint a globális kibocsátást mostantól kezdve évi 7,6 %-kal kell csökkenteni annak érdekében, hogy a globális felmelegedést 1,5 oC-ra korlátozzuk. Ez 2030-ig számítva legalább 68 %-os kibocsátáscsökkentési célt jelent az EU számára.

4

o

(5)  Az EGSZB véleménye: A fenntartható gazdaság, amelyre szükségünk van (HL C 106., 2020.3.31., 1. o.).

5

A fenntartható gazdaság, amelyre szükségünk van

(6)  Jóléti közgazdaságtan – a közgazdaságtan egyik ága, amely a gazdaságpolitikákat a közösség jóllétére gyakorolt hatásaik szempontjából igyekszik értékelni. A 20. században a gazdaságelmélet jól meghatározott ágaként alakult ki.

6

(7)  Az EGSZB véleménye: Az éghajlat-politikai fellépések fellendítése nem állami szereplőkkel (HL C 227., 2018.6.28., 35. o.).

7

Az éghajlat-politikai fellépések fellendítése nem állami szereplőkkel

(8)  Az EGSZB véleménye Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló, hosszú távú uniós stratégiáról (HL C 282., 2019.8.20., 51. o.).

8

Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló, hosszú távú uniós stratégiáról

(9)  Már szerepelt javaslatként az EGSZB A civil társadalom és a nemzeti szint alatti hatóságok koalíciójának kiépítése a Párizsi Megállapodás kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében című véleményében (HL C 389., 2016.10.21., 20. o.).

9

A civil társadalom és a nemzeti szint alatti hatóságok koalíciójának kiépítése a Párizsi Megállapodás kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében

(10)  https://www.thersa.org/discover/publications-and-articles/rsa-blogs/2018/07/our-call-for-action-on-deliberative-democracy.

10

(11)  https://www.conventioncitoyennepourleclimat.fr/en/.

11

(12)  Az EIT éghajlati tudományos és innovációs társulásának „mélyreható demonstrációi” olyan lehetséges gazdasági növekedési (verseny)előnyt képviselnek, amely révén Európa legambiciózusabb „problémamegoldói” megismerhetik a hatáskörükbe tartozó kihívásokat, illetve a „tervezők” feltérképezhetik a rendszert, és összeállíthatják a beavatkozási pontok portfólióját.

12

(13)  EGSZB-vélemény: A Fenntartható Európa 2030-ra című vitaanyag; EGSZB-vélemény: Éghajlati igazságosság (HL C 81., 2018.3.2., 22. o.).

13

Fenntartható Európa 2030-ra

Éghajlati igazságosság

(14)  EGSZB-tanulmány.

14

(15)  Az EGSZB véleménye: A nem állami szereplők éghajlatváltozás elleni küzdelmet célzó finanszírozáshoz való hozzájutásának megkönnyítése (HL C 110., 2019.3.22., 14. o.).

15

A nem állami szereplők éghajlatváltozás elleni küzdelmet célzó finanszírozáshoz való hozzájutásának megkönnyítése

(16)  Rossi, L., Gancheva, M. és O'Brien, S., 2017.

16

(17)  Klímafinanszírozási fórum – módszerek és az első feladatok, a Milieu Consulting SPRL által az EGSZB számára készített tanulmány.

17

(18)  EGSZB-vélemény: Senki se maradjon le a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend végrehajtása során (HL C 47., 2020.2.11., 30. o.).

18

Senki se maradjon le a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend végrehajtása során

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

2020. július 15-16-i, 553. (hibrid) plenáris ülés

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/77 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/77

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Nemi esélyegyenlőségi stratégia

(COM(2020)152 final)

(2020/C 364/11)

| Előadó: | Giulia BARBUCCI |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Indrė VAREIKYTĖ |

Előadó:

Giulia BARBUCCI

Társelőadó:

Indrė VAREIKYTĖ

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2020.4.22. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Elnökségi határozat: | 2020.2.18. |
| Illetékes szekció: | „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.6.17. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.7.16. |
| Plenáris ülés száma: | 553. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 171/38/7 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2020.4.22.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Elnökségi határozat:

2020.2.18.

Illetékes szekció:

„Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.6.17.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.7.16.

Plenáris ülés száma:

553.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

171/38/7

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB tudatában van annak, hogy a Covid19-világjárvány hatással van a nemek közötti egyenlőségre és egyértelműen rámutatott a társadalmi és gazdasági egyenlőtlenségek nemi dimenziójára. Ezt a kérdést teljes mértékben figyelembe kell venni az új nemi esélyegyenlőségi stratégiában. Az Európai Bizottságnak a nemi esélyegyenlőségi stratégiát a Covid19 hatásának kezelésével párhuzamosan, testre szabott és célzott szakpolitikai válaszok révén kell végrehajtania. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy valamennyi programozási és irányítási szervben és infrastruktúrában fogadjanak el a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére irányuló stratégiákat, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy határozottan ösztönözze a tagállamokat arra, hogy ugyanezt a megközelítést alkalmazzák. Az EGSZB ezenfelül helyesli a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos interszekcionális megközelítés alkalmazását, a megkülönböztetés különböző formáinak kezelésekor is. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a nemek kiegyensúlyozott részvételét a Covid19-hez kapcsolódóan a gazdaság újraindítását és a társadalmi és gazdasági marginalizálódás megelőzését célzó szakpolitikai intézkedések megvitatására létrehozott tanácsadó és technikai testületekben. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB továbbá arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a nemi dimenziót teljes mértékben építsék be a Covid19-cel összefüggő gazdaságélénkítési intézkedésekbe, a nemek közötti hosszú távú egyenlőtlenségek stratégiai és strukturális megközelítés révén történő kezelése érdekében, továbbá hogy előmozdítsák és javítsák a nők részvételét a munkaerőpiac minden szintjén. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB a nemek közötti egyenlőség iránti erőteljesebb elkötelezettséget kér a következő, 2021–2027-es többéves pénzügyi keretben. Ezt a megközelítést be kell építeni a szociális jogok európai pillérének és a 2019 és 2024 közötti időszakra vonatkozó hat európai bizottsági prioritásnak, valamint az európai szemeszter ajánlásainak a végrehajtásába is. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság által kidolgozott nemi esélyegyenlőségi stratégiát, és kéri, hogy az Európai Bizottság hozzon létre egy koordinációs mechanizmust valamennyi tagállam, a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek bevonásával. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB kéri a tagállamokat, hogy hozzanak konkrét intézkedéseket az oktatási és pályaválasztási tanácsadás javítására, ezáltal erősítve a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos tudatosságot, valamint hogy biztosítsanak olyan megfelelő erőforrásokat és eszközöket, amelyek a nemek közötti egyenlőség szempontját jobban figyelembe vevő megközelítéshez és a nemi szegregáció csökkenéséhez vezetnek az oktatásban és a foglalkoztatásban. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB cselekvésre szólít fel a nemek közötti digitális szakadék megszüntetése, valamint a nemi dimenziónak a digitális menetrendbe és a mesterséges intelligenciára vonatkozó menetrendbe való teljes körű beépítése érdekében, uniós és tagállami szinten egyaránt, ami egy konkrét menetrend és egy olyan, a nemek közötti egyenlőség szempontját figyelembe vevő nyomonkövetési mechanizmus létrehozásával valósulhat meg, amelyet mutatók és nemi bontásban gyűjtött adatok támasztanak alá. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | A nemek közötti bérkülönbség továbbra is a nemek közötti egyenlőtlenség és megkülönböztetés egyik fő formája, amely a Covid19-válság miatt még hangsúlyosabbá vált. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy sürgősen folytassa az azzal a javaslattal kapcsolatos munkát, hogy kötelező érvényű intézkedéseket vezet be a nemek közötti bérkülönbségek átláthatóságát illetően, és készen áll arra, hogy vezető szerepet játsszon az egyenlő díjazás megvalósítására vonatkozó, a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére irányuló stratégia előmozdításában. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsanak elő egy hatékony megközelítést a nők elleni erőszak minden formájának megelőzésére és a nők védelmének biztosítására. Az EGSZB támogatja a nők elleni erőszak felszámolására irányuló nemzetközi és európai kezdeményezések támogatására és elfogadására irányuló intézkedéseket. AZ EGSZB együtt dolgozhat a szociális partnerekkel és a civil társadalmi szervezetekkel, hogy gondoskodjon az ilyen kezdeményezések zökkenőmentes végrehajtásáról. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB kulcsszerepet játszik a családi és a munkahelyi szexuális zaklatás megelőzését és az azzal szembeni védelmet szolgáló eszközökkel és szervezeti infrastruktúrával kapcsolatos bevált gyakorlatok gyűjtésében és azok szociális partnerek, továbbá civil társadalmi szervezetek közötti terjesztésében. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az EGSZB szisztematikus megközelítést javasol a gondozási politikák tekintetében, amelyek számos más szakpolitikai dimenziót is magukban foglalnak (a fizetések átláthatósága, közszolgáltatások, infrastruktúra, adózás, közlekedés, a digitális és mesterséges intelligenciával kapcsolatos menetrendek és az uniós alapok). Az uniós tagállamoknak továbbra is azon kell lenniük, hogy javítsák a kisgyermekkori nevelési és gondozási létesítmények kínálatát, megfizethetőségét és színvonalát. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat a fogyatékossággal élő nők munkaerőpiaci részvételének növelésében – és így a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény (UNCRPD) végrehajtásában –, és e tevékenységét terjessze ki a nők más veszélyeztetett csoportjaira is (köztük a roma és migráns nőkre). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Az egyenlő részvételi esély minden – európai, nemzeti, regionális és helyi – szinten elengedhetetlen eleme a képviseleti demokráciának. Az EGSZB támogatja az egyenlő részvételt és a nemek közötti egyensúlyt a döntéshozatalban, valamint a politikai, gazdasági és társadalmi életben, többek között a társadalmi és civil párbeszéd struktúráiban. Jogalkotási, költségvetési, önkéntes, szervezeti és kulturális intézkedéseken alapuló pozitív intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy kezelni lehessen a nők döntéshozatali testületekben való alacsony képviseletének és részvételének kérdését. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Az EGSZB ismételten arra kéri a Tanácsot, hogy folytassa a vállalati vezetőtestületekben a nemek közötti egyensúly javításáról szóló irányelv megvitatását. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Az EGSZB arra ösztönzi a média- és a reklámágazatot, hogy támogassák a nők döntéshozatali pozíciókban való kiegyensúlyozottabb részvételét, és járuljanak hozzá a médiatartalmakban megjelenő nemi sztereotípiák felszámolásához azáltal, hogy magatartási kódexeket és mechanizmusokat fogadnak el, amelyek garantálják a nemek egyensúlyát a döntéshozó szervekben. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Az EGSZB arra kéri az EIGE-t, hogy a nemek közötti egyenlőség mutatójában helyezzen tematikus hangsúlyt a nemek közötti egyenlőségre a médiában, felhívva a figyelmet a nemek közötti egyenlőtlenségekre. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Bevezetés

| 2.1. | A nemek közötti egyenlőség nemcsak európai uniós alapérték (1), hanem egy cselekvésre szóló, kötelező felhatalmazás is (2). Az Európai Bizottság a nemek közötti egyenlőséget vezérelvként, valamint megbízatásának egyik céljaként határozta meg, ugyanakkor a bizonyítékok (3), (4), (5) azt mutatják, hogy a nemek közötti egyenlőség megvalósítása az Unióban nagyon lassan halad. Ez az EGSZB-vélemény a 2020–2025 közötti időszakra szóló azon nemi esélyegyenlőségi stratégiára adott válaszként készült, amelyet az Európai Bizottság 2020 márciusában, a Covid19-világjárvány terjedését megelőzően indított útnak. Az EGSZB tudatában van annak, hogy a Covid19-világjárvány hatással van a nemek közötti egyenlőségre, amit figyelembe kell venni a nemi esélyegyenlőségi stratégiában. Fontos hangsúlyozni, hogy ez a vészhelyzet súlyosbítja a nemek közötti egyenlőtlenségeket, amelyek már a válság előtt is léteztek. A nők egyre nagyobb mértékben vannak kitéve az erőszak, a szegénység, a számos formát öltő megkülönböztetés és a gazdasági függőség kockázatának, ezért azt javasoljuk, hogy az Európai Bizottság tegyen azonnali lépéseket a nemi esélyegyenlőségi stratégia végrehajtása érdekében, a Covid19 nőkre és lányokra gyakorolt hatásának kezelésével párhuzamosan, testre szabott és célzott szakpolitikai válaszok révén. A stratégia a következőképpen határozza meg beavatkozási területeit: |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | A nőkkel szembeni erőszak a nemi alapú megkülönböztetés egyik legsúlyosabb formája. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Az Európai Bizottság szisztematikus elemzésre, a sztereotípiák felszámolására, illetve a nemi alapú erőszak, zaklatás, erőszakoskodás és megfélemlítés felszámolására irányuló erőteljesebb intézkedésekre, valamint az áldozatok védelmére és az elkövetők felelősségre vonására irányuló intézkedések bevezetésére szólít fel. A Covid19-válság alatt fokozódott a kapcsolaton belüli erőszak, mivel a nők otthon nagyobb mértékben ki vannak téve a partnereik által elkövetett erőszaknak. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | A nők foglalkoztatása. Tények támasztják alá, hogy a nemek közötti gazdasági különbségek és a gondozási feladatok terén továbbra is fennálló egyensúlyhiány erősen korlátozzák a nők teljes értékű társadalmi és gazdasági szerepvállalását, valamint a tisztességes bérhez, jövedelemhez és nyugdíjhoz való hozzáférést. A gazdasági marginalizálódás kockázatának a tartós sztereotípiák, valamint a megkülönböztetés interszekcionális formái is meghatározó elemei. A munkaerőpiacon tapasztalható strukturális munkaerőhiány számos strukturális tényező következménye, amelyek nagymértékben összefüggnek a nemek közötti egyenlőséggel. Ezek a tényezők nemcsak a gazdaságpolitikák hatását korlátozzák, hanem társadalmainkat és gazdaságainkat is megfosztják a női készségek és tehetség meglévő állományától. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | A nemek kiegyensúlyozott részvétele a döntéshozatalban fontos cél és tartós hiányosság. A gazdasági és társadalmi kihívások összetettségének kezelése érdekében növelni kell a nők vezető pozíciókban való részvételét. A jogalkotási intézkedések jelentik az egyik lehetőséget a nemek közötti szakadék rövid távú kezelésére. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | A nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése a nemek közötti egyenlőség azáltal történő megvalósítására irányuló stratégia, hogy a nemi dimenziót a politikai döntéshozatal valamennyi szakaszába beépítik. Valamennyi uniós tagállamban egy külön, a nemek közötti egyenlőség céljaihoz igazított infrastruktúra (6) felelős a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének végrehajtásáért és annak támogatásáért, hogy a nemi dimenzió beépüljön a politikai menetrendbe. Az ilyen intézményi mechanizmusokat jobban fel kell vértezni egy erősebb politikai mandátummal és a releváns eszközök (tényeken alapuló elemzés, nemek szerint lebontott adatok szisztematikus gyűjtése, a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés (7), a nemek közötti egyenlőség szempontját figyelembe vevő nyomon követés és értékelés) telepítéséhez szükséges készségekkel. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | A 2021–2027 közötti időszakra szóló uniós alapok lehetőséget kínálnak a nemek közötti egyenlőség támogatására. Az EGSZB véleményt bocsátott ki (8), amelyben arra kéri a Parlamentet és a Tanácsot, hogy vezessenek be új és megfelelő mutatókat annak érdekében, hogy jobban nyomon lehessen követni az EU pénzügyi hozzájárulását a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos célok eléréséhez. A cél a nők (különösen a veszélyeztetett csoportokhoz tartozók (9), például a fogyatékossággal élő (10) és a számos formát öltő megkülönböztetésnek kitett nők) munkaerőpiaci részvételének növelése, valamint a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtését célzó intézkedések, illetve a gyermekgondozási és tartós ápolási-gondozási szolgáltatások és infrastruktúra javítása. A Covid19-válság rámutat arra, hogy szükség van a munka és a magánélet közötti egyensúlyt elősegítő intézkedések finanszírozására, a minőségi és hozzáférhető állami gondozási szolgáltatásokba való beruházásra, valamint a foglalkoztatási szint megőrzésére és a jövedelemtámogatás fenntartására is. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy az uniós finanszírozást a nemek közötti egyenlőséget jobban figyelembe vevő módon kellene elosztani, hogy a nemek közötti egyenlőségnek önálló célnak kell lenni ahelyett, hogy összevonnák a megkülönböztetésmentességre vonatkozó célkitűzésekkel, és hogy a nemi dimenziót hatékonyabban be kell építeni az összes többi konkrét célkitűzésbe, multidiszciplináris és interszekcionális megközelítést követve. |
| --- | --- |

2.1.7.

3.   Általános megjegyzések a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégiáról és javaslatok a végrehajtásra

| 3.1. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságnak azt a megközelítését, hogy újraindítsa a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését mint a nemek közötti egyenlőség elérésére irányuló stratégiát, és kéri a Covid19-világjárvány nőkre gyakorolt konkrét hatásának figyelembevételét. A kettős megközelítést – a pozitív intézkedéseket és a nemi dimenzió figyelembevételét – teljes mértékben be kell építeni a finanszírozási programozási mechanizmusok irányításába. Ezt a megközelítést be kell építeni a szociális jogok európai pillérének és a 2019 és 2024 közötti időszakra vonatkozó hat európai bizottsági prioritásnak (11), valamint az európai szemeszter ajánlásainak a végrehajtásába is. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A nemek közötti egyenlőség uniós szintű intézményi infrastruktúráját (DG JUST, EIGE, az Európai Parlament és az uniós intézmények, valamint tanácsadó szervek (12), továbbá az Eurofound és az EUROSTAT által szolgáltatott adatok által támogatott, esélyegyenlőségi munkacsoport (13)) jobban be kell építeni az uniós politikairányítási folyamatba. A nemek közötti egyenlőség konkrét határain túl ezen intézményi infrastruktúra szerves részét kell képezze a jelenlegi legfontosabb témákról (többek között: európai digitális menetrend, európai készségfejlesztési program, európai zöld megállapodás, európai ifjúsági célok (14)) folytatott politikai mechanizmusnak. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az EGSZB osztja azt az álláspontot, hogy a nemek közötti egyenlőség multidiszciplináris és interszekcionális politikai megközelítést követel meg, amely gyengíti azokat a társadalmi és gazdasági ösztönző tényezőket, amelyek a nemek közötti egyenlőtlenséghez vezetnek, és erősíti azokat a tényezőket, amelyek elősegítik a nemek közötti egyenlőséget. Az EGSZB (15) stratégiai megközelítést sürget, amely nyomon követi a nemi dimenziónak az új, 2021–2027-es pénzügyi szabályozási keretben meghatározott valamennyi tematikus célkitűzésbe való beépítését. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy ma már tény az EU gazdasági növekedésének Covid19 vírus miatti lassulása. A nemek között meglévő egyenlőtlenségek további súlyosbodásának elkerülése érdekében fontos, hogy a stratégia végrehajtása során teljeskörűen értékeljék és figyelembe vegyék a makrogazdasági politikák nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásait (16). |
| --- | --- |

3.4.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy foglalkozzon a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó meglévő koordinációs mechanizmussal a stratégia végrehajtásának nyomon követése érdekében, azzal a céllal, hogy az elért eredményekről jelentést tegyen a nemek közötti egyenlőség szempontjából. A koordinációs mechanizmus foglalkozhatna a nemekkel kapcsolatos megfontolásokkal is a szociális jogok európai pillérének végrehajtása során és az európai szemeszteren ajánlásain belül. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az EGSZB korábban már arra kérte az Európai Bizottságot, hogy az uniós országoknak ajánlja azt, hogy a helyzet éves eredménytáblán keresztül történő nyomon követése érdekében határozzanak meg nemzeti célértékeket és mutatókat. |
| --- | --- |

4.2.

4.3.   A nemi alapú erőszak felszámolása

| 4.3.1. | Otthon és a munkakörnyezetben a nők még mindig nagyobb valószínűséggel számolnak be arról, hogy ki vannak téve ártalmas társas viselkedési formáknak és erőszaknak (17). Az EGSZB kulcsszerepet játszhat a jelenséggel kapcsolatos szélesebb körű ismeretek terjesztésében, a nők elleni erőszak bármely formája megelőzésének céljából. A szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek tudatosságerősítéssel, valamint a bevált gyakorlatok gyűjtésével és megosztásával támogathatják a nőkkel szembeni erőszak megelőzését és a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő kultúra előmozdítását. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | A szociális partnerek munkahelyi zaklatásról és erőszakról szóló 2007. évi európai keretmegállapodása olyan eszköz, amely garantálja a zaklatástól és erőszaktól mentes munkahelyet, és amelyet a vállalat méretétől függetlenül mindenhol alkalmazni kell Európában és az összes munkahelyen. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Támogatni kell és el kell fogadni a nők elleni erőszak felszámolására irányuló nemzetközi és európai kezdeményezéseket. Az EGSZB komoly támogatást tud nyújtani a munkahelyi erőszakról és szexuális zaklatásról szóló ILO-egyezményhez. Az erőszakról és zaklatásról szóló 2019. évi 190. ILO-egyezményt nemzetközi és európai szinten valamennyi kormánynak meg kellene erősítenie és végre kellene hajtania csakúgy, mint az Európai Uniónak. Az EGSZB üdvözli továbbá az Európai Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy 2021-ben intézkedéseket javasoljon az Isztambuli Egyezmény célkitűzéseinek elérése érdekében. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Az egyik olyan akadályt, amellyel a nők az online tevékenységek során és a közösségi hálókon szembesülnek, az internetes zaklatás jelenti (18). Az EGSZB arra kérte az Európai Bizottságot, hogy erősítse meg a korábbi „Nők a digitalizációban” munkacsoportot és a „Digital4her” kezdeményezés nyomon követését (19). Az Európai Bizottságnak ezeket az önkéntes intézkedéseket össze kell hangolnia a nők elleni erőszakra vonatkozó jogi keretekkel. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Az EGSZB több ízben is sürgette az Európai Bizottságot, hogy tegye naprakésszé az illegális online tartalmak elleni eredményes küzdelmet célzó intézkedésekről szóló ajánlást és a jogellenes online gyűlöletbeszéddel szembeni fellépést szolgáló magatartási kódexet, amelyről az Európai Bizottság és a globális informatikai vállalatok állapodtak meg, oly módon, hogy a nők online zaklatását és az ellenük irányuló pszichológiai terrort is felvették az illegális gyűlöletbeszéd fogalommeghatározásába (20). |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Az EGSZB továbbá javasolja egy sürgősségi jogi alap létrehozását uniós szinten, amely olyan civil társadalmi szervezetek számára nyújtana támogatást, amelyek a nők jogait megsértő jogszabályokat bírósági úton támadják meg (21). |
| --- | --- |

4.3.6.

4.4.   A nemek közötti különbségek megszüntetése

| 4.4.1. | Oktatás. Nemek közötti különbségek továbbra is fennállnak az oktatás terén, és a munkaerőpiacon, a foglalkoztatásban és a jövedelmeket illetően nemi szegregációhoz, valamint strukturális munkaerőhiányhoz vezetnek (22), (23). Konkrét intézkedéseknek kell foglalkozniuk a tanulmányi tanácsadás rendszerével (24). Az oktatás az általános iskolától kezdve fontos szerepet játszik a sztereotípiák felszámolásában és az előítéletek lebontásában. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | A digitális és mesterséges intelligenciával kapcsolatos technológiáknak és készségeknek nemre, korra vagy társadalmi-gazdasági háttérre való tekintet nélkül mindenki számára hozzáférhetőnek kell lenniük. Fontos növelni a nők és lányok számát a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika, valamint az információs és kommunikációs technológiák ágazatában, hogy megszűnjön a digitális szakadék az alacsony képviseletük problémájának gyökerénél, és több női digitális példakép álljon rendelkezésre a sztereotípiák leküzdéséhez, különös tekintettel a jelenlegi Covid19-vészhelyzet hatására. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Az ikt-fejlesztői munkakörökben tevékenykedő nők és lányok számának növelése segíthet annak a nemen alapuló elfogultságnak a leküzdésében, amely az adott technológiák kialakítása során azokba beépül. Ezért alapvető fontosságú a továbbképzéshez való egyetemes hozzáférés biztosítása a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika, az információs és kommunikációs technológiák, valamint a mesterséges intelligencia területén, továbbá a munkavédelem biztosítása azon nők számára, akik esetében fennáll a kockázata annak, hogy az ikt területén alacsony szintű jártasság miatt elveszítik munkahelyüket. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Külön figyelmet és intézkedéseket kell szentelni a nemekkel kapcsolatos szempontoknak a pénzügyi oktatásban. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Foglalkoztatás. A nemek közötti foglalkoztatási különbségek hosszú távú különbségekhez vezettek a jövedelem, a hitelekhez, a bérekhez és a nyugdíjakhoz való hozzáférés terén, és súlyosbítják a szegénység, a társadalmi kirekesztés és/vagy a hajléktalanság kockázatát is. A foglalkoztatás terén alkalmazott egyenlő bánásmódra vonatkozó, az EU által kezdeményezett jogszabályoktól függetlenül a nemek közötti bérszakadék továbbra is a nemek közötti egyenlőtlenség és megkülönböztetés egyik fő elterjedt formája. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | A kollektív tárgyalások vezető szerepet játszhatnak e tekintetben. Valamennyi intézkedésnek kezelnie kell a nemek közötti különbségeket a szociális védelemhez való hozzáférés javítása, a munka minőségének javítása és a munkaerőpiac szilárdságának növelése érdekében. |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.4.7. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak a nemek közötti bérkülönbségek átláthatóságára vonatkozó kötelező érvényű intézkedésekre irányuló kezdeményezését, amelyeket a lehető leghamarabb be kell vezetni, és amely vezető szerepet játszhat a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére irányuló, az egyenlő díjazást célzó stratégia előmozdításában. A nők az egészségügyi és szociális ellátási ágazatban dolgozók 70 %-át teszik ki 104 országban (WHO), és a szolgáltatási ágazatban dolgozók 58,6 %-át teszik ki világszerte (ILO), ami egészségügyi kockázatot jelent számukra a pandémia miatt. A nők szegregációjának túlsúlya az alacsony fizetésű ágazatokban és a bizonytalan munkahelyeken a munkahelyek megszűnésének és az egészségügyi problémáknak a kockázata szempontjából a frontvonalba helyezi őket. |
| --- | --- |

4.4.7.

| 4.4.8. | A gondozási, takarítási, kereskedelmi és egészségügyi ágazatban végzett munkák és feladatok nagyon sokat adnak a társadalomnak és a gazdaságnak, amint arra a Covid19-válság is rámutatott. Ezeket a hagyományosan sok nőt foglalkoztató munkahelyeket és ágazatokat gyakran alulfizetettség, alulértékeltség és bizonytalan munkakörülmények jellemzik. Ezért rendkívül fontos, hogy ezeket a szakmákat nagyobb társadalmi elismerésben részesítsük, és ennek megfelelő gazdasági értéket rendeljünk hozzájuk, ami elősegítené a bérszakadék és a nemek közötti egyéb különbségek csökkentését, valamint a szóban forgó munkák gazdasági és társadalmi értékének növelését. |
| --- | --- |

4.4.8.

| 4.4.9. | A közszféra digitális átállásával kapcsolatos beruházások növelése nagyszerű lehetőséget kínál a nők és férfiak munkaerőpiaci részvételének fokozására és jobbítására, és segítheti a gondozási feladatokat ellátó, vagy a bürokráciával és a közszolgáltatásokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos akadályok leküzdésében segítségre szoruló személyeket (25). |
| --- | --- |

4.4.9.

| 4.4.10. | A női vállalkozók még mindig csak kis hányadban vannak képviseltetve az EU-ban működő összes vállalkozó között. A női vállalkozók beruházási tőkéhez való hozzáférésének megkönnyítése és a nemek közötti egyensúly előmozdítása a pénzügyi intézmények döntéshozatali pozícióiban, ahol a beruházásokra vonatkozó döntések születnek (26), támogatja mind a női vállalkozókat, mind pedig a nemek közötti egyenlőséget. |
| --- | --- |

4.4.10.

| 4.4.11. | Gondozás és a munka és a magánélet közötti egyensúly. A nők még mindig nagyobb arányban vállalnak fizetetlen munkát, legyen szó gyermekek, idősek gondozásáról vagy házimunkáról (27). A munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtését célzó intézkedések – akár jogszabályok, akár kollektív tárgyalások révén – jobban össze tudják egyeztetni a nők és férfiak, valamint a gondozói feladatokat is ellátó munkavállalók igényeit. A világjárvány tovább súlyosbította a nem fizetett gondozási munka terhét, különösen most, hogy az iskolák, óvodák és munkahelyek be vannak zárva a karantén miatt. |
| --- | --- |

4.4.11.

| 4.4.12. | Az EGSZB kéri a munka és a magánélet közötti egyensúlyról szóló irányelv végrehajtását, különösen a fizetett szabadságok tekintetében, annak biztosítása érdekében, hogy mind a nők, mind a férfiak élhessenek a gondozáshoz való jogukkal. Az EGSZB emellett arra ösztönzi a tagállamokat, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a jelenleg még meg nem valósult azon cél elérése érdekében, hogy a három év alatti gyermekek 33 %-a részesüljön hivatalos intézményes gondozásban, és ez egészüljön ki egy délutáni napközikre vonatkozó célkitűzéssel, amely lehetővé tenné a szülők számára, hogy teljes munkaidőben dolgozzanak, ha úgy kívánják. A célok maradéktalan teljesítése érdekében az Európai Bizottságnak együtt kell működnie a tagállamokkal. |
| --- | --- |

4.4.12.

| 4.4.13. | Az EGSZB kéri a tagállamokat, hogy vegyék igénybe az uniós alapokat annak érdekében, hogy javítsák a koragyermekkori nevelés és gondozás szolgáltatásainak és infrastruktúrájának rendelkezésre állását, megfizethetőségét és minőségét. |
| --- | --- |

4.4.13.

| 4.4.14. | Szükséges növelni a fogyatékossággal élő nők munkaerőpiaci részvételét is, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény (UNCRPD) végrehajtása révén. |
| --- | --- |

4.4.14.

| 4.4.15. | A népesség elöregedése miatt az igények összehangolására, valamint a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtésére irányuló intézkedések kidolgozásakor nagyobb hangsúlyt kell fektetni az idősek gondozására. |
| --- | --- |

4.4.15.

| 4.4.16. | A gondozási politikák szisztematikus megközelítésére van szükség, amely számos más szakpolitikai dimenziót is magában foglal (infrastruktúra, adózás, közlekedés, digitális menetrend, egészségügy és készségek, mesterséges intelligencia és uniós alapok), ahol a szociális párbeszéd, a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek vezető szerepet játszhatnak. |
| --- | --- |

4.4.16.

4.5.   A nemek közötti egyenlőség megvalósítása a döntéshozatalban

| 4.5.1. | Az egyenlő részvételi esély minden – európai, nemzeti, regionális és helyi – szinten elengedhetetlen eleme a képviseleti demokráciának. Az EGSZB támogatja az egyenlő részvételt és a nemek közötti egyensúlyt a döntéshozatalban, valamint a politikai, gazdasági és társadalmi életben, többek között a társadalmi és civil párbeszéd struktúráiban. Jogalkotási, költségvetési, önkéntes, szervezeti és kulturális intézkedéseken alapuló pozitív intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy kezelni lehessen a nők döntéshozatali testületekben való alacsony képviseletének és részvételének kérdését. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | A nemek közötti munkaerőpiaci különbségek nemi egyenlőtlenségekhez is vezetnek a döntéshozatalban. Az EU-ban kétszer annyi vezető pozícióban lévő férfi van, mint nő. A nők szinte minden gazdasági ágazatban alulreprezentáltak vezetőként. A vezető pozíciókat illetően a nemek közötti egyensúly leginkább a közszférában érvényesül (28). |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | A jogszabályok segíthetnek, de önmagukban aligha befolyásolják a kultúrát és a szervezeti mechanizmusokat. A nemek közötti egyensúly a döntéshozatalban, a politikai, gazdasági és társadalmi életben a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére irányuló megközelítés elfogadásával is megvalósítható, amelynek célja, hogy kedvező feltételeket és fokozott nemi tudatosságot biztosítson a nők döntéshozatalban való részvételének növeléséhez. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Az EGSZB arra kéri a Tanácsot, hogy folytassa a vállalati vezetőtestületekben a nemek közötti egyensúly javításáról szóló irányelv megvitatását (29). Az EGSZB továbbá kéri a vállalkozásokat, hogy járjanak elöl jó példával, és jelentősen növeljék a nők számát a vezető döntéshozatali pozíciókban. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | Az EGSZB azt ajánlotta (30), hogy fontolják meg a hatékony stratégiákat és eszközöket (pl. jogi, költségvetési és önkéntes intézkedések, nemi kvóták) a nemek közötti egyensúly főbb politikai struktúrák választott és jelölt pozícióiban történő elérése érdekében, és javasolja, hogy az Európai Bizottság továbbra is támogassa a tagállamokat az e területen való fellépésben. Ismét arra kéri a Tanácsot (31), hogy vizsgálja felül az EGSZB-tagok kinevezésére vonatkozó iránymutatásait annak érdekében, hogy figyelembe vegye az EU-ban végbemenő gazdasági, társadalmi és demográfiai fejleményeket. |
| --- | --- |

4.5.5.

4.6.   A nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése

| 4.6.1. | A nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése a legjobb megközelítés a nemi dimenzió valamennyi szereplő közötti és minden szinten történő integrálására, de annak operatív dimenzióját és végrehajtásának módját javítani kell. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | A 2021–2027-es programozási időszakban az EGSZB határozottabb elkötelezettséget sürget a nemek közötti egyenlőség iránt. A programok, projektek és alapok relevanciájának és koherenciájának biztosítása érdekében hatékonyan végre kell hajtani és értékelni kell a nemek közötti egyenlőség előfeltételeit. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság által kidolgozott nemi esélyegyenlőségi stratégiát, és kéri, hogy foglalkozzon a meglévő koordinációs mechanizmusokkal (a nők és férfiak esélyegyenlőségével foglalkozó tanácsadó bizottság, a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésével foglalkozó magas szintű csoport és az esélyegyenlőségi munkacsoport) a stratégia megfelelő végrehajtásának nyomon követése, az elért eredményekről való jelentéstétel, valamint a megközelítések és tapasztalatok uniós szintű cseréjének megkönnyítése érdekében. |
| --- | --- |

4.6.3.

4.7.   A nemek közötti egyenlőség a médiában

| 4.7.1. | Bár alapvető szerepet játszik a társadalom alakításában, a média nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatását régóta alábecsülik. A médiaiparnak vezető szerepet kell vállalnia annak biztosításában, hogy a reklámoknak inkább pozitív, mint negatív hatásuk legyen a nemek közötti egyenlőség társadalmi képviselete és előmozdítása terén. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | A médiaiparban megvalósítandó nemek közötti egyenlőség javítása érdekében alapvető fontosságú a nők vezető döntéshozói pozíciókban való részvételének fokozása (32), (33), továbbá a szexizmust és a sztereotípiákat tiltó és a nemi dimenziónak a médiaágazat és az általa rendelkezésre bocsátott tartalmak szervezeti átalakulásába történő integrációját támogató magatartási kódexek és egyéb intézkedések (34), (35) elfogadása. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Fontos elismerni a médiatartalmakban megjelenő nemi sztereotípiák hatását. Az EGSZB kéri, hogy a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE) következő, nemek közötti egyenlőségre vonatkozó mutatója egészüljön ki egy új tematikus súlyponttal – a médiával és a reklámmal. |
| --- | --- |

4.7.3.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Az EUSZ 2. cikke.

1

(2)  Az EUMSZ 8. cikke: „Az Unió tevékenységeinek folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására.”

2

(3)  EIGE (2019) Gender Equality Index 2019 in brief: Still far from the finish line.

3

(4)  Európai Bizottság (2019): New vision for Gender Equality.

4

(5)  Eurofound (2020): Gender equality at work.

5

(6)  EIGE (2019): Beijing +25 policy brief: Area H – Institutional mechanisms for the advancement of women: reduced efforts from Member States.

6

(7)  https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/toolkits/gender-budgeting.

7

(8)  HL C 110., 2019.3.22., 26. o., 1.8. pont.

8

(9)  HL C 110., 2019.3.22., 26. o., 1.6. pont.

9

(10)  EIGE (2017): The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU, 6. o.

10

(11)  https://ec.europa.eu/info/priorities_hu.

11

(12)  Az EUMSZ 300. cikke.

12

(13)  Az Európai Bizottság valamennyi európai bizottsági szolgálatnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak a képviselőiből álló esélyegyenlőségi munkacsoportot hozott létre a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének operatív és technikai szintű konkrét megvalósítása érdekében, a nemi esélyegyenlőségi stratégiában felsorolt kulcsintézkedéseken túl. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/qanda_20_357.

13

(14)  https://youthforeurope.eu/european-youth-goals-2019-2027/.

14

(15)  HL C 240., 2019.7.16., 3. o.

15

(16)  Lásd a 15. lábjegyzetet.

16

(17)  Eurofound (2020), Gender equality at work, European Working Conditions Survey 2015 series, az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg.

17

(18)  EIGE (2017) Gender equality and youth: opportunities and risks of digitalisation – Main report.

18

(19)  HL C 440., 2018.12.6., 37. o.

19

(20)  Lásd a 15. lábjegyzetet.

20

(21)  Lásd a 15. lábjegyzetet.

21

(22)  Forrás: Eurostat; Korai iskolaelhagyók (kód:SDG_04_10); Felnőttek részvétele a tanulásban (kód: sdg_04_60); Felsőfokú végzettséggel rendelkezők (kód: sdg_04_20).

22

(23)  Cedefop (2020): 2020 European Skills Index.

23

(24)  Cedefop (2019): Briefing Note – Not just new jobs: digital innovation supports careers.

24

(25)  HL C 440., 2018.12.6., 37. o., 1.12. pont.

25

(26)  Eurofound (2019): Female entrepreneurship: Public and private funding, az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg.

26

(27)  EIGE (2017): The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU, 8. o.

27

(28)  Eurofound (2018): The gender employment gap: Challenges and solutions, az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg.

28

(29)  Lásd a 15. lábjegyzetet.

29

(30)  HL C 240., 2019.7.16., 1. o.

30

(31)  Lásd a 30. lábjegyzetet.

31

(32)  Gender Equality Index, EIGE (2019).

32

(33)  Gender Statistics Database, EIGE (2020).

33

(34)  https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/good-practices/denmark/kvinfo-expert-database.

34

(35)  http://www.womeninnews.org/ckfinder/userfiles/files/Gender%20Balance%20Guidebook_FINAL_RGB%20(1).pdf.

35

---

MELLÉKLET

Az alábbi, a vita során elutasított módosító indítványoknál a támogató szavazatok száma elérte az összes leadott szavazat számának legalább egynegyedét (Esz. 59. cikk (3) bekezdés):

1.   1.9. pont

A következőképpen módosítandó:

| 1.9. | A nemek közötti bérkülönbség továbbra is a nemek közötti egyenlőtlenség és megkülönböztetés egyik fő formája, amely a Covid19-válság miatt még hangsúlyosabbá vált. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe a Covid19-válság vállalatokra és különösen a kkv-kra kifejtett drámai hatásait, fontolja meg a jogilag kötelező erejű javaslat elhalasztását, és használja ki az időt a szociális partnerekkel való megfelelő konzultációra.
  sürgősen folytassa az azzal a javaslattal kapcsolatos munkát, hogy kötelező érvényű intézkedéseket vezet be a nemek közötti bérkülönbségek átláthatóságát illetően, és
  Az EGSZB készen áll arra, hogy vezető szerepet játsszon az egyenlő díjazás megvalósítására vonatkozó, a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére irányuló stratégia előmozdításában. |
| --- | --- |

1.9.

A szavazás eredménye:

| Mellette: | 70 |
| --- | --- |
| Ellene: | 120 |
| Tartózkodott: | 13 |

Mellette:

70

Ellene:

120

Tartózkodott:

13

2.   4.4.7. pont

A következőképpen módosítandó:

| 4.4.7. | Az EGSZB üdvözli
  tudomásul veszi az Európai Bizottságnak a nemek közötti bérkülönbségek átláthatóságára vonatkozó kötelező érvényű intézkedésekre irányuló kezdeményezését, amelyeket a lehető leghamarabb be kell vezetni, és amely vezető szerepet játszhat a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére irányuló, az egyenlő díjazást célzó stratégia előmozdításában. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe a Covid19-válság vállalatokra és különösen a kkv-kra kifejtett drámai hatásait, fontolja meg a jogilag kötelező erejű javaslat elhalasztását, és használja ki az időt a szociális partnerekkel való megfelelő konzultációra. A nők az egészségügyi és szociális ellátási ágazatban dolgozók 70 %-át teszik ki 104 országban (WHO), és a szolgáltatási ágazatban dolgozók 58,6 %-át teszik ki világszerte (ILO), ami egészségügyi kockázatot jelent számukra a pandémia miatt. A nők szegregációjának túlsúlya az alacsony fizetésű ágazatokban és a bizonytalan munkahelyeken a munkahelyek megszűnésének és az egészségügyi problémáknak a kockázata szempontjából a frontvonalba helyezi őket. |
| --- | --- |

4.4.7.

A szavazás eredménye:

| Mellette: | 70 |
| --- | --- |
| Ellene: | 121 |
| Tartózkodott: | 12 |

Mellette:

70

Ellene:

121

Tartózkodott:

12

3.   4.4.8. pont

A következőképpen módosítandó:

| 4.4.8. | A gondozási, takarítási, kereskedelmi és egészségügyi ágazatban végzett munkák és feladatok nagyon sokat adnak a társadalomnak és a gazdaságnak, amint arra a Covid19-válság is rámutatott. Ezeket
  en a hagyományosan sok nőt foglalkoztató munkahelyeket
  en és az ilyen ágazatokat
  ban a Covid19-válság adott esetben negatívan hathat a munkakörülményekre
  gyakran alulfizetettség, alulértékeltség és bizonytalan munkakörülmények jellemzik. Ezért rendkívül fontos, hogy ezeket a szakmákat nagyobb társadalmi elismerésben részesítsük, és ennek megfelelő gazdasági értéket rendeljünk hozzájuk, ami elősegítené a bérszakadék és a nemek közötti egyéb különbségek csökkentését, valamint a szóban forgó munkák gazdasági és társadalmi értékének növelését. |
| --- | --- |

4.4.8.

A szavazás eredménye:

| Mellette: | 68 |
| --- | --- |
| Ellene: | 121 |
| Tartózkodott: | 13 |

Mellette:

68

Ellene:

121

Tartózkodott:

13

---

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/87 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/87

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Fehér könyv a mesterséges intelligenciáról – A kiválóság és a bizalom európai megközelítése

(COM(2020) 65 final)

(2020/C 364/12)

| Előadó: | Catelijne MULLER |
| --- | --- |

Előadó:

Catelijne MULLER

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2020.3.9. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.6.25. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.7.16. |
| Plenáris ülés száma: | 553. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 207/0/6 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2020.3.9.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.6.25.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.7.16.

Plenáris ülés száma:

553.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

207/0/6

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli a mesterséges intelligenciáról (MI) szóló fehér könyvben felvázolt európai bizottsági stratégiát, amely ösztönzi az MI-technológiák elterjedését, ugyanakkor biztosítja, hogy ezek a technológiák megfeleljenek az európai etikai normáknak, jogi követelményeknek és társadalmi értékeknek. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB üdvözli ezenkívül az európai ágazati és szakmai piacok erősségeinek kiaknázására irányuló célkitűzést, és hangsúlyozza a beruházások, az infrastruktúra, az innováció és a készségek fejlesztésének fontosságát annak érdekében, hogy a vállalkozások, köztük a kkv-k és a társadalom egésze kihasználhassa a mesterséges intelligencia nyújtotta lehetőségeket. Ösztönözni kell a mesterséges intelligenciával kapcsolatos innovációt az MI-rendszerek előnyeinek maximalizálása érdekében, ugyanakkor meg kell előzni és minimalizálni kell az ilyen rendszerek kockázatait. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Úgy véli azonban, hogy ahhoz, hogy az EU igazi éllovassá váljon az élvonalbeli, megbízható és versenyképes mesterséges intelligencia terén, nem elég csupán az adatvezérelt mesterséges intelligenciára koncentrálni. Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy az MI-rendszerek ismereteken és észszerű érveken alapuló, az emberi értékeket és alapelveket tiszteletben tartó új generációját is támogassa. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB a következőket várja az Európai Bizottságtól: i. más tudományterületek, például a jog, az etika, a filozófia, a pszichológia, a munkatudományok, a bölcsészettudományok, a közgazdaságtan stb. bevonásával segítse elő a multidiszciplináris kutatást; ii. vonja be az érintett érdekelt feleket (szakszervezeteket, szakmai szervezeteket, üzleti szervezeteket, fogyasztóvédelmi szervezeteket, nem kormányzati szervezeteket) a mesterséges intelligenciáról folyó vitába és az EU által finanszírozott kutatás és egyéb projektek – mint például a mesterséges intelligenciával foglalkozó köz-magán társulás, az ágazati párbeszédek, valamint a mesterséges intelligencia elfogadását célzó közszférabeli program és a vezető központ – egyenlő partnereiként; és iii. továbbra is oktassa és tájékoztassa a szélesebb közvéleményt a mesterséges intelligenciában rejlő lehetőségekről és kihívásokról. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB sürgeti, hogy az Európai Bizottság jobban vizsgálja meg a mesterséges intelligencia hatását az alapvető jogok és szabadságok teljes spektrumára, ideértve – többek között – a tisztességes eljáráshoz, a tisztességes és nyílt választásokhoz, a gyülekezéshez és demonstrációhoz való jogot, valamint a megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB továbbra is ellenzi, hogy a mesterséges intelligencia számára bevezessék a jogi személyiség bármilyen formáját. Ez aláásná a felelősségi jog preventív hatását, és a mesterséges intelligencia fejlesztése és használata tekintetében egyaránt súlyos erkölcsi kockázatot rejt magában, amennyiben lehetőséget biztosít a visszaélésre. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB a magas kockázatot jelentő mesterséges intelligencia egyszeri (vagy akár rendszeresen megismételt) előzetes megfelelőségértékelése helyett folyamatos és szisztematikus társadalmi-technikai megközelítés alkalmazását kéri, amely a technológiát valamennyi szempontból és különböző nézőpontokon keresztül közelíti meg. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB figyelmeztet arra, hogy a „magas kockázatú” ágazatra vonatkozó követelmény a biometrikus azonosítás és a munkaerő-toborzás területén használt mesterséges intelligencián kívül számos más, eredendően magas kockázatot jelentő MI-alkalmazást és -felhasználást kizárna. Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság – az ágazattól függetlenül – készítse el az eredendően magas kockázatúnak minősülő MI-alkalmazások és -felhasználások közös jellemzőinek listáját. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB határozottan javasolja, hogy a biometrikus azonosítás bármilyen felhasználását kizárólag i. tudományosan igazolt hatás megléte esetén, ii. ellenőrzött környezetekben, és iii. szigorú feltételek mellett lehessen engedélyezni. A mesterséges intelligencia által vezérelt biometrikus azonosítás emberek, illetve emberi viselkedés vagy érzelmek felügyeletére, nyomon követésére, értékelésére vagy kategorizálására történő felhasználását meg kell tiltani. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB szorgalmazza a szociális partnerek korai és szoros bevonását az MI-rendszerek munkahelyi bevezetésébe, összhangban az alkalmazandó nemzeti szabályokkal és gyakorlatokkal annak biztosítása érdekében, hogy a rendszerek használhatók legyenek, és megfeleljenek a munkavállalók jogainak és munkakörülményeinek. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB emellett támogatja azon munkavállalók korai és szoros bevonását a mesterségesintelligencia-rendszerek bevezetésébe, akik végül ezekkel a rendszerekkel dolgozni fognak, valamint azon munkavállalókét is, akik jogi, etikai és humán szakismeretekkel rendelkeznek, annak biztosítása érdekében, hogy a rendszerek megfeleljenek a jogi és etikai követelményeknek, továbbá igazodjanak a munkavállalók igényeihez, hogy a munkavállalók megőrizzék autonómiájukat munkájuk felett, valamint a mesterségesintelligencia-rendszerek tekintetében, ami javítja a munkavállalók készségeit és munkahelyi elégedettségét. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | A koronavírus-járvány megfékezésére használt MI-technológiáknak és -megközelítéseknek megalapozottnak, hatékonynak, átláthatónak és megmagyarázhatónak kell lenniük. Ezenkívül tiszteletben kell tartaniuk az emberi jogokat, az etikai alapelveket és a hatályos jogszabályokat, továbbá tisztességesnek, inkluzívnak és önkéntes alapúnak kell lenniük. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vállaljon vezető szerepet a koronavírus-világjárvány elleni küzdelemben alkalmazott MI-megoldások és -megközelítések Európán belüli jobb összehangolásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Fehér könyv a mesterséges intelligenciáról

| 2.1. | Az EGSZB örömmel veszi tudomásul, hogy az Európai Bizottság a korábbi EGSZB-vélemények és a mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoport számos ajánlását elfogadta, és ösztönzi az MI-technológiák elterjedését, ugyanakkor biztosítja, hogy ezek a technológiák megfeleljenek az európai etikai normáknak, jogi követelményeknek és társadalmi értékeknek, az általa „a kiválóság és a bizalom ökoszisztémájának” nevezett rendszerrel alátámasztva. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az EGSZB üdvözli a vállalkozásokat, köztük a kkv-kat és a társadalom egészét célzó javaslatokat, amelyek megragadják a mesterséges intelligencia fejlesztésében és felhasználásában rejlő lehetőségeket. Az EGSZB hangsúlyozza a beruházások, az infrastruktúra, az innováció és a készségek fejlesztésének fontosságát az EU globális szintű versenyképességének javítása érdekében. |
| --- | --- |

2.2.

Emberi vezérlésű („human-in-command”) megközelítés

| 2.3. | A fehér könyv ugyanakkor kissé „fatalista” hangvételű, mivel azt sugallja, hogy a mesterséges intelligencia „felülkerekedik rajtunk”, ami miatt kénytelenek vagyunk szabályozni a használatát. Az EGSZB őszintén hisz az EU annak biztosítására irányuló kötelezettségvállalásában, hogy Európa csak a megbízható mesterséges intelligenciát fogadja el, és ezért sokkal határozottabb álláspontot kell képviselnie ezen a téren. Az EGSZB ezért sürgeti az Európai Bizottságot, hogy mindig hagyja nyitva adott típusú MI(-felhasználás) teljes elutasításának lehetőségét. Ezt hívja az EGSZB a mesterséges intelligencia emberi vezérlésű („human-in-command”) megközelítésének, amelyet támogatnunk kell. |
| --- | --- |

2.3.

A mesterséges intelligencia kiaknázása Európában – egy előremutató fogalommeghatározás

| 2.4. | A fehér könyvben szereplő fogalommeghatározás szerint a mesterséges intelligencia „olyan technológiák együttese, amelyek adatokat kombinálnak algoritmusokkal és számítási teljesítménnyel”. A szöveg később a mesterséges intelligencia fő alkotóelemeiként az adatokat és az algoritmusokat nevezi meg. Ez a fogalommeghatározás azonban minden valaha létrehozott szoftvert magában foglalna, nem csak a mesterséges intelligenciát. A mesterséges intelligenciának – amely a számítógépes alkalmazások bizonyos körére alkalmazott általános megnevezés – továbbra sincs egyetemesen elfogadott fogalommeghatározása. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ahhoz, hogy az EU igazi éllovassá váljon az élvonalbeli, megbízható és versenyképes mesterséges intelligencia terén, a csupán az adatvezérelt mesterséges intelligenciára koncentráló fehér könyv megközelítése túlságosan szűklátókörű. A fehér könyv számos ígéretes MI-rendszert nem vesz figyelembe, és ezáltal kizárja az irányításuk és szabályozásuk lehetőségét. Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy az MI-rendszerek új generációját, az adatvezérelt megközelítéseket ismereteken és észszerű érvelésen alapuló megközelítésekkel ötvöző, úgynevezett hibrid rendszereket is támogassa. A fehér könyv elismeri, hogy a megmagyarázhatóság céljából szükség van a hibrid rendszerekre, e rendszerek előnyei azonban túlmutatnak ezen: képesek felgyorsítani és/vagy korlátozni a tanulást, továbbá alkalmasak a gépi tanulási modell hitelesítésére és ellenőrzésére. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | A fehér könyv az adatok tekintetében csak az elfogultságra helyezi a hangsúlyt, de az elfogultság nem minden esetben a rossz minőségű vagy korlátozott adatok eredménye. Önmagában bármely műtermék tervezése elfogult döntések halmaza, amelyek a figyelembe vett információktól az optimalizáláshoz kitűzött célokig terjednek. E döntések mindegyikét valamilyen módon a döntéseket meghozó személy(ek) természetes elfogultságai vezérlik. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | A legfontosabb azonban, hogy az MI-rendszerek nem csupán a szoftverösszetevők összességei. Az MI-rendszerek az őket körülvevő társadalmi-technológiai rendszert is magukban foglalják. A mesterséges intelligencia irányításának és szabályozásának mérlegelésekor tehát az azt körülvevő társadalmi struktúrákra is koncentrálni kell: a szervezetekre és vállalkozásokra, a különféle szakmákra, a mesterséges intelligenciát létrehozó, fejlesztő, bevezető, használó és irányító emberekre és intézményekre, valamint azokra a személyekre, akikre a mesterséges intelligencia hatással van, ideértve például a polgárokat a kormányzatokkal való viszonyuk tekintetében, az üzleti vállalkozásokat, a fogyasztókat, a munkavállalókat vagy akár a társadalom egészét. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Azt is meg kell jegyezni, hogy a jogi (az irányítás és szabályozás célját szolgáló) fogalommeghatározások különböznek a pusztán tudományos definícióktól, mivel számos különböző követelménynek kell megfelelniük, ideértve az inkluzivitást, a pontosságot, az állandó és átfogó jelleget, valamint a gyakorlatban való alkalmazhatóságot. Ezek közül néhány jogilag kötelező érvényű követelmény, némelyek pedig helyes szabályozási gyakorlatnak számítanak. |
| --- | --- |

2.8.

Erőegyesítés

| 2.9. | Az EGSZB üdvözli a mesterséges intelligencia európai rendszere töredezettségének felszámolására irányuló törekvéseket, amelyek keretében egybegyűjtik a mesterséges intelligenciával foglalkozó kutatókat, a kkv-kat helyezik a középpontba és partnerségek jönnek létre a magán- és a közszféra között. Az EGSZB ezenfelül a következőket javasolja: i. más tudományterületek, például a jog, az etika, a filozófia, a pszichológia, a munkatudományok, a bölcsészettudományok, a közgazdaságtan stb. bevonásával a multidiszciplináris kutatás elősegítése; ii. az érdekelt felek (szakszervezetek, üzleti szervezetek, fogyasztóvédelmi szervezetek, nem kormányzati szervezetek) bevonása a mesterséges intelligenciáról folyó vitába az EU által finanszírozott kutatás és egyéb projektek – mint például a mesterséges intelligenciával foglalkozó köz-magán társulás, az ágazati párbeszédek, valamint a mesterséges intelligencia elfogadását célzó közszférabeli program és a vezető központ – egyenlő partnereiként; és iii. a szélesebb közvélemény folyamatos oktatása és tájékoztatása a mesterséges intelligenciában rejlő lehetőségekről és kihívásokról. |
| --- | --- |

2.9.

A mesterséges intelligencia és a jog

| 2.10. | A fehér könyv elismeri azt a tényt, hogy a mesterséges intelligencia nem egy törvények nélküli világban működik. Az EGSZB különösen üdvözli, hogy a fehér könyv hangsúlyozza a mesterséges intelligencia alapvető jogokkal kapcsolatos vonatkozásait, és javasolja, hogy az Európai Bizottság mélyrehatóbban vegye figyelembe a mesterséges intelligencia által az alapvető jogokra és szabadságokra, például a vélemény- és szólásszabadságra, továbbá a magánélet tiszteletben tartásához való jogra (amely jóval túlmutat az emberek adatainak védelmén), illetve a tisztességes tárgyaláshoz, a tisztességes és nyílt választásokhoz, a gyülekezéshez és a demonstráláshoz való jogra, valamint a megkülönböztetésmentesség tilalmára gyakorolt hatásokat. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Az EGSZB üdvözli, hogy a fehér könyv egyértelműen állást foglal a meglévő felelősségi rendszereknek a mesterséges intelligenciára való alkalmazhatósága mellett, továbbá üdvözli az arra irányuló törekvést, hogy ezekre a rendszerekre támaszkodjanak a mesterséges intelligencia által esetlegesen megteremtett új kockázatok kezelése érdekében, áthidalva így az olyan esetekben jelentkező végrehajtási hiányosságokat, amikor a ténylegesen felelős gazdasági szereplő meghatározása nehézségekbe ütközik, és lehetővé téve a rendszerek számára az MI-rendszerek változó működéséhez való alkalmazkodást. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Az Európai Bizottságnak azt is fel kell ismernie, hogy a mesterséges intelligencia nem ismer határokat, és hogy az erőfeszítéseket nem lehet és nem is szabad Európára korlátozni. A közös nemzetközi jogi keret létrehozása érdekében a jogi szakértők által folytatott megbeszélésekre és kutatásokra építve világszerte általános konszenzusra kell jutni. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Az EGSZB mindenesetre továbbra is határozottan ellenzi, hogy a mesterséges intelligencia számára bevezessék a jogi személyiség bármilyen formáját. Ez aláásná a felelősségi jog preventív hatását, és a mesterséges intelligencia fejlesztése és használata tekintetében egyaránt súlyos erkölcsi kockázatot rejt magában, amennyiben lehetőséget biztosít a visszaélésre. |
| --- | --- |

2.13.

A magas kockázatú mesterséges intelligencia szabályozása

| 2.14. | Az EGSZB üdvözli a mesterséges intelligencia hatásainak ellenőrzésére irányuló kockázatalapú megközelítést. Az Európai Bizottság a fehér könyvben bejelentette, hogy szabályozási keretrendszert dolgoz ki a „magas kockázatú mesterséges intelligenciára” vonatkozóan, amelynek meg kell felelnie a stabilitással, a pontossággal, a reprodukálhatósággal, az átláthatósággal, az emberi felügyelettel és az adatkormányzással kapcsolatos követelményeknek. A fehér könyv szerint a mesterséges intelligenciát magas kockázatúnak kell tekinteni, ha megfelel a következő két kumulatív feltételnek: i. magas kockázatú ágazatban történő használat, ii. valamely MI-alkalmazás jelentős kockázatot okozó használata. A fehér könyv két példát hoz fel az olyan MI-alkalmazásra, illetve -felhasználásra, amely eredendően, azaz az ágazattól függetlenül magas kockázatúnak tekinthető. Ezenkívül a biometrikus azonosítást is lényegéből adódóan magas kockázatú alkalmazásnak minősíti. A magas kockázatot jelentő ágazatok kimerítő listája (amelyet időszakos felülvizsgálatnak vetnek alá) most már a következő, potenciálisan magas kockázatú ágazatokat is tartalmazza: egészségügy, közlekedés, energiaágazat, valamint a közszféra bizonyos részei. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | A második kritérium, nevezetesen az MI-alkalmazás kockázatot jelentő módon történő használata, lazább, ami azt sugallja, hogy különböző kockázati szinteket vehetnek figyelembe. Az EGSZB azt javasolja, hogy a társadalmat és a környezetet is vegyék fel azok közé a területek közé, amelyekre a mesterséges intelligencia hatással van. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | A fehér könyv logikáját követve egy alacsony kockázatú ágazatban használt magas kockázatú MI-alkalmazás elviekben nem tartozik a szabályozási keret hatálya alá. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy egy alacsony kockázatú ágazatban használt, magas kockázatot jelentő mesterséges intelligencia nemkívánatos hatásai kizárhatnának MI-alkalmazásokat vagy -felhasználásokat a szabályozás hatálya alól, és ezáltal egy „kiskaput” teremtenek a szabályok elkerülésére: gondoljunk csak a célzott hirdetésekre (alacsony kockázatú ágazat), amelyekről bebizonyosodott, hogy potenciálisan szegregáló, megkülönböztető és megosztó hatásuk van, ami például választások során vagy a személyre szabott árazás esetében mutatkozik meg (magas kockázatú használat, illetve hatás). Az EGSZB javasolja az olyan MI-alkalmazások vagy -felhasználások közös jellemzőinek kidolgozását, amelyek „eredendően”, tehát attól függetlenül magas kockázatúnak minősülnek, hogy milyen ágazatban használják őket. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Míg az EGSZB elismeri, hogy szükség van a mesterséges intelligencia megfelelőségértékelésére, attól tart, hogy egy egyszeri (vagy akár rendszeresen megismételt) előzetes megfelelőségértékelés nem lesz elegendő a mesterséges intelligencia hosszú távon megbízható és emberközpontú fejlesztésének, bevezetésének és használatának garantálásához. A megbízható mesterséges intelligenciához egy folyamatos és szisztematikus társadalmi-technológiai megközelítésre van szükség, amely a technológiát valamennyi szempontból és különböző nézőpontokon keresztül vizsgálja. A politikai döntéshozatal szempontjából ez multidiszciplináris megközelítést igényel, amelynek értelmében a politikai döntéshozók, a különböző területekről érkező tudományos szakemberek, a szociális partnerek, a szakmai szervezetek, a szakemberek, a vállalkozások és a nem kormányzati szervezetek folyamatosan együttműködnek. Különösen az emberek egészségével, biztonságával és jólétével kapcsolatos és bizalmon alapuló közérdekű szolgáltatások esetében garantálni kell, hogy az MI-rendszerek igazodjanak a gyakorlati követelményekhez, és ne bírálhassák felül az emberi felelősséget. |
| --- | --- |

2.17.

Biometrikus azonosítás

| 2.18. | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság nyilvános vitát kezdeményez a mesterséges intelligencia által vezérelt biometrikus azonosításról. A mikrokifejezések, a járásmód, a hang(szín), a pulzusszám, a testhőmérséklet stb. felismerésére már most is használják a biometrikus azonosítást a viselkedésünk, mentális állapotunk és érzelmeink értékelésére, vagy akár előrejelzésére, többek között felvételi eljárások során is. Egyértelműen ki kell jelenteni, hogy nem létezik olyan tudományos bizonyíték, amely alátámasztja, hogy egy személy belső érzelmeit vagy mentális állapotát pontosan „le lehet olvasni” az arckifejezéséből, a járásmódjából, a pulzusszámából, a hangszínéből vagy a testhőmérsékletéből, nem beszélve a jövőbeli viselkedések ezek alapján történő előrejelzéséről. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Azt is meg kell jegyezni, hogy a GDPR a biometrikus adatok feldolgozását csak egy bizonyos mértékben korlátozza. A biometrikus adat a GDPR fogalommeghatározása szerint „egy természetes személy testi, fiziológiai vagy viselkedési jellemzőire vonatkozó minden olyan sajátos technikai eljárásokkal nyert személyes adat, amely lehetővé teszi vagy megerősíti az adott természetes személy egyedi azonosítását”. Számos biometrikus azonosítási technológiát azonban nem egy adott személy egyedi azonosítására, hanem kizárólag egy adott személy viselkedésének vagy érzelmeinek értékelésére terveztek. Előfordulhat, hogy ezek a felhasználások nem tartoznak a biometrikus adat(feldolgozás) GDPR szerinti fogalommeghatározásának hatálya alá. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | A mesterséges intelligencia által vezérelt biometrikus azonosítás a magánélet, a személyazonosság, az autonómia és a pszichológiai integritás tiszteletben tartásához való, tágabb értelemben vett jogunkra is hatást gyakorol egy olyan helyzet megteremtésével, amelyben (folyamatosan) figyelnek, követnek és beazonosítanak minket. Ez egy pszichológiai „elrettentő hatást” válthat ki, ami azt jelenti, hogy az emberek úgy érezhetik, hogy a viselkedésüket egy bizonyos normához kell igazítaniuk. Ez a magánélethez (a morális és pszichológiai integritáshoz) való alapvető jogunk megsértésének minősül. A mesterséges intelligencia által vezérelt biometrikus azonosítás ezenfelül egyéb alapvető jogokat és szabadságokat is befolyásolhat, például a gyülekezési szabadságot és a megkülönböztetésmentességhez való jogot. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Az EGSZB javasolja, hogy a biometrikus azonosítás bármilyen felhasználását kizárólag tudományosan igazolt hatás megléte esetén, ellenőrzött környezetekben és szigorú feltételek mellett lehessen engedélyezni. A mesterséges intelligencia által vezérelt biometrikus azonosítás emberek, illetve emberi viselkedés vagy érzelmek felügyeletére, nyomon követésére, értékelésére vagy kategorizálására történő felhasználását meg kell tiltani. |
| --- | --- |

2.21.

A mesterséges intelligencia munkára és készségekre gyakorolt hatása

| 2.22. | Az EGSZB megjegyzi, hogy a fehér könyvből hiányzik egy arra vonatkozó stratégia, hogy miként kellene kezelni a mesterséges intelligencia által a munkára gyakorolt hatást, holott a mesterséges intelligenciára vonatkozó 2018. évi európai stratégia erre kifejezetten kitért. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Az EGSZB támogatja a munkavállalók és szolgáltatók valamennyi típusának korai és szoros bevonását, ideértve a szabadúszókat, az egyéni vállalkozókat és a „haknimunkásokat” is – nemcsak a mesterséges intelligencia tervezőit és fejlesztőit, hanem az MI-rendszereket megvásárló és bevezető embereket, illetve azokat az is, akik ilyen rendszerekkel dolgoznak és akikre az ilyen rendszerek hatással vannak. A szociális párbeszédre az MI-technológiák munkahelyi bevezetése előtt sort kell keríteni, összhangban az alkalmazandó nemzeti szabályokkal és gyakorlatokkal. A munkahelyen a munkavállalók adataihoz való hozzáférésnek és az adatkezelésnek a szociális partnerekkel egyeztetett elveken és szabályzatokon kell alapulnia. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Az EGSZB különösen szeretné felhívni a figyelmet a munkavállalók felvétele, elbocsátása, felmérése és értékelése során használt mesterséges intelligenciára. A fehér könyv a munkaerőfelvételi folyamatok során használt mesterséges intelligenciát hozza fel példaként az olyan magas kockázatot jelentő alkalmazásokra, amelyek az adott ágazattól függetlenül szabályozás hatálya alá tartoznának. Az EGSZB azt ajánlja, hogy ezt az alkalmazási területet terjesszék ki a munkavállalók elbocsátási, készségfelmérési és értékelési folyamatai során használt mesterséges intelligenciára is, ugyanakkor térképezzék fel az olyan MI-alkalmazások közös jellemzőit, amelyek ágazattól függetlenül magas kockázattal járnának a munkahelyen. A tudományos alapot nélkülöző MI-alkalmazásokat, mint a biometrikus azonosítással végzett érzelemfelismerés, nem szabad munkahelyi környezetekben való használatra engedélyezni. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | A mesterséges intelligenciával kapcsolatos készségek szinten tartása vagy megtanulása elengedhetetlen ahhoz, hogy az emberek alkalmazkodni tudjanak a mesterséges intelligencia terén megfigyelhető gyors előrelépésekhez. Ezért fontos, hogy olyan területeken is fordítsunk szakpolitikai figyelmet és pénzügyi forrásokat az oktatásra és készségfejlesztésre, amelyeket nem fenyegetnek az MI-rendszerek (gondolhatunk itt azokra a feladatokra, amelyeknél az emberi interakció a legfontosabb – például az emberek egészségével, biztonságával és jólétével kapcsolatos és bizalmon alapuló közérdekű szolgáltatásokra –, vagy amelyeknél az ember és a gép együttműködik, illetve amelyeket továbbra is emberekre szeretnénk bízni). |
| --- | --- |

2.25.

3.   A mesterséges intelligencia és a koronavírus

| 3.1. | A mesterséges intelligencia hozzájárulhat a koronavírus és a Covid19 jobb megértéséhez, megvédheti az embereket a kitettségtől, segíthet az oltóanyag megtalálásában és a kezelési lehetőségek feltárásában. Továbbra is fontos azonban, hogy nyíltan és egyértelműen meghatározzuk, hogy a mesterséges intelligencia mire képes és mire nem. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Stabilitás és hatékonyság: az adatvezérelt mesterséges intelligencia alkalmazása a koronavírus terjedésének előrejelzésére problematikus lehet, mivel túl kevés adat áll rendelkezésre a koronavírusról ahhoz, hogy a mesterséges intelligencia megbízható eredményeket produkálhasson. Ezenfelül a már rendelkezésre álló, kevés mennyiségű adat hiányos és torz. Ezen adatok gépi tanulási megközelítésekhez való használata számos álnegatív és álpozitív eredményhez vezethet. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A felhasznált adatok és modellek átláthatósága, valamint az eredmények megmagyarázhatósága kiemelkedő fontosságú. Különösen most nem engedhetjük meg magunknak, hogy „fekete dobozon” alapuló döntéseket hozzunk. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A mesterséges intelligenciának a járvány megfékezése céljából történő használata tekintetében az emberi jogok, az etikai alapelvek és a hatályos jogszabályok tiszteletben tartása fontosabb, mint valaha. Különösen azokban az esetekben, amikor az MI-eszközök használata az emberi jogok megsértésével járhat, jogos érdeknek kell fűződnie az alkalmazásukhoz, amelynek feltétlenül szükségesnek, arányosnak és mindenekelőtt időben korlátozottnak kell lennie. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Végezetül, biztosítanunk kell a tisztességes és inkluzív használatot. A járvány elleni küzdelem céljából kifejlesztés alatt álló MI-rendszereknek elfogultságtól és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük. Ezenkívül mindenki számára hozzáférhetőnek kell lenniük és figyelembe kell venniük a különböző érintett országok társadalmi és kulturális különbségeit. |
| --- | --- |

3.5.

Nyomonkövethetőségi és visszakereshetőségi, illetve egészségfigyelő mobilalkalmazások

| 3.6. | Virológusok és epidemiológusok szerint a társadalom és a gazdaság megnyitásához az emberek egészségével kapcsolatos hatékony nyomonkövethetőségre, visszakereshetőségre, megfigyelésre és védelemre van szükség. Jelenleg számos olyan alkalmazást fejlesztenek ki az egészségügyi állapot nyomon követésére, ellenőrzésére és felmérésére, amelyeket általában (és korábban mindig) szakemberek végeztek. Világszerte számos kormány erősen bízik abban, hogy a nyomonkövethetőséget és visszakereshetőséget biztosító mobilalkalmazások elősegíthetik a társadalmi élet újraindítását. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Az ilyen mobilalkalmazások bevezetése rendkívül radikális lépés. Ezért fontos a mobilalkalmazások hasznosságának, szükségességének és hatékonyságának, valamint társadalmi és jogi hatásának kritikus vizsgálata, mielőtt a használatukról döntés születik. Továbbra is fenn kell tartani a mobilalkalmazások mellőzésének lehetőségét, és a kevésbé invazív megoldásokat kell előnyben részesíteni. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | A nyomonkövethetőséget és visszakereshetőséget biztosító mobilalkalmazások eredményessége és megbízhatósága rendkívül fontos, mivel az eredménytelenség és a megbízhatatlanság számos álpozitív és álnegatív eredményhez, téves biztonságérzethez, és ezáltal a megfertőződés megnövekedett kockázatához vezethet. A kezdeti tudományos szimulációk komoly kétségeket vetnek fel azzal kapcsolatban, hogy a nyomon követésre szolgáló mobilalkalmazásoknak van-e egyáltalán bármi pozitív hatása a vírus terjedésére, akár 80–90 %-os használati arány mellett is. Emellett egy mobilalkalmazás nem képes olyan egyedi körülmények rögzítésére, mint a plexiüveg vagy ablakok megléte, illetve az egyéni védőeszközök viselése. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ráadásul ezek a mobilalkalmazások különböző emberi jogok és szabadságok (részleges) figyelmen kívül hagyásával járnak, mivel érintik a szabad gyülekezéshez, a biztonsághoz, a megkülönböztetésmentességhez és a magánélethez fűződő jogunkat. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | A magánélet – amellett, hogy rendkívül fontos – a személyes adatoknál és a névtelenségnél sokkal többet jelent. A magánélethez tartozik az is, hogy jogunk van ahhoz, hogy ne kövessenek és ne figyeljenek meg minket. Tudományosan bizonyított, hogy ha tudatában vagyunk annak, hogy követnek minket, máshogy kezdünk el viselkedni. Az Emberi Jogok Európai Bírósága szerint ez az „elrettentő hatás” a magánélethez való jogunk megsértésének minősül. A mesterséges intelligenciáról folyó vita során a magánélet e tágan értelmezett fogalmát kell alkalmazni. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Fennáll annak a veszélye, hogy az összegyűjtött adatokat (most vagy a jövőben) nemcsak a jelenlegi világjárvány elleni küzdelemhez, hanem különböző célú profilalkotáshoz, illetve az emberek különböző célokból végzett kategorizálásához és értékeléséhez is fel fogják használni. A távolabbi jövőben az is elképzelhető, hogy a „funkciók terjeszkedése” a profilalkotás olyan nemkívánt típusainak kialakulásához vezethet, amelyeket a felügyelet és a megfigyelés, a biztosítások és szociális juttatások megítélése, az alkalmazottak felvétele, illetve elbocsátása terén is alkalmazhatnak. A fent említett mobilalkalmazások használatával összegyűjtött adatokat ezért semmilyen körülmények között sem lehet profilalkotáshoz, kockázatértékeléshez, osztályozáshoz, illetve előrejelzéshez felhasználni. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Továbbá, az ilyen rendkívüli körülmények között kidolgozott bármely MI-megoldás, még ha azt a legjobb szándékkal vezetik is be, precedenst fog teremteni – ha akarjuk, ha nem. A korábbi válsághelyzetek tanulsága, hogy minden jó szándék ellenére az ilyen jellegű intézkedéseket a gyakorlatban soha nem vonják vissza. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | A mesterséges intelligenciának a mostani világjárvány során történő használatát tehát minden esetben számos megfontolás alapján kell mérlegelni, például: i. hatékony és megbízható-e? ii. léteznek-e kevésbé invazív megoldások? iii. az előnyei meghaladják-e a társadalmi, etikai, és az alapvető jogokkal kapcsolatos aggályokat? valamint iv. elérhető-e egy felelős kompromisszum a használat és azzal ütköző alapvető jogok és szabadságok között? Ezenfelül az ilyen rendszerek alkalmazását nem lehet kötelességként előírni, illetve kikényszeríteni. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Az EGSZB kéri a politikai döntéshozóktól, hogy ne adják meg magukat túl hamar a technológiai alapú megoldásokba vetett bizalomnak. A helyzet súlyosságára figyelemmel javasoljuk, hogy a világjárvány megfékezésének elősegítésére kidolgozott projektekhez kapcsolódó alkalmazások alapos járványtani, szociológiai, pszichológiai, jogi, etikai és rendszertudományi kutatásokon alapuljanak. Az ilyen rendszerek alkalmazására vonatkozó döntés meghozatala előtt hatékonysági, szükségességi és érzékenységi elemzéseket és szimulációkat kell végezni. |
| --- | --- |

3.14.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/94 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/94

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv

(COM(2020) 98 final)

(2020/C 364/13)

| Előadó: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Cillian LOHAN |

Előadó:

Antonello PEZZINI

Társelőadó:

Cillian LOHAN

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2020.4.22. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | Egységes piac, termelés és fogyasztás |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.6.25. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.7.16. |
| Plenáris ülés száma: | 553. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 215/2/4 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2020.4.22.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

Egységes piac, termelés és fogyasztás

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.6.25.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.7.16.

Plenáris ülés száma:

553.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

215/2/4

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak (EGSZB) meggyőződése, hogy a fenntarthatóság Európa jövőbeli fejlődésének egyik pillére, amely a körforgásos gazdaság kultúrája által támogatott, megfontolt és részvételen alapuló átmenet révén valósulhat meg. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az európai gazdaság körforgásos működésre való átállása nem vonatkoztatható el attól az aktuális társadalmi-gazdasági közegtől, amelyben végbe kell mennie, azonban az egészségügyi válság által támasztott kihívásokra úgy kell tekinteni, hogy lehetőséget adnak az új alapokon, az új körforgásos működés bevezetését meggyorsító feltételek mellett történő megújulásra. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | A körforgásos gazdaság alapjául szolgáló új koncepciónak lehetőséget kell kínálnia arra, hogy új kritériumokkal felgyorsítsuk az egyes régiók gazdagságának mérését, azaz lássunk a GDP-n túl (1). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az oktatás, a kapacitásteremtés és a nagyobb felelősségvállalás révén nagyobb hangsúlyt kell helyezni a „körforgásos kultúra” elterjesztésére, hogy ezek arra ösztönzzék az embereket, hogy alkalmazkodjanak, és változtassanak a mindennapi szokásokon is viselkedésen. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A körforgásos gazdaság érdekelt feleinek európai platformját tovább kell fejleszteni. A platform olyan különböző politikai kezdeményezéseket támogathatna, amelyek segítik a körkörös gazdaságra való áttérést. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB üdvözli a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv javaslatait, és úgy véli, hogy az átmenettel kapcsolatos intézkedéseket kellően figyelembe kell majd venni a Covid19 által okozott hatások enyhítését célzó gazdasági és társadalmi újjáépítési tervek kidolgozásakor. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Fontos felismerni az éghajlatváltozás, a körforgásos gazdasággal kapcsolatos politikák és a vállalatok társadalmi felelőssége egymást kiegészítő jellegét, illetve kiemelni a megújuló forrásokból származó energia körforgásos jellegét, különösen az építőiparban és a közlekedési ágazatban, de természetesen nem szabad figyelmen kívül hagyni a mezőgazdasági folyamatoknak és az élelmiszerrendszernek a hulladékcsökkentés érdekében történő támogatását sem. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB szerint az Európai Szociális Alap Pluszban szereplő, a készségek és a foglalkoztatottság fejlesztésére javasolt paktum kitűnő lehetőség a tervezett programok megvalósítására. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | A környezettudatos tervezés gyakorlata tovább kell, hogy terjedjen, hiszen az a jogilag kötelező beavatkozások által ösztönzött, kötelezően újrahasznosított tartalmat kínáló és digitális nyomon követéssel ellenőrzött másodnyersanyagok dinamikus piacának támogatásával hozzájárul a termékek élettartamának a meghosszabbításához és az alkatrészek tervezett hasznosításához. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az Európai Bizottság – mint ahogy az az „energiafelhasználó termékek” esetében is történt – az érintett ágazatokkal egyetértésben felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kellene, hogy alkosson, amelyekben meghatározza azon új termékek jellemzőit, amelyek más termékek alapanyagául szolgálhatnak. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | A fenntartható termékek műszaki szabványosítási folyamatának – a magas erőforrás-igényes ágazatokkal kezdve – nagy hangsúlyt kell helyezniük a „minőség és megfelelőség” rendszerére, beleértve a megfelelőségértékelést, valamint a zöld közbeszerzések, illetve a nyersanyagok és a másodnyersanyagok tanúsításának szélesebb körű alkalmazását. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.11.1. | A nemzeti szabványügyi szerveknek az európai szabványügyi bizottságokkal (2) együttműködve a lehető leghamarabb referenciagyakorlatokat (3) és harmonizált szabványokat kell kidolgozniuk az új funkcionális gazdaságra való áttérés megkönnyítése érdekében. |
| --- | --- |

1.11.1.

| 1.12. | A körforgásos gazdaság gyakorlati megvalósításához fokozott együttműködésre lesz szükség az érdekelt felek között, és az EGSZB – főleg a reklámok területén – egyértelmű politikákat és pénzügyi támogatást szorgalmaz, hogy leszámoljon az erősen fogyasztásvezérelt megközelítéssel, és – a szabad piaci szabályok tiszteletben tartása mellett – a termékek tartósságára, illetve az újrafelhasználás lehetőségeire helyezze a hangsúlyt. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Az EGSZB elengedhetetlennek tartja, hogy a fogyasztók többek között a termékleírások és a digitális technológiák alkalmazásával megbízhatóbb információkat és adatokat kapjanak a termékkezelésről, a nyomon követhetőségről és az átláthatóságról, hogy lehetővé váljon a termékösszetétellel és a javítási lehetőségekkel kapcsolatos információáramlás. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Az EGSZB szerint helyénvaló lenne európai programok révén előmozdítani a különböző ágazatokban a körforgásos gazdasági folyamatokkal való kísérletezést számos európai városban, mezőgazdasági-élelmiszeripari központban és vidéki területen, hogy a termelés és a fogyasztás során szerzett számottevő tapasztalat kiaknázható legyen, és bevált gyakorlatként lehessen őket felhasználni. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Az EGSZB úgy véli, hogy elegendő teret kell biztosítani területi szinten a köz-és magánszereplőknek, ezek ugyanis döntő szerepet játszhatnak az új lehetőségek felismerésében, a köz- és magánszféra partnerségének kialakításában, valamint a „területi-társadalmi felelősségvállalás” (4) és a vállalatok társadalmi felelőssége körforgásos és közösségi jelleg alapelveit szemléltető példáinak bemutatásában. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | AZ EGSZB végül azt kéri, hogy a javasolt intézkedéseket vessék alá megfelelő hatásvizsgálatoknak, amelyek felmérik azoknak a környezetre, a társadalomra és a gazdaságra gyakorolt következményeit. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Az európai körforgásos gazdaságra való áttérés társadalmi-gazdasági háttere

| 2.1. | Világszerte egyre több vállalat és fogyasztó ismeri fel az ezidáig alkalmazott, magas anyag- és forrásigényű, tervezetten elavuló technikát alkalmazó, valamint a mindig új termékek vásárlására buzdító lineáris gazdasági modellek által a fenntartható gazdaságnak okozott károkat. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2019-ben több mint 92 milliárd tonnányi anyagot nyertek ki és alakítottak át, amely a globális CO2-kibocsátásnak körülbelül a felét képviselte (5), ami jelentős problémákat okozott a környezet és az emberi egészség számára. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | A források kitermelése és átalakítása okozza a biodiverzitás világszintű csökkenésének több mint 90 %-át (6). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás körülbelül 20 %-a a fém és nem fém ásványi anyagok kitermeléséből és feldolgozásából származik (7). |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Emellett az EU arra kényszerül, hogy saját nyersanyagszükségletének nagy részét jelentős költségek mellett, importból elégítse ki. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.3. | A körforgásos gazdaság támogatja:






  — | a vállalatok társadalmi és környezeti felelősségvállalását, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

a vállalatok társadalmi és környezeti felelősségvállalását,

| — | az új, minőségi helyi foglalkoztatást, |
| --- | --- |

—

az új, minőségi helyi foglalkoztatást,

| — | a hulladékmegsemmisítést, |
| --- | --- |

—

a hulladékmegsemmisítést,

| — | a természetes erőforrások biztonságos és folyamatos használatát, |
| --- | --- |

—

a természetes erőforrások biztonságos és folyamatos használatát,

| — | a tervezés–termelés–elosztás–fogyasztás rendszerének körforgásos ciklusát, |
| --- | --- |

—

a tervezés–termelés–elosztás–fogyasztás rendszerének körforgásos ciklusát,

| — | a maradékanyagok átminősítését és újrahasznosítását életciklusuk végén, |
| --- | --- |

—

a maradékanyagok átminősítését és újrahasznosítását életciklusuk végén,

és képes egy olyan funkcionális gazdaság kialakítására, amely jelentős előnyökkel járhat a társadalom számára.

| 2.4. | Jelenleg a világon zajló tevékenységek csupán 8,6 %-a zajlik körforgásos módon. Azonban a körforgásos gazdaságra való átállás szoros együttműködést követel meg a köz- és a magánszféra részéről. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az európai gazdaság körforgásos működésre való átállása nem vonatkoztatható el attól az aktuális társadalmi-gazdasági közegtől, amelyben végbe kell mennie, ugyanis a koronavírus által okozott világjárvány az 1929-es nagy gazdasági világválság óta nem látott gazdasági visszaeséshez vezetett. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | A Covid19 miatt a vállalatok bevételkiesést szenvednek el, és ellátási láncok szakadnak meg, miközben mindenhol általános gondot okoznak a gyárbezárások és a munkanélküliség. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.6. | A három jelenlegi kockázat – a kezeletlen világjárvány, az elégtelen gazdaságpolitikai tervek és a geopolitikai konfliktusok (amelyek abszolút mértékben kiszámíthatatlanok) – képes a globális gazdaságban tartós depressziót előidézni, éppen akkor, amikor az európai társadalom minden eleme felismeri, hogy a fenntartható gazdasági fejlődés érdekében olyan módszereket kell igénybe venni, amelyek egyidejűleg veszik figyelembe a technológiai szempontokat, a termelékenység növekedését és az erőforrások hatékonyabb felhasználását. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Másrészt a bolygónk előtt jelenleg álló kihívások kitűnő lehetőséget nyújtanak arra, hogy a gazdaság új, fenntartható alapokon induljon újra, amelyek képesek megteremteni az új körforgásos működés bevezetésének felgyorsításához. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Az EGSZB már többször is kifejezte véleményét egy fenntartható és inkluzív növekedés szükségességével kapcsolatban. Az Európai Bizottsággal együttműködésben elindította a körforgásos gazdaság érdekelt feleinek európai platformját (ECESP) (8), és arra figyelmeztetett, hogy „az eddig elért sikerek ellenére nyilvánvaló akadályok állnak a körforgásos gazdaság megvalósítása előtt.” |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Amint azt az ECESP koordinációs csoportja is megerősítette, az inkluzív, klímasemleges és körforgásos gazdaságra való átállásnak ma kell megkezdődnie (9). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | 2020. április 6-án az EGSZB közös nyilatkozatot fogadott el, amelyben hangsúlyozza, hogy az ilyen nagy bizonytalanságtól terhes időkben csak egy átfogó európai gazdaságélénkítési terv segítségével leszünk képesek arra, hogy kezeljük a Covid-19 okozta világjárvány következményeit, és újjáépítsenek egy még inkább fenntartható európai gazdaságot. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Az Európai Bizottság javaslata

| 3.1. | A körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv számos olyan új kezdeményezést tartalmaz, amelyek a tervezéstől kezdve a termék egész életciklusát érintik, hogy az állampolgárok és a vállalatok teljes mértékben részt vehessenek a körforgásos gazdaságban. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az uniós ipari stratégia keretében az alábbi intézkedéseket javasolják:






  — | az Unióban váljanak általánossá a fenntartható termékek, és e célból jogszabály rendelkezzen a fenntartható termékek stratégiájáról, hogy az EU-ban forgalmazott termékeket úgy tervezzék meg, hogy élettartamuk növekedjen, |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

az Unióban váljanak általánossá a fenntartható termékek, és e célból jogszabály rendelkezzen a fenntartható termékek stratégiájáról, hogy az EU-ban forgalmazott termékeket úgy tervezzék meg, hogy élettartamuk növekedjen,

| — | a fogyasztók – a rendelkezésre álló megbízható információk és a „javításhoz való joguk”segítségével – könnyebben hozhassanak tudatos döntéseket. |
| --- | --- |

—

a fogyasztók – a rendelkezésre álló megbízható információk és a „javításhoz való joguk”segítségével – könnyebben hozhassanak tudatos döntéseket.

| — | azok az ágazatok kapjanak kiemelt figyelmet, amelyek több erőforrást használnak fel, és amelyek komoly lehetőségeket kínálnak a körforgás megvalósítására, konkrétan pedig a következők:






  — | elektronikai és IKT-ágazat:„körforgásos elektronikai kezdeményezés”, |
| --- | --- | --- |

—

azok az ágazatok kapjanak kiemelt figyelmet, amelyek több erőforrást használnak fel, és amelyek komoly lehetőségeket kínálnak a körforgás megvalósítására, konkrétan pedig a következők:

—

elektronikai és IKT-ágazat:„körforgásos elektronikai kezdeményezés”,

| — | akkumulátor- és járműgyártás: új szabályozási keret az akkumulátorokra vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

akkumulátor- és járműgyártás: új szabályozási keret az akkumulátorokra vonatkozóan,

| — | csomagolás: új, kötelező követelmények, amelyek meghatározzák az uniós piacon megengedett lehetőségeket, |
| --- | --- |

—

csomagolás: új, kötelező követelmények, amelyek meghatározzák az uniós piacon megengedett lehetőségeket,

| — | műanyagok: új, kötelező követelmények az újrahasznosított tartalomra vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

műanyagok: új, kötelező követelmények az újrahasznosított tartalomra vonatkozóan,

| — | textilipar: az ágazat versenyképességét és innovációját javító uniós stratégia, |
| --- | --- |

—

textilipar: az ágazat versenyképességét és innovációját javító uniós stratégia,

| — | építőipar és épületek: a fenntartható épített környezetre vonatkozó általános stratégia, |
| --- | --- |

—

építőipar és épületek: a fenntartható épített környezetre vonatkozó általános stratégia,

| — | étkeztetés: új jogalkotási kezdeményezés az a csomagolást, asztali és evőeszközöket az élelmiszer-ipari szolgáltatásokban újrafelhasználható termékekkel helyettesítő újrafelhasználásra, |
| --- | --- |

—

étkeztetés: új jogalkotási kezdeményezés az a csomagolást, asztali és evőeszközöket az élelmiszer-ipari szolgáltatásokban újrafelhasználható termékekkel helyettesítő újrafelhasználásra,

| — | hulladékcsökkentés: kerüljük a hulladéktermelést, és alakítsuk azt jó minőségű másodlagos erőforrássá, |
| --- | --- |

—

hulladékcsökkentés: kerüljük a hulladéktermelést, és alakítsuk azt jó minőségű másodlagos erőforrássá,

| — | a körforgásos jelleg ösztönzése a személyek, a régiók és a városok körében, |
| --- | --- |

—

a körforgásos jelleg ösztönzése a személyek, a régiók és a városok körében,

| — | a szabványosítás szerepének növelése, |
| --- | --- |

—

a szabványosítás szerepének növelése,

| — | transzverzális cselekvések: a körforgásmint a klímasemlegesség előfeltétele, |
| --- | --- |

—

transzverzális cselekvések: a körforgásmint a klímasemlegesség előfeltétele,

| — | globális intézkedések, |
| --- | --- |

—

globális intézkedések,

| — | az eredmények nyomon követése. |
| --- | --- |

—

az eredmények nyomon követése.

Az új cselekvési terv mintegy 35 intézkedést tartalmaz a 2020-tól 2023-ig tartó hároméves időszakra, többek között az elektronikára, a hulladékgazdálkodásra, valamint az embereknek és a környezetnek nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó kezdeményezéseket.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1. | Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy a fenntarthatóság Európa jövőbeli fejlődésének egyik pillére, és hogy ehhez a körforgásos gazdaság kultúrája által támogatott, megfontolt és részvételen alapuló átmenet révén a polgárok, a fogyasztók, a vállalatok, valamint a munkavállalók nemcsak a környezetvédelem terén, hanem egy nyitott és befogadó, az erőforrásokat a jövő generációi számára megőrző társadalom előmozdításával is hozzá tudnak járulni, és jelentős beruházásokkal válaszolni tudnak a kihívásra. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Különösen a mezőgazdasági folyamatok és az élelmiszerrendszer profitálhatnak nagy mértékben a körforgásos gazdaságból, amelynek köszönhetően csökkenne a hulladékmennyiség, valamint javulna az állampolgárok jóléte. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Jelentős beruházásokra lesz szükség a zöld technológiák, az új szerves trágyák és a biometán kifejlesztéséhez. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Az EGSZB üdvözli a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési tervben javasolt jogalkotási és politikai intézkedéseket, és úgy véli, hogy a körforgásos gazdaságra való átmenettel kapcsolatos intézkedéseket kellően figyelembe kell majd venni, főként a Covid19 nyomán kialakult katasztrofális helyzetet követően. |
| --- | --- |

4.2.

5.   Európai koherencia

| 5.1. | Véleményünk szerint alapvető fontosságú az éghajlatváltozás és a körforgásos gazdasági politikák közötti kiegészítő jelleg elismerése. Fontos, hogy az energiabevitel szintén megújuló energiaforrásból származzon, nem pedig olyan lineáris forrásokból, mint a fosszilis tüzelőanyagok. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Az energiafelhasználás körforgása a megtakarításra és az energiahatékonyságra fordított figyelemben is tükröződik, ami a közlekedési ágazatban egyre sürgetőbbé válik. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.2. | A körforgásos gazdaság előmozdításához szükséges kapacitások fejlesztését minden szinten ösztönözni kell. Az Európai Szociális Alap Pluszban javasolt kompetencia- és foglalkoztatási paktum kiváló lehetőség a tervezett programok végrehajtására. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A közbeszerzés szerepét nem szabad alábecsülni ezen átmenet megvalósításában. A közbeszerzési irányelvekben (10) már szereplő környezetvédelmi minimumkövetelményeket kötelezővé kell tenni, megfelelő műszaki előírásokkal (11). Speciális képzést kell biztosítani a vállalkozóknak azért, hogy valamennyi körforgásos lehetőséget fel lehessen kínálni, továbbá azért, hogy az esetleges korlátok ne akadályozzák a körforgásos közbeszerzések számát. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Az EGSZB elengedhetetlennek tartja, hogy az elkövetkezendő hónapokban megvalósítandó számos kezdeményezés explicit módon mérlegelje, hogyan lehetne javítani a beruházások körforgását és fenntarthatóságát, különösen a strukturális és pénzügyi szempontból legkiszolgáltatottabb országokban. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Ezeket a kezdeményezéseket a helyi önkormányzatokkal és a társadalmi erőkkel együttműködésben kell támogatni, különös tekintettel az új és jobb munkahelyek létrehozására. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.5. | Az EGSZB támogatja a jogilag kötelező érvényű követelmények elfogadásának lehetőségét a másodnyersanyagok piacának fellendítése érdekében, különös tekintettel a csomagolásokra, a járművekre, az építőanyagokra és az akkumulátorokra. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | A körforgásos folyamatok végrehajtásának alapvető eleme a termékek környezetbarát kialakítása. A környezettudatos tervezés alkalmazási körének tovább kell bővülnie oly módon, hogy az minden gyártási szakasz szerves részévé váljon, elősegítve az alkatrészek újrahasznosítását mint a másodnyersanyagok dinamikus piacának motorját. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.6.1. | Ennek fényében az Európai Bizottságnak, ahogyan az az „energiát fogyasztó termékek” (12) esetében már megtörtént, a továbbiakban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kellene kibocsátania, amelyek meghatározzák azon különféle általánosan használt termékek jellemzőit, amelyek felhasználásuk után más termékek alapanyagául szolgálhatnak. |
| --- | --- |

5.6.1.

| 5.7. | Különösen fontos a körforgásos gazdaság műszaki szabványosítása. A téma fokozottan transzverzális jellege és összetettsége miatt elengedhetetlen egy a különféle érdekelt felek, a szabványügyi testületek és a jogalkotók közötti koordinációt célzó határozott intézkedés bevezetése. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | A fenntartható termékek műszaki szabványosítási folyamata – főleg az erőforrás-igényes ágazatokban – különös jelentőséggel bír elsősorban a zöld közbeszerzési folyamatokban, valamint a nyersanyagok és a másodlagos anyagok osztályozásában. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | AZ EGSZB azt kéri, hogy a javasolt intézkedéseket vessék alá megfelelő hatásvizsgálatoknak, amelyek felmérik azoknak a környezetre, a társadalomra és a gazdaságra gyakorolt következményeit. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | A körforgásos gazdaság elvei alkalmazása bevezetésének hasznosságáról és szükségességéről jelenleg zajló vita alkalmat teremthet a határozottabb fellépésre a már többször megvitatott témában, a hagyományos GDP-n való túllépésre és a három GDP-számítási mód (13) során jelenleg használt, a gazdasági fejlődést mérő elemektől eltérő, új elemek bevezetésére, például az inkluzív társadalom számára szolidáris rendszerek létrehozására; a bolygónk korlátainak tudomásulvételére; a javak egyenlő elosztására. |
| --- | --- |

5.10.

6.   Oktatás és kultúra

| 6.1. | Az EGSZB szerint alapvető fontosságú, hogy nagyobb hangsúlyt kapjon a „körforgásos kultúra” terjesztése az oktatás, a kapacitásépítés és a nagyobb felelősségvállalás, valamint a civil társadalommal folytatott fokozott párbeszéd révén, melynek során arra kell ösztönözni az embereket, hogy alkalmazkodjanak és változtassanak a mindennapi viselkedéseiken és szokásaikon. Az erős ágazatközi együttműködés szintén alapvető fontosságú. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | A vállalati társadalmi felelősségvállalás mint a funkcionális gazdaság konkrét eleme tökéletesen összekapcsolódik a körforgásos gazdaság kultúrájával, mivel lehetővé teszi a vállalkozók és a munkavállalók érdekei közötti rendkívüli szinergiát egy közös cél, a fenntartható fejlődés érdekében, amely törekszik a hulladék és a felesleg csökkentésére. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.2. | Javaslatokat kell tenni a körforgásos gazdaság elveinek az iskolai tantervekbe és a felsőoktatási programokba történő integrálására, a nagy kapacitást igénylő műszaki oktatás finanszírozása és a kreatív készségek támogatása mellett. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Az Erasmus+ program nagyon hasznos lett volna a körforgásos gazdasággal kapcsolatos ismeretek Európa különböző országai közötti cseréjének elősegítése során. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Az EGSZB megbízásából készített tanulmány (14) és a „Szinergiák létrehozása a körforgásos gazdaság különböző ütemtervei között” című, NAT/764. számú, kapcsolódó vélemény, valamint a körforgásos gazdasági szereplők európai platformján működő hálózat szilárd alapot nyújtanak az információk megosztásához és az érdekelt felek ismereteinek bővítéséhez. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | A gazdasági szereplők és a civil társadalom, megfelelő pénzeszközök – az Európai horizont program „Missziók” alapjának – felhasználásával, számos erre alkalmas európai településen megkezdheti a különböző ágazatokban a körforgásos gazdasági folyamatokkal kapcsolatos konkrét kísérleteket. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | A körforgásos folyamatok végrehajtásának alapvető elemét azonban a termékek környezetbarát kialakítása képviseli. |
| --- | --- |

6.6.

7.   A fogyasztók mint a végrehajtás főszereplői

| 7.1. | A körforgásos gazdaság gyakorlati megvalósításához tájékozott, elkötelezett és egymáshoz kapcsolódó érdekelt felek alkotta erős hálózat szükséges. Meg kell határozni, rendszeresen felül kell vizsgálni és hatékonyan kommunikálni kell a különféle érdekcsoportok számára a legfontosabb politikákat és a strukturális támogatásokat. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | A reklám szerepével is foglalkozni kell, hogy az veszítsen az erősen fogyasztásvezérelt jellegéből, és a szabad piac szabályainak tiszteletben tartása mellett a termékek tartósságára, illetve az újrafelhasználás lehetőségeire helyezze a hangsúlyt, félrevezetés és megtévesztés nélkül. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Fontos, hogy a reklámok jobban összpontosítsanak a valóságra, a trendekre és a jellemző jegyekre, és ezáltal konkrét példákra és a fenntartható fejlődésre, valamint hogy az áruk tartóssága mint pozitív jellemző értékesnek tűnjön a fogyasztó és a társadalom számára. |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.3. | A termékek tisztességes és arányos áron történő javításához való jogot el kell ismerni és be kell építeni a termék garanciájába, többek között adóügyi intézkedések és helyi szervízhálózatok, valamint a hozzáférés megkönnyítése révén (15). E tekintetben a tervezett elavulás elleni küzdelem szerves részét kell, hogy képezze a könnyen javítható és újrahasznosítható, környezetbarát termék új műszaki és szabványügyi jellemzőinek. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Az EGSZB elismeri az Európai Bizottsággal folytatott partneri kapcsolata sikerét egy olyan innovatív intézményközi platform (a körforgásos gazdaság érdekelt feleinek európai platformja) kifejlesztésében, és kéri megbízatásának kiterjesztését a jövőben. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy fontolóra kell venni az adók olyan eltérő elosztását, amelynek során csökkentenék a munkát terhelő adókat és növelnék az erőforrásokra eső, különösen a kevésbé fenntartható termékeket és a tervezett elavulást sújtó adókat. |
| --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | A szigorúbb adóztatás elvét alkalmazni kell az EU-ba importált termékekre, melyek úgy tűnik, nagyon kevéssé fogékonyak a körforgásos gazdaság kritériumaira. |
| --- | --- |

7.4.2.

| 7.5. | Szükség van a szociális vállalkozások körforgásos gazdaságban betöltött szerepének egyértelmű elismerésére és támogatására, hogy az újrafelhasználás, javítás és regenerálás terén tapasztalatokkal bíró tevékenységek nagyobb társadalmi értéket képviseljenek, mivel a társadalom legkiszolgáltatottabb tagjai készségeinek fejlesztése mellett kötelezték el magukat. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy jobb tájékoztatást kell nyújtani az európai fogyasztóknak a termékkezelésről, ideértve a körforgásos tervezés és gyártás előnyeit, valamint a nyomon követhetőséget és az átláthatóságot, a termékútlevelek és a digitális technológiák, például a blokklánc alkalmazását, hogy adatokat lehessen szolgáltatni a termék összetételéről, a javítási lehetőségekről, valamint a termék élettartamáról. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | A megbízható, összehasonlítható és ellenőrizhető információk fontos szerepet játszanak abban, hogy a vásárlók fenntarthatóbb döntéseket hozhassanak, mivel csökkentik a félrevezető környezetvédelmi marketing („zöldrefestés”) kockázatát. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | A helyi önkormányzatok kulcsszerepet játszanak a víz és a hulladékkezelésben, valamint a másodnyersanyag-csomópontok kezelésében. A körforgásos innováció fejlesztése szempontjából nélkülözhetetlen kísérletezést partnerségi formában is meg lehet kezdeni. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Az EGSZB támogatja a „területi-társadalmi felelősségvállalás” elveinek a korábbi véleményeiben már kifejtett fejlesztését, ugyanis ezek biztosítják a köz- és magánszféra felelősségvállalását egy adott terület körforgásos fenntarthatósága iránt. |
| --- | --- |

7.9.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  HL C 100., 2009.4.30., 53. o.

1

(2)  CEN, CENELEC és ETSI.

2

(3)  Lásd: UNI Italia és az előzetes szabványosítási folyamatok (1025/2012/EU).

3

(4)  HL C 175, 2009.7.28., 63. o.

4

(5)  Lásd: Circular Economy and Material Value Chains – World Economic Forum 2020 [Körforgásos gazdaság és anyagi értékláncok – Világgazdasági Fórum 2020].

5

Circular Economy and Material Value Chains – World Economic Forum 2020

(6)  Lásd: United Nations Environment Programme (UNEP), Natural Resources for the Future We Want, 2019 [Az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP), Természeti erőforrások egy olyan jövőhöz, amilyenre vágyunk, 2019].

6

United Nations Environment Programme (UNEP), Natural Resources for the Future We Want, 2019

(7)  Lásd: Energy Transitions Commission, Mission Possible: Reaching Net-Zero Carbon Emissions by Mid-Century, 2018 [Az energiaátmenettel foglalkozó bizottság, A küldetés lehetséges: Nettó nulla szén-dioxid-kibocsátás a század közepére, 2018.].

7

Energy Transitions Commission, Mission Possible: Reaching Net-Zero Carbon Emissions by Mid-Century, 2018

(8)  EESC-2017-02666-05-00-decbur – A koordinációs csoport megbízatása.

8

(9)  Joint statement on the new Circular Economy Action Plan (CEAP) by members of the Coordination Group (CG) of the European Circular Economy Stakeholder Platform – March 2020. [A körforgásos gazdaság érdekelt feleinek európai platformja koordinációs csoportja tagjainak közös állásfoglalása a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési tervről – 2020. március].

9

Joint statement on the new Circular Economy Action Plan (CEAP) by members of the Coordination Group (CG) of the European Circular Economy Stakeholder Platform – March 2020

(10)  A 2014/23/EU irányelv (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.), a 2014/24/EU irányelv (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.) és a 2014/25/EU irányelv (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

10

(11)  Lásd: UNI/PdR: 2019 Iránymutatás a környezetvédelmi minimumkövetelmények hatálya alá tartozó termékek újrafeldolgozott és/vagy újrahasznosított és/vagy melléktermék-tartalmának ellenőrzéséhez.

11

(12)  A 2009/125/EGK irányelvvel (HL L 285., 2009.10.31., 10. o.) átdolgozott 2005/32/EK irányelvben (HL L 191., 2005.7.22., 29. o.) foglaltak szerint.

12

(13)  Vö. ESA 2010 EU.

13

(14)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/publications-other-work/publications/circular-economy-strategies-and-roadmaps-europe-executive-summary.

14

(15)  Lásd a kedvezményes hozzáadottértékadó-mérték munkaigényes szolgáltatásokra történő kísérleti alkalmazásának lehetőségéről szóló, 1999. október 22-i 1999/85/EK tanácsi irányelvet (HL L 277., 1999.10.28., 34. o.): kisebb javítási szolgáltatások: kerékpár, cipő és bőráru, ruházat és ágynemű; magánlakások felújítása és javítása; otthoni segítség.

15

---

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/101 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/101

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európa digitális jövőjének megtervezése

(COM(2020) 67 final)

(2020/C 364/14)

| Előadó: | Ulrich SAMM |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Jakob Krištof POČIVAVŠEK |

Előadó:

Ulrich SAMM

Társelőadó:

Jakob Krištof POČIVAVŠEK

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2020.3.9. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.6.25. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.7.16. |
| Plenáris ülés száma: | 553. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 216/1/3 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2020.3.9.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.6.25.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.7.16.

Plenáris ülés száma:

553.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

216/1/3

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) már üdvözölte a digitális gazdaság és társadalom fejlődésének elősegítésére irányuló európai bizottsági kezdeményezéseket, és most örömmel látja, hogy ezt a lendületet egy számos területre vonatkozó új kezdeményezésekből álló csomag erősíti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB európai módszertant szorgalmaz a digitalizáció megvalósítására, megragadva a gazdasági lehetőségeket, de egyúttal védve adatainkat a magánélet és az önrendelkezés biztosítása érdekében. Nagyon örvendetes, hogy az Európai Bizottság valamennyi kezdeményezése emberközpontú megközelítést alkalmaz. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB úgy véli, hogy Európa jó úton halad, de a történet még korántsem ért véget. A digitális világ gyorsan fejlődik, és az európai jogszabályoknak lépést kell tartaniuk ezzel. Ehhez szilárd és ambiciózus szabályozási keretre, többek között jogilag kötelező erejű etikai szabályokra és egyértelmű felelősségi szabályokra van szükség. Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy ez a dinamikus fejlődés rugalmas és testre szabható folyamatokat is igényel, melyekhez pedig az érintett felek közötti folyamatos párbeszéd szükséges – például kötelezővé kellene tenni, hogy a munkavállalók számára biztosítsák a véleménynyilvánítás lehetőségét. Az EGSZB a civil társadalmi szervezetek képviselőjeként készen áll arra, hogy szerepet vállaljon ebben. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Be kell ruházni a megfelelő jövőbeli technológiákba, elő kell mozdítani az emberek képzését, és bizalmat kell teremteni a polgárok körében, ösztönözve őket az átalakulásban való aktív részvételre. A digitális átállásnak igazságosnak, fenntarthatónak és társadalmilag elfogadhatónak kell lennie. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy ki kell építenünk az adatok valódi európai egységes piacát – egy európai szabályokon és értékeken alapuló európai adatteret. Az EGSZB üdvözli az új uniós iparstratégiára irányuló kezdeményezést, amely intézkedéseket határoz meg a fenntartható vállalatokkal működő, digitálisabb, tisztább, körforgásos és globálisan versenyképes uniós iparra való áttérés megkönnyítésére, és egyebek mellett egy kkv-kra vonatkozó stratégiát is tartalmaz. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az európai technológiai szuverenitást nem másokkal szemben kellene meghatározni, és az nem semlegesítheti a globális együttműködés előnyeit. Ugyanakkor az európaiak igényeit és a szociális jogok európai pillérére épülő európai szociális modell követelményeit is megfelelően figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | A digitális készségeket adó oktatás és képzés a digitális életre való felkészülés kulcsa. Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság hangsúlyt helyez a digitális kompetenciákra és készségekre, de arra kéri a Bizottságot, hogy jobban különítse el a technikai és a szociális kompetenciákat, bár mindkettő alapvetően fontos. További erőfeszítésekre van szükség, és biztosítani kell a kiszolgáltatott szociális helyzetű csoportok tagjainak digitális képzéséhez szükséges eszközöket. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Európa emberközpontú megközelítésre épülő digitális jövője csak akkor lesz sikeres, ha az emberek megbízhatnak benne. Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Bizottság egyértelműen meg kívánja különböztetni a nagy kockázattal járó, ezért szigorúan szabályozandó alkalmazásokat és az alacsony kockázattal járó alkalmazásokat, melyek esetében elegendő az önszabályozásra és a piaci mechanizmusokra támaszkodni. Az EGSZB üdvözli ezt az általános megközelítést, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a különböző alkalmazásokat részletesen és alaposan elemezni kell. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB üdvözli továbbá, hogy az Európai Bizottság emberközpontú megközelítést alkalmaz azokhoz a kihívásokhoz, amelyeket az online platformok állítanak a munkavállalók elé. E megközelítés egyik fontos elemét jelenti egy olyan megerősített jogi keret létrehozása, amely megakadályozná a bizonytalan munkakörülményeket és online is biztosítaná a munkavállalói jogokat, a kollektív tárgyalást is ideértve. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB úgy véli, hogy a közlemény nem terjed ki a digitális jövőt szolgáló digitális közszolgáltatások fejlesztésére, különösen mivel a határokon átnyúló e-kormányzati szolgáltatások erősíthetnék a (digitális) egységes piacot, és javíthatnák az állami szabályozást és koordinációt. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | A közelmúltban kitört – és jelenleg is zajló – Covid19/koronavírus-világjárvány miatt a társadalom élőben tesztelheti a digitális technológiák használatát, és ez számos új kihívást jelent. A távkommunikáció, -tanulás és -munkavégzés kényszere rávilágított arra, hogy sokan nincsenek megfelelően felkészülve a korszerű digitális technológiák hatékony használatára, és a digitális infrastruktúra sem képes mindenki számára egyenlő hozzáférést és részvételt biztosítani a digitális technológiákon keresztül. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az, hogy a Covid19 terjedésének megfékezése érdekében a nemzeti kormányok által hozott intézkedések miatt változtatni kell a szokásainkon, tartós hatással lehet a fogyasztói gyakorlatokra és a munkakapcsolatokra. E változás pozitív és negatív hatásait figyelembe kell venni az ezzel kapcsolatos új politikák kidolgozásakor. A digitális átalakulást a „tisztességes munka javára váló digitalizációra” vonatkozó, átfogó és az EU által finanszírozott, munkaorientált kutatási kezdeményezés révén kell nyomon követni. Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy hosszú távon a digitalizáció csak hatékony és munkavállaló-barát tervezésű „ipar 4.0”-ás rendszerekkel lehet sikeres (1). |
| --- | --- |

1.12.

2.   Bevezető és a közlemény lényegi tartalma

| 2.1. | Ezzel a közleménnyel az új Európai Bizottság egy sor kezdeményezést ismertető, átfogó dokumentumot terjeszt elő, hogy elősegítse Európa digitális jövőjének megtervezését. Európának vezető szerepet kell betöltenie bolygónk egészségének helyreállításában és az új digitális világra való igazságos átállásban. Ehhez pedig egyszerre kell kezelni a zöld és a digitális átalakulással kapcsolatos kihívásokat, hogy a digitális technológiák a fenntartható fejlődési célokat is tiszteletben tartva támogassák a zöld megállapodást. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ennek érdekében az Európai Bizottság bejelentett egy kezdeményezéscsomagot. Az idei és a következő évre előterjesztett és bejelentett különböző kezdeményezések három fő pillérhez tartoznak:
  Technológia az emberek szolgálatában:






  — | fehér könyv a mesterséges intelligenciáról (COM(2020) 65 final / lásd INT/894), |
| --- | --- | --- |

2.2.

Technológia az emberek szolgálatában:

—

fehér könyv a mesterséges intelligenciáról (COM(2020) 65 final / lásd INT/894),

| — | a kvantumtechnológiákra, a blokkláncra és a szuper-számítástechnikára vonatkozó stratégia, |
| --- | --- |

—

a kvantumtechnológiákra, a blokkláncra és a szuper-számítástechnikára vonatkozó stratégia,

| — | az 5G-re és a 6G-re vonatkozó cselekvési terv (COM(2020) 50 final / lásd TEN/704), |
| --- | --- |

—

az 5G-re és a 6G-re vonatkozó cselekvési terv (COM(2020) 50 final / lásd TEN/704),

| — | digitális oktatási cselekvési terv és megerősített készségfejlesztési program, |
| --- | --- |

—

digitális oktatási cselekvési terv és megerősített készségfejlesztési program,

| — | kezdeményezések a platform-munkavállalók munkakörülményeinek javítására, |
| --- | --- |

—

kezdeményezések a platform-munkavállalók munkakörülményeinek javítására,

| — | a biztonságos és határokon átívelő közadatáramlásra és közszektorbeli szolgáltatásokra vonatkozó szabványok. |
| --- | --- |

—

a biztonságos és határokon átívelő közadatáramlásra és közszektorbeli szolgáltatásokra vonatkozó szabványok.

Méltányos és versenyképes gazdaság:

| — | európai adatstratégia (COM(2020) 66 final / lásd TEN/708), |
| --- | --- |

—

európai adatstratégia (COM(2020) 66 final / lásd TEN/708),

| — | az uniós versenyszabályok célravezetőségének felülvizsgálata, |
| --- | --- |

—

az uniós versenyszabályok célravezetőségének felülvizsgálata,

| — | iparstratégiai intézkedéscsomag, |
| --- | --- |

—

iparstratégiai intézkedéscsomag,

| — | közlemény a 21. századi vállalkozási adózásról, |
| --- | --- |

—

közlemény a 21. századi vállalkozási adózásról,

| — | új fogyasztóügyi stratégia. |
| --- | --- |

—

új fogyasztóügyi stratégia.

Nyílt, demokratikus és fenntartható társadalom:

| — | új, felülvizsgált szabályok a digitális szolgáltatások belső piacának elmélyítésére, |
| --- | --- |

—

új, felülvizsgált szabályok a digitális szolgáltatások belső piacának elmélyítésére,

| — | az eIDAS-rendelet felülvizsgálata, |
| --- | --- |

—

az eIDAS-rendelet felülvizsgálata,

| — | a média- és audiovizuális ágazatra vonatkozó cselekvési terv, |
| --- | --- |

—

a média- és audiovizuális ágazatra vonatkozó cselekvési terv,

| — | az európai demokráciára vonatkozó cselekvési terv, |
| --- | --- |

—

az európai demokráciára vonatkozó cselekvési terv,

| — | európai kiberbiztonsági stratégia, |
| --- | --- |

—

európai kiberbiztonsági stratégia,

| — | kezdeményezés egy nagy pontosságú digitális Föld-modell kifejlesztésére, |
| --- | --- |

—

kezdeményezés egy nagy pontosságú digitális Föld-modell kifejlesztésére,

| — | az elektronikus eszközök körforgására irányuló kezdeményezés, |
| --- | --- |

—

az elektronikus eszközök körforgására irányuló kezdeményezés,

| — | az elektronikus egészségügyi dokumentációk előmozdítása. |
| --- | --- |

—

az elektronikus egészségügyi dokumentációk előmozdítása.

| 2.3. | Európa mint globális szereplő érdekeinek érvényesítése érdekében az Európai Bizottság egy globális digitális együttműködési stratégiát és egy szabványosítási stratégiát is bejelentett. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Az európai módszer – emberközpontú digitalizáció

| 3.1. | A digitalizáció rengeteg új döntéshozatali lehetőséget nyit meg az emberek előtt, hogy minden eddiginél jobb életet élhessenek. Ugyanakkor minél nagyobb szerepe van a digitalizációnak az életünkben, és minél szorosabban kapcsolódunk a hálózatokhoz, annál kiszolgáltatottabbak vagyunk a rosszindulatú kibertevékenységgel, manipulációval és olyan technológiákkal szemben, amelyek aláássák autonómiánkat. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az EGSZB ezért európai értékeken alapuló, európai módszertant szorgalmaz a digitalizációhoz, megragadva a gazdasági lehetőségeket, de egyúttal védve adatainkat a magánélet és az önrendelkezés biztosítása érdekében. Nagyon örvendetes, hogy az Európai Bizottság valamennyi kezdeményezése emberközpontú megközelítést alkalmaz. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az EGSZB üdvözli továbbá, hogy az Európai Bizottság emberközpontú megközelítést alkalmaz azokhoz a kihívásokhoz, amelyeket az online platformok állítanak a munkavállalók elé. E megközelítés egyik fontos elemét jelenti egy olyan megerősített keret létrehozása, amely megakadályozná a bizonytalan munkakörülményeket és online is biztosítaná a munkavállalói jogokat, a kollektív tárgyalást is ideértve. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a platformokon végzett munkát egyéni vállalkozók és alkalmazottak végzik. Az egyéni vállalkozók más vállalkozókkal (B2B) vagy közvetlenül a fogyasztókkal (B2C) állnak kapcsolatban. A vállalkozások közti kapcsolatokra vonatkozó, európai szinten kidolgozott magatartási kódexekkel és kereskedelmi feltételekkel tisztességes versenyt lehetne biztosítani a különféle méretű vállalkozások között, és meg lehetne akadályozni a színlelt önfoglalkoztatást. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az EGSZB hangsúlyozza továbbá, hogy a digitális megoldásoknak nagy szerepük van a zöld megállapodás végrehajtásában, különösen a körforgásos gazdaság kapcsán. A folyamat során azonban egy sor egyéb kihívást is kezelni kell, ilyen például az energiafogyasztás, az IKT-hoz szükséges nyersanyagok és az IKT-berendezések újrafeldolgozhatósága. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Európa jó úton halad, de a történet még korántsem ért véget. Az általános adatvédelmi rendelet és a mesterséges intelligenciára vonatkozó etikai iránymutatások például fontos lépést jelentettek. A digitális világ azonban gyorsan fejlődik, és az európai jogszabályoknak lépést kell tartaniuk ezzel. Ehhez szilárd és ambiciózus szabályozási keretre, többek között jogilag kötelező erejű etikai szabályokra és egyértelmű felelősségi szabályokra van szükség. Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy ez a dinamikus fejlődés rugalmas és testre szabható folyamatokat is igényel, melyekhez pedig az érintett felek közötti folyamatos párbeszéd szükséges. Az EGSZB a civil társadalmi szervezetek képviselőjeként készen áll arra, hogy szerepet vállaljon ebben. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Az EGSZB úgy véli, hogy nincs egyértelműen kihangsúlyozva, hogy fenntartható demokratikus struktúrákra van szükség a kapacitásépítéshez és a munkaügyi kapcsolatokat övező bizalom megteremtéséhez. Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy a vállalatok digitalizáció révén történő alapvető átalakítása csak akkor lehet sikeres, ha a vállalatvezetés és a munkavállalók képviselői között bizalmi kapcsolat áll fenn. A populista mozgalmak 21. századi felemelkedése azonban megkérdőjelezi a társadalmi érdekérvényesítésen keresztül történő, hagyományos bizalomépítési formákat. Ezért megfelelő intézkedéseket kell hozni az uniós szintű szociális párbeszéd támogatására. Itt a vállalat szociális szabályozásáról, gazdasági teljesítményéről és általában a demokratikus változás megerősítéséről van szó. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Méltányos és versenyképes gazdaság

| 4.1. | Az adatok gazdaságunk kulcsfontosságú tényezőivé váltak. Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy ki kell építenünk az adatok valódi európai egységes piacát – egy európai szabályokon és értékeken alapuló európai adatteret. Az EGSZB üdvözli az új uniós iparstratégiára irányuló kezdeményezést, amely intézkedéseket határoz meg a digitálisabb, tisztább, körforgásos és globálisan versenyképes uniós iparra való áttérés megkönnyítésére, és egyebek mellett egy kkv-kra vonatkozó stratégiát is tartalmaz. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében az offline alkalmazandó szabályokat – a versenyszabályoktól és az egységes piaci szabályoktól kezdve a fogyasztóvédelmen át a szellemi tulajdonig, az adózásig és a munkavállalói jogokig – online is alkalmazni kellene. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy a nagy teljesítményű számítástechnika világszínvonalának fenntartásához szükség lesz a beruházások jelentős növelésére (az uniós tagállamokban) és egy átfogó és hatékony európai kutatási és innovációs programra, és hogy az alacsony energiafogyasztású mikrochipek következő generációjának európai fejlesztésével kapcsolatos ipari megközelítés csökkenteni fogja az EU importfüggőségét. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Az EGSZB határozottan úgy véli, hogy az innováció és a beruházások – különösen a közberuházások – is segíthetnek a fejlődés terén tapasztalható regionális egyenlőtlenségek kezelésében, ha a távoli területeknek is hozzáférésük van a digitális infrastruktúrához és ezáltal a digitális piachoz. Ez elengedhetetlen feltétele annak, hogy senki se maradjon le a digitális átállás során. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az európai technológiai szuverenitást nem másokkal szemben kellene meghatározni, és az nem semlegesítheti a globális együttműködés előnyeit. Ugyanakkor az európaiak igényeit és az európai szociális modell követelményeit is megfelelően figyelembe kell venni, a szociális jogok uniós pillérének megerősítésére irányuló európai bizottsági intézkedéseket véve alapul. Az európai értékek (adatvédelem, magánélet védelme, szociális védelem, fenntarthatóság) érvényre juttatása versenyelőnyt jelenthet, ha a polgárok és a vállalkozások körében egyre többen felismerik, hogy harmadik felek milyen adatkezelési módszereket használnak (USA), illetve hogy a digitális rendszerek megfigyelési célokra használhatók (Kína). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az Európai Bizottság helyesen állítja, hogy biztosítanunk kell, hogy egyes online platformok meghatározó szerepe és piaci befolyása ne veszélyeztesse piacaink tisztességes működését és nyitottságát. E célból, valamint az online platformok Unión belüli fejlesztésének ösztönzése érdekében az uniós szintű szabályoknak egyenlő versenyfeltételeket és hozzáférést kell biztosítaniuk a digitális innováció fő motorjaihoz (2) (különösen az adatokhoz), valamint a fogyasztók által használt termékek ökoszisztémájához. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Az Európai Bizottság kijelenti, hogy a digitális gazdaságon belüli méltányosság biztosítása komoly kihívást jelent. Ez azonban rendkívül fontos. Ennek érdekében az EGSZB támogatja azt a szándékot, hogy szükség esetén további szabályokat alkossanak a versenyképesség, a méltányosság és az innováció, a piacra lépési lehetőség, valamint a versenyen és a gazdasági megfontolásokon túlmutató közérdekek biztosítása érdekében. Az EGSZB megjegyzi, hogy a digitális gazdaság adóztatása jelentős hatást fog gyakorolni e tekintetben. A digitális tevékenységek adóztatásával kapcsolatos nemzetközi és európai megoldások fontosak lesznek, és az EU-nak méltányos adózásra kell törekednie, amely megakadályozza a széttagoltságot és az egyoldalú intézkedéseket. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Az EGSZB üdvözli a platform-munkavállalók munkafeltételeinek javítására irányuló, a készségekre és az oktatásra összpontosító kezdeményezést, ugyanakkor rámutat, hogy ennek megvalósítása során kezelni kell majd az ezzel kapcsolatos kihívásokat is, többek között a foglalkoztatási státuszt, a képviseletet, a platform-munkavállalók szociális védelméért tett lépéseket, a vitarendezést és a jogérvényesítést. Ez különösen fontos a határ menti ingázó munkavállalók esetében. A Tanács soron következő német elnökségének felkérésére az EGSZB feltáró véleményt fog kidolgozni „tisztességes munkakörülmények a platformgazdaságban” tárgyban. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság közleménye nem terjed ki a digitális jövőt szolgáló digitális közszolgáltatások fejlesztésére, különösen mivel a határokon átnyúló e-kormányzati szolgáltatások erősíthetnék a (digitális) egységes piacot, és javíthatnák az állami szabályozást és koordinációt. |
| --- | --- |

4.9.

5.   A digitális életre felkészítő oktatás

| 5.1. | A digitális készségeket adó oktatás és képzés a digitális életre való felkészülés kulcsa. Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság hangsúlyt helyez a digitális kompetenciákra és készségekre, de arra kéri a Bizottságot, hogy jobban különítse el a technikai és a szociális kompetenciákat, bár mindkettő alapvetően fontos. A „foglalkoztathatóság” puszta kiigazítása helyett meg kell teremteni a „dolgozni tudást”, ehhez viszont az egész életen át tartó tanulás folyamatos támogatására irányuló intézkedések szükségesek. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | A jövőben a legtöbb szakembernek technikai (különböző szintű programozási) készségekre lesz szüksége. Ez kihívást jelent a tagállamok oktatási rendszerei és szakképzési szervezetei számára. A szakembereket ki kell képezni az új eszközök kezelésére, és ismerniük kell azok tulajdonságait, korlátait és kockázatait, mivel végső soron ők viselik a felelősséget. Ugyanakkor minél több polgárnak el kell sajátítania legalább az alapvető technikai készségeket annak érdekében, hogy értsék és termelékeny, inkluzív és biztonságos módon, aktívan használják a digitális technológiákat és eszközöket. Alapvető technikai készségekre minden korosztálynak szüksége van, de különösen az idősebbeknek, hogy megérthessék és biztonságosan használhassák a digitális technológiákat és eszközöket. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A szociális készségek nem igényelnek különösebb technikai ismereteket, de a lehető legkorábbi életkorban tanítani kell őket. A szociális készségek segítségével a gyermekek, a fogyasztók és a polgárok megérthetik a digitális rendszerek hátterét és optimálisan használhatják azokat, továbbá könnyebben felismerik a manipuláció vagy bűncselekmények lehetséges veszélyeit és értékelni tudják a rájuk zúduló információáradatot. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy az általános oktatás továbbra is a legjobb módja a jövőbeli fejleményekre való felkészítésnek. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | A mesterséges intelligencia használatához és az azzal való munkához speciális készségekre, ismeretekre és tudatosságra van szükség. Ennek érdekében az EGSZB fel kívánja használni Finnország tapasztalatait, amely vállalja, hogy online kurzus keretében minél több ember számára képzést nyújt a mesterséges intelligencia területén. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Amint azt az EGSZB már korábban hangsúlyozta, a gyorsan változó digitális korban nem elegendő pusztán segíteni az embereket a legalapvetőbb készségek elsajátításában. Mindenképpen biztosítani kell, hogy a Készséggarancia olyan garantált eszközzé váljon, amely segítséget és ösztönzést nyújt az embereknek a továbblépéshez és a lehető legmagasabb szintű készségek eléréséhez (3). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Az EGSZB megismétli, hogy a szociális partnerek fontos szerepet játszanak a méltányos és igazságos átállás megvalósításában. Alapvető, hogy a stratégia előre jelezze a készségigényeket, és ezáltal támogassa az időben történő és megfelelő átképzést és továbbképzést. A szociális partnerek szerepe és bevonása nemcsak e tekintetben rendkívül fontos, hanem az új technológiák bevezetéséről szóló viták során is. |
| --- | --- |

5.6.

6.   Bizalom és felelősség – a digitális életbe vetett bizalom

| 6.1. | Európa emberközpontú megközelítésre épülő digitális jövője csak akkor lesz sikeres, ha az emberek megbízhatnak benne. Az EGSZB megfelelő biztosítékokat kér a magánélet védelmére, a biztonságra, az adatkezelésre, és a mesterségesintelligencia-algoritmusok átláthatóságára vonatkozóan, amelyek elősegítenék e bizalom elnyerését. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Bizottság egyértelműen meg kívánja különböztetni a nagy kockázattal járó, ezért szigorúan szabályozandó alkalmazásokat és az alacsony kockázattal járó alkalmazásokat, melyek esetében elegendő az önszabályozásra és a piaci mechanizmusokra támaszkodni. Az EGSZB összességében véve üdvözli ezt a megközelítést, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a különböző alkalmazások részletes és alapos elemzésére van szükség ma és a jövőbeli fejlesztésekhez, kétség esetén pedig az alkalmazásokat magas kockázatúnak kell tekinteni. Az EGSZB különösen támogatja azt a döntést, hogy magas kockázatúnak minősítik azokat az alkalmazásokat, amelyek hatással vannak a munkavállalók és az álláskeresők jogaira, és javasolja, hogy a munkavállalók digitális jogainak megerősítése érdekében tartsák is be ezt a döntést. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Az EGSZB már kérte szabványos vizsgálati eljárások kidolgozását a digitális rendszerek funkcionalitásának és korlátainak (pl. részrehajlás, előítéletek, megkülönböztetés, rugalmasság, stabilitás, biztonság stb.) értékelésére. A kockázat szintjétől függően az ilyen vizsgálatokat elvégezhetik maguk a fejlesztők és a vállalatok, vagy független intézmények vizsgálati eljárásai is alkalmazhatók. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság azon elképzelését, hogy a megbízható mesterséges intelligencia európai tanúsítványára vonatkozóan az EGSZB által korábban javasolthoz hasonló önkéntes címkézési rendszert vezessenek be. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság széles körű vitát kíván indítani arról, hogy az arcfelismerés mely kivételes esetekben engedélyezhető távoli biometrikus azonosítási célokra. Rendeletekkel meg kell tiltani az aránytalan munkahelyi megfigyelést és a részrehajló algoritmusokon alapuló megkülönböztetést is. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a bizalom önmagában nem elegendő; az általános képzettségen alapuló kritikus gondolkodás továbbra is alapvetően fontos. Ez különösen fontos a demokráciánkra veszélyt jelentő dezinformáció kezelésével összefüggésben. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a bizalom a munkavállalók tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogának tiszteletben tartását is magában foglalja. Ha a munkahelyi változások esetén tiszteletben tartják az uniós szerződések által garantált, tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogot, akkor a „munkavállalók” átminősülnek „dolgozó polgárokká”. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az uniós jogszabályok különösen fontosak azon fogyasztók és munkavállalók védelme szempontjából, akik nem rendelkeznek magas szintű digitális készségekkel. |
| --- | --- |

6.7.

7.   A Covid19-válság hatása a digitális átalakulásra

| 7.1. | A közelmúltban kitört – és jelenleg is zajló – Covid19/koronavírus-világjárvány miatt a társadalom élőben tesztelheti a digitális technológiák használatát, és ez számos új kihívást jelent. A távkommunikáció, -tanulás és -munkavégzés kényszere rávilágított arra, hogy sokan nincsenek megfelelően felkészülve a korszerű digitális technológiák hatékony használatára, és a digitális infrastruktúra sem képes mindenki számára egyenlő hozzáférést vagy részvételt biztosítani a digitális technológiákon keresztül. A digitális hálózatokat nem bővítették ki úgy, hogy meg tudjanak birkózni a megnövekedett terheléssel, és elegendő beruházásra lesz szükség annak érdekében, hogy a nagy sebességű és hatékony kommunikáció ne csak kereskedelmi, hanem magáncélokra is hozzáférhető legyen, még a távoli területeken is. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Különös figyelmet kell fordítani a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokra. Különösen azok az idősek maradtak megfelelő kommunikációs lehetőségek nélkül, akik nem rendelkeznek az internetes platformok használatához szükséges készségekkel, tapasztalattal vagy akár eszközökkel. Ez megnehezítette a családtagokkal és másokkal való kapcsolattartást, és elérhetetlenné, vagy legalábbis nehezebben hozzáférhetővé tette számukra a szociális és egyéb közszolgáltatásokat. További erőfeszítésekre van szükség, és biztosítani kell a kiszolgáltatott szociális helyzetű csoportok tagjainak digitális képzéséhez szükséges eszközöket. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Ezenkívül a karantén és a tagállamok közötti ideiglenes határlezárások miatt a jelenlegi helyzet nyomán más következmények és hiányosságok is megmutatkoztak a digitális egységes piacon, mégpedig a határ menti ingázók és a távmunka tekintetében. A Covid19-válság az e-kereskedelem és a készpénzmentes fizetések óriási növekedéséhez, valamint a tisztességtelen és csalárd gyakorlatok terjedéséhez is vezetett. Az, hogy a Covid19 terjedésének megfékezése érdekében a nemzeti kormányok által hozott intézkedések miatt változtatni kell a szokásainkon, tartós hatással lehet a fogyasztói gyakorlatokra és a munkakapcsolatokra. E változás pozitív és negatív hatásait figyelembe kell venni az ezzel kapcsolatos új politikák kidolgozásakor. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | A digitális világot teljes egészében mozgósították a Covid19 elleni küzdelmet segítő szakértelem biztosítására. Élénk vitákat váltottak ki az olyan digitális nyomkövető (kapcsolatkövető) alkalmazások, amelyek jelzik, ha valaki az elmúlt napokban kapcsolatba került egy Covid19-cel diagnosztizált személlyel. Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az e kapcsolatok digitális nyomon követésére irányuló, PEPP-PT (Pan European Privacy Mainserving Proximity Tracing) néven ismert európai kezdeményezés nem eredményezett olyan konszenzust, amelynek köszönhetően szabványosított alkalmazásokat építhettek volna be a nemzeti egészségügyi stratégiákba. |
| --- | --- |

7.4.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  HL C 190., 2019.6.5., 17. o.

1

(2)  De STREEL, A., Contribution to Growth: European Digital Single Market. Delivering improved rights for European citizens and businesses, Európai Parlament, Luxembourg, 2019.

2

Contribution to Growth: European Digital Single Market. Delivering improved rights for European citizens and businesses

(3)  HL C 173., 2017.5.31., 45. o.

3

---

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/108 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/108

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Új európai iparstratégia

(COM(2020) 102 final)

(2020/C 364/15)

| Előadó: | Mihai IVAŞCU |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Dirk BERGRATH |

Előadó:

Mihai IVAŞCU

Társelőadó:

Dirk BERGRATH

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2020.4.22. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.6.25. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.7.16. |
| Plenáris ülés száma: | 553. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 207/4/7 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2020.4.22.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.6.25.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.7.16.

Plenáris ülés száma:

553.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

207/4/7

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Uniónak és tagállamainak mindenképpen egységesen kell fellépniük szuverenitásuk védelme érdekében. Az EGSZB határozottan úgy véli, hogy Európának erős, versenyképes ipari bázisra van szüksége ahhoz, hogy fenntarthassa vezető szerepét a világban. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB elismeri, hogy kiemelten fontos a karbonsemleges gazdaságra való átállás, valamint a biológiai sokféleség összeomlását mutató jelenlegi tendencia visszafordítása. A zöld megállapodás sarokkövének számító zöld iparstratégia nélkül az EU soha nem lesz képes egy generáción belül megvalósítani a karbonsemleges gazdaságot. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az új iparstratégiának biztosítania kell az európai vállalkozások támogatása, a 2050-es klímasemlegességi célkitűzések tiszteletben tartása és a fogyasztók arra való ösztönzése közötti megfelelő egyensúlyt, hogy fenntartható árukat és szolgáltatásokat vásároljanak. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB elismerően veszi tudomásul, hogy az Európai Bizottság az európai ipar jövőjének megtervezésekor jelentőséget tulajdonított a szociális partnereknek és a civil társadalmi szervezeteknek. Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy a valamennyi szinten folytatott konstruktív társadalmi és polgári párbeszéd hozzájárul a stratégia sikeres végrehajtásához. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A körforgásos gazdaság kulcsfontosságú Európa jövőbeli gazdasági modelljének kialakításához. Meg kell vizsgálnia a fosszilis tüzelőanyagok életképes és gazdaságos alternatíváit, valamint nagy jelentőséget kell tulajdonítania a decentralizált és együttműködésen alapuló tisztaenergia-megoldásoknak. A körforgásos gazdaság továbbá nagyban javítja majd a gazdasági tevékenységek erőforrás-hatékonyságát, valamint csökkenti a kritikus fontosságú nyersanyagok behozatalától való függőségünket. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB szilárdan hisz abban, hogy az iparpolitikát határozott kereskedelmi és külpolitikának kell kiegészítenie, amelynek pedig stratégiákat kell kidolgoznia a nyersanyagokhoz való hozzáférés biztosítására irányulóan. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB úgy véli, hogy Európának bizonyos technológiák tekintetében fel kell zárkóznia az Egyesült Államokhoz, Kínához és másokhoz. Ahhoz, hogy világszintű vezető szerepet tölthessünk be, alapvető, hogy építsünk versenyelőnyeinkre és finanszírozást biztosítsunk a kutatás-fejlesztés számára. Egy egységes európai tőkepiac – ezen belül egy európai kockázatitőke-piac – kialakítása elengedhetetlen. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Európa ipara vagy digitalizálásra kerül, vagy megszűnik létezni. Az ikt-szektorokba, például az adatgazdaságba, a dolgok internetébe, a felhőalapú számítástechnikába, a mesterséges intelligenciába és a korszerű gyártásba való beruházásnak minden régióba és tagállamba el kell jutnia. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | A belső piac globális versenyképességünk alapját képezi. Minden tagállamnak alkalmaznia kell a közvetlen külföldi befektetések átvilágításáról szóló rendeletet, szükség esetén megerősített és naprakésszé tett formában. Mindenkinek, aki részese akar lenni az egységes piacnak, be kell tartania a szabályokat, köztük a klímasemlegességi alapelveket. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | A munkahelyek, a növekedés és a bizalom visszaállításához a vállalkozói tevékenységek fokozására van szükség az Európai Unióban. Az Uniónak támogatnia és finanszíroznia kell azokat az oktatási programokat, amelyek célja, hogy új fenntartható gazdasági és társadalmi környezetet hozzanak létre. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az iparpolitikának erős társadalmi dimenzióval kell rendelkeznie. A minőségi munkahelyek, a szociális védelem, valamint a jól működő közszolgáltatások megfelelő környezetet biztosítanak az ipari tevékenységek virágzásához. A szociális jogok európai pillére e tekintetben az inkluzív gazdasági növekedés fontos mozgatórugója. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az EGSZB az egységes hatályú európai szabadalom gyors bevezetésére szólít fel. Ez lehetővé tenné, hogy az iparágak európai és nemzetközi szinten, észszerű költségek mellett fejlesszenek, újítsanak és védjék meg a know-how-jukat. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Az EGSZB szerint az alábbiak szükségesek a szén-dioxid-árakban mutatkozó nemzetközi különbségek kezeléséhez: az importált fogyasztási cikkek karbonintenzitásának ellensúlyozása a határokon, az importőrök által betartandó környezetvédelmi szabványok, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású kivitel támogatása, piacvédelmi eszközök határozott alkalmazása, valamint törekvés a szén-dioxid-árak közötti különbségek kezelésére a szabadkereskedelmi megállapodásokban. A végső cél a szén-dioxid globális árának meghatározása. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Az EGSZB úgy véli, hogy a gazdasági és monetáris uniót ki kell teljesíteni ahhoz, hogy biztosítani lehessen az összes gazdasági eszköz rendelkezésre állását a Covid19 egészségügyi válság által okozott káros gazdasági sokk kezelése érdekében. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Az EGSZB rámutat, hogy a tagállamok csak úgy küzdhetik le ezt a válságot, ha összehangoltan lépnek fel, senkit nem hagynak magára, valamint helyreállítják a vállalatok azon képességét, hogy hozzáadott értéket termeljenek, beruházzanak a fenntartható jövőbe, és fenntartsák a minőségi munkahelyeket és/vagy újakat hozzanak létre. Az európai helyreállítási terv, a zöld megállapodás és az integráltan bevezetett új ipari stratégia merész és ambiciózus szakpolitikai csomagot biztosít a világjárvány okozta válságból való kilábaláshoz és közös jövőnk megalapozásához. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Ez a válság valószínűleg a kkv-kat fogja a leginkább érinteni. Az EGSZB támogatja az arra irányuló szándékot, hogy segítsék a kkv-k növekedését és azt, hogy új üzleti modelleket alakítsanak ki, illetve például munkavállalói részvényopciók bevezetésével vonzzák a képzett munkaerőt. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | A köztes struktúráknak – például a kkv-hálózatoknak, a regionális fejlesztési ügynökségeknek és a klasztereknek – támogatniuk és erősíteniük kell a stratégiai értékláncokat, és a gazdasági ökoszisztémák megerősítése érdekében valamennyi dinamikus szereplőt mozgósítaniuk kell. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Általános észrevételek

| 2.1. | Az EGSZB üdvözli ezt az új európai iparstratégiáról szóló közleményt, de sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyértelmű rövid, közép- és hosszú távú, konkrét és átfogó európai iparstratégia bemutatása helyett az csupán jövőbeli projekteket és intézkedéseket vázol fel. Az EGSZB ezért sürgeti, hogy az Európai Bizottság tegyen közzé konkrét cselekvési tervet, amely egyértelmű éves célokat és ellenőrzési eljárásokat tartalmaz, és amelynek része a valamennyi érdekelttel való szoros együttműködés. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az EGSZB ugyanakkor számos különbséget jegyez meg a korábbi közleményekhez képest:






  — | ez a dokumentum stratégiai megközelítéssel rendelkezik, mivel sokkal nagyobb hangsúlyt fektet a digitális és karbonsemleges területen végrehajtandó „kettős” átmenetre, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

ez a dokumentum stratégiai megközelítéssel rendelkezik, mivel sokkal nagyobb hangsúlyt fektet a digitális és karbonsemleges területen végrehajtandó „kettős” átmenetre,

| — | az iparpolitika együttműködőbb megközelítését támogatja, például azáltal, hogy kiemeli az erős ipari ökoszisztémák kiépítésének vagy az ipari szövetségek támogatásának szükségességét; |
| --- | --- |

—

az iparpolitika együttműködőbb megközelítését támogatja, például azáltal, hogy kiemeli az erős ipari ökoszisztémák kiépítésének vagy az ipari szövetségek támogatásának szükségességét;

| — | nagyobb teret enged a stratégiai ipari projektek állami finanszírozásának a támogatásokra vonatkozó általános uniós szabályozás enyhítésével vagy közös európai érdeket szolgáló fontos projektek elindításával, |
| --- | --- |

—

nagyobb teret enged a stratégiai ipari projektek állami finanszírozásának a támogatásokra vonatkozó általános uniós szabályozás enyhítésével vagy közös európai érdeket szolgáló fontos projektek elindításával,

| — | határozottabban foglal állást a külkapcsolatokról, mivel azt javasolja, hogy az EU szabályozói hatáskörét használják fel Európa stratégiai autonómiájának megvédésére, |
| --- | --- |

—

határozottabban foglal állást a külkapcsolatokról, mivel azt javasolja, hogy az EU szabályozói hatáskörét használják fel Európa stratégiai autonómiájának megvédésére,

| — | Európa energiaigényes iparágainak dekarbonizációjára összpontosít. |
| --- | --- |

—

Európa energiaigényes iparágainak dekarbonizációjára összpontosít.

| 2.3. | Ebben az ingatag nemzetközi környezetben az Európai Uniónak és tagállamainak mindenképpen egységesen kell fellépniük szuverenitásuk védelme érdekében. Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy ha Európa meg kívánja tartani vezető szerepét a világban, akkor versenyképes, erős ipari alapra van szüksége, amely hozzájárul az Unió által a fenntartható fejlesztési célok elérése és a Párizsi Megállapodás teljesítése, valamint annak érdekében tett erőfeszítésekhez, hogy éves ökológiai lábnyoma (1) legkésőbb 2040-re ismét ne haladja meg a Föld erőforrásainak mennyiségét. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az EGSZB elismeri, hogy kiemelten fontos a karbonsemleges gazdaságra való átállás, valamint a biológiai sokféleség összeomlását mutató jelenlegi tendencia visszafordítása. A közös iparstratégia csak az összes tagállam és érdekelt fél bevonásával és együttműködésével, továbbá integrált stratégiai tervezéssel és az európai szereplők, regionális és helyi intézmények, ipari klaszterek, vállalatok, szociális partnerek, szociális gazdaságbeli vállalkozások, egyetemek és kutatócsoportok, valamint civil társadalmi szervezetek erőforrásainak egyesítése révén lehet sikeres. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az új iparstratégiának megfelelő egyensúlyt kell biztosítania az európai vállalkozások környezetbarát módon történő fejlődésre irányuló támogatása, a 2050-es klímasemlegességi célkitűzések tiszteletben tartása és a fogyasztók arra való ösztönzése között, hogy fenntartható árukat és szolgáltatásokat vásároljanak. E célból tovább kell fejlesztenünk a fenntartható iparpolitika eszköztárát, figyelembe véve a kkv-k jellegzetességeit. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Továbbá az EGSZB meg van győződve arról, hogy a digitális és klímasemleges gazdaságra való jól irányított átállás lehetőséget nyújt az európai ipar megerősítésére, valamint arra, hogy új fenntartható értékláncokban új, minőségi munkahelyek jöjjenek létre. A tervezett irányítási struktúrának ezért minden szinten meg kell erősítenie az iparstratégia iránti elkötelezettséget, valamint minden érdekelt felet be kell vonnia. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Az európai ipar csak egy kiterjedt magán- és állami beruházási program előmozdítása révén érhető fejleszthető tovább. Az európai emberek új igényeire reagáló, a GDP-növekedést fokozó, a régiók közötti kohéziót támogató, a jövedelmi különbségeket csökkentő, valamint az életminőséget beruházáson és innováción keresztül javító új európai iparstratégia segíthet egy közös európai identitás létrehozásában, a szolidaritásra való ösztönzésben, az európai intézmények megerősítésében, és ezáltal „európai hozzáadott értéket” képvisel. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Az EGSZB elismerően veszi tudomásul, hogy az Európai Bizottság az európai ipar jövőjének megtervezésekor jelentőséget tulajdonított a civil társadalmi szervezeteknek. Az EGSZB úgy véli, hogy csak a tagállamok, az európai intézmények, a szociális partnerek és a reprezentatív civil társadalmi szervezetek közötti kölcsönös együttműködés hozhat létre megfelelő környezetet az európai ipar növekedéséhez. E tekintetben a valamennyi szinten folytatott konstruktív társadalmi és polgári párbeszéd a stratégia sikeres végrehajtásának fontos garanciája. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Az EGSZB régóta felismerte, hogy „az üzleti világban vannak olyanok, akik élen járnak a fenntarthatóság integrációjának terén. Számos vállalkozás valójában már a szakpolitikák előtt jár. A szakpolitikáknak stabil környezetet és kiszámíthatóságot kell teremteniük annak biztosítása érdekében, hogy a bevált gyakorlatokból általános gyakorlatok váljanak. Így válik a vállalkozás képessé fenntartható megoldások teljesítésére”. Az EGSZB arra ösztönzi tehát az Európai Bizottságot, hogy vegye mindezt figyelembe a jövőbeli politikák kialakításakor (2). Fontos megjegyezni, hogy a fenntarthatóság keretén belül a szociális gazdaság jelentős múltra tekint vissza. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | 2019-ben az ipari termelés végre visszatért a válság előtti (2007 előtti) szintekre. Az ipar változatlanul gazdaságunk gerincét képezi, és megoldásokat kell biztosítania arra a számos kihívásra, amellyel társadalmunk szembenéz. Az iparnak fontos társadalmi szerepe is van magas hozzáadott értékű tevékenységei, minőségi munkahelyei, valamint a kapcsolódó szolgáltatásokban kialakuló közvetett foglalkoztatás miatt. Ezért az EGSZB üdvözli a közleményben szereplő átfogó javaslatokat, és abban reménykedik, hogy ezek gyorsan megtervezhetők és megvalósíthatók lesznek. Azonban az ipari termelés koronavírus-válság okozta drámai visszaesése megkívánja, hogy a kormányok által tett és az Európai Bizottság által támogatott biztonsági intézkedéseket, amelyek az életképes vállalkozások felszínen tartását és az alkalmazottak jövedelmének védelmét szolgálják, mindaddig fenntartsák, amíg azokra szükség van. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Az EGSZB régóta felismerte az induló innovatív vállalkozások és a növekvő innovatív vállalkozások fontosságát a versenyképes és innovatív ipari szektor kialakításában. Ezért továbbra is felszólít „az induló és a növekvő innovatív vállalkozásokra vonatkozó összehangolt szakpolitikai megközelítésre, amely figyelembe veszi a vállalkozási modellek sokféleségét; továbbá üdvözli a szociális vállalkozásokra irányuló egyedi intézkedéseket” (3). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Az EGSZB üdvözli a platform-munkavállalók munkakörülményeinek javítására vonatkozóan bejelentett javaslatot. Az EGSZB ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az inkluzív és méltányos átállás szélesebb kőrű kihívását közvetlenül nem említik meg a közleményben. Ragaszkodik egy olyan ambiciózus cselekvési terv szükségességéhez, amely arra ösztönözné a tagállamokat, hogy teljesítsék a szociális jogok európai pilléréről szóló nyilatkozata kapcsán tett ígéreteiket. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Zöld Európa

| 3.1. | Európának olyan fenntartható iparpolitikára van szüksége, amely elősegíti az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra történő méltányos átállást. Ez szilárd többéves pénzügyi keretet igényel, amelyben az említett átállás finanszírozásához fontos szerep hárul az Európai Beruházási Bankra. A beruházásnak támogatnia kell mind a környezeti minőséget, mind az európaiak jobb életminőségét. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Számos, 2030-ra kitűzőtt cél kiterjeszthető 2050-re, továbbá a karbonsemleges kontinenssé való átállásunkra. Ezért az EGSZB úgy véli, hogy az iparstratégiának – a fenntartható fejlődési stratégiához hasonlóan – „magában kell foglalnia az Unió belső és külső tevékenységeit, és elő kell mozdítania az ezek közötti maximális koherenciát. [...] A végrehajtás sarokköveit az innovációnak, a fenntarthatóság-központú nemzetközi együttműködésnek és kereskedelmi megállapodásoknak, valamint a vállalkozások mobilizálásának és a civil társadalomnak kellene képeznie” (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A hagyományos és feltörekvő iparágaknak egyaránt proaktív megközelítést kell kialakítaniuk, melynek során a jövőbeli kihívásoknak megfelelő új, fenntartható technológiákkal, munkahelyekkel és átképzéssel elébe mennek a változásnak, alkalmazkodnak ahhoz, és kezelik azt az európai szemeszter szociális eredménytáblájának fényében. A készségekre vonatkozóan új politikákat kellene kidolgozni a civil társadalmi szervezetek és a szociális partnerek bevonásával, hogy felgyorsuljon az oktatási és képzési rendszereknek az újonnan megjelenő munkahelyekhez történő igazítása. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az EU-nak világszinten vezető szerepet kell betöltenie a körforgásos gazdaság és a tiszta technológiák terén. Törekedni fog ezért az energiaigényes iparágak dekarbonizációjára. A körforgásos gazdaság kulcsfontosságú Európa jövőbeli gazdasági modelljének kialakításához. Az EGSZB úgy véli, hogy „a körforgásos jelleg elveinek megfelelő termékeket vagy szolgáltatásokat az ár tekintetében egyértelműen meg kell különböztetni”, és hogy „az újrahasznosított termékekre, valamint az újrahasználati és javítási tevékenységekre vonatkozó csökkentett héa-kulcs vagy héa-mentesség ösztönzést jelenthet a vállalkozók számára, hogy aktívak legyenek ezen a területen, a fogyasztóknak pedig versenyképes árú termékeket biztosít [...]” (5). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A karbonsemleges gazdaságra való átállás biztos, tiszta energiaforrásokat igényel. A megújított energiarendelet és a termelő-fogyasztókra vonatkozó európai szintű együttműködés, valamint a hálózatok összekapcsolása kiemelt fontosságú. Továbbá meg kell vizsgálnunk a fosszilis tüzelőanyagok életképes és gazdaságos alternatíváit, valamint nagy jelentőséget kell tulajdonítanunk a decentralizált és együttműködésen alapuló tiszta energetikai megoldásoknak, köztük a megújulóenergia-szövetkezeteknek, a termelő-fogyasztóknak és az okos hálózatoknak. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Az energiaunió 2.0 elindítását egy olyan program alapjaként kell tekinteni, amely beruház az (alacsony szén-dioxid kibocsátású) energiaellátás jelentős mértékű fokozásába (ideértve a hidrogént is), integrálja a különböző energiahordozókat, európai szintű villamosenergia-hálózatot hoz létre a szél- és napenergia időszakos jellegének kezelésére, valamint energiatárolási technológiákat fejleszt ki. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | A zöld megállapodás sarokkövének számító zöld iparstratégia nélkül az EU soha nem lesz képes egy generáción belül megvalósítani a karbonsemleges gazdaságot. A zöld megállapodás nemcsak az Európai Bizottság nemrég kezdődött hivatali ideje alatt, hanem azt követően is hosszú ideig fogja meghatározni és formálni az ipari szakpolitika-alkotást. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Új ipari paradigmánkhoz létfontosságúak a napelemek, a szélerőműparkok és az akkumulátorok. Ezek azonban olyan nyersanyagokat igényelnek, amelyek a nemzetközi színtéren jelen levő versenytársaink ellenőrzése alá tartoznak. Az iparpolitikát határozott kereskedelmi és külpolitikának kell kiegészítenie, amelynek pedig stratégiákat kell kidolgoznia a nyersanyagokhoz való hozzáférés biztosítására irányulóan. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | A zöld megállapodás finanszírozásához szükséges megfelelő szintű beruházás eléréséhez az alacsony szén-dioxid-kibocsátású termékekbe és folyamatokba való beruházásra vonatkozó állami támogatási szabályok felülvizsgálatát is tervbe kell venni. Ezenkívül az újonnan létrehozott innovációs és modernizációs alapok, valamint az ETS-árverésből befolyó bevételek további forrásokat biztosítanak (biztosíthatnak) a fenntartható iparpolitika támogatásához és az átállás társadalmi hatásának kezeléséhez. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Digitális Európa

| 4.1. | Az új technológiák megváltoztatják életvitelünket, fogyasztási és üzleti szokásainkat. Míg nálunk az 5G hálózatok stratégiájáról folynak viták, addig más gazdasági erők 6G technológiákba ruháznak be. Ahhoz, hogy világszintű vezető szerepet tölthessünk be, alapvető, hogy építsünk versenyelőnyeinkre és finanszírozást biztosítsunk a kutatás-fejlesztés számára. Bizonyos technológiák terén mindmáig az Amerikai Egyesült Államok, Kína és mások mögött kullogunk. Ez a digitális technológia az Ipar 4.0 felé való elmozdulás sarokköve. Az EGSZB úgy véli, hogy Európa felzárkózása létfontosságú. Ennek végrehajtása során pedig a biztonsági aggályokat egyensúlyba kell hozni a gazdasági igényekkel. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A mesterséges intelligenciába és az adatok intelligens felhasználásába való beruházás, valamint az európai vállalkozások üzleti titkainak és a fogyasztók magánéletének ezzel párhuzamos védelme kulcsfontosságú, és ez csak az innovációra szánt európai pénzeszközök új digitális technológiákba való befektetésével érhető el. A kkv-k jelentős szerepet töltenek be ebben a folyamatban, és a megfelelő finanszírozás elengedhetetlen fejlődésükhöz és megújulásukhoz. Az EGSZB már említette, hogy „az Európai Bizottságnak elemeznie kellene és ki kellene egészítenie (de nem szabadna helyettesítenie) azokat a magánkezdeményezéseket, amelyek célja a bevált gyakorlatok és tapasztalatok innovátorok közötti cseréje”, és hogy „az EU-nak összességében olyan politikai, adóügyi és szabályozási keretrendszert kell létrehoznia, amely lehetővé teszi ezen új fenntartható modellek nagy léptékben történő bevezetésének támogatását” (6). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az Európában fejlesztett technológiák kereskedelmi hasznosítására nagyon sokszor máshol kerül sor. Az EU mindeddig nem volt képes technológiai óriások létrehozására. Túl kevés új, vezető innovatív vállalat válik nagy, K+F-intenzív céggé. Az induló vállalkozás érettségéhez vezető út utolsó lépéséhez fontos az egységes európai tőkepiac létrehozásának befejezése, ideértve az európai kockázatitőke-piacot is. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Európa ipara vagy digitalizálásra kerül, vagy megszűnik létezni, és helyébe hatékonyabb és gyorsabb versenytársak lépnek. Ez a beruházások mértékének növelését is szükségessé teszi az új ikt-ágazatok, mint például az adatgazdaság, a dolgok internete, a felhőalapú számítástechnika, a mesterséges intelligencia és a korszerű gyártás növekedési erejének fokozásához. A digitális infrastruktúrába irányuló beruházásnak minden régióba és tagállamba el kell jutnia. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Nagyon fontos az európai munkaerő digitális készségekkel való felvértezése az iparosodás új szakaszában. A digitális kor előnyei kizárólag képzett és jól felkészült munkaerő segítségével használhatók ki. Az EGSZB már korábban kijelentette, hogy „az európai munkavállalók számára képzést, átképzést, továbbképzést és egész életen át tartó tanulási programokat kell biztosítani, hogy teljes mértékben részesedhessenek a technológiai változás előnyeiből” (7). Ehhez szolidaritáson alapuló, aktív munkaerőpiaci eszközök és hatékony szociális biztonsági rendszerek szükségesek, amelyek megőrzik az európai társadalmi modellt. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az Európai Bizottság adatstratégiáját ki kell egészíteni a digitális gazdaságban folytatott, digitális versenyhatóság által ellenőrzött tisztességes versenyről szóló rendelettel. E vonatkozásban az Európai Bizottság által előirányzott stratégiai ágazati adattárak szükségessé teszik az adatokhoz való hozzáférésről, azok szabad áramlásáról és védelméről, valamint a sajátos algoritmusok felhasználásáról szóló rendeletek kidolgozását, amelyek az ipari adatokhoz való hozzáférést tisztességes, észszerű és nem diszkriminatív alapon szervezik meg. Az adatok digitalizációjára és az innovatív technológiákra irányuló fejlesztéseknek ezenkívül teljeskörűen be kell tartaniuk az adatvédelmi rendeletet (GDPR) és a közszféra információinak további felhasználásáról szóló irányelvet. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Globálisan versenyképes EU

| 5.1. | Az európai ipar jövőbeli versenyképessége kiemelten fontos ahhoz, hogy az európai gazdaság fejlődést mutasson az egyre több pólusú, növekvő geopolitikai feszültségek által jellemzett globális gazdaságban. A jövőt az egységes piac elmélyítése jelenti, amelyen kiegyenlítettebbek a feltételek a harmadik országbeli cégekkel szemben. A funkcionális belső piacot erős kereskedelmi politikával kell segíteni a nemzetközi korlátok és a nem versenyképes gyakorlatok legyőzése céljából. A 2020 októberében hatályba lépett, az Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetések átvilágítási keretének létrehozásáról szóló rendelet (8) fontos lépés a kulcsfontosságú uniós eszközök megvédéséhez, de az EGSZB kiemelné, hogy fontos annak folyamatos nyomon követése és szükség szerinti naprakésszé tétele és módosítása. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | A belső piac versenyelőnyt biztosít Európának, és együttműködésünk középponti célja. A belső piac globális versenyképességünk alapját képezi. Az új iparpolitikának a belső piac megvédését és fejlesztését kell a középpontba helyeznie, éspedig olyan intézkedések bevezetésével, amelyek segítik a piac, valamint a négy szabadság fejlesztését és hatékonyságát. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Az EGSZB fenntartja azt az álláspontját, hogy „az adminisztratív terhek és a bürokrácia továbbra is jelentős hátráltató tényező az induló és a növekvő innovatív vállalkozások számára”. Ezért arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy kerülje az adminisztrációs terhek túlszabályozás útján történő növelését, és találjon módot azok hatékonyabbá tételére és csökkentésére (9), főként olyan esetekben, ahol ez nem ássa alá a szociális és környezetvédelmi jogokat. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | A kutatással és fejlesztéssel kapcsolatban az EGSZB a következőket várja az Európai Bizottságtól:






  — | tartsa fenn és teljesítse arra irányuló ambícióját, hogy az uniós GDP 3 %-át K+F-be fektesse be annak érdekében, hogy felzárkózzunk legfőbb versenytársaink – mint például az Egyesült Államok és Japán – mellé, |
| --- | --- | --- |

5.4.

—

tartsa fenn és teljesítse arra irányuló ambícióját, hogy az uniós GDP 3 %-át K+F-be fektesse be annak érdekében, hogy felzárkózzunk legfőbb versenytársaink – mint például az Egyesült Államok és Japán – mellé,

| — | építse tovább az egész Európát felölelő kockázatitőke-piacot, amely javít az innovatív, magas kockázatú, nagy lehetőségeket magukban rejtő projektek finanszírozásán, |
| --- | --- |

—

építse tovább az egész Európát felölelő kockázatitőke-piacot, amely javít az innovatív, magas kockázatú, nagy lehetőségeket magukban rejtő projektek finanszírozásán,

| — | biztosítsa, hogy az államilag finanszírozott K+F-projektek első ipari alkalmazása az Unión belül valósuljon meg, |
| --- | --- |

—

biztosítsa, hogy az államilag finanszírozott K+F-projektek első ipari alkalmazása az Unión belül valósuljon meg,

| — | erősítse meg a strukturális változással szembesülő vagy peremrégiók innovációs rendszereit. |
| --- | --- |

—

erősítse meg a strukturális változással szembesülő vagy peremrégiók innovációs rendszereit.

| 5.5. | A munkahelyek, a növekedés és a bizalom visszaállításához a vállalkozói tevékenységek fokozására van szükség az Európai Unióban. Az Uniónak támogatnia és finanszíroznia kell azokat az oktatási programokat, amelyek célja, hogy új vállalkozások jöjjenek létre a jövőben. Csak az oktatáson keresztül léphetünk előre, és a fiatalabb generációk vállalkozásra való felkészítése az üzleti élet bővüléséhez és sokkal fenntarthatóbb gazdasági és társadalmi környezet kialakulásához vezethet. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Amikor az innováció fokozására törekszenek, a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak azt kell célul kitűzniük, hogy lemásolják a Szilikon-völgyhöz hasonló sikeres innovációs klaszterek környezetét. A kedvező szabályozás, az adókedvezmények, a képzett munkaerő és a finanszírozáshoz való könnyű hozzáférés lehetővé teszi az európai innovátorok számára, hogy Európában maradjanak és kifejlesszék ötleteiket. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Az EU nem tudja fenntartani vezető szerepét az innováció területén a szellemi tulajdonra vonatkozó intelligens szakpolitikák nélkül. Biztosítanunk kell, hogy az európai innováció és szabadalmak megfelelően védve legyenek az ellenséges szándékokkal és üzleti kémkedéssel szemben. Az egységes hatályú európai szabadalom bevezetése ezért elengedhetetlen. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Európa nem viszonyulhat továbbra is naivan a tisztességtelen versenyhez. Az európai fogyasztók, vállalkozások és az egységes piac védelme kulcsfontosságú gazdaságunk virágzásához. Mindenkinek, aki részese akar lenni az egységes piacnak, be kell tartania és teljeskörűen tiszteletben kell tartania ezeket a szabályokat, köztük a klímasemlegességi alapelveket. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a külföldi támogatásokra vonatkozó eszközről szóló fehér könyv elfogadását, amely az egységes piacon belül kezeli a külföldi támogatások torzító hatásait. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Az EGSZB már korábban hangsúlyozta, hogy „a használati értéket szem előtt tartó európai iparpolitikát kell kidolgozni, amelyet területi alapon összehangolnak a helyi sajátosságokkal, és elő kell mozdítani a klaszterek kialakítását és a kooperatizmust, a sokféleség megőrzése pedig méretgazdaságossági előnyökkel jár, betartva az ipari szimbiózis és a körforgásos gazdaság elveit” (10). |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | A versenyszabályozási keret oly sokat hangoztatott reformjára nagyon nagy szükség van. Az EGSZB azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az uniós versenyszabályok teljes felülvizsgálatát 2021-ig elhalasztották. A reform megtervezésekor nincs lehetőség politikai manőverekre; a megközelítés alapját a globális szintű fejleményeknek kell képezniük, és nem csupán az egységes piacon végbemenőknek, ahogyan eddig. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Ezenkívül fokozni kell a különböző szintű helyi és nemzeti kormányok és az Európai Unió közötti együttműködést és kölcsönhatást. Az EGSZB többször is kérte jelentősebb szinergiák kialakítását, miközben „elő kell mozdítani a kommunikációs és együttműködési platformokat, és ezeknek valamennyi tagállamot magukban kell foglalniuk. Ami az egyik tagállamban beválik, egy másikban is működhet, és amit az egyik tagállam kikutatott, azt egy másikban is fel lehet használni vagy bővíteni lehet. [...] Önmagában egyik tagállam sem képes kiemelkedő szerepet játszani a világban” (11). |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | A szén-dioxid-árakban mutatkozó nemzetközi különbségek kezelése érdekében számos intézkedést fontolóra kell venni: az importált fogyasztási cikkek karbonintenzitásának ellensúlyozása a határokon, az importőrök által betartandó környezetvédelmi szabványok, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású kivitel támogatása, piacvédelmi eszközök alkalmazása, valamint törekvés a szén-dioxid-árak közötti különbségek kezelésére a szabadkereskedelmi megállapodásokban. A végső cél a szén-dioxid globális árának meghatározása. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Az európai tőkepiacok erejének felszabadítása nagyon fontos. Ha kiteljesedik a tőkepiaci unió, valamint ha létrejönnek a megfelelő piaci körülmények ahhoz, hogy a cégek képesek legyenek önmagukat a piacokon finanszírozni, akkor a vállalkozások hozzáférhetnek az ahhoz szükséges megfelelő eszközökhöz, hogy fejlődésük minden szakaszát finanszírozhassák. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a kettős átállás regionális dimenzióját jelentősen elhanyagolták a közleményben. Üdvözli azonban a javaslatot (az európai helyreállítási terv részeként), amely szerint erőteljesen növelni kell a Méltányos Átállást Támogató Alap forrásait 7,5 milliárd EUR-ról 40 milliárd EUR-ra. Az EGSZB reméli, hogy ez fedezni fogja minden olyan régió szükségletét, amely mélyreható ipari átalakulással néz szembe. |
| --- | --- |

5.15.

| 5.16. | Az iparpolitika eszköztárának jobb integrációja és koordinálása a megfelelő kormányzási struktúrákkal együtt várhatóan biztosítja majd, hogy Európa teljesítse a zöld, digitális és körforgásos gazdasággá válásra irányuló törekvéseit, ugyanakkor fokozza stratégiai autonómiáját és gazdasági ellenálló képességét. |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | A köztes struktúráknak, például a kkv-k hálózatainak, regionális fejlesztési ügynökségeknek, klasztereknek, ipari szövetségeknek és állami-magán partnerségeknek támogatniuk és erősíteniük kell a stratégiai értékláncokat, valamint egyesíteniük kell az összes dinamikus erőt (innovatív kkv-k, nagyvállalatok, kutatóintézmények, a szociális gazdaság szereplői és állami hatóságok) a gazdasági ökoszisztémák megerősítéséhez. |
| --- | --- |

5.17.

6.   Koronavírus

| 6.1. | A Covid19-világjárvány erőteljes gazdasági visszaesést eredményezett (az EKB 8,7 %-os gazdasági visszaesést jelez előre erre az évre! (12)), amely során – ellentétben más múltbéli válságokkal – a keresleti és a kínálati oldalt is sokkhatások érték. Minden eszközt be kell vetni annak érdekében, hogy az ipari termelés ideiglenes kiesése ne váljon tartóssá és/vagy a likviditási probléma ne váljon fizetőképességi válsággá. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Ezért az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság európai helyreállítási tervre vonatkozó javaslatát (beleértve a Next Generation EU helyreállítási eszközt). Ez a terv valóban:






  — | fel fogja lendíteni az ipari stratégiát az InvestEU megkettőzése, a Stratégiai Beruházási Eszköz létrehozása, valamint az új Fizetőképesség-támogatás révén, |
| --- | --- | --- |

6.2.

—

fel fogja lendíteni az ipari stratégiát az InvestEU megkettőzése, a Stratégiai Beruházási Eszköz létrehozása, valamint az új Fizetőképesség-támogatás révén,

| — | olyan, igazán európai választ ad a világjárvány okozta válságra, amely nagyratörő és jelentős makrogazdasági hatású. Segít elkerülni a tőke (többek között az emberi tőke) további destrukcióját, helyreállítja a bizalmat és fontos multiplikátorhatásokat generál, |
| --- | --- |

—

olyan, igazán európai választ ad a világjárvány okozta válságra, amely nagyratörő és jelentős makrogazdasági hatású. Segít elkerülni a tőke (többek között az emberi tőke) további destrukcióját, helyreállítja a bizalmat és fontos multiplikátorhatásokat generál,

| — | hozzájárul az aszimmetrikus helyreállítás elkerüléséhez, és erősíti a belső kohéziót és szolidaritást, |
| --- | --- |

—

hozzájárul az aszimmetrikus helyreállítás elkerüléséhez, és erősíti a belső kohéziót és szolidaritást,

| — | jelentősen megnöveli a Méltányos Átállást Támogató Alap forrásait, |
| --- | --- |

—

jelentősen megnöveli a Méltányos Átállást Támogató Alap forrásait,

| — | támogatja közös társadalmi és gazdasági prioritásainkat: az ipar normalizálását, a kettős digitális és zöld átállásra irányuló köz- és magánberuházások támogatását, az ipari helyreállítást célzó közös programok kidolgozását, a jövőorientált tevékenységekkel kapcsolatos foglalkoztatás támogatását. |
| --- | --- |

—

támogatja közös társadalmi és gazdasági prioritásainkat: az ipar normalizálását, a kettős digitális és zöld átállásra irányuló köz- és magánberuházások támogatását, az ipari helyreállítást célzó közös programok kidolgozását, a jövőorientált tevékenységekkel kapcsolatos foglalkoztatás támogatását.

| 6.3. | Az EGSZB sürgeti az intézményeket, hogy a lehető leghamarabb jussanak gyors megállapodásra a terv alkalmazását illetően. A zöld megállapodás, a helyreállítási terv és az új ipari stratégia kombinációja erős és koherens eszköztárat biztosít a recesszió elleni küzdelemhez és közös jövőnk előkészítéséhez. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Mivel a korlátozó intézkedések számos ipari ágazatot érintenek, az EGSZB úgy véli, hogy:






  — | fontos feltérképezni, mennyire súlyos a Covid19-válság ipari ágazatokra és értékláncokra gyakorolt hatása, és ennek alapján meg kell határozni és kezelni kell az egyes ágazatok sajátos igényeit annak érdekében, hogy újrainduljon a termelés/foglalkoztatás, |
| --- | --- | --- |

6.4.

—

fontos feltérképezni, mennyire súlyos a Covid19-válság ipari ágazatokra és értékláncokra gyakorolt hatása, és ennek alapján meg kell határozni és kezelni kell az egyes ágazatok sajátos igényeit annak érdekében, hogy újrainduljon a termelés/foglalkoztatás,

| — | szükséges az Unión belüli integrált ipari értékláncok (újjá)építése az európai stratégiai autonómia és gazdasági ellenálló képesség növelése érdekében; a stratégiai cselekvések visszatelepítését támogatni, az ellátmány biztosítását pedig garantálni kell az olyan ágazatokban, mint az energia, egészségügy és gyógyszerhatóanyagok. |
| --- | --- |

—

szükséges az Unión belüli integrált ipari értékláncok (újjá)építése az európai stratégiai autonómia és gazdasági ellenálló képesség növelése érdekében; a stratégiai cselekvések visszatelepítését támogatni, az ellátmány biztosítását pedig garantálni kell az olyan ágazatokban, mint az energia, egészségügy és gyógyszerhatóanyagok.

| 6.5. | Teljesen egyértelmű, hogy ezekben a nehéz időkben az Európai Uniónak meg kell mutatnia erejét és hatalmát. Az EGSZB rámutat, hogy a tagállamok egyetlen esélye e válság leküzdésére az, ha koordinált módon, együtt járnak el. Nincs helyük a populista elképzeléseknek és a nemzeti szintű tervezésnek. A szolidaritás, az együttműködés és egymás tisztelete elengedhetetlen a gyors helyreállítás érdekében, melynek keretében – amennyiben a fenntarthatóság a cél – az ökoszisztémák iránti tisztelet hiányából levont valamennyi tanulságot fel kell használni. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | A költségvetési szabályok enyhítése csak akkor fogja támogatni a termelékeny beruházást, ha az egyik cél az alacsonyabb jövedelmű tagállamok felzárkóztatása. Itt az idő konkrét intézkedések előirányzására annak bebizonyításához, hogy az európai szolidaritás valóban létezik – nemcsak szavakban, hanem tettekben is. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Ez a válság valószínűleg a kkv-kat fogja a leginkább érinteni, mivel ők általában a nagy vállalatoktól függenek és nem eléggé likvidek. Kiemelt jelentőségű, hogy megtalálják az összes európai kkv támogatását szolgáló megfelelő eszközt, és az EGSZB egyetért azzal a törekvéssel, hogy támogassák a kkv-k növekedését, valamint a képzett munkaerő – például munkavállalói részvényopciók bevezetésével (13) történő – bevonzását. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Meg kell határozni és támogatni kell a kulcsfontosságú iparágakat és ágazatokat – az emberi erőforrásoktól a kutatásig –, olyan európai iparpolitikát kialakítva, amely védi ezeket a stratégiai ágazatokat a piactól, és biztosítja a kulcsfontosságú elemek – például légzőkészülékek, maszkok és egyéb dolgok – ellátásának biztonságát. Ez azt jelenti, hogy támogatni kell azokat a vállalatokat, amelyek termelési kapacitásokat helyeznek át Európába, lehetővé téve, hogy az EU visszanyerje a termelés feletti irányítást, és autonómiát élvezzen a világpiac tekintetében, mindenkor a méltányos gazdasági átállással összhangban. Az Unió gyógyszerek és gyógyszerhatóanyagok behozatalától való növekvő függősége rendszerszintű problémákat jelenthet, mivel gyógyszerhiányt és egészségügyi kockázatokat idézhet elő. Ez komoly aggodalomra ad okot az Unió stratégiai autonómiáját illetően. |
| --- | --- |

6.8.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  A Global Footprint Network meghatározása szerint (https://www.footprintnetwork.org/).

1

Global Footprint Network

(2)  HL C 14., 2020.1.15., 95. o.

2

(3)  HL C 288., 2017.8.31., 20. o.

3

(4)  HL C 14., 2020.1.15., 95. o.

4

(5)  HL C 264., 2016.7.20., 98. o.

5

(6)  HL C 81., 2018.3.2., 57. o.

6

(7)  HL C 228., 2019.7.5., 58. o.

7

(8)  (EU) 2019/452 rendelet (HL L 79I., 2019.3.21., 1. o.).

8

(9)  HL C 288., 2017.8.31., 20. o.

9

(10)  HL C 97., 2020.3.24., 31. o.

10

(11)  HL C 228., 2019.7.5., 67. o.

11

(12)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/spring-2020-economic-forecast-deep-and-uneven-recession-uncertain-recovery_en.

12

(13)  COM(2020) 103 final.

13

---

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/116 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/116

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – a) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az egységes piaci szabályok végrehajtásának és érvényesítésének javítására vonatkozó hosszú távú cselekvési terv

(COM(2020) 94 final)

b) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A belső piaci akadályok azonosítása és kiküszöbölése

(COM(2020) 93 final)

(2020/C 364/16)

| Előadó: | Gerardo LARGHI |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Előadó:

Gerardo LARGHI

Társelőadó:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Felkérés: | a) | Európai Bizottság, 2020.4.22. |
| --- | --- | --- |

Felkérés:

a)

Európai Bizottság, 2020.4.22.

| b) | Európai Bizottság, 2020.4.22. |
| --- | --- |

b)

Európai Bizottság, 2020.4.22.

Jogalap:

a) és b): az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.6.25.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.7.16.

Plenáris ülés száma:

553.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

212/2/5

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) támogatja az Európai Bizottság hosszú távú cselekvési tervét az egységes piaci szabályok végrehajtásának és érvényesítésének javítására vonatkozóan (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB kész támogatni és elfogadni az Európai Bizottság A belső piaci akadályok azonosítása és kiküszöbölése című közleményét (2). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB meggyőződése szerint az uniós jog Achilles-sarka az, hogy az uniós szabályok alkalmazása túl hosszú ideje elégtelen vagy nem megfelelő, ezért csalás vagy jogellenes magatartás esetén számos esetben elmarad a szükséges fellépés. Az uniós jog alkalmazása nélkül nem építhető ki a fogyasztói bizalom, és nem biztosítható, hogy a vállalkozások, a munkavállalók és a fogyasztók az egységes piac valamennyi előnyét élvezhessék. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB véleménye szerint a végrehajtási stratégia csak akkor lehet hatékony, ha 1) szoros partnerségen alapul valamennyi érdekelt fél bevonásával; 2) szélesebb körű európai együttműködést tesz lehetővé a meglévő érvényesítési hálózatok között, hogy a több ágazatot érintő problémákat együttesen lehessen kezelni; 3) stratégiákat és eszközöket dolgoz ki az uniós szabályok jelentős méreteket öltő megsértésének kezelésére, hogy egyetlen hatékony és átlátható érvényesítési fellépéssel biztosítható legyen valamennyi érdekelt fél védelme és a nemzetek feletti jogérvényesítés; 4) kihasználja az új technológiák adta lehetőségeket. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a cselekvési tervben egyértelműen határozza meg a civil társadalmi szereplők, a vállalkozók, a munkavállalók és a fogyasztók szerepét. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB teljeskörűen támogatja az Európai Bizottság arra irányuló elképzelését, hogy a belső piaci panaszkezelő hálózatot (SOLVIT) az egységes piacon uralkodó, indokolatlan korlátok hatékony, alapértelmezett eszközévé alakítsa át, de fontos, hogy a SOLVIT strukturáltabb eljárással rendelkezzen ahhoz, hogy az Európai Bizottság elé terjessze a fontos ügyeket, és minden ágazatban, illetve politikai területen jelen legyen. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB üdvözli a korlátozó szabályozások az arányossági tesztről szóló irányelv szerinti előzetes értékelésének javítására összpontosító kezdeményezést (3). Az érdekelt feleknek az „arányossági tesztbe” való bevonása a megszokott eljárás, nem pedig kivétel kell hogy legyen. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az egységes digitális kapu a vállalkozások és a fogyasztók online információigényeinek digitális kiszolgálására teremt lehetőséget. Az egyedüli kapcsolattartó pontokat gyorsan integrálják az egységes digitális kapuba, így a vállalatoknak és fogyasztóknak csak egy helyhez kell fordulniuk segítségért és tájékoztatásért. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság azon kérését, hogy az Európai Parlament és a Tanács fogadja el a belső piaci szolgáltatásokról szóló, a szolgáltatásokhoz kapcsolódó engedélyezési rendszerekre és követelményekre vonatkozó értesítési eljárást meghatározó 2006/123/EK irányelv végrehajtásáról szóló javaslatot (4). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a Covid19-járvány miatti válság komoly kockázatokat rejt magában az egységes piacra nézve, nevezetesen, hogy a világjárvány elmúltával az uniós tagállamok között a gazdasági fejlettség, a szociális garanciák és az életszínvonal terén meglévő különbségek növekedhetnek. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB megjegyzi, hogy az egységes piac valódi eredményei ellenére a vállalkozások és a fogyasztók még mindig túl sok akadályról számolnak be. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság cselekvési tervével, amely szerint „az egységes piac fennálló akadályainak leküzdéséhez elengedhetetlen, hogy a végrehajtásért és érvényesítésért felelős különböző európai és tagállami szintű szereplők valódi partnerséget alakítsanak ki”. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Az EGSZB ezért sürgeti az Európai Bizottságot, hogy az egységes piac érvényesítésére irányuló új stratégia segítségével hozzon létre egy olyan szilárd együttműködési keretet, amelyben részt vesz az uniós jog alkalmazásában aktív szerepet játszó valamennyi érdekelt fél. A szervezeteket többek között célszerű lenne teljes mértékben bevonni a horizontális érvényesítési kérdések megvitatásának fórumaként létrehozni tervezett egységes piaci érvényesítési munkacsoport (SMET) munkájába. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Az EGSZB úgy véli, hogy az érvényesítés alapvetően horizontális probléma, ezért nem szabad elszigetelten kezelni. Rendkívül lényeges kérdés a különböző érvényesítési hálózatokat összekapcsoló munkafolyamatok jobb szervezése és egyszerűsítése, valamint a hálózatok közötti információ- és tapasztalatcsere előmozdítása. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | A fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet (CPC) elősegítette a civil társadalmi szervezetek és a jogérvényesítő hatóságok közötti kapcsolatépítést a közöttük meglévő együttműködés jobb elismerésével. Ez a keretrendszer azonban, bár pozitív kezdeményezés, mégis hiányos, és további javítások szükségesek, például az állampolgárok általi figyelmeztetésekre adott gyorsabb reakció területén. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Az EGSZB megítélése szerint az adatok és a mesterséges intelligencia segítheti a piacok nyomon követését. Ezért úgy véli, hogy ezeket a digitális eszközöket uniós szinten kell kifejleszteni, és minden érintett fél számára hozzáférhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Napjainkban az érvényesítő hatóságok azzal szembesülnek, hogy az egységes piacon egyre gyakoribb a tisztességtelen magatartás, míg saját munkájukat gyakran szigorú költségvetési korlátok betartásával kell végezniük. Ebben az összefüggésben az EGSZB a szűkös erőforrások jobb felhasználását, a meglévő hálózatok közötti koordináció javítását, az érintett szereplők közötti új szinergiák kialakítását, valamint olyan új technológiákon alapuló új eszközök létrehozását sürgeti, amelyek hozzájárulhatnak az uniós jog hatékony érvényesítéséhez. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Az egységes piaci szabályok végrehajtásának és érvényesítésének javítására vonatkozó hosszú távú cselekvési terv című közleményt (COM(2020) 94 final) illetően – INT/899

2.1.   Az egységes piac kihívásai

| 2.1.1. | Az egységes piac az európai projekt központi eleme, amely megkönnyítette az európai fogyasztók és vállalkozások életét. A hatékony egységes piac elvileg bővebb termék- és szolgáltatáskínálatot, illetve jobb munkalehetőségeket biztosít az uniós polgároknak. Az egységes piac célja a kereskedelem és a verseny ösztönzése, továbbá a zöld, ipari és digitális átállás Unióban történő megvalósításának is alapvető eszköze. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Ahhoz, hogy ezt elérjük, Európának kritériumokon alapuló prioritásokat kell megállapítania, és megalapozott kritériumok mentén egyértelmű politikai irányt kell követnie, a legteljesebb mértékben az embereket tartva szem előtt. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Az egységes piaci szabályok érvényesítése terén folytatott együttműködés megerősítése érdekében az Európai Bizottság meghirdeti az egységes piaci érvényesítési munkacsoport (SMET) létrehozását, amelynek feladata, hogy értékelje a nemzeti jogszabályok egységes piaci szabályoknak való megfelelését, rangsorolja a legsürgetőbb akadályokat, megoldást keressen a túlszabályozásra, megvitassa a horizontális érvényesítési kérdéseket és nyomon kövesse a javasolt cselekvési terv végrehajtását. E vonatkozásban a SMET-nek egyértelmű kritériumokat kell meghatároznia annak eldöntéséhez, hogy gazdasági értékük szerint melyek a legsürgetőbb akadályok. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Az Európai Bizottság megelőző mechanizmusokat is alkalmazni kíván a következők érdekében: az egységes piacon történő szolgáltatásnyújtást korlátozó új akadályok létrejöttének elkerülése; a szabálytalanságok felderítését szolgáló kapacitások bővítése; online érvényesítési platform (e-érvényesítési labor) létrehozása az illegális és a nem megfelelő ipari és fogyasztási termékekre vonatkozó információk megosztásához; egységes európai információs pont létrehozása a nem élelmiszer jellegű termékek kontrolljáért felelős hatóságok és a hamarosan elkészülő egyablakos vámügyintézési rendszer számára; annak biztosítása, hogy a belső piaci információs rendszer (IMI) alapértelmezett eszközzé váljon; olyan eszköz létrehozása, amelynek segítségével a polgárok és a vállalkozások névtelen bejelentést tehetnek a belső piaci jogaik gyakorlása során tapasztalt szabályozási akadályokról; az uniós agrár-élelmiszeripari (és köztük az állat- és növényegészségügyi) jogszabályokkal kapcsolatos érvényesítés javítása; a meglévő struktúrák (pl. fogyasztóvédelmi együttműködési hálózat, az európai uniós termékmegfelelőségi hálózat vagy a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontja) és az Egységes piac program vagy a Digitális Európa program keretében finanszírozott, fejlett informatikai megoldások tesztelésére és alkalmazására szolgáló laboratórium integrálásának értékelése; a hamisított és az illegális termékek, többek között az importált részegységekből az Unióban gyártott vagy összeszerelt tiltott termékek elleni küzdelem megerősítése és az OLAF jelenlegi megbízatásának kibővítése; az érvényesítés erősítése az agrár-élelmiszeripari láncban; címkézési és nyomonkövethetőségi rendszerek kialakítása digitális eszközök használatának előmozdításával annak érdekében, hogy a külső határokon és az EU-n belül célzottabb ellenőrzések végrehajtása váljon lehetővé; a SOLVIT-nak az egységes piaci vitarendezés alapértelmezett eszközévé tétele; az ügykezelési folyamat egyszerűsítése, a panaszok két hónapon belüli előzetes vizsgálata a következő lépések meghatározása érdekében; és az EU Pilot rendszer használata egyértelmű feltételek és határidők alapján azokra az esetekre összpontosítva, amikor rövid időn belül gyors megoldás érhető el. |
| --- | --- |

2.1.4.

2.2.   Általános megjegyzések

| 2.2.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy az egységes piac teljeskörűvé tétele és működésének hatékony érvényesítése a legfontosabb feladat, mivel nem önmagában megvalósítandó végső célról, hanem az Európai Unió alapító dokumentumaiban megfogalmazott politikai célkitűzések megvalósításának eszközéről van szó. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | A közlemény a következő fő akadályokat azonosítja: nemzeti és uniós szintű szabályozási döntések; a jogszabályok átültetése, végrehajtása és érvényesítése; a tagállamok közigazgatási és gyakorlati kapacitása; az általános üzleti és fogyasztói környezet; és a közpolitikához nem kapcsolódó alapvető okok, mint például a kultúra vagy a nyelv. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | A SOLVIT alapértelmezett eszközzé tétele: az EGSZB támogatja azt a célt, hogy a SOLVIT-eljárások váljanak az egységes piacon fennálló indokolatlan korlátok kezelésének alapértelmezett eszközévé. Azonban a SOLVIT kizárólag a párbeszéd és a „puha hatalom” („soft power”) eszközeivel él, ráadásul nem használható peres ügyekkel párhuzamosan. A SOLVIT rendszernek strukturáltabb eljárásra van szüksége ahhoz, hogy a fontos ügyeket az Európai Bizottság elé lehessen terjeszteni. Ugyanakkor fontos, hogy a SOLVIT valamennyi ágazatban és politikai területen jelen legyen. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | A korlátozó rendelkezések az arányossági tesztről szóló irányelv (5) szerinti előzetes értékelésének javítása nagyon üdvözlendő intézkedés. Az Európai Bizottságnak azonban strukturált segítséget kell biztosítania és iránymutatást kell kiadnia a tagállamok számára arra vonatkozóan, az arányossági tesztről szóló irányelv szerint hogyan kell előzetesen elvégezni a szakmák újonnan tervezett nemzeti szabályozásainak arányossági értékeléseit. Az érdekelt feleknek az „arányossági tesztbe” való bevonása pedig a megszokott eljárás, nem pedig kivétel kell hogy legyen. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Információszerzés és adminisztratív eljárások: az egységes digitális kapu lehetőséget teremt a vállalkozások és a fogyasztók online információigényeinek digitális kiszolgálására, de az egységes piacra vonatkozó jelenlegi jogszabályok szerint a tagállamoknak egyedüli kapcsolattartó pontokon keresztül is tájékoztatniuk kell a vállalatokat. Különböző uniós jogszabályok rendelkeznek az egyedüli kapcsolattartó pontok központosításáról. Ezeket gyorsan integrálják az egységes digitális kapuba, így a vállalatoknak és fogyasztóknak csak egy helyhez kell fordulniuk segítségért és tájékoztatásért. A vállalkozásoknak egyetlen, koordinált választ kell kapniuk. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Az Európai Uniót jelenleg alapjaiban rengetik meg mind külső tényezők – például a folyamatban lévő világjárvány, amely számos áldozattal járt, és a nyomában járó pánik az EU egész gazdaságát recesszióba döntötte –, mind belső tényezők, például az Unió megszületését annak idején lehetővé tevő hatalmas szolidaritás hiánya. Ezért feltesszük a kérdést, hogy mire van szükség egy egységes piac létrehozásához, ami nem csupán technikai és jogalkotási kérdés, hanem az európai projekt teljes modelljének újragondolását jelenti. Teljes mértékben indokolt elgondolkodni azon, hogy egy egységes Európa – amelyet egyesek megálmodtak, sokan a felépítéséért küzdöttek, mások pedig lépésről lépésre történő lerombolására törekedtek, legalábbis az EU alkotmányának elutasítása óta – vajon még 2050-ben is létezik-e majd, nemcsak mint a szabadság mintaképe, hanem úgy is mint a kultúra védvára és a béke bajnoka, támogatva az emberek közötti jóakaratot, védelmezve a férfiak és nők esélyegyenlőségét egy diszkriminációtól és akadályoktól mentes világban. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | A fentiek még inkább jellemzőek ezekben a nehéz időkben, amikor Európát egy olyan hosszan tartó válság fojtogatja, amely sokkal inkább rendszerszintű, és nem az aktuális gazdasági helyzet okozza: nem pusztán gazdasági és pénzügyi krízisről van szó, hanem a társadalmi és kulturális értékek válságáról is. Sokaknak az a meggyőződése, hogy az egyetlen hiteles megoldás, ha a tisztán monetáris és gazdasági megközelítéssel szemben előtérbe helyezzük a valódi politikai unió gondolatát. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Az EGSZB úgy gondolja, hogy az összes európai országot érintő Covid19-válság a teljes rendszer átgondolására ösztönöz, nemcsak szervezeti értelemben, hanem új ötletek megjelenése és új üzleti modellek kidolgozása szempontjából is. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | A polgárokat védeni hivatott rendszerek nem minden országban tudták kezelni a válságot. Éppen ellenkezőleg, számos helyen az említett rendszerek megbuktak: sem a központi kormányok, sem az önkormányzatok, sem a polgárok nem voltak felkészülve egy vészhelyzetre, és gyakran lassan, költségigényesen, néha pedig érthetetlen módon reagáltak. |
| --- | --- |

2.2.9.

| 2.2.10. | Nyilvánvalóvá vált, hogy egyes területeken Európa harmadik országoktól függ, vagyis részben át kell értékelni azokat az alapokat, amelyekre az Európai Unió épül, az Uniónak reakcióképessé kell válnia, és meg kell tudnia újítani önmagát. Különös figyelmet kell fordítani a helyi és regionális önkormányzati, illetve állami közbeszerzésre, a helyi beszállítók támogatására: a közbeszerzésnek a gazdasági biztonság garanciájává kell válnia. |
| --- | --- |

2.2.10.

| 2.2.11. | A piacvezérelt szabványosítás fontos szerepet játszik az „új megközelítésben”, amely nemcsak a termékekre, hanem a szolgáltatásokra is érvényes. |
| --- | --- |

2.2.11.

| 2.2.12. | Pontosan értékelni kell a tervezett intézkedések szükségességét, valamint hatékonyságát és hatását, hogy a szolgáltatások szabályozásakor egyértelműen külön lehessen kezelni az egységes piac szempontjából releváns és az egyéb szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

2.2.12.

| 2.2.13. | Az EGSZB osztja az Európai Bizottság véleményét az egységes piaccal kapcsolatos uniós jog kidolgozását, végrehajtását és érvényesítését elősegítő intézkedések fontossága tekintetében. Az olyan területeken, mint például az áruk és szolgáltatások, a közbeszerzés, a piacfelügyelet, a társasági jog, a szerződéses és szerződésen kívüli jogok, a pénzmosás elleni küzdelem, a tőke szabad mozgása, a pénzügyi szolgáltatások, a verseny és a kormányzati eszközök kifejlesztése, sürgősen szükség van az egységes piac létrehozására, amely biztosítja a polgárok, a termelők, a munkavállalók és a fogyasztók jogait, ugyanakkor nem ássa alá a kiegyensúlyozott gazdasági tevékenységet. |
| --- | --- |

2.2.13.

| 2.2.14. | Az EGSZB méltányos egységes piacot sürget, ahol be kell tartani a munkaügyi, fogyasztói és környezetvédelmi szabályokat, összhangban az újonnan javasolt európai iparstratégiával (6), az Európai Bizottság programjában meghatározott körforgásos gazdasági elvekkel. Az EGSZB már teljes mértékben elfogadta ezeket az elveket, és reméli, hogy Európa ezen a területen vezető szerepet fog játszani. |
| --- | --- |

2.2.14.

| 2.2.15. | Az EGSZB az általa már számos alkalommal tett javaslatokkal és ajánlásokkal összhangban (7) támogatja a tagállamok és az Európai Bizottság képviselőiből álló egységes piaci érvényesítési munkacsoport (SMET) létrehozására irányuló döntést. |
| --- | --- |

2.2.15.

| 2.2.16. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy feltétlenül küzdeni kell a piac megfelelő működését már oly sokszor aláásó túlszabályozás és helytelen szabályérvényesítés minden egyes megnyilvánulása ellen. Az EGSZB határozottan kéri, hogy legalább megfigyelőként képviseltethesse magát ebben a munkacsoportban. |
| --- | --- |

2.2.16.

| 2.2.17. | Az EGSZB – ahogy azt már számos korábbi véleményében (8) is megfogalmazta – egyetért az Európai Bizottságnak azzal az álláspontjával, hogy az egységes piac megvalósítása szempontjából kockázati és késleltető tényezőt jelent a piac szétaprózottsága, az érvényesítendő szabályok közti ellentmondások, az adatok bizalmas kezelését illető bizonytalanság, az informatikai hálózatok nem kellő óvatossággal és nem mindig ellenőrizhető módon történő használata, és az, hogy illegális szolgáltatások online elérhetők. E tényezők elsősorban azért vannak jelen, mert az Európai Bizottság illetékes szervezeti egységei pénzügyi szankciók, büntetések révén nem érvényesítik a szabályokat. Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság főigazgatóságai átfogó módon kezeljék a felsorolt problémákat. |
| --- | --- |

2.2.17.

| 2.2.18. | Az EGSZB sajnálattal jegyzi meg, hogy az uniós jogszabályok érvényesítése még mindig nem hatékony. Az európai polgároknak jogot kell biztosítani arra, hogy európai szinten érdemi kollektív keresetet nyújtsanak be, és ezt egyértelműen és azonnal be kell vezetni; ez – végső megoldásként alkalmazva – nagymértékben elősegítené az európai uniós szabályok be nem tartása miatti felelősségre vonást, és így hozzájárulna az említett szabályok tekintetében az önkéntes szabálykövető magatartás elterjedéséhez (9). |
| --- | --- |

2.2.18.

| 2.2.19. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy nagyon gyakran maguk a tagállamok szegték meg a közösen elfogadott egységes piaci szabályokat, vagy hoztak létre, illetve tűrtek el nemzeti jogi akadályokat a piacaik fokozott védelme és a hazai vállalkozások számára előnyös helyzet biztosítása érdekében. A megszerzett előnyök gyakran nagyon rövid távúak, de ez káros a kkv-kra és az induló vállalkozásokra, továbbá azokra az egyénekre és fogyasztókra nézve, akik ki vannak téve a nem megfelelő termékek miatti kockázatnak vagy szűkebb választási lehetőségekkel rendelkeznek. |
| --- | --- |

2.2.19.

| 2.2.20. | Ezért az EGSZB támogatja az Európai Bizottság azon kérését, hogy az Európai Parlament és a Tanács fogadja el a nemzeti szabályok szolgáltatási irányelv szerinti közléséről szóló irányelvjavaslatot (10). A megállapodás azonban nem áshatja alá a létező szolgáltatási irányelvet a területi korlátozásokra vonatkozó értesítési kötelezettség alóli felmentések révén (ideértve a várostervezést), vagy annak révén, hogy az Európai Bizottságot megfosztják a jelenlegi döntéshozatali jogkörétől. |
| --- | --- |

2.2.20.

2.3.   Részletes megjegyzések

| 2.3.1. | Az egységes piac alkalmazási köre azt jelenti, hogy az EU létre tud hozni egy többoldalú, nyitott, diszkriminációmentes és szabályokon alapuló kereskedelmi rendszert. A harmadik országok csak az – egyebek mellett egészségügyi, környezetvédelmi, élelmiszer- és termékbiztonsági, valamint fogyasztóvédelmi – uniós szabályok betartásával férhetnek hozzá az egységes piachoz. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság arra irányuló döntését, hogy az egységes piac létrehozását támogató, már meglévő eszközöket új eszközökkel kombinálja (például központi információs pont, ahol a tagállamok köztisztviselői választ kaphatnak gyakorlati kérdéseikre, a közbeszerzési irányelvek esetében használthoz hasonló platformok létrehozása a tagállamokkal folytatott információcsere céljából, továbbá a szabályokra és előírásokra vonatkozó információkhoz az egységes digitális kapun keresztül történő hozzáférés javítása a felhasználók számára). |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság adjon ki iránymutatást a következő elvekhez:






  a) | szubszidiaritás és „kettős szubszidiaritás”; |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

a)

szubszidiaritás és „kettős szubszidiaritás”;

| b) | kölcsönös elismerés; |
| --- | --- |

b)

kölcsönös elismerés;

| c) | innováció és elővigyázatosság; |
| --- | --- |

c)

innováció és elővigyázatosság;

| d) | általános érdek bizonyos szolgáltatások (pl. bank és biztosítás) tekintetében. |
| --- | --- |

d)

általános érdek bizonyos szolgáltatások (pl. bank és biztosítás) tekintetében.

| 2.3.4. | Az EGSZB egyetért a közbeszerzés középpontba állításáról szóló döntéssel. Az uniós alapok kezelőinek és kedvezményezettjeinek segítséget kell kapniuk a közbeszerzési gyakorlataik javításához, hogy biztosítottak legyenek az egyenlő versenyfeltételek, továbbá a közbeszerzés az alapvető szakpolitikai célkitűzések, például a körforgásos gazdaság elveinek megvalósítását szolgáló stratégiai eszköz lehessen. |
| --- | --- |

2.3.4.

3.   A belső piaci akadályok azonosítása és kiküszöbölése című közleményt (COM(2020) 93 final) illetően – INT/908

3.1.   Az egységes piaci akadályok

| 3.1.1. | Az egységes piaci akadályok azonosításáról és lebontásáról szóló európai bizottsági közlemény 13 fő akadályra összpontosít, hangsúlyozva, hogy ezek nemcsak szabályozási vagy adminisztratív, hanem gyakorlati jellegűek is. Az uniós vállalkozások vagy fogyasztók gyakran egyidejűleg több korlátba is beleütköznek. Ez különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k), a szellemi szabadfoglalkozásúak és a fogyasztók esetében érvényes. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Annak érdekében, hogy megfelelő uniós és tagállami szintű megoldásokra tudjon javaslatot tenni, az Európai Bizottság öt alapvető okot azonosít: nemzeti és uniós szintű szabályozási döntések; a jogszabályok átültetése, végrehajtása és érvényesítése; a tagállamok közigazgatási kapacitása és gyakorlata; az általános üzleti és fogyasztói környezet; és a közpolitikához nem kapcsolódó alapvető okok, mint például a kultúra vagy a nyelv. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Néha úgy tűnik, hogy a tagállamok megsértik a közösen elfogadott egységes piaci szabályokat, vagy nemzeti jogi akadályokat hoznak létre, illetve tűrnek el a piacaik fokozott védelme és a hazai vállalkozások számára előnyös helyzet biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Általános megjegyzések

| 3.2.1. | Az EGSZB elismeri, hogy az Európai Bizottság közleménye azonosítja a valódi egységes piac megvalósulását gátló, még meglévő fő akadályokat. Ezek az akadályok nemcsak szabályozói vagy adminisztratív jellegűek, hanem gyakorlatiak is, ami azt jelenti, hogy az Európai Unióban működő vállalkozások és fogyasztók gyakran néznek szembe egyszerre több akadállyal. Ez különösen a kkv-kra és a szellemi szabadfoglalkozásúakra hat negatívan. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Az EGSZB véleménye szerint a végrehajtási stratégia csak akkor lehet hatékony, ha 1) szoros partnerségen alapul valamennyi érdekelt fél bevonásával; 2) szélesebb körű európai együttműködést tesz lehetővé a meglévő érvényesítési hálózatok között, hogy a szabálysértéseket fel lehessen deríteni, és a több ágazatot érintő összetett problémákat együttesen lehessen kezelni; 3) stratégiákat és eszközöket dolgoz ki az uniós szabályok nagy mértékű megsértésének hatékony felderítésére, hogy egyetlen érvényesítési fellépéssel biztosítható legyen valamennyi érdekelt fél védelme és a nemzetek feletti jogérvényesítés; 4) kihasználja az új technológiák adta lehetőségeket a hatékonyabb érvényesítési fellépések és a szigorúbb piacfelügyelet előmozdítására. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Az EGSZB meggyőződése szerint az uniós jog Achilles-sarka az, hogy az uniós szabályok alkalmazása túl hosszú ideje elégtelen vagy nem megfelelő, azaz csalás vagy jogellenes gyakorlatok esetén számos esetben elmarad a szükséges fellépés. Az uniós jog hatékony érvényesítése nélkül nem építhető ki a fogyasztói bizalom, és nem biztosítható, hogy a vállalkozások, a munkavállalók és a fogyasztók élvezhessék az egységes piac valamennyi előnyét. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | A Covid19-válság által az egységes piacra gyakorolt káros hatás felerősíti azt a kárt, amit az Egyesült Királyság Európai Unióból történt távozása okozott. Ez azzal járhat, hogy a világjárvány elmúltával a gazdasági fejlettség, a szociális garanciák és az életszínvonal terén az uniós tagállamok között meglévő különbségek növekednek, ami az egységes piacra és annak fejlődésére is hatással van. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Az EGSZB megítélése szerint a jelenlegi helyzetben könnyen előfordulhat, hogy az egységes piac egy egyszerű szabadkereskedelmi térséggé válik – ami nem természetes eredménye egy nemzetek feletti politikai projektnek, hanem csupán az országok nemzeti érdekeinek legkisebb közös nevezője. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Az EGSZB ezért arra kéri az európai intézményeket és civil társadalmi szervezeteket, hogy világosan tájékoztassák az európai polgárokat az egységes piac korlátairól, hogy ezáltal reális elvárásokat támaszthassanak annak megvalósításával és érvényesítésével szemben. Emiatt fontos, hogy ne vezessenek be sem olyan, esetleg felesleges és indokolatlan intézkedéseket, amelyek valójában csak akadályokat emelnének a vállalkozások, különösen a kkv-k (11) működése elé, ideértve a szellemi szabadfoglalkozásokat is, sem pedig teljes harmonizációt, amely azért nem védhető, mert előnyt élveznek más elvek, például a fogyasztók jogai és a fogyasztóvédelem. Az egységes piacnak tükröznie kell a sokféleség erejének elvét, ami a harmonizáció mellett az európai politikák sarkalatos pontja kell hogy legyen. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | A szabványosítás fontos szerepet játszik a termékeken kívül a szolgáltatásokra is érvényes „új megközelítésben”. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Egy olyan hosszú távú terv, mint az Európai Bizottságnak a fennálló akadályok megszüntetésére irányuló terve ambiciózus és dicséretes vállalkozást képvisel, ám amellett lényeges mértékben fejleszteni kell a tájékoztatási, figyelmeztetési, tanulási, képzési, integrációs és szabványosítási folyamatokat is. |
| --- | --- |

3.2.8.

3.3.   Az egységes piac szociális dimenziója

| 3.3.1. | Az EGSZB ismét arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe az EU szociális dimenzióját, elősegítve ezzel a minőségi és tisztességes munkahelyek létrehozását és a határon átnyúló mobilitást, a kapacitások és készségek fejlesztését, továbbá fokozza azoknak a kkv-knak a támogatását, amelyek különösen korlátozónak érzik az uniós szabályokat, és a fennálló helyzetből a legkevesebb előnyük származik. Az EGSZB ezért üdvözli a fenntartható és digitális Európára vonatkozó kkv-stratégia elfogadását. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy az egységes piacra vonatkozó szabályok csak annyiban hasznosak, amennyiben a szegénység, az egyenlőtlenség, a hátrányos megkülönböztetés és a társadalmi kirekesztés megakadályozásával hozzájárulnak egy egészséges szociális piacgazdaság létrejöttéhez, külön hangsúlyt fektetve arra, hogy a fiatalok helyét is biztosítsák a társadalomban. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | A kkv-k és a munkavállalók közül sokan érzik úgy, hogy ők a gazdasági válságoknak és az euro bevezetésének, most pedig az európai gazdaságot recesszióba taszító rendkívül súlyos világjárványnak a legfőbb kárvallottjai. Ez azt jelenti, hogy az egységes európai piac támogatására tett minden intézkedést nyíltabban, közvetlenebb módon és hatékonyabban kell kommunikálni, csökkenteni kell a bürokráciát, és mindenki számára érthető szabályokat kell megállapítani. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Az EGSZB azt is kéri, hogy a zöld gazdaságra vonatkozó későbbi intézkedések és az Európai Bizottság egységes piacra vonatkozó cselekvési terve fogalmazzon meg olyan szabályokat a szociális gazdaságra vonatkozóan, amelyek egyenlő versenyfeltételeket biztosítanak a szociális gazdaság terén működő vállalatok számára, és segítik ennek az ágazatnak a fejlődését. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | A fiatal vállalkozók, az innovatív termékek és szolgáltatások támogatása az egységes piac megvalósítására irányuló program egyik kulcseleme. Az EGSZB egyetért az új üzleti modellek, nevezetesen a körforgásos gazdaság, a fejlett technológiák, az alacsony szén-dioxid-kibocsátás, az erőforrás-hatékony megoldások és más olyan kezdeményezések támogatásával, amelyek célja például a vállalkozások nemzetközivé válásának előmozdítása, a tehetségek vonzása és a munkavállalók készségfejlesztése. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy támogatni szükséges a digitális projektekbe beruházó kkv-kat. A projekteket úgy kell kialakítani, hogy a vállalkozásoknak, a fogyasztóknak és a civil társadalom egészének is a hasznára váljanak. |
| --- | --- |

3.3.6.

3.4.   Részletes megjegyzések

| 3.4.1. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az európai vállalatok nehézségekkel szembesülnek a globális piacon az oligopóliumokkal és monopóliumokkal való verseny során, amelyek bizonyos esetekben állami tulajdonban vannak. Jó példa erre a vasúti ágazat, a légi közlekedés és a szélenergia, ahol az európai vállalatok kiélezett versennyel néznek szembe (harmadik országbeli, főként kínai vállalatokkal versenyezve). |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az online platformok betartsák a termékmegfelelőségi szabályokat, hogy illegális és nem biztonságos termékek ne kerülhessenek a piacra. Hangsúlyozza, hogy fontos minden egyes olyan intézkedés, amely az online platformokon értékesített termékek megfelelőségének ellenőrzésére és a globális online ellátási láncban a termékbiztonság garantálására irányul. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Mindazonáltal az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság ennek keretében vegyen figyelembe olyan tényezőket is, mint a mesterséges intelligencia, a kereskedelmi kommunikáció, a marketing és a reklám, a termék- és szolgáltatásértékesítés jogi és szerződéses garanciái, valamint az egységes piacnak a banki és biztosítási ágazatban történő megvalósítására és a szabályok érvényesítésére irányuló különös rendelkezések. |
| --- | --- |

3.4.3.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2020) 94 final.

1

(2)  COM(2020) 93 final.

2

(3)  HL L 173., 2018.7.9., 25. o.

3

(4)  COM(2016) 821 final.

4

(5)  HL L 173., 2018.7.9., 25. o.

5

(6)  COM(2020) 102 final.

6

(7)  Lásd: HL C 43., 2012.2.15., 14. o. és a többi fent említett vélemény.

7

(8)  Lásd a mellékelt felsorolást.

8

(9)  Az EGSZB e tekintetben több véleményt is megfogalmazott, például: HL C 309., 2006.12.16., 1. o., HL C 324., 2006.12.30.,1. o., HL C 162., 2008.6.25.,1. o., HL C 228., 2009.9.22., 40. o. és HL C 128., 2010.5.18., 97. o.

9

(10)  COM(2016) 821 final.

10

(11)  HL C 376, 2011.12.22., 51. o.

11

---

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/124 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/124

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért

(COM(2020) 456 final)

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának Uniós költségvetés – az európai helyreállítási terv motorja

(COM(2020) 442 final)

Javaslat tanácsi rendeletre a Covid19-világjárvány utáni helyreállítás támogatására szolgáló Európai Uniós Helyreállítási Eszköz létrehozásáról

(COM(2020) 441 final/2 – 2020/0111 (NLE))

Módosított javaslat tanácsi rendeletre a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről

(COM(2020) 443 final – 2018/0166 (APP))

Módosított javaslat tanácsi határozatra az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről

(COM(2020) 445 final – 2018/0135 (CNS))

Javaslat tanácsi rendeletre a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet módosításáról

(COM(2020) 446 final – 2020/0109 (APP))

Módosított javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról – Az Európai Parlament és a Tanács határozata a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról, Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz létrehozásáról, Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP-stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről

(COM(2020) 459 final – 2018/0224 COD)

(2020/C 364/17)

| Főelőadó: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |
| Főelőadó: | Tommaso DI FAZIO |
| Főelőadó: | Petr ZAHRADNÍK |

Főelőadó:

Petru Sorin DANDEA

Főelőadó:

Tommaso DI FAZIO

Főelőadó:

Petr ZAHRADNÍK

| Felkérés: | Európai Parlament, 2020.6.17. (COM(2020) 459 final – 2018/0224 COD)
  Az Európai Unió Tanácsa, 2020.6.10. (COM(2020) 459 final – 2018/0224 COD)
  Európai Bizottság, 2020.6.17.:
  COM(2020) 441 final/2 – 2020/0111 (NLE)
  COM(2020) 442 final
  COM(2020) 443 final – 2018/0166 (APP)
  Európai Bizottság, 2020.7.2.:
  COM(2020) 445 final – 2018/0135 (CNS)
  COM(2020) 446 final – 2020/0109 (APP)
  COM(2020) 456 final |
| --- | --- |
| Jogalap: | az EUMSZ 43. cikk (2) bekezdése, 173. cikk (3) bekezdése, 182. cikk (1) bekezdése és 304 cikke |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” |
| Elnökségi határozat: | 2020.6.9. |
| Plenáris ülésen történő elfogadás kelte: | 2020.7.16. |
| Plenáris ülés száma: | 553. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 206/4/5 |

Felkérés:

Európai Parlament, 2020.6.17. (COM(2020) 459 final – 2018/0224 COD)

Az Európai Unió Tanácsa, 2020.6.10. (COM(2020) 459 final – 2018/0224 COD)

Európai Bizottság, 2020.6.17.:

COM(2020) 441 final/2 – 2020/0111 (NLE)

COM(2020) 442 final

COM(2020) 443 final – 2018/0166 (APP)

Európai Bizottság, 2020.7.2.:

COM(2020) 445 final – 2018/0135 (CNS)

COM(2020) 446 final – 2020/0109 (APP)

COM(2020) 456 final

Jogalap:

az EUMSZ 43. cikk (2) bekezdése, 173. cikk (3) bekezdése, 182. cikk (1) bekezdése és 304 cikke

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió”

Elnökségi határozat:

2020.6.9.

Plenáris ülésen történő elfogadás kelte:

2020.7.16.

Plenáris ülés száma:

553.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

206/4/5

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB tisztában van azzal, hogy a Covid19-világjárvány minden tagállam esetében súlyos gazdasági és társadalmi következményekkel járt. Ezért is támogatja határozottan az Európai Bizottság Next Generation EU elnevezésű javaslatát mint a gyors és hatékony helyreállítást szolgáló egyedi eszközt. Az Európai Bizottság figyelembe vette a 2008-as válságot követően elfogadott intézkedések által előidézett gazdasági és társadalmi aránytalanságokat, és fellépéseit az összes ország közötti szolidaritás elvére alapozta, amely mindenkire vonatkozik. Az Európai Bizottság ezzel visszatér az Európai Uniónak az alapító Szerződésben megfogalmazott alapvető értékeihez, és határozottan érvényre juttatja azokat. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB nagyon is tudatában van a pandémia által okozott rendkívüli és súlyos gazdasági helyzetnek, és egyetért a gazdasági teljesítményt ért negatív hatások enyhítése céljából elfogadott intézkedéssorozattal. A hatások eltérőek voltak, és közöttük nem csupán a példátlan keresleti sokk és a likviditás csökkenése szerepelt, hanem az ellátási láncok működésének felfüggesztése és az ellátási oldal súlyos problémái is: az ellátási láncok megszakadtak, és sok vállalat problémákba ütközött az alkatrészek, a munkaerő, a nyersanyagok stb. beszerzése terén, és ebből kifolyólag le kellett állnia a termelési folyamatokkal. Ebben az értelemben a meghozott intézkedéseknek is kivételeseknek kell lenniük, és az EGSZB azt kéri, hogy legyenek nagyon átfogóak. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB ezért üdvözli azt a határozatot, amely szerint az Uniót jelentős pénzügyi eszközzel kell ellátni, hogy ennek segítségével a tagállamok haladéktalan és hatékony gazdasági és társadalmi helyreállítást valósíthassanak meg. Az EGSZB továbbá kifejezetten üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó határozatát, hogy egy rendkívüli helyreállítási alap keretében biztosítsa mindazt, ami az Unió gazdaságának fellendüléséhez, továbbá globális szintű versenyhelyzetének megerősítéséhez, valamint az Európai Uniót jellemző társadalmi vívmányok megszilárdításához szükséges; ez utóbbinak szintén alapvető célkitűzésnek kell maradnia. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB kifejezetten pozitívan értékeli az Európai Bizottság két fő határozatát. Az első határozat egy rendkívüli pénzügyi helyreállítási eszköznek a többéves pénzügyi keret részeként történő bevezetéséről szól. A többéves pénzügyi keret olyan eszköz, amelynek eljárási szabályait valamennyi tagállam elfogadta, amely már régóta jól működik és amely így teljes mértékben működőképes. A második fő határozat egy hosszú lejáratú közös kölcsön felvételére vonatkozik, ami annak megakadályozására irányul, hogy a rendkívüli pénzügyi terhek rövid távon közvetlenül a tagállamokra háruljanak, amelyek mindegyikét – kisebb vagy nagyobb mértékben, de kivétel nélkül – sújtják a pandémia kedvezőtlen gazdasági és társadalmi hatásai. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A második határozat nyomán az Európai Bizottság engedélyt kért, hogy kihasználhassa az Európai Unió magas hitelminősítését az európai pénzügyi piacon annak érdekében, hogy egymást követő részletekben rendkívül hosszú lejáratú európai közös kölcsönöket vegyen fel alacsony kamatlábbal, minden tagállam részére. A pénzügyi erőfeszítéseknek segíteniük kell az európai gazdaság lehető leggyorsabb újraindítását, hogy visszatérjen a bizalom és fenntarthatóbb és méltányosabb Európa épülhessen. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB üdvözli az elfogadott két kulcsfontosságú határozatot, mivel – amint azt az előterjesztett jogalkotási és nem jogalkotási dokumentumokban többször is kijelentették – az egyes tagállamok gazdaságai már nem képesek egyedül ellenállni a válság káros következményeinek. Ennek oka az, hogy az egységes piac sok éven keresztül tartó megszilárdításának következtében nagymértékben függenek egymástól, ami az EU alapítói és az alapító szerződések által elérni kívánt pozitív hatással járt. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Egészében véve a teljes többéves pénzügyi keret szélesebb összefüggésében a Next Generation EU program megmutatja, hogyan kell a közös uniós pénzügyi forrásokat mozgósítani és felhasználni a jövőben. Ezen túlmenően, habár az összesen 750 milliárd euró óriási összegnek tűnhet, semmiképpen nem haladja meg az EU gazdasági lehetőségeit (az EU 2019-es GDP-jének mindössze 4,1 %-ával egyenlő), és 2058-ig teljes egészében visszafizethető. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB értékeli azt az innovatív és eredeti megközelítést, amely által az Európai Bizottság az EU költségvetési bázisát az EU GDP-jének 1,1 %-áról megközelítőleg annak (összehasonlítható értéken vett) 1,7 %-ára kívánja növelni, illetve szükség esetén a jövőben akár még nagyobb mértékben is. Az EGSZB úgy véli, hogy ez a válaszlépés jelzés arra vonatkozóan, hogy miként kell az EU közös pénzügyi forrásait a jövőben korszerű módon mozgósítani és felhasználni. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB határozottan üdvözli, hogy az újonnan javasolt eszközt szorosan össze kell hangolni az európai szemeszter folyamatával, amely bizonyította életképességét. Támogatja továbbá azt a javaslatot, hogy a tagállamok a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben pontosítsák igényeiket. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB üdvözli az EU költségvetésére vonatkozó európai bizottsági javaslatot, amely különféle adókon (az EU kibocsátáskereskedelmi rendszeréből származó bevételek, a digitális gazdaság adóztatása, a nagyvállalatok bevételei) alapuló további valódi saját forrásokat kíván bevezetni. Az EGSZB rámutat különösen arra, hogy az EU tagállamai által a gazdasági válság leküzdéséhez igényelt hatalmas pénzügyi támogatást egy ambiciózusabb adóreform-projektnek – a költségvetési uniónak – kell kísérnie, amelynek célja a tisztességes versenyen és a szolidaritáson alapuló harmonizált adórendszer létrehozása, valamint az EU-országokban fennálló torzulások és hátrányos megkülönböztetések elkerülése, amelyek mind az államokban, mind az egyes adófizetők körében opportunista magatartáshoz vezettek, és aláássák a belső piac egységét. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy készítsen erősen támogatott és konszenzusos háttérdokumentumot az EU saját pénzügyi forrásairól; az EGSZB megérti, hogy a Next Generation EU visszafizetéséhez hosszú határidőt kell adni, ám a saját forrásokkal kapcsolatos végleges megoldást jóval ezen időpont előtt el kell fogadni. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az EGSZB nyomatékosan kéri, hogy az Európai Bizottság által javasolt intézkedéseket a lehető leghamarabb léptessék életbe, az időtényező ugyanis létfontosságú. Ezért arra kéri a Tanácsot, hogy haladéktalanul alakítson ki konszenzust: győzze meg azokat a tagállamokat, amelyek jelenleg ellenzik az egység és a kohézió értékét előtérbe helyező tervet ebben a nehéz helyzetben, és emlékeztesse őket, hogy gazdaságilag és társadalmilag minden ország – kivétel nélkül – függ a többiektől. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Végül az EGSZB megjegyzi, hogy a válság újra csak kiemelte az euróövezet kapcsán elindított reformok felgyorsításának és azon akadályok leküzdésének szükségességét, amelyek még mindig gátolják a valódi gazdasági, társadalmi, adóügyi és politikai integrációt. Erre az EGSZB már korábban, a 2008-ban kitört pénzügyi válság folyamán rávilágított. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Az Európai Bizottság javaslatának összefoglalása

| 2.1. | A Covid19-világjárványra, valamint annak azonnali gazdasági és társadalmi következményeire adott válaszként 2020. június 27-én az Európai Bizottság egy ideiglenes 750 milliárd eurós helyreállítási eszközt javasolt, hogy fellendítse az EU költségvetésének pénzügyi ütőképességét. Az új eszköz a Next Generation EU nevet kapta. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A helyreállítási eszközt beépítették a 2021–2027 közötti időszakra szóló megerősített többéves pénzügyi keretbe, hogy a beruházásokat gyorsan oda lehessen irányítani, ahol a leginkább szükség van rájuk, továbbá hogy megerősödjön az egységes piac, fokozódjon az együttműködés az olyan területeken mint az egészségügy és a válságkezelés, és az Unió olyan hosszú távú költségvetéssel rendelkezzen, amely hajtóereje tud lenni a zöld és a digitális átállásnak, illetve képes legyen felépíteni egy méltányosabb és ellenállóképesebb gazdaságot. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A helyreállítási terv egy 440 milliárd euró összegű támogatásból áll, amelyet a költségvetés összes fejezete között osztanak el. Ezenfelül 60 milliárd euró áll majd rendelkezésre garanciaként. Mintegy 250 milliárd eurót pedig kölcsönként kapnak a tagállamok. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az Európai Bizottság a javasolt helyreállítási intézkedések finanszírozására az Unió nevében legfeljebb 750 milliárd euró összegű forrást kölcsönözhet a pénzügyi piacokról a 2021–2024-es időszakban végrehajtandó intézkedésekre. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ennek lehetővé tétele érdekében az Európai Bizottság ki fogja használni a mozgásteret, azaz a hosszú távú költségvetés saját forrásainak felső határa (az Unió által pénzügyi kötelezettségeinek fedezésére a tagállamoktól kért pénzeszközök maximális összege) és a tényleges kiadások felső határa (a többéves pénzügyi keret kifizetési felső határa) közötti különbséget. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | A saját források felső határát kivételes és ideiglenes jelleggel 0,6 százalékponttal megemelik. Ez az emelés az állandó saját források felső határán (az EU bruttó nemzeti jövedelmének 1,4 %-án) felül fog történni, ami a gazdasági bizonytalanságok és a brexit miatt javasolt. A 0,6 százalékponttal megemelt szint addig lesz érvényben, ameddig valamennyi pénzeszköz visszafizetése meg nem történik, és valamennyi kötelezettség meg nem szűnik. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Az uniós költségvetés mozgástere által biztosított garanciának köszönhetően az EU számos tagállamhoz képest viszonylag kedvező feltételek mellett bocsáthat ki hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat. A befolyt összegeket 2027 után, és legkésőbb 2058-cal bezárólag fizetik vissza a jövőbeli uniós költségvetések terhére. A kölcsönt a felvevő tagállamok törlesztik. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Mivel a kölcsön 250 milliárd eurót ölel fel, az EU-nak közösen 500 milliárd eurót kell visszafizetnie a saját források rendszerén keresztül (az EU ugyanakkor a fennmaradó 250 milliárd euróra vonatkozóan a tagállami hitel-nemteljesítésért is felelne). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | A bevont piaci finanszírozás visszafizetésének elősegítése és a nemzeti költségvetésekre nehezedő nyomás további csökkentése érdekében az Európai Bizottság a 2021–2027-es pénzügyi időszak későbbi szakaszában – a már javasoltakon túl – további, az Unió prioritásaihoz (éghajlatváltozás, körforgásos gazdaság és méltányos adóztatás) szorosan kapcsolódó új saját forrásokat fog javasolni. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | A helyreállítási csomagból származó pénz felhasználása három pillérre épül. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.10.1. | 1. PILLÉR – a tagállamok támogatása a válságot követő helyreállítás, elhárítás és megerősödés érdekében: ez egy sor olyan eszközt tartalmaz, amelyek a beruházásokat és a reformokat támogatják a tagállamokban, azokra a területekre összpontosítva, ahol a legnagyobb a válság hatása és a rezilienciaszükségletek:






  — | az 560 milliárd euró összegű új Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt a helyreállításra és a rezilienciaépítésre irányuló beruházásokra és reformokra kell fordítani; |
| --- | --- | --- |

2.10.1.

—

az 560 milliárd euró összegű új Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt a helyreállításra és a rezilienciaépítésre irányuló beruházásokra és reformokra kell fordítani;

| — | a REACT-EU kezdeményezés mostantól 2022-ig 55 milliárd euró összegű kiegészítő kohéziós forrást nyújt; |
| --- | --- |

—

a REACT-EU kezdeményezés mostantól 2022-ig 55 milliárd euró összegű kiegészítő kohéziós forrást nyújt;

| — | változtatásokra kerül sor az Európai Szociális Alap Plusz tekintetében; |
| --- | --- |

—

változtatásokra kerül sor az Európai Szociális Alap Plusz tekintetében;

| — | javasolták a Méltányos Átállást Támogató Alap finanszírozásának legfeljebb 40 milliárd euróra történő növelését; |
| --- | --- |

—

javasolták a Méltányos Átállást Támogató Alap finanszírozásának legfeljebb 40 milliárd euróra történő növelését;

| — | javasolták az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap költségvetésének 15 milliárd euróval történő megemelését. |
| --- | --- |

—

javasolták az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap költségvetésének 15 milliárd euróval történő megemelését.

| 2.10.2. | 2. PILLÉR – a gazdaság beindítása és a magánberuházások újraindulásának elősegítése:






  — | az új Fizetőképesség-támogatási Eszköz az uniós költségvetési biztosítékot a magánforrások mozgósítására használja fel, hogy valamennyi ágazatban sürgősen támogatást nyújtson az életképes európai vállalkozások sajáttőke-szükségleteihez; |
| --- | --- | --- |

2.10.2.

—

az új Fizetőképesség-támogatási Eszköz az uniós költségvetési biztosítékot a magánforrások mozgósítására használja fel, hogy valamennyi ágazatban sürgősen támogatást nyújtson az életképes európai vállalkozások sajáttőke-szükségleteihez;

| — | megerősített InvestEU, amely egyedülállóan alkalmas a beruházások mobilizálására és az uniós szakpolitikák támogatására a helyreállítás során olyan területeken, mint a fenntartható infrastruktúrák, az innováció és a digitalizálás; |
| --- | --- |

—

megerősített InvestEU, amely egyedülállóan alkalmas a beruházások mobilizálására és az uniós szakpolitikák támogatására a helyreállítás során olyan területeken, mint a fenntartható infrastruktúrák, az innováció és a digitalizálás;

| — | az Európai Bizottság az InvestEU-n belül egy stratégiai beruházási eszköz létrehozását javasolja Európa rezilienciájának azáltal történő fokozása érdekében, hogy európai szinten stratégiai autonómiát épít ki a létfontosságú ellátási láncokban. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság az InvestEU-n belül egy stratégiai beruházási eszköz létrehozását javasolja Európa rezilienciájának azáltal történő fokozása érdekében, hogy európai szinten stratégiai autonómiát épít ki a létfontosságú ellátási láncokban.

| 2.10.3. | 3. PILLÉR – a válság tanulságainak levonása és Európa stratégiai kihívásainak kezelése:






  — | 9,4 milliárd euró összegű új egészségügyi program – „az EU az egészségügyért” program – annak biztosítására, hogy az Unió rendelkezzen a jövőbeli egészségügyi válságokra való gyors reagálást lehetővé tevő kritikus kapacitásokkal; |
| --- | --- | --- |

2.10.3.

—

9,4 milliárd euró összegű új egészségügyi program – „az EU az egészségügyért” program – annak biztosítására, hogy az Unió rendelkezzen a jövőbeli egészségügyi válságokra való gyors reagálást lehetővé tevő kritikus kapacitásokkal;

| — | 2 milliárd euró összegű emelés a rescEU-nak, az Unió polgári védelmi mechanizmusának; |
| --- | --- |

—

2 milliárd euró összegű emelés a rescEU-nak, az Unió polgári védelmi mechanizmusának;

| — | az Európa horizont keretprogram bővítése 94,4 milliárd euróval; |
| --- | --- |

—

az Európa horizont keretprogram bővítése 94,4 milliárd euróval;

| — | a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz keretének 86 milliárd euróra történő emelése – új külső tevékenységi garancia révén – és további 1 milliárd euró az Európai Fenntartható Fejlődési Alap számára; |
| --- | --- |

—

a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz keretének 86 milliárd euróra történő emelése – új külső tevékenységi garancia révén – és további 1 milliárd euró az Európai Fenntartható Fejlődési Alap számára;

| — | a humanitárius segítségnyújtási eszköz keretének 5 milliárd euróval történő megemelése. |
| --- | --- |

—

a humanitárius segítségnyújtási eszköz keretének 5 milliárd euróval történő megemelése.

| 2.11. | A Next Generation EU Eszköz keretében finanszírozott emelések mellett az Európai Bizottság további programok keretének növelését is javasolja, hogy azok teljes mértékben betölthessék szerepüket az Unió ellenállóbbá tételében, valamint a pandémia és annak következményei által támasztott kihívások kezelésében:
  Digitális Európa program; Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz; Egységes piac program és az adóztatás és vámügy területén történő együttműködést támogató programok; Erasmus+; Kreatív Európa; közös agrárpolitika és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap; Menekültügyi és Migrációs Alap és Integrált Határigazgatási Alap; Belső Biztonsági Alap; az Unió előcsatlakozási támogatása. |
| --- | --- |

2.11.

Digitális Európa program; Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz; Egységes piac program és az adóztatás és vámügy területén történő együttműködést támogató programok; Erasmus+; Kreatív Európa; közös agrárpolitika és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap; Menekültügyi és Migrációs Alap és Integrált Határigazgatási Alap; Belső Biztonsági Alap; az Unió előcsatlakozási támogatása.

| 2.12. | A helyreállítási alap az EU költségvetési struktúrájának részét képezi. Ennek eredményeként a kifizetés programozást igényel, és összekapcsolódik az európai szemeszterrel (és következésképpen a makrogazdasági feltételrendszerrel). Emellett szintén kapcsolódik az Európai Bizottság költségvetési irányítási és kontrollrendszereihez, és az Európai Parlament költségvetési ellenőrzése érvényesül. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | A saját forrásokról szóló módosított határozat megerősítéséig tartó átmeneti időszak áthidalására és annak érdekében, hogy a munkavállalók, a vállalkozások és a tagállamok számára már 2020-ban rendelkezésre álljanak az igencsak szükséges források, az Európai Bizottság a jelenlegi, 2014–2020-as hosszú távú költségvetés kiigazítását javasolja annak érdekében, hogy még 2020-ban is megengedett legyen a magasabb kiadásszint. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Az EU új növekedési stratégiáját jelentő európai zöld megállapodás – beleértve a januárban javasolt, méltányos átállást támogató mechanizmust –, valamint az Unió digitális és ipari stratégiái létfontosságúak az EU fenntartható helyreállításához, és továbbra is az Európai Bizottság javaslatainak középpontjában állnak, mivel elengedhetetlenek gazdaságunk előremozdításához és a következő generáció jövőjének előkészítéséhez. Az előmozdítást célzó beruházásokat és reformokat ezért valamennyi nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervbe bele kell foglalni. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Noha 2018 májusában az Európai Bizottság a bevételi oldalon valamennyi korrekció (visszatérítés) megszüntetését javasolta, a Covid19-világjárvány gazdasági hatásaira tekintettel az Európai Bizottság most azt az álláspontot képviseli, hogy a visszatérítések fokozatos megszüntetése egyes tagállamok esetében aránytalanul megnövelné a hozzájárulásokat a következő hosszú távú költségvetésben. Ezt elkerülendő, az Európai Bizottság azt javasolja, hogy a jelenlegi visszatérítéseket sokkal hosszabb időszak alatt szüntessék meg fokozatosan. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | A helyreállítási csomagnak továbbra is kulcsfontosságú eleme az uniós költségvetésnek a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságokkal szembeni védelméről szóló rendeletre irányuló európai bizottsági javaslat. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | Ursula von der Leyen európai bizottsági elnök 2020. május 27-én az Európai Parlamentnek bemutatta a helyreállítási tervet, aminek kapcsán az EGSZB különösen nagyra értékeli és osztja azokat a mély és jelentős motivációkat, amelyek a Next Generation EU eszköz létrehozásához vezettek. Az eszköz méltányos paktum a generációk között, amely megerősített és jövőorientált Európai Uniót hoz majd létre. Megfelelő eszközökkel fog rendelkezni ahhoz, hogy erősebbé és összetartóbbá tegye azt, hogy a jövő generációi nagymértékben részesüljenek az előnyeiből, ahelyett, hogy csupán a ma keletkezett, kifejezetten hosszú távú adósság terheit viselnék. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az EGSZB többek között a következő okokat sorakoztatja fel amellett, hogy a javaslat miért rendkívüli, sőt, egyenesen forradalmi:






  — | első alkalommal történik, hogy az EU költségvetési forrásainak implicit adóssággal kell működniük, amelyet a következő 30 évben kell visszafizetni; |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

első alkalommal történik, hogy az EU költségvetési forrásainak implicit adóssággal kell működniük, amelyet a következő 30 évben kell visszafizetni;

| — | első alkalommal történik, hogy a forrásokat a pénzügyi piacokon kölcsönöznék, és a megoldást piaci tesztelésnek vetnék alá; ebben az időben a teljes összegért az EU egésze vállal garanciát; |
| --- | --- |

—

első alkalommal történik, hogy a forrásokat a pénzügyi piacokon kölcsönöznék, és a megoldást piaci tesztelésnek vetnék alá; ebben az időben a teljes összegért az EU egésze vállal garanciát;

| — | a megoldás következtében a jövőben növekedhetnek az EU saját forrásai, és ehhez kapcsolódóan csökkenhet az EU tagállami hozzájárulásoktól való közvetlen függősége; |
| --- | --- |

—

a megoldás következtében a jövőben növekedhetnek az EU saját forrásai, és ehhez kapcsolódóan csökkenhet az EU tagállami hozzájárulásoktól való közvetlen függősége;

| — | emellett növekedhet az Unió költségvetési bázisa: az EU GDP-jének 1,1 %-áról, ahol jelenleg van, annak (összehasonlítható értéken vett) 1,7 %-ára; |
| --- | --- |

—

emellett növekedhet az Unió költségvetési bázisa: az EU GDP-jének 1,1 %-áról, ahol jelenleg van, annak (összehasonlítható értéken vett) 1,7 %-ára;

| — | a megoldás kifejezetten támogató, nem csupán azok számára, akiket közvetlenül érintett a pandémia, hanem azok számára is, akiknek segítségre van szükségük a strukturális reformjaikkal; |
| --- | --- |

—

a megoldás kifejezetten támogató, nem csupán azok számára, akiket közvetlenül érintett a pandémia, hanem azok számára is, akiknek segítségre van szükségük a strukturális reformjaikkal;

| — | a javaslat nagyban támaszkodik a pénzügyi eszközök használatára, ami biztosítani fogja a források hatékonyabb újraelosztását. |
| --- | --- |

—

a javaslat nagyban támaszkodik a pénzügyi eszközök használatára, ami biztosítani fogja a források hatékonyabb újraelosztását.

| 3.3. | Ebben a szakaszban el kell kerülni a kölcsönös negatív utóhatásokat, és ennek érdekében szolidaritást kell vállalni a pandémia által leginkább sújtott országokkal és/vagy az euróövezet jelenlegi egyensúlyhiánya és korlátai miatt gyengébb gazdaságokkal. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az EGSZB nyugtázza a Next Generation EU program bejelentését, valamint a 2021–2027 közötti többéves pénzügyi keretre vonatkozó módosított javaslatban szereplő javaslatot, amelynek célja az EU pénzügyi (költségvetési) bázisának növelése és a jelenlegi sürgős igényekhez történő hozzáigazítása. A javasolt adóügyi intézkedések ezenkívül kiegészítik a monetáris és strukturális politikákban, valamint a szabályozási keretekben már megtett lépéseket. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Számos korábbi, és különösen a 2021–2027 közötti többéves pénzügyi keretről szóló 2018. évi véleményében az EGSZB erős uniós költségvetés létrehozását szorgalmazta, valamint azt, hogy lássák el az EU-t az ahhoz szükséges pénzügyi forrásokkal, hogy hitelesen végrehajthassa politikai menetrendjét (1). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Az EU költségvetésének finanszírozása tekintetében az EGSZB és az Európai Parlament már régóta kéri, hogy biztosítsanak elegendő mennyiségű független, átlátható és méltányos saját forrást, valamint hogy szüntessék meg a GNI-alapú hozzájárulások dominanciáját. Az EGSZB támogatja a Mario Monti elnökletével működő, a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport megállapításait (2). Az EU szakpolitikai célkitűzéseit a bevételteremtés különféle módszereinek kell kiegészíteniük és megerősíteniük. Az EGSZB ezért üdvözli a további valódi saját forrásokra vonatkozó európai bizottsági javaslatot (3). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy készítsen a saját pénzügyi forrásokról szóló szakpolitikai háttérdokumentumot és a forrásokra vonatkozó megvalósíthatósági vizsgálatot. Az EGSZB megérti, hogy időbe fog kerülni, míg a végső megoldást elfogadják. Kifejezetten hasznos volna azonban, ha az EU költségvetésének finanszírozási módját övező jelenlegi bizonytalanság megszűnne. Megoldás nélkül a teljes koncepció meglehetősen törékeny. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Az EGSZB tudomásul veszi az Európai Bizottságnak a helyreállítási tervvel összefüggésben tett javaslatát, amely szerint egyes nettó befizető tagállamok jelenlegi visszatérítéseit a 2018-ban javasoltnál hosszabb időszak alatt szüntessék meg fokozatosan. Az EGSZB ugyanakkor fenntartja a közelmúltbeli véleményeiben kifejtett álláspontját, amely szerint kéri, hogy végső soron minden visszatérítést szüntessenek meg (4). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Mivel a Next Generation EU eszközt beillesztették az EU költségvetésébe, az kapcsolódni fog – a feltételességi rendszer tekintetében – az európai szemeszterhez és az Európai Bizottság irányítási és kontrollrendszeréhez, amely az Európai Parlament ellenőrzése alatt is áll. Az EGSZB rámutat arra, hogy a tagállamok és az Európai Bizottság, illetve az Európai Bizottság és az Európai Parlament közötti esetleges konfliktusok jelentős késedelmet okozhatnak a források kifizetésében. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Az EGSZB úgy véli, hogy a tagállamoknak jelentősen javítaniuk kell programozási kapacitásukat, ha további 165 milliárd euró összegű pénzeszközt kell elosztani és hatékonyan felhasználni az új pénzügyi keret első három évében. Az EGSZB szintén ajánlja, hogy az Európai Bizottság fontolja meg a szabályok rugalmasabbá tételét annak érdekében, hogy támogassa a tagállamokat a szükséges kiegészítő programozásban. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Az EGSZB üdvözli az Európai Parlament fő képviselőcsoportjainak elnökei által küldött levelet, amelyben arra ösztönzik az Európai Tanácsot és a Tanácsot, hogy az Európai Bizottság javaslata alapján haladéktalanul jussanak megállapodásra. Az EGSZB emellett egyetért a 2020. május 15-i parlamenti állásfoglalással, amelyben a Parlament kétbillió eurós helyreállítási csomagot javasol a Covid19 következményeinek kezelésére (5). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Az EGSZB elismeri, hogy a Helyreállítási Eszköz létrehozására és a 2021–2027-es többéves pénzügyi keretnek a Covid19 utáni időszak igényeihez történő hozzáigazítására szolgáló csomag rendkívüli lépésnek számít az EU finanszírozásában, ugyanakkor szükséges és sürgős is. Az EU költségvetési politikája a jelenlegi körülmények között egyszerűen nem lenne elég rugalmas és nem tudna támogatni olyan intézkedéseket, amelyek szemlátomást hozzájárulhatnak a válsághelyzet megoldásához. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Az EGSZB emellett felismeri, hogy ez a javaslat a legjobb, amit a jelenlegi politikai körülmények között elő lehet terjeszteni. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1. | A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt illetően az EGSZB nagyra értékeli a javasolt kapcsolatot az európai szemeszter folyamatával, valamint a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekkel, amelyek a finanszírozás alapjául és referenciaértékéül szolgálhatnak. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A REACT-EU kezdeményezés kapcsán az EGSZB nemcsak a kohéziós politikai alap meglehetősen erőteljes növekedését üdvözli, hanem a kivételes rugalmassági szabályokat is, amelyek célja a rászoruló területek és a sürgős prioritások jelentős támogatása. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az EGSZB határozottan támogatja a Méltányos Átállást Támogató Alapból nyújtott allokáció jelentős növelését, valamint a méltányos átállást támogató mechanizmus többi pillérében javasolt lépéseket is. A megtervezett rendszer most könnyebben és erőteljesebben támogathatja az új és diverzifikáltabb gazdasági tevékenységek felé történő strukturális elmozdulást, ami az EU zöld megállapodásának döntő fontosságú része. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A válság előtti gazdasági helyzethez való visszatérés érdekében nagyon fontos kedvező körülményeket teremteni a magánberuházások számára. Az EGSZB üdvözli a Fizetőképesség-támogatási Eszköz létrehozására irányuló javaslatot, amely a világjárvány által sújtott egészséges vállalkozásokat hivatott segíteni. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Az EGSZB értékeli a Next Generation EU program második pillérének tartalmát, amelynek középpontjában a beruházási tevékenység helyreállítása áll, amit innovatív pénzügyi eszközök támogatnak majd. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az EGSZB üdvözli a Next Generation EU program harmadik pillérének tartalmát, amely olyan kérdésekkel foglalkozik, amelyek eddig elsősorban a tagállamok felelősségi körébe tartoztak. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Az EGSZB úgy véli, hogy a Next Generation EU program felépítése kiegyensúlyozott, és foglalkozik azokkal a szükségletekkel, amelyeket a közös uniós forrásokkal kell kielégíteni, eközben pedig tiszteletben tartja a szubszidiaritás elvét is. |
| --- | --- |

4.7.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  HL C 440., 2018.12.6., 106. o., HL C 81., 2018.3.2., 131. o., HL C 75., 2017.3.10., 63. o. és HL C 34., 2017.2.2., 1. o.

1

(2)  A saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport zárójelentése és ajánlásai az EU jövőbeli finanszírozásáról, 2016. december; https://ec.europa.eu/budget/mff/hlgor/library/reports-communication/hlgor-report_20170104.pdf.

2

(3)  HL C 440., 2018.12.6., 106. o. és HL C 81., 2018.3.2., 131. o.

3

(4)  HL C 440., 2018.12.6., 106. o.

4

(5)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0124_HU.html.

5

---

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/132 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/132

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról

(COM(2020) 408 final – 2020/0104 (COD))

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a technikai támogatási eszköz létrehozásáról

(COM(2020) 409 final – 2020/0103 (COD))

(2020/C 364/18)

| Főelőadó: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Főelőadó:

Dimitris DIMITRIADIS

| Felkérés: | az Európai Unió Tanácsa, 2020.6.10.
  Európai Parlament, 2020.6.17. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 175. cikkének (3) bekezdése és 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” |
| | |
| Plenáris ülésen történő elfogadás kelte: | 2020.7.16. |
| Plenáris ülés száma: | 553. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 208/4/4 |

Felkérés:

az Európai Unió Tanácsa, 2020.6.10.

Európai Parlament, 2020.6.17.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 175. cikkének (3) bekezdése és 304. cikke

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió”

Plenáris ülésen történő elfogadás kelte:

2020.7.16.

Plenáris ülés száma:

553.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

208/4/4

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli a javasolt Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az Európai Bizottság javaslata – gazdasági dimenzióján túl – alapvetően az „európai család” elmélyítését és egységesítését is támogatja, mivel erősíti a tagállamok közötti szolidaritást és együttműködést. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az Európai Bizottság javaslata többek között azt bizonyítja, hogy az Európai Unió – feltéve, hogy megvan a megfelelő politikai akarat – képes hatékonyan kezelni súlyos válságokat, komoly és hiteles megoldásokat kínálni és meghozni a szükséges és reális kompromisszumokat, végső soron segítve az európai eszme hatékony gyakorlati megvalósulását. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB véleménye szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköznek a Next Generation EU Eszköz (2) forrásait felhasználva támogatnia kell a klímasemlegességre és a digitális gazdaságra való átállást annak érdekében, hogy a legérzékenyebben érintett régiókban elősegítse az átállás társadalmi-gazdasági hatásainak enyhítését. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A Covid19-válság nyomán egyre égetőbb szükség van a fenntartható, zöld és digitális helyreállításra, ahogyan arra is, hogy a leginkább veszélyeztetett régiók támogatásban részesüljenek. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB az eddigiek során már egyértelművé tette, hogy „pártolja, hogy szoros kapcsolat legyen a reformtámogató program (3) és az európai szemeszter között” (4). Ezért a tagállamok által benyújtott terveknek az európai szemeszterben meghatározott fő kihívásokra kell irányulniuk, továbbá összhangban kell állniuk az európai zöld megállapodás és az európai digitális menetrend elveivel. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az Európai Bizottság, az Európai Parlament és az Európai Tanács intézkedéseinek gyors és eredményes összehangolásával el kell kerülni azokat a késedelmeket, amelyek veszélyeztetnék a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz céljainak teljesülését. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | A tagállamok részéről azonnali és teljes körű válaszra van szükség, mivel a különféle projektterveket rövid idő alatt kell elkészíteni és végrehajtani. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB fontosnak tartja, hogy a tagállamoknak szorosan együttműködjenek az Európai Bizottsággal a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében benyújtott projekttervek jóváhagyása, nyomon követése, valamint sikeres végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | A terveknek közvetlen pénzügyi támogatást kell nyújtaniuk a kis- és középvállalkozások részére. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB nagyon fontosnak tartja, hogy minden bejelentett intézkedést – különösen a pénzügyi támogatást nyújtókat – egyértelmű, vállalkozásbarát tájékoztatás kísérje arról, hogy milyen típusú támogatást nyújtanak, hogyan férhetnek eredményesen hozzá a kkv-k a létező különböző uniós pénzügyi eszközökhöz, kivel léphetnek kapcsolatba uniós szinten, ha kérdésük van, melyek a források elosztásában részt vevő nemzeti szervek, melyek azok a nemzeti szereplők, amelyekhez a kkv-k fordulhatnak, illetve hogy mi a szerepük a nemzeti bankoknak, és mik a kötelezettségeik. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | A projektek benyújtása, jóváhagyása, nyomon követése és végrehajtása felgyorsítható olyan magánszektorbeli tanácsadó cégek aktív bevonásával, amelyek a vonatkozó területeken nemzetközi tapasztalattal rendelkeznek. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Az EGSZB ismételten hangsúlyozza, hogy a bevált gyakorlatokat meg kell osztani az Unión belül, továbbá fel kell gyorsítani a rendelkezésre álló források elosztásához és folyósításához kapcsolódó bürokratikus folyamatokat, mindehhez pedig az Európai Bizottságnak biztosítania kell a szükséges technikai támogatást (5). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | A tagállamok által benyújtott terveknek integrálniuk kell a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek szerepét és álláspontjait. Az eddigiek során az EGSZB különösen a szervezett civil társadalom azzal kapcsolatos aktívabb szerepét szorgalmazta, hogy „az Európai Bizottság elképzelése és a tagállamok elképzelése között megállapodást lehessen elérni a reformprogramok tartalmáról” (6). |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | A technikai támogatási eszköz eredményesen kiegészítheti az Európai Bizottság által a Covid19-világjárvány gazdasági következményeinek kezelésére javasolt intézkedéscsomagot. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Bevezetés és általános megjegyzések

| 2.1. | A javasolt eszköz célkitűzése az, hogy a tagállamok rezilienciájának és alkalmazkodóképességének javítása, a válság gazdasági és társadalmi hatásának enyhítése, valamint a klímasemleges Európa 2050-ig való elérését célzó zöld és digitális átállás támogatása révén előmozdítsa az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohézióját, és így hozzájáruljon a tagállamok gazdaságai növekedési potenciáljának a Covid19-válságot követő helyreállításához, ösztönözze a munkahelyteremtést, valamint elősegítse a fenntartható növekedést. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő pénzügyi támogatások, valamint hitelek nyújtására épül majd, amelyek segítségével az országok – különösen azok, amelyekben alacsonyabb az egy főre jutó jövedelem és nagyobb a munkanélküliség – megfelelően kezelhetik a világjárvány súlyos gazdasági hatásait. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A hitelek ki fogják egészíteni a vissza nem térítendő támogatásokat, és abból adódik majd az előnyük, hogy hosszú lejáratúak, és az Unió számára kedvező kamatlábbal rendelkeznek. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A Covid19-világjárvány korunk meghatározó globális egészségügyi válsága, amely 2020. június 12-ig több mint 420 000 emberéletet követelt (7). A Covid19 azonban több, mint egészségügyi válság: rendkívüli társadalmi-gazdasági hatással járt világszerte, amelynek mértéke egyelőre nehezen mérhető fel. A Világbank Global Economic Prospects című kiadványának 2020. júniusi számában közölt legfrissebb világgazdasági jelentés szerint a koronavírus okozta sokk a II. világháború óta nem tapasztalt mélységű globális recesszióhoz vezet. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | A várakozások szerint a világgazdaság 2020-ban 5,2 %-kal esik vissza, ez megközelítőleg háromszorosa a 2008–2009. évi gazdasági világválság hatásának. A fejlett gazdaságok körében a reál-GDP-növekedés 2020-ban várható mértéke az Egyesült Államokban -6,1 %, az euróövezetben -9,1 %. A Világbank 2020. júniusi jelentése (8) egyértelműen kimondja: „miután a feltörekvő piacok és a fejlődő gazdaságok több mint 90 %-ában az egy főre jutó jövedelem visszaesése lesz tapasztalható az idei évben, valószínű, hogy sok millióan csúsznak vissza a szegénységbe”.
  A Covid19 okozta sokk gazdasági következményei (9):






  1) | erősödik a bizonytalanság, ami az elővigyázatossági megtakarítások növekedéséhez vezet; |
| --- | --- | --- |

2.5.

A Covid19 okozta sokk gazdasági következményei (9):

1)

erősödik a bizonytalanság, ami az elővigyázatossági megtakarítások növekedéséhez vezet;

| 2) | csökken a fogyasztás; |
| --- | --- |

2)

csökken a fogyasztás;

| 3) | csökken a termelőberuházási kedv; |
| --- | --- |

3)

csökken a termelőberuházási kedv;

| 4) | nő a munkanélküliség, részben valószínűleg tartósan; |
| --- | --- |

4)

nő a munkanélküliség, részben valószínűleg tartósan;

| 5) | visszaesik a világkereskedelem volumene, jelentős zavarok keletkeznek a globális ellátási láncokban; |
| --- | --- |

5)

visszaesik a világkereskedelem volumene, jelentős zavarok keletkeznek a globális ellátási láncokban;

| 6) | visszaesnek a nyersanyagárak (különösen az olaj ára), ami igencsak megnehezíti a folyó fizetési mérleg finanszírozását a hagyományosan nyersanyag-exportáló gazdaságok számára; |
| --- | --- |

6)

visszaesnek a nyersanyagárak (különösen az olaj ára), ami igencsak megnehezíti a folyó fizetési mérleg finanszírozását a hagyományosan nyersanyag-exportáló gazdaságok számára;

| 7) | meredeken emelkednek a kockázatos eszközök tartásához szükséges kockázati felárak. |
| --- | --- |

7)

meredeken emelkednek a kockázatos eszközök tartásához szükséges kockázati felárak.

| 2.6. | Ma már közismert, hogy az egészségügyi válság megoldását elősegítő intézkedések súlyosbíthatják a gazdasági válságot, ami fordítva is igaz. A járványgörbe lapítása óhatatlanul növeli a makrogazdasági recessziógörbe meredekségét, és veszélyeztet minden ellátási láncot, így olyan, az emberi túléléshez nélkülözhetetlen javakét is, mint az élelmiszerek és a gyógyszerek. A világjárvány hatásának további fokozódását pénzügyi válságok kísérhetik, amelyek a hitelezés összeomlásához, elhúzódó globális recesszióhoz, valamint lassabb helyreállításhoz vezetnek. A Világbank 2020. júniusi Global Economic Prospects jelentése szerint „[a]z eladósodottság növekedése sérülékennyé tette a globális pénzügyi rendszert a pénzügyi piacokat érő stresszhatásokkal szemben”. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ezért mielőbbi nagyléptékű pénzügyi beavatkozásra van szükség, amely képes megfékezni a jelenlegi válság gazdasági hatásait, emellett reziliensebbé és a jövőre felkészültebbé teszi a tagállami gazdaságokat. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | A következő gazdasági prioritásokat kell szem előtt tartani:






  1) | fontos biztosítani a munkaviszony fenntartását akkor is, ha a munkavállaló karanténban van vagy otthonmaradásra kényszerül; |
| --- | --- | --- |

2.8.

1)

fontos biztosítani a munkaviszony fenntartását akkor is, ha a munkavállaló karanténban van vagy otthonmaradásra kényszerül;

| 2) | a kormányoknak pénzügyi támogatást kell irányítaniuk azokhoz a köz- és magánszektorbeli intézményekhez, amelyek az állampolgárok veszélyeztetett csoportjait támogatják; |
| --- | --- |

2)

a kormányoknak pénzügyi támogatást kell irányítaniuk azokhoz a köz- és magánszektorbeli intézményekhez, amelyek az állampolgárok veszélyeztetett csoportjait támogatják;

| 3) | a kkv-kat meg kell védeni a csődtől (sokkal kevésbé magától értetődő, hogy miért lenne szükség az adófizetők pénzére nem pénzügyi nagyvállalkozások támogatásához); |
| --- | --- |

3)

a kkv-kat meg kell védeni a csődtől (sokkal kevésbé magától értetődő, hogy miért lenne szükség az adófizetők pénzére nem pénzügyi nagyvállalkozások támogatásához);

| 4) | szakpolitikai intézkedésekre lesz szükség a pénzügyi rendszer támogatásához a nemteljesítő hitelállomány növekedése miatt; |
| --- | --- |

4)

szakpolitikai intézkedésekre lesz szükség a pénzügyi rendszer támogatásához a nemteljesítő hitelállomány növekedése miatt;

| 5) | olyan költségvetési csomagokat kell elfogadni, amelyek nagysága összemérhető a válság kapcsán kieső GDP-vel. |
| --- | --- |

5)

olyan költségvetési csomagokat kell elfogadni, amelyek nagysága összemérhető a válság kapcsán kieső GDP-vel.

| 2.9. | Az Európai Bizottság megerősített uniós költségvetés felhasználását javasolja, amellyel hozzá lehet járulni a Covid19-világjárvány által közvetlenül okozott gazdasági és társadalmi károk elhárításához, a helyreállítás beindításához, valamint a következő generáció jobb jövőjének előkészítéséhez. Annak érdekében, hogy a helyreállítás valamennyi tagállam számára fenntartható, egyenletes, inkluzív és méltányos legyen, az Európai Bizottság új helyreállítási eszköz, a Next Generation EU létrehozását javasolja, amely egy átalakított, erős és korszerű uniós költségvetésbe illeszkedik. A Next Generation EU vezérprogramja a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz (10). |
| --- | --- |

2.9.

3.   A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, valamint a technikai támogatási eszköz általános elvei

| 3.1. | Az EGSZB határozottan üdvözli és támogatja a javasolt Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt és technikai támogatási eszközt, amelyek célja, hogy nagyléptékű pénzügyi támogatást nyújtsanak olyan állami beruházásokhoz és reformokhoz, különösen a zöld és digitális átállás terén, amelyek várhatóan nemcsak reziliensebbé és a jövőre felkészültebbé teszik a tagállami gazdaságokat, hanem abban is segítik őket, hogy gyorsabban és eredményesebben küzdhessék le a világjárvány következményeit. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az EGSZB-t mély aggodalommal töltik el a világjárvány tagállamokban jelentkező következményei, különösen a munkanélküliségi emelkedése – amely egyes déli uniós tagállamokban a fiatalok körében már a 33 százalékot is elérte – és a szegénységi mutatók növekedése. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy a világjárvány „a nagy gazdasági világválság óta a legsúlyosabb gazdasági sokk, amely lesújtó következményekkel jár polgáraink és vállalkozásaink millióira nézve, és természetesen magában hordozza a gazdasági és szociális divergencia lehetőségét, a nagyfokú töredezettség kockázatát” (11). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az EGSZB korábban már hangsúlyozta, hogy az utóbbi időszak gazdasági fejlődése „nem egységesen ment végbe az Unió és az euróövezet egész területén, és hogy a konvergencia terén elért haladás továbbra sem kielégítő mértékű. A fenntarthatóság kérdése szintén egyre összetettebb kihívást jelent az EU számára” (12). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az EGSZB véleménye szerint „[a]z európai integráció válaszúthoz érkezett. A legutóbbi elhúzódó gazdasági válságból és a mély társadalmi sebekből, melyeket számos tagállamban maga után hagyott, többek között az a tanulság vonható le, hogy a tagállamok és a régiók közötti gazdasági és társadalmi konvergencia hiánya veszélybe sodorja az európai projekt fenntarthatóságát és mindazokat az előnyöket, amelyeket az európai polgárok eddig nyertek vele” (13). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Az EGSZB úgy véli, hogy „[e] kezdeményezésekkel párhuzamosan meg kell erősíteni az európai gazdaság versenyképességét, azaz többek között a kutatás, a fejlesztés és a munkaerő készségeinek gyarapítása és javítása révén a termelékenység és az életszínvonal fenntartható módon történő növeléséhez szükséges kapacitását, és mindeközben haladni kell a klímasemlegesség megvalósítása felé” (14). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Az EGSZB véleménye szerint „[a] szakpolitikákat a gazdaság és a munkaerőpiac ellenálló képességének fejlesztésével és emellett a gazdasági, társadalmi, környezeti és intézményi fenntarthatóság megteremtésével kapcsolatos elvnek kell vezérelnie, ami a klímasemleges gazdaságra (azaz olyan gazdaságra, amelyben az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és -elnyelés kiegyenlíti egymást) való átállás során elő fogja mozdítani a felzárkózást és az igazságosságot, ugyanakkor segíteni fogja kezelni a digitalizáció és a demográfiai változások jelentette kihívásokat” (15). Az EGSZB ezenfelül támogatja azt a felhívást, amely szerint az Európai Uniónak kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy 2050-re elérje a karbonsemlegességet, és ennek megfelelően kiigazítsa az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére vonatkozó 2030-as célértékét. Az ENSZ Környezetvédelmi Programjának (UNEP) a kibocsátási szakadékról szóló 2019. évi jelentése szerint a globális kibocsátást mostantól kezdve évi 7,6 %-kal kell csökkenteni annak érdekében, hogy a globális felmelegedést 1,5 oC-ra korlátozzuk. Ez 2030-ig számítva legalább 68 %-os kibocsátáscsökkentési célt jelent. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Az EGSZB ezért egyetért azzal, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz fő célkitűzései a következők legyenek:






  1) | az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának előmozdítása, |
| --- | --- | --- |

3.8.

1)

az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának előmozdítása,

| 2) | a válság társadalmi és gazdasági hatásának mérséklése, valamint |
| --- | --- |

2)

a válság társadalmi és gazdasági hatásának mérséklése, valamint

| 3) | a klímasemleges Európa 2050-ig való elérését célzó zöld és digitális átállás támogatása, amivel hozzájárul a tagállami gazdaságok növekedési potenciáljának a Covid19-válságot követő helyreállításához, ösztönzi a munkahelyteremtést, továbbá elősegíti a fenntartható növekedést. |
| --- | --- |

3)

a klímasemleges Európa 2050-ig való elérését célzó zöld és digitális átállás támogatása, amivel hozzájárul a tagállami gazdaságok növekedési potenciáljának a Covid19-válságot követő helyreállításához, ösztönzi a munkahelyteremtést, továbbá elősegíti a fenntartható növekedést.

| 3.9. | Az EGSZB hangsúlyozni kívánja, hogy az említett beruházásoknak és reformoknak a zöld és digitális átállással összefüggő kihívásokra kell összpontosítaniuk, mert ezáltal biztosíthatják a fenntartható helyreállítást. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Ma már széles körben elismert tény, hogy a zöld gazdaságösztönző politikák előnyösebbek a hagyományos költségvetési élénkítő intézkedéseknél, illetve hogy az éghajlat szempontjából kedvező szakpolitika szintén jobb gazdasági jellemzőkkel bír. A környezetbarát építőipari projekteknek, például az utólagos hőszigetelésnek vagy a megújuló energiához kapcsolódó infrastruktúráknak a multiplikátor-hatását erősíthetik a hosszú távon alacsonyabb energiaköltségek és a szélesebb gazdaságra is átterjedő hatások. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy a forrásoknak a járványkezelésre és az ehhez kapcsolódó orvosbiológiai kutatásokra való átcsoportosítása, továbbá a határbiztonságra, valamint a biztonságos utazásra és kereskedelemre irányuló beruházások mellett most jött el az ideje annak is, hogy a pénzügyi intézmények és a kormányok alkalmazzák a fenntartható beruházásokra vonatkozó uniós taxonómiát (2019), a megújuló energián alapuló, meglévő technológiák felhasználásával kiváltsák a fosszilis tüzelőanyagokat, az állami támogatásokat a fosszilis tüzelőanyagoktól átirányítsák az éghajlatváltozás mérséklésére és hatásaihoz való alkalmazkodásra irányuló zöld és intelligens infrastrukturális projektekhez, befektessenek a körforgásos és karbonszegény gazdaságba, áttérjenek az ipariról a regeneratív mezőgazdaságra és befektessenek az élelmiszer-biztonságba, előmozdítsák az európai ellátási láncokat, csökkentsék a szállítási igényt, és az IKT-hálózatok biztonságának fenntartása mellett keressék a digitális forradalom határait (16). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Az EGSZB egyetért a Nemzetközi Energia Ügynökséggel abban, hogy a tiszta energiára való átállás az energetikai rendszerek korszerűsítésén keresztül – nagyszabású munkahelyteremtési menetrenddel és éghajlatváltozási célokkal – segítheti az európai gazdaság beindítását. Minthogy világszerte az energetikai beruházások több mint 70 %-a mögött közvetlen vagy közvetett módon kormányok állnak, a mostani válságidőszakban az intézkedéseik minden eddiginél fontosabbak. A szakpolitikák alakítása hathatósan képes fenntarthatóbb útra terelni a beruházásokat, és ezzel párhuzamosan a gazdaság helyreállításának középpontjába helyezni az energiahatékonyságot, a megújuló energiaforrásokat, valamint az akkumulátoros tárolást. Előnyben kell részesíteni az energiaiparbeli ösztönző programokat, melyek lehetővé teszik a meglévő munkaerő támogatását, új munkahelyek létrehozását és a kibocsátáscsökkentés előmozdítását. A Nemzetközi Energia Ügynökség (17) tanácsa: „Építs arra, ami már a tiéd – gondolkozz nagyban”. A léptékváltás azoknál a szakpolitikáknál a legegyszerűbb, amelyekhez már kialakult jogi és intézményi struktúrák kapcsolódnak. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Az EGSZB határozottan egyetért azzal, hogy az e rendelettel létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköznek hozzá kell járulnia az éghajlati és a környezetvédelmi fenntarthatósággal kapcsolatos szempontok érvényesítéséhez, valamint annak az általános célnak a teljesítéséhez, hogy az uniós költségvetési kiadások 25 %-a éghajlat-politikai célkitűzések megvalósulását segítse elő. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Az EGSZB meggyőződése, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköznek főként vissza nem térítendő pénzügyi támogatások nyújtására kell épülnie, amelyek segítségével az országok – különösen azok, amelyekben alacsonyabb az egy főre jutó jövedelem és nagyobb a munkanélküliség – megfelelően kezelhetik a világjárvány súlyos gazdasági hatásait, míg a hiteleknek csupán kiegészítő szerepet kell játszaniuk a vissza nem térítendő támogatások mellett, és abból adódik majd az előnyük, hogy hosszú lejáratúak, és az Unió számára kedvező kamatlábbal rendelkeznek. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságot abban a szándékában, hogy a folyó áron 808 984,090 millió EUR összegű szükséghelyzeti Európai Uniós Helyreállítási Eszköz, valamint a 2021–2027 közötti időszakra szóló megerősített többéves pénzügyi keret (MFF) együttes elfogadásával az uniós költségvetés teljes erejét latba vesse a beruházások mozgósításának és a pénzügyi támogatásnak a helyreállítás döntő jelentőségű első éveire történő előreütemezése érdekében. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Az EGSZB „a célirányos beruházási stratégiákkal társuló, hatékony strukturális reformok folytatása mellett emel szót” (18). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Az EGSZB egyetért egy önálló technikai támogatási eszköz létrehozásával, amely valamennyi tagállam számára elérhető a strukturálisreform-támogató program utódjaként (19). |
| --- | --- |

3.17.

4.   A nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek elkészítése, benyújtása, értékelése és határidői

| 4.1. | Az EGSZB véleménye szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz forrásait minél előbb a tagállamok rendelkezésére kell bocsátani, a tagállamoknak pedig hatékonyan kell felhasználniuk azokat annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb mértékben kiaknázzák az eszközben rejlő előnyöket. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A tagállamoknak helyreállítási és rezilienciaépítési terveket kell készíteniük, melyekben meghatározzák a következő négy évre szóló reform- és beruházási menetrendet. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az EGSZB véleménye szerint a terveknek a tagállamok előtt álló, az európai szemeszterben meghatározott fő kihívások leküzdésére kell irányulniuk olyan területeken, mint a versenyképesség, a termelékenység, az oktatás és a készségfejlesztés, az egészségügy, a foglalkoztatás, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió. Biztosítaniuk kell továbbá, hogy a beruházások és reformok kellőképpen összpontosítanak a zöld és digitális átálláshoz kapcsolódó kihívásokra annak érdekében, hogy elősegítsék a munkahelyteremtést és a fenntartható növekedést, valamint az Unió reziliensebbé tételét. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Az EGSZB véleménye szerint meg kell erősíteni a kis- és középvállalatok támogatásának jelenlegi keretét, és egy innovatív eszközön keresztül közvetlen pénzügyi támogatást kell nyújtani a részükre a csőd elleni védelemhez. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Minden bejelentett intézkedést, különösen azokat, amelyek pénzügyi támogatást nyújtanak, egyértelmű, vállalkozásbarát tájékoztatásnak kell kísérnie arról, hogy milyen típusú támogatást nyújtanak, a kkv-k hogyan férhetnek hozzá hatékonyan a különböző meglévő uniós pénzügyi eszközökhöz, kihez fordulhatnak kérdés esetén uniós szinten, melyek a források elosztásában részt vevő nemzeti szervek, mely nemzeti szintű szereplőkhöz fordulhatnak a kkv-k, mi a nemzeti bankok szerepe és mik a kötelezettségeik stb. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az EGSZB véleménye szerint a folyamat során komoly figyelmet kell fordítani a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek szerepére és álláspontjaira. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Az EGSZB már javasolta „egy olyan szabály bevezetését [...], amelynek alapján a reformvállalásokat tartalmazó többéves csomagra vonatkozó döntés meghozatalakor nem részesíthető finanszírozásban a tagállam, ha nem fogadta el teljes mértékben a partnerség elvének alkalmazását, ténylegesen bevonva a szociális partnereket és a civil társadalmi szervezeteket (20). A partnerség elvének alkalmazása kiemelkedő szerepet kap abban, hogy tényeken alapuló reformokat hajtsanak végre, amelyek az egyes tagállamok gazdaságainak valós helyzetéhez kapcsolódnak.” (21). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy az Európai Bizottság átlátható kritériumok alapján értékelje a terveket, így többek között azt mérlegelje, hogy az adott terv várhatóan eredményesen kezeli-e az európai szemeszter folyamata keretében meghatározott kihívásokat, hozzájárul-e a tagállam növekedési potenciáljának, valamint gazdasági és társadalmi rezilienciájának megerősítéséhez, hozzájárul-e a gazdasági, társadalmi és területi kohézió javításához, a zöld és digitális átállás szempontjából releváns intézkedéseket tartalmaz-e, végül pedig a tagállam által benyújtott költségbecslés észszerű, megbízható, és a várt gazdasági hatással arányos-e. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Az EGSZB véleménye szerint a források elosztásakor a konvergenciakritériumokat is figyelembe kell venni (22). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Az EGSZB indokoltnak tartja a következőket:






  1) | a pénzügyi támogatást és a tagállamok által a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében végrehajtott releváns intézkedéseket 2024 végéig kell előreütemezni, a vissza nem térítendő pénzügyi támogatás tekintetében pedig a teljes összeg legalább 60 %-át 2022 végéig le kell kötni; |
| --- | --- | --- |

4.10.

1)

a pénzügyi támogatást és a tagállamok által a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében végrehajtott releváns intézkedéseket 2024 végéig kell előreütemezni, a vissza nem térítendő pénzügyi támogatás tekintetében pedig a teljes összeg legalább 60 %-át 2022 végéig le kell kötni;

| 2) | a tagállamoknak legkésőbb április 30-ig helyreállítási és rezilienciaépítési tervet kell benyújtaniuk nemzeti reformprogramjuk külön mellékleteként; |
| --- | --- |

2)

a tagállamoknak legkésőbb április 30-ig helyreállítási és rezilienciaépítési tervet kell benyújtaniuk nemzeti reformprogramjuk külön mellékleteként;

| 3) | lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok az előző év október 15-én a következő évre vonatkozó nemzeti költségvetés-tervezettel együtt benyújthassák e terv tervezetét; |
| --- | --- |

3)

lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok az előző év október 15-én a következő évre vonatkozó nemzeti költségvetés-tervezettel együtt benyújthassák e terv tervezetét;

| 4) | az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak 2024 után a többéves pénzügyi keret végéig (2027-ig) hátralévő éveket a releváns intézkedések helyszíni végrehajtásának előmozdítására és a releváns gazdasági és társadalmi ágazatokban várt helyreállítás elérésére kell fordítaniuk, erősítve a rezilienciát és a konvergenciát. |
| --- | --- |

4)

az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak 2024 után a többéves pénzügyi keret végéig (2027-ig) hátralévő éveket a releváns intézkedések helyszíni végrehajtásának előmozdítására és a releváns gazdasági és társadalmi ágazatokban várt helyreállítás elérésére kell fordítaniuk, erősítve a rezilienciát és a konvergenciát.

| 4.11. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy elegendő időre van szükség az eszközzel kapcsolatos projekt hatékony végrehajtásához és a célkitűzések eléréséhez. Az EGSZB ezenkívül rámutat arra, hogy amennyiben a terv végrehajtásának rövid határidőt javasló vélemények kerülnek fölénybe, akkor felmerül annak a veszélye, hogy a terv végül nem éri el a kitűzött célokat. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság, az Európai Parlament és az Európai Tanács intézkedéseinek gyors és eredményes összehangolásával el kell kerülni azokat a késedelmeket, amelyek veszélyeztetnék a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz céljainak teljesülését. A tagállamok részéről továbbá azonnali és teljes körű válasz szükséges arra tekintettel, hogy a különféle projektterveket rövid idő alatt kell elkészíteni és végrehajtani. A tagállamoknak szorosan együtt kell működniük az Európai Bizottsággal a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében benyújtott projekttervek jóváhagyása, nyomon követése, valamint sikeres végrehajtása érdekében. A projektek benyújtása, jóváhagyása, nyomon követése és végrehajtása felgyorsítható olyan magánszektorbeli tanácsadó cégek aktív bevonásával, amelyek a vonatkozó területeken nemzetközi tapasztalattal rendelkeznek. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Az EGSZB ismételten hangsúlyozza, hogy a bevált gyakorlatokat meg kell osztani az Unión belül, továbbá fel kell gyorsítani a rendelkezésre álló források elosztásához és folyósításához kapcsolódó bürokratikus folyamatokat, mindehhez pedig az Európai Bizottságnak biztosítania kell a szükséges technikai támogatást (23). |
| --- | --- |

4.13.

5.   Technikai támogatási eszköz

| 5.1. | Az EGSZB támogatja a társadalmi és gazdasági fejlődést előmozdító, egyenletes strukturális reformokat, köztük a közigazgatás minőségének javítását célzó intézményi kapacitásépítést. Ezeknek a reformoknak országspecifikusnak kell lenniük, demokratikus támogatást kell élvezniük, és kerülniük kell az olyan megközelítéseket, amelyek egyenmegoldást írnak elő minden tagállam számára (24). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy a technikai támogatási eszköznek törekednie kell arra, hogy a kérelmező tagállamok nemzeti hatóságait végigkísérje a reformfolyamat valamennyi szakaszában, illetve egyes fázisaiban. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a technikai támogatási eszköznek támogatnia kell a tagállami hatóságokat a reformok saját prioritásaik szerinti kidolgozásában és a reformintézkedések és stratégiák kidolgozására és végrehajtására szolgáló kapacitásaik fejlesztésében, valamint a partnerek bevált gyakorlataiból és példáiból leszűrhető előnyök kiaknázásában. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy a technikai támogatási eszköz eredményesen kiegészítheti az Európai Bizottság által a Covid19-világjárvány gazdasági következményeinek kezelésére javasolt intézkedéscsomagot. |
| --- | --- |

5.4.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  A helyreállítási és rezilienciaépítési eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2020) 408 final, 2020. 05. 28.).

1

(2)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Uniós költségvetés – az európai helyreállítási terv motorja (COM(2020) 442 final).

2

(3)  Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az európai beruházásstabilizáló funkció létrehozásáról (COM(2018) 387 final).

3

(4)  HL C 62., 2019.2.15., 121. o.

4

(5)  HL C 237., 2018.7.6., 53. o.

5

(6)  HL C 62., 2019.2.15., 121. o.

6

(7)  https://ourworldindata.org/grapher/total-deaths-covid-19.

7

(8)  Világbank: Global Economic Prospects (2020. június).

8

(9)  Koundouri, P.: az Athéni Gazdaságtudományi és Üzleti Egyetem munkaanyaga (2020).

9

(10)  Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (COM(2020) 408 final, 2020. 05. 28.).

10

(11)  Paolo Gentiloni európai biztos észrevételei a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló sajtótájékoztatón, az Európai Bizottság sajtóközleménye (2020. május 28.).

11

(12)  HL C 47., 2020.2.11., 106. o.

12

(13)  HL C 353., 2019.10.18., 23. o.

13

(14)  Lásd ugyanott.

14

(15)  Lásd ugyanott.

15

(16)  Koundouri, P.: Never Waste a Good Crisis: For a Sustainable Recovery from COVID-19 (2020. április).

16

Never Waste a Good Crisis: For a Sustainable Recovery from COVID-19

(17)  Nemzetközi Energia Ügynökség: https://www.iea.org/.

17

(18)  HL C 47., 2020.2.11., 106. o.

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/825 rendelete (2017. május 17.) a strukturálisreform-támogató program 2017–2020-as időszakra vonatkozó létrehozásáról, valamint az 1303/2013/EU és az 1305/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 129., 2017.5.19., 1. o.).

19

(20)  A Bizottság 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. január 7.) az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexről (HL L 74., 2014.3.14., 1. o.).

20

(21)  HL C 237., 2018.7.6., 53. o.

21

(22)  Lásd ugyanott.

22

(23)  Lásd ugyanott.

23

(24)  Lásd ugyanott.

24

---

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/139 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/139

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az InvestEU program létrehozásáról

(COM(2020) 403 final – 2020/0108 (COD))

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az (EU) 2015/1017 rendeletnek a Fizetőképesség-támogatási Eszköz létrehozása tekintetében történő módosításáról

(COM(2020) 404 final – 2020/0106 (COD))

(2020/C 364/19)

| Főelőadó: | Ronny LANNOO |
| --- | --- |

Főelőadó:

Ronny LANNOO

| Felkérés: | Tanács, 2020.6.11.
  Európai Parlament, 2020.6.17. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az EUMSZ 172., 173. cikke, 175. cikkének (3) bekezdése, 182. cikkének (1) bekezdése és 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” |
| Elnökségi határozat: | 2020.6.9. |
| Plenáris ülésen történő elfogadás kelte: | 2020.7.16. |
| Plenáris ülés száma: | 553. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 208/0/8 |

Felkérés:

Tanács, 2020.6.11.

Európai Parlament, 2020.6.17.

Jogalap:

az EUMSZ 172., 173. cikke, 175. cikkének (3) bekezdése, 182. cikkének (1) bekezdése és 304. cikke

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió”

Elnökségi határozat:

2020.6.9.

Plenáris ülésen történő elfogadás kelte:

2020.7.16.

Plenáris ülés száma:

553.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

208/0/8

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A Covid19-válság kezdete óta az EGSZB számos nyilatkozatában kifejezésre juttatta azon meggyőződését, mely szerint most, amikor ilyen nagy a bizonytalanság, csak egy átfogó európai helyreállítási terv teszi lehetővé, hogy megbirkózzunk a világjárvány következményeivel, és egy fenntarthatóbb és ellenállóbb európai gazdaságot építsünk újjá. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB ezért üdvözli az Európai Bizottság ambiciózus helyreállítási csomagját, és hangsúlyozza, hogy a helyreállítás csak határozott és egyhangú politikai vezetés mellett lehet sikeres. Az EGSZB ragaszkodik hozzá, hogy ezen intézkedések bevezetése tükrözze az aggasztó társadalmi-gazdasági helyzet sürgető voltát. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az európai gazdaság gyors és fenntartható helyreállításának biztosítása érdekében elengedhetetlen a szükséges pénzügyi források rendelkezésre bocsátása. Az EGSZB ezért határozottan támogatja az EU költségvetésének megerősítését, és felszólítja az európai döntéshozókat, hogy mielőbb állapodjanak meg mind a következő (2021–2027-es) többéves pénzügyi keretről (MFF), mind pedig az új helyreállítási eszközről, a Next Generation EU-ról. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB üdvözli az InvestEU program és a kiegészítő Fizetőképesség-támogatási Eszköz (SSI) megerősítését, és mielőbbi megállapodást szorgalmaz ezen javaslatokkal kapcsolatban annak érdekében, hogy mindkét program végrehajtása gyorsan megkezdődhessen, és elegendő számú támogatható projekt kerüljön kidolgozásra, kihasználva a programok nyújtotta előnyöket. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tekintettel arra, hogy az InvestEU majdnem teljes egészében a Next Generation EU keretében, és nem a 2021–2027-es többéves pénzügyi keretben kerül elosztásra, ami azt is jelenti, hogy azt 2026 végéig végre kell hajtani, az EGSZB arra kéri a jogalkotókat, hogy hozzanak intézkedéseket annak biztosítására, hogy 2026 után és a 2027 utáni többéves pénzügyi keret kezdete előtt ne legyen finanszírozási hiány. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB megismétli, hogy támogatja (1) az Európai Bizottság azon célkitűzését, hogy a következő hosszú távú uniós költségvetés keretében megerősítse a beruházási tevékenységet az EU-ban. Ez még nagyobb jelentőséggel bír a Covid19-világjárvány miatti gazdasági visszaesés fényében. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB továbbra is támogatja, hogy olyan, hosszú távú, nagy közérdeklődésre számot tartó befektetési projektek kapjanak hangsúlyt, amelyek tiszteletben tartják a fenntartható fejlődés kritériumait is. Nagyon fontos, hogy a Covid19-válság ne térítse el az EU-t az európai zöld megállapodásban, a fenntartható növekedésről szóló 2020. évi stratégiában és a szociális jogok európai pillérében szereplő közép- és hosszú távú célkitűzéseitől. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB úgy véli, hogy az InvestEU program kifejezetten alkalmas a hosszú távú finanszírozás biztosítására és az uniós politikák támogatására a mély gazdasági és társadalmi válságból való kilábalás során. Az EGSZB kiemeli, hogy egyértelműen meg kell határozni, mely projektek részesülhetnek az új ötödik ablakból, mivel ez alapvető fontosságú a másik négy szakpolitikai kerettel való kiegészítő jelleg létrehozása szempontjából. Az EGSZB az innováció tágabb meghatározását szorgalmazza, amely túlmutat az információs technológián és a digitalizáción. A kis- és középvállalkozásokat (kkv-kat), és különösen a mikro- és kisvállalkozásokat nagyon erősen sújtja a jelenlegi válság, ezért kifejezetten jogosultak kell, hogy legyenek a támogatásra az új ötödik ablak keretében. Ezért elengedhetetlen a végrehajtó partnerek és az európai, nemzeti és regionális szintű hatóságok közötti strukturális együttműködés. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB konkrét és egyértelmű iránymutatások kidolgozását szorgalmazza az InvestEU keretében támogatásra jogosult projektek meghatározása kapcsán, valamint a számos EU-program közötti szinergiák lehetőségeit illetően, biztosítva ezáltal azok megfelelő és hatékony végrehajtását. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | A koronavírus-válság az összes EU-tagállamot érintette; néhány országot azonban súlyosabban, mint másokat. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a koronavírus-válság utáni helyreállítás nem szabad, hogy növelje a tagállamok közötti különbségeket. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Ennek fényében az EGSZB üdvözli az új Fizetőképesség-támogatási Eszközt, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy azok a tagállamok részesüljenek elsősorban belőle, amelyek gazdaságait leginkább sújtották a Covid19-világjárvány hatásai. Jóllehet mindenképpen fontos a gyors helyreállítás biztosítása, ugyanolyan fontos, hogy a rendelkezésre álló pénzeszközöket az életképes üzleti modellel rendelkező vállalkozásoknak osszák ki. Ez hozzájárul a fenntartható és ellenálló európai gazdaság megteremtéséhez. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az EGSZB hangsúlyozza az európai pénzügyi piacok szerepét annak biztosításában, hogy ezek az eszközök mozgósítsák a várt beruházási összegeket, és kiemeli az Európai Beruházási Bank Csoport (EBB és az Európai Beruházási Alap, EBA) vezető szerepét, illetve a végrehajtó partnerek számára megfelelő struktúra iránti komoly igényt, különösen nemzeti szinten. Fontos, hogy az alapoknak az Európai Beruházási Bank Csoporton, valamint a támogatási bankokon és intézményeken keresztül történő áramlása átlátható, egyértelmű és könnyen hozzáférhető legyen. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Háttér-információk

| 2.1. | A Covid19-válság, amely elsősorban egy közegészségügyi szükséghelyzetet jelent, olyan súlyos gazdasági és társadalmi sokkhoz vezetett, amely a gazdasági teljesítmény hirtelen csökkenésével, a munkanélküliség gyors növekedésével, az életszínvonal romlásával (a reáljövedelem csökkenésével, a munkahelyek bizonytalanságával, korlátozott mobilitással), valamint mind az EU-n belüli, mind pedig a harmadik országokkal folytatott külkereskedelmi forgalom drasztikus csökkenésével járt. A válság az államháztartási mutatók hirtelen romlását és a beruházások visszaesését is eredményezte. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az Európai Bizottság 2020. május 27-én ambiciózus helyreállítási tervet hirdetett meg (Next Generation EU), valamint módosított javaslatot terjesztett elő a 2021–2027-es időszakra szóló teljes uniós költségvetésre vonatkozóan (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A következő, 2021–2027-es időszakra szóló többéves pénzügyi keretre (MFF) vonatkozóan az Európai Bizottság egy olyan beruházási programot kíván biztosítani az EU gazdasága számára, amely képes átfogó célokat szolgálni az egyszerűsítés, a rugalmasság, a szinergiák és a vonatkozó uniós politikák közötti koherencia szempontjából. A Covid19-világjárvány következtében csak fokozódott az igény egy ilyen beruházási program iránt. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az Európai Bizottság ezért visszavonta az InvestEU programra 2018 májusában benyújtott korábbi javaslatát, és új javaslatot terjesztett elő (3), amely tükrözi az Európai Parlament és a Tanács között már 2019 áprilisában megkötött részleges megállapodást. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Annak érdekében, hogy az InvestEU program alkalmasabb legyen a Covid19-világjárvány okozta gazdasági és társadalmi válság kezelésére, az Európai Bizottság javasolja az eredeti InvestEU programra előirányzott pénzügyi keret növelését, amivel tükrözni lehet a magasabb beruházási igényeket és a megnövekedett kockázat jelentette környezetet. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Emellett az új javaslat kibővíti az InvestEU program alkalmazási körét egy ötödik ablak, a Stratégiai Beruházási Eszköz létrehozásával, amely megfelel az európai gazdaság jövőbeli igényeinek, és biztosítja vagy fenntartja a stratégiai autonómiát a kulcsfontosságú ágazatokban. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | A kiterjesztett InvestEU program képes támogatni a vállalatokat a helyreállítás időszakában, miközben eredeti céljaival összhangban biztosítja, hogy a befektetők szem előtt tartsák az Unió közép- és hosszú távú prioritásait is, így például a zöld és a digitális átállást. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Az Európai Bizottság javaslatot (4) terjesztett elő egy ideiglenes részvény-alapú eszközre, a Fizetőképesség-támogatási Eszközre is. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | A Fizetőképesség-támogatási Eszköz azoknak az egyébként életképes üzleti modellel rendelkező vállalkozásoknak a támogatására irányul, amelyek a Covid19-válság következtében fizetőképességi problémákkal szembesültek. A cél az, hogy ezek a vállalkozások segítséget kapjanak e nehéz időszak átvészeléséhez, és ezáltal képesek legyenek előrevinni a helyreállítást, ha eljön az ideje. A javaslat másik célja az egységes piacon várható torzulások ellensúlyozása, mivel bizonyos tagállamok esetleg nem rendelkeznek elegendő költségvetési eszközzel ahhoz, hogy megfelelő támogatást nyújtsanak a rászoruló vállalkozásoknak. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | A Fizetőképesség-támogatási Eszközt 2020-ban a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2020. október elejéig be kell vezetni, hogy 2021 folyamán mielőbb teljes kapacitással bevethető legyen. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Általános észrevételek

| 3.1. | Az EGSZB megismétli (5), hogy támogatja az InvestEU programot, valamint egy, a garancia elvén alapuló pénzügyi eszköz folytatását és kiterjesztését. Ezt alapvető fontosságúnak tartja, nem utolsósorban az EU költségvetésének hosszú távú fejlesztése és kezelése szempontjából. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az EGSZB üdvözli az InvestEU projekt többletkapacitását, amely által 75,2 milliárd euróra bővül az uniós garancia összege (folyó áron számítva és beleértve az új stratégiai beruházási ablakot), 1 billió euró összegű további beruházás ösztönzése érdekében. Az EGSZB a források különböző politikai célkitűzések közötti kiegyensúlyozott elosztását szorgalmazza. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az EGSZB üdvözli az ötödik ablak, az európai stratégiai beruházási ablak hozzáadását, amelyre 31,2 milliárd eurót szánnak az uniós garanciaalapból, hogy beruházásokat támogasson a stratégiai ágazatokban és a kulcsfontosságú értékláncokban, ideértve azokat is, amelyek nélkülözhetetlenek a zöld és a digitális átálláshoz. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az EGSZB kiemelten fontosnak tartja annak egyértelmű meghatározását, mely projektek részesülhetnek az ötödik ablakból, mivel ez kiegészíti a másik négy ablakot. Az EGSZB az innováció tágabb meghatározását szorgalmazza, amely túlmutat az információs technológián és a digitalizáción. Világosan ki kell mondani, hogy a kkv-k, különösen a mikro- és kisvállalkozások szintén támogathatóak ezen az ablakon belül. Ez annál inkább is fontos, hogy az Európai Bizottság eredeti javaslatához képest a kkv-k számára biztosított uniós garancia (folyó áron) 11,25 milliárd euróról 10,17 milliárd euróra csökken. Ezért elengedhetetlen a végrehajtó partnerek és a pénzügyi közvetítők, valamint az európai, nemzeti és regionális szintű hatóságok közötti strukturális együttműködés. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a készségekbe való befektetések elengedhetetlenek a környezetbarátabb és méltányos gazdaságra való átállás szempontjából, ezért nem szabad elhanyagolni a társadalmi beruházásokat az InvestEU program keretében. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Számos kkv, különösen a mikro- és kisvállalkozások jelentősen szenvednek a Covid19-válságtól és a legtöbb EU-tagállam által elfogadott korlátozó intézkedésektől. Ezért döntő fontosságú, hogy elegendő forrás álljon rendelkezésre a válságból való kilábalásukhoz. Fontos, hogy ezt a támogatást a kereslet vezérelje, azaz hiteltermékeknek és tőketermékeknek egyaránt rendelkezésre kell állniuk. Mivel a kkv-k garanciakapacitása csökken, ezt a csökkenést kompenzálni kell azzal, hogy a kkv-k portfóliói, különös tekintettel a kis- és mikrovállalkozások portfólióira, támogathatóak legyenek a stratégiai beruházási keretben. Ezt arányos jelentéstételi követelményekkel kell kiegészíteni annak érdekében, hogy ne rójanak túlzott adminisztratív terhet a szűkös forrásokkal rendelkező legkisebb vállalkozásokra, mivel ez elriasztaná őket attól, hogy az InvestEU támogatáshoz folyamodjanak. A végrehajtó partnerek és a pénzügyi közvetítők szerepe alapvető fontosságú annak biztosításában, hogy az alapok eljussanak ezekhez a vállalatokhoz. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | A jelenlegi válság idején a kormányzati politikák és támogatások különösen fontossá váltak. Nagyon nagy eltérések mutatkoznak azonban a tekintetben, hogy az egyes tagállami kormányok mennyire képesek támogatni a válság által leginkább sújtott szektorokat és vállalkozásokat. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Az EGSZB ezért üdvözli az új Fizetőképesség-támogatási Eszközt (SSI), amely ugyan valamennyi tagállam számára nyitva áll, de azokra az országokra helyezi a hangsúlyt, amelyek gazdaságait leginkább sújtották a Covid19-világjárvány hatásai, és/vagy ahol korlátozottabb mértékben áll rendelkezésre állami fizetőképességi támogatás. Az EGSZB egyetért azzal, hogy támogatást kizárólag olyan életképes üzleti modellel rendelkező vállalkozásoknak szabad nyújtani, amelyek a Covid19-válság előtt nem voltak nehéz helyzetben. Üdvözli továbbá a Fizetőképesség-támogatási Eszköz Európai Stratégiai Beruházási Alapba (ESBA) való beágyazását. A pénzeszközök hatékony felhasználásának biztosítása érdekében tanácsos lehetővé tenni az ESBA szakpolitikai ablakai közötti rugalmas váltást. Végül meg kell tervezni a rendelkezésre álló alapok kiegyensúlyozott, piacorientált elosztását a sajáttőke és a kvázisajáttőke-termékek, például alárendelt kölcsönök között. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | A kettős (zöld és digitális) átállás ösztönzést kap a Fizetőképesség-támogatási Eszköz keretében is. Az ezzel kapcsolatos feltételeknek realisztikusnak és megvalósíthatónak kell lenniük a mikro- és kisvállalkozások, valamint a hagyományos ágazatok számára egyaránt. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | A koronavírus-válság az összes EU-tagállamot érintette; néhány országot azonban súlyosabban, mint másokat. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a koronavírus-válság utáni helyreállítás nem szabad, hogy növelje a tagállamok közötti különbségeket. Jóllehet az InvestEU vagy az új Fizetőképesség-támogatási Eszköz esetében nem határoztak meg földrajzi kvótákat, az EGSZB üdvözli, hogy az irányítóbizottság konkrét földrajzi koncentráció-határértékeket állapít meg. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Az InvestEU mint átfogó pénzügyi eszköz létrehozása egyszerűsítést, fokozott átláthatóságot és több potenciális szinergiát kínál, ami az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási tervnek és az európai helyreállítási terv többi alkotóelemének a létrehozására való tekintettel még nagyobb jelentőséggel bír. Az EGSZB konkrét és egyértelmű iránymutatások kidolgozását szorgalmazza a támogatásra jogosult projektek meghatározása kapcsán, valamint a számos EU-program közötti szinergiák lehetőségeit illetően, biztosítva ezáltal azok megfelelő és hatékony végrehajtását. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | A Covid19-válság nem szabad, hogy eltérítse az EU-t az európai zöld megállapodásban, a fenntartható növekedésről szóló 2020. évi stratégiában és a szociális jogok európai pillérében szereplő közép- és hosszú távú célkitűzéseitől. Közelmúltbeli állásfoglalásában (6) az EGSZB kijelentette, hogy Európának olyan tevékenységeket kell finanszíroznia, amelyek megfelelnek két kritériumnak: egyrészt visszatelepítik a stratégiai termelést, hogy Európa függetlenné váljon – különös tekintettel az egészségvédelemre és az egészségügyi reagálásra –, és színvonalas munkahelyek jöjjenek létre, másrészt a társadalmilag felelős és környezetbarát, fenntartható beruházásokra helyezik a hangsúlyt. A kis- és középvállalkozások, csakúgy mint a nagyvállalatok és a szociális vállalkozások, döntő szerepet játszhatnak az európai termelési rendszer átalakításában. |
| --- | --- |

3.12.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Az EGSZB véleménye: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az InvestEU program létrehozásáról (HL C 62., 2019.2.15., 131. o.).

1

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az InvestEU program létrehozásáról

(2)  Közlemény a helyreállítási tervről: Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért.

2

Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért

(3)  Az InvestEU program létrehozásáról szóló rendeletjavaslat.

3

Az InvestEU program létrehozásáról szóló rendeletjavaslat

(4)  A Fizetőképesség-támogatási Eszköz létrehozásáról szóló rendeletjavaslat.

4

A Fizetőképesség-támogatási Eszköz létrehozásáról szóló rendeletjavaslat.

(5)  Az EGSZB véleménye: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az InvestEU program létrehozásáról (HL C 62., 2019.2.15., 131. o.).

5

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az InvestEU program létrehozásáról

(6)  Az EGSZB javaslatai a Covid19-válság utáni újjáépítésről és helyreállításról.

6

Az EGSZB javaslatai a Covid19-válság utáni újjáépítésről és helyreállításról

---

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/143 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/143

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és az (EU) 2018/1999 rendelet (az európai klímarendelet) módosításáról

(COM(2020) 80 final – 2020/0036 (COD))

(2020/C 364/20)

| Előadó: | Jan DIRX |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA |

Előadó:

Jan DIRX

Társelőadó:

Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA

| Felkérés: | Európai Parlament, 2020.3.10.
  Tanács, 2020.3.13. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikkének (1) bekezdése és 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.6.29. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.7.16. |
| Plenáris ülés száma: | 553. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 210/2/9 |

Felkérés:

Európai Parlament, 2020.3.10.

Tanács, 2020.3.13.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikkének (1) bekezdése és 304. cikke

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.6.29.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.7.16.

Plenáris ülés száma:

553.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

210/2/9

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Számos kulcsfontosságú uniós intézményhez és személyhez hasonlóan az EGSZB is hangsúlyozza, hogy az éghajlat-politikai intézkedések és a koronavírus-válság utáni gazdasági újjáépítés és helyreállítás kéz a kézben jár, és ennek így is kell történnie. Ez úgy valósítható meg, hogy köz- és magánberuházásokból álló hatékony és teljes mértékben fenntartható csomag támogatásával állítjuk helyre Európa gazdaságát. Az EGSZB ezért az európai klímarendeletre vonatkozó javaslatot olyan eszköznek tekinti, amely hozzájárulhat Európa gazdaságának ehhez a kívánt és szükséges újjáépítéséhez. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB támogatja azt a megközelítést, hogy a klímasemlegességre való átállás uniós szinten valósuljon meg, ne pedig minden egyes tagállamban külön-külön. Ennek a megközelítésnek az az előnye, hogy Unió-szerte az erőfeszítések optimális elosztása érhető el a tagállamok közötti különbségek figyelembevétele mellett. Az EGSZB továbbá meg van győződve arról, hogy a klímapolitikát akkor tudjuk a legjobban támogatni, ha annak általános céljaként az üvegházhatásúgáz-kibocsátás legnagyobb mértékű csökkentésének a legalacsonyabb társadalmi-gazdasági költség mellett történő elérését tűzzük ki. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy teljes mértékben vegye figyelembe a koronavírus-válság hatását azáltal, hogy értékeli a 2030-ra elérendő kibocsátáscsökkentési célkitűzést, és a megfelelő jogszabályjavaslatokban legalább 55 %-os kibocsátáscsökkenés 2030-ig történő elérését írja elő. Az EGSZB rámutat, hogy az UNEP kibocsátási szakadékról szóló 2019. évi jelentéséből kitűnik, hogy a Párizsi Megállapodásban meghatározott 1,5 oC-os cél eléréséhez globális szinten még ambiciózusabb 2030-as kibocsátáscsökkentési célkitűzésre van szükség. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB tisztában van azzal, hogy mindenkinek további lépéseket kell tennie a 2050-re célként kitűzött klímasemlegesség eléréséhez. A (koronavírus-válság előtti) legutóbbi Eurobarométer felmérés szerint az EU polgárainak 92 %-a támogatja az EU klímasemlegességi célját. A támogatás megtartásához fel kell gyorsítani az éghajlat-politikai intézkedéseket, a helyreállítással és az újjáépítéssel párhuzamosan. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB felhívja az EU-t, hogy vállaljon kezdeményező és ösztönző szerepet az elhalasztott glasgow-i klímacsúcson (amelyet eredetileg 2020 novemberében tartottak volna meg) és az azt követő klímacsúcsokon, hogy legalább a világ legfontosabb szereplői kötelezzék el magukat a klímasemlegesség érdekében történő hatékony munka mellett. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az unió klímasemlegességi céljának 2050-ig történő elérése uniós szinten csak akkor lehetséges, ha minden ország teljes mértékben és időben hozzájárul az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz. Ezért az EGSZB támogatja, hogy az Európai Bizottság ajánlásokat adhasson ki valamely tagállam számára, amennyiben az adott tagállam intézkedései – világos és átlátható értékelési szempontok alapján – nincsenek összhangban az éghajlatváltozás mérséklésének céljával vagy nem megfelelőek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás terén elérendő előrehaladás biztosítására. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB azt javasolja, hogy a klímasemlegességi céllal kapcsolatos minden intézkedéstervezet vagy jogszabályjavaslat teljes értékelési dokumentumát tegyék nyilvánosan hozzáférhetővé, amint lezárul az értékelés. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az Európai Bizottság javaslata, helyesen, kiterjed mind az éghajlatváltozás mérséklésére, mind az ahhoz való alkalmazkodásra, „a Párizsi Megállapodás 7. cikkével összhangban”. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB egy, az európai éghajlati paktumban érdekelt feleket tömörítő platform létrehozását javasolja az éghajlati paktumról szóló véleményében leírtak szerint, „a társadalom minden része” általi aktív részvétel megszervezése és megkönnyítése érdekében. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Bevezető

| 2.1. | A jelenleg zajló, az egész világra kiterjedő koronavírus-válság (Covid19-válság) ismét rámutat, hogy milyen sérülékeny az élet a Földön. Miközben teljes erővel kell küzdeni a koronavírus-válság és az abból eredő gazdasági, társadalmi és ökológiai hatások ellen, továbbra is összpontosítanunk kell más olyan fejlemények megelőzésére, illetve, ahol szükséges, az ellenük folytatott küzdelemre, amelyek veszélyeztetik az élet minőségét, például a klímaváltozás és a biodiverzitás csökkenése (1). Vagy, ahogyan arra Patricia Espinosa, az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményének (UNFCCC) ügyvezető titkára figyelmeztetett, amikor bejelentette a 2020. novemberi glasgow-i klímacsúcs (COP26) elhalasztását: „A Covid19 ma az emberiség legsürgetőbb problémája, de nem szabad megfeledkeznünk arról, hogy hosszú távon a klímaváltozás a legnagyobb fenyegetés.” |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az EGSZB számára ez azt jelenti, hogy az éghajlat-politikai intézkedéseknek együtt kell járniuk a koronavírus utáni gazdasági helyreállítással és újjáépítéssel. A helyreállítási és újjáépítési intézkedéseknek összhangban kell lenniük az éghajlatvédelmi céllal, és az éghajlat-politikai intézkedéseket úgy kell végrehajtani, hogy költségeik minél alacsonyabbak legyenek és gazdasági hasznot hozzanak. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ennek jegyében az EGSZB figyelembe veszi az EU kulcsfontosságú intézményeinek és képviselőinek alábbi kijelentéseit is:
  Az Európai Parlament április 16-án elsöprő többséggel megszavazta, hogy az európai zöld megállapodást a közelgő uniós helyreállítási és újjáépítési csomag középpontjába helyezzék, melynek „új lendületet kell adnia a gazdaságnak, javítania kell annak ellenálló képességét és munkahelyeket kell teremtenie, egyszersmind segítenie kell kontinensünk ökológiai átmenetét és fenntartható társadalmi-gazdasági fejlődését”.
  Ugyanaznap Ursula von der Leyen, az Európai Bizottság elnöke elmondta, hogy Európának fokoznia kell az európai zöld megállapodással kapcsolatos beruházásait. Frans Timmermans, az Európai Bizottság alelnöke ugyanezt az üzenetet közvetítette egy, hét európai hírlevélben közreadott nyílt levélben. Továbbá Charles Michel, az Európai Tanács elnöke is arra kívánja használni ezt az alkalmat, hogy zöldebbé tegye az EU-t: „Az Európai Uniónak jobbá kell válnia, mint amilyen azelőtt volt; előnyünkre kell fordítanunk ezt a válságot.” |
| --- | --- |

2.3.

Az Európai Parlament április 16-án elsöprő többséggel megszavazta, hogy az európai zöld megállapodást a közelgő uniós helyreállítási és újjáépítési csomag középpontjába helyezzék, melynek „új lendületet kell adnia a gazdaságnak, javítania kell annak ellenálló képességét és munkahelyeket kell teremtenie, egyszersmind segítenie kell kontinensünk ökológiai átmenetét és fenntartható társadalmi-gazdasági fejlődését”.

Ugyanaznap Ursula von der Leyen, az Európai Bizottság elnöke elmondta, hogy Európának fokoznia kell az európai zöld megállapodással kapcsolatos beruházásait. Frans Timmermans, az Európai Bizottság alelnöke ugyanezt az üzenetet közvetítette egy, hét európai hírlevélben közreadott nyílt levélben. Továbbá Charles Michel, az Európai Tanács elnöke is arra kívánja használni ezt az alkalmat, hogy zöldebbé tegye az EU-t: „Az Európai Uniónak jobbá kell válnia, mint amilyen azelőtt volt; előnyünkre kell fordítanunk ezt a válságot.”

| 2.4. | Mindezt úgy valósíthatjuk meg, hogy olyan hatékony köz- és magánberuházásokból álló, teljes mértékben fenntartható csomag támogatásával állítjuk helyre Európa gazdaságát, melyek kiterjednek például az energiafogyasztás csökkentésére, a fenntartható energiára, a hálózati befektetésekre, a tiszta gyártási folyamatokra vagy az újrahasznosításra – a fenntartható fogyasztás javítása mellett. Emellett a klímasemlegesség eléréséhez szükség van a szénelnyelők és a szén-dioxid-tárolás fejlesztésére, például fenntartható erdőgazdálkodás és talajgazdálkodás révén. Egy európai klímarendelet az egyik olyan eszköz, amely hozzájárulhat Európa gazdaságának ehhez a kívánt és szükséges újjáépítéséhez. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az EGSZB ezért üdvözli az európai klímarendeletre irányuló javaslatot (2), amelyet az Európai Bizottság 2020. március 4-én nyújtott be, és amely létrehozza a klímasemleges Unió 2050-re történő elérésére irányuló célkitűzés jogi keretét. Az EGSZB elismeri, hogy a klímasemlegesség 2050-re vagy amennyiben lehetséges, korábban történő elérésére irányuló célkitűzés kívánatos és szükséges a Párizsi Megállapodás céljának eléréséhez való hozzájárulás érdekében, mely megállapodás szerint a globális felmelegedés mértékének 2o C alatt kell maradnia, és erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy 1,5oC alatt tartsuk. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Az EGSZB számára magától értetődő, hogy a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében elengedhetetlen, hogy legalább a világ minden jelentős szereplője hatékonyan munkálkodjon a klímasemlegességen. Ehhez egyrészt aktív klímadiplomáciára van szükség az EU részéről, másrészt pedig olyan intézkedésekre – például a szén-dioxid-árazásra –, amelyek egyenlő versenyfeltételeket biztosítanak az uniós termékek és szolgáltatások számára üvegházhatásúgáz-kibocsátásuk tekintetében az EU-n kívüli versenytársakkal szemben. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Az európai klímarendeletre irányuló javaslat az Európai Bizottság által 2019. december 11-én közzétett európai zöld megállapodás (3) sarokköve. Az európai zöld megállapodás megfogalmazza, hogy 2050-re Európa hogyan lehet az első klímasemleges kontinens, fellendítve a gazdaságot, javítva az emberek egészségét és életminőségét, gondoskodva a természetről és ügyelve arra, hogy senki ne maradjon le. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Az EGSZB elégedetten vette tudomásul, hogy ezt a 2050-es klímasemlegességi célkitűzést politikai szinten az Európai Parlament már 2019. március 14-i állásfoglalásában, az Európai Tanács pedig 2019. december 12-i következtetéseiben támogatta. 2020. március 5-én pedig az EU Környezetvédelmi Tanácsa az Európai Unió és tagállamai nevében benyújtotta az UNFCCC számára az Európai Uniónak és tagállamainak az alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátást támogató, hosszú távú fejlesztési stratégiáját (melynek célja, hogy az EU 2050-re klímasemleges legyen) (4). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Az EGSZB elismeri, hogy a klímasemlegesség 2050-re történő elérésének célkitűzése sok mindent kíván majd a kormányoktól, településektől, vállalkozásoktól, szakszervezetektől, civil szervezetektől és polgároktól. Ez pedig azt jelenti, hogy mindenkinek további lépéseket kell tennie ahhoz, hogy 2050-re elérje a kitűzött célt, vagy, ahogyan az Európai Bizottság fogalmaz: „További intézkedésekre van szükség, és a kitűzött cél eléréséhez minden ágazatnak hozzá kell járulnia, mivel a jelenlegi szakpolitikák 2050-re várhatóan csak 60 %-kal csökkentenék az üvegházhatásúgáz-kibocsátást, aminek következtében továbbra is sok a tennivaló a klímasemlegesség elérése érdekében” (5). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Az EGSZB hangsúlyozza a javaslat 3. cikkének (3) bekezdésében említett „nemzetközi fejlemények és erőfeszítések”, valamint „az Unió gazdaságának versenyképessége” szempontjai figyelembevételének fontosságát. Az EGSZB külön felhívja a figyelmet „a méltányos és társadalmilag igazságos átállás biztosításának szükségessége” (3. cikk (3) bekezdés h) pont) szempontra. Az EGSZB hangsúlyozni kívánja, hogy különösen az energiaszegénységet kell megelőzni, és javasolja, hogy ez a kérdés képezze részét a nemzeti intézkedések értékelésének, amelyet javaslat 6. cikke szabályoz. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | 2020 szeptemberére az Európai Bizottság tervei szerint előáll az Unió 2030-as éghajlatvédelmi céljának a klímasemlegességi célkitűzésre tekintettel történő felülvizsgálatával, valamint megvizsgálja egy új 2030-as célkitűzés lehetőségét, amelynek értelmében a kibocsátást 50–55 %-kal kellene csökkenteni az 1990-es szinthez képest, továbbá 2021 közepéig be szeretné nyújtani a vonatkozó jogszabályjavaslatokat. Az EGSZB arra számít, hogy a 2030-ra vonatkozó új kibocsátási célkitűzés széles körű felülvizsgálaton és megfelelő hatásvizsgálaton fog alapulni. Az EGSZB szerint döntő érvek szólnak amellett, hogy 2030-ig legalább 55 %-os csökkentést tűzzenek ki célul annak érdekében, hogy az EU a maga részéről eleget tegyen a kibocsátáscsökkentés globális szükségletének. Például az ENSZ Környezetvédelmi Programjának (UNEP) a kibocsátási szakadékról szóló 2019. évi jelentése (6) szerint a Párizsi Megállapodásban meghatározott 1,5 oC-os cél eléréséhez globális szinten még ambiciózusabb 2030-as kibocsátáscsökkentési célkitűzésre van szükség (7). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | A hatásvizsgálatok készítése mellett, fontos azt is szem előtt tartani, hogy a koronavírus-válságnak eddig nem látott gazdasági, társadalmi és környezeti következményei vannak, amelyek maguk is befolyásolják azokat az intézkedéseket, melyeket a klímaváltozás mérséklésére fogunk hozni. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Az EGSZB úgy véli, hogy a koronavírus-válság lehetséges hatása nem vezethet a 2030-as csökkentési cél lazulásához, és nem is szabad, hogy oda vezessen. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Az EGSZB kéri, hogy ez a folyamat olyan módon valósuljon meg, hogy képessé tegye az EU-t arra, hogy kezdeményező és ösztönző szerepet vállaljon az elhalasztott glasgow-i klímacsúcson (amelyet eredetileg 2020 novemberében tartottak volna meg) és az azt követő klímacsúcsokon, hogy legalább a világ legfontosabb szereplői kötelezzék el magukat a klímasemlegesség érdekében történő hatékony munka mellett. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Ezenkívül az EGSZB azt javasolja, hogy a klímasemlegesség 2050-re, vagy amennyiben lehetséges, még korábban történő elérése érdekében az Európai Bizottság kezdje meg egy 2040-ig teljesítendő köztes éghajlat-politikai célkitűzés előkészítését a kibocsátáscsökkentés tekintetében, és nyújtsa be az erre vonatkozó jogszabályjavaslatot az Európai Parlamentnek és az Európai Tanácsnak, valamint ennek részeként egy olyan, 2028 előtt elfogadandó javaslatot is, amely új kibocsátáscsökkentési kötelezettségeket szab a 2031–2040-es időszakra. A cél időben történő kitűzése a társadalom és az összes gazdasági ágazat számára lehetséges legnagyobb mértékű kiszámíthatóság és az átláthatóság elérése érdekében szükséges. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | A (koronavírus-válság előtti) utolsó Eurobarométer felmérés szerint az EU polgárainak 93 %-a komoly problémának tartja a klímaváltozást és 92 %-a támogatja az EU klímasemlegességi célját (8). A támogatás megtartásához fel kell gyorsítani az éghajlat-politikai intézkedéseket, kéz a kézben a gazdasági újjáépítéssel és a gazdaságélénkítéssel. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Felhatalmazás

| 3.1. | A javasolt klímarendelet (3. cikk) felhatalmazást ad az Európai Bizottságnak arra, hogy „kiegészítse” a klímarendeletet „a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzés 2050-ig való elérését célzó uniós szintű teljesítési pálya meghatározásával”. Emellett a Bizottság a Párizsi Megállapodás 14. cikke szerinti globális értékelést követően legkésőbb hat hónapon belül felülvizsgálja a teljesítési pályát.
  Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása helyett az EGSZB szerint az Európai Bizottságnak jogszabályjavaslatot kellene benyújtania a teljesítési pálya meghatározása és kiigazítása céljából, ahol azt célszerűnek tartja a felülvizsgálat eredménye alapján. |
| --- | --- |

3.1.

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása helyett az EGSZB szerint az Európai Bizottságnak jogszabályjavaslatot kellene benyújtania a teljesítési pálya meghatározása és kiigazítása céljából, ahol azt célszerűnek tartja a felülvizsgálat eredménye alapján.

| 3.2. | Intézményrendszerünk demokratikus szabályait minden körülmények között továbbra is védenünk kell. Ez magában foglalja a civil társadalmi szereplők és szervezeteik, így az EGSZB azon jogát, hogy hozzájárulhatnak a demokratikus döntéshozatali folyamathoz. Itt szeretnénk utalni arra, amit az Európai Bizottság mondott ki a klímarendelet tervezetének 8. cikkében: „A Bizottság a társadalom minden részével együttműködik (...)”. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Az elért eredmények és a meghozott intézkedések értékelése

| 4.1. | Az 5. cikk szerint az Európai Bizottság értékeli az Unió által elért eredményeket és a meghozott intézkedéseket. Az Európai Bizottság „minden intézkedéstervezetet vagy jogalkotási javaslatot a (...) klímasemlegességi célkitűzés fényében értékel az elfogadás előtt, és az értékelés eredményét az elfogadáskor nyilvánosságra hozza.”.
  Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy az Európai Bizottság a javaslatait kísérő hatásvizsgálatokban figyelembe veszi a klímasemlegességre gyakorolt hatást. Az EGSZB azt tanácsolja az Európai Bizottságnak, hogy vizsgálja meg, hogy ez elérhető-e a minőségi jogalkotásra vonatkozó jelenlegi kereten belül, jogszabálymódosítás nélkül. |
| --- | --- |

4.1.

Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy az Európai Bizottság a javaslatait kísérő hatásvizsgálatokban figyelembe veszi a klímasemlegességre gyakorolt hatást. Az EGSZB azt tanácsolja az Európai Bizottságnak, hogy vizsgálja meg, hogy ez elérhető-e a minőségi jogalkotásra vonatkozó jelenlegi kereten belül, jogszabálymódosítás nélkül.

| 4.2. | Az 5. cikk kimondja, hogy ennek az értékelésnek az eredményét az elfogadáskor nyilvánosságra hozzák. Azonban a Bíróság (a Bíróság 2018. szeptember 4-i ítélete, ClientEarth kontra Európai Bizottság, C-57/16. P. sz. ügy) egyértelműen kimondta, hogy még a hatásvizsgálati jelentések tervezeteit is „közvetlenül hozzáférhetővé” kell tenni az 1049/2001/EK rendelet (9) 12. cikkének (2) bekezdése értelmében. Ezért az EGSZB javasolja a szövegezés módosítását annyiban, hogy a teljes értékelési dokumentumot nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni, amint az értékelés befejeződött. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az EGSZB úgy gondolja, hogy az Unió klímasemlegességi céljának 2050-ig történő elérése uniós szinten csak akkor lehetséges, ha minden ország teljes mértékben és időben hozzájárul az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz.
  Ezért az EGSZB helyesli az Európai Bizottság következő szándékát: Az Európai Bizottság ajánlásokat adhat ki valamely tagállam számára, amennyiben az adott tagállam intézkedései a nemzeti tervek tekintetében nincsenek összhangban az éghajlatváltozás mérséklésének célkitűzésével vagy nem megfelelőek az alkalmazkodással kapcsolatban elért eredmények biztosítására. Az EGSZB ebben támogatja az Európai Bizottságot, és azt javasolja, hogy az Európai Bizottság az ajánlásaiban a körülményeknek megfelelő intézkedések hatékony ötvözése mellett döntsön. Az EGSZB ugyanakkor kéri annak pontosítását, hogy mely célkitűzések és szempontok szerint történik az egyes tagállamokban elért eredmények értékelése. |
| --- | --- |

4.3.

Ezért az EGSZB helyesli az Európai Bizottság következő szándékát: Az Európai Bizottság ajánlásokat adhat ki valamely tagállam számára, amennyiben az adott tagállam intézkedései a nemzeti tervek tekintetében nincsenek összhangban az éghajlatváltozás mérséklésének célkitűzésével vagy nem megfelelőek az alkalmazkodással kapcsolatban elért eredmények biztosítására. Az EGSZB ebben támogatja az Európai Bizottságot, és azt javasolja, hogy az Európai Bizottság az ajánlásaiban a körülményeknek megfelelő intézkedések hatékony ötvözése mellett döntsön. Az EGSZB ugyanakkor kéri annak pontosítását, hogy mely célkitűzések és szempontok szerint történik az egyes tagállamokban elért eredmények értékelése.

| 4.4. | Az Európai Bizottság javaslatának célja, hogy az Európai Unió 2050-re klímasemlegessé váljon. Ez azt jelenti, hogy nem kell minden tagállamnak külön-külön elérnie a klímasemlegességet. Az EGSZB támogatja ezt a megközelítést – amely valójában az EU éghajlatvédelmi jogszabályaiban érvényesülő megközelítés folytatása –, mivel ennek az az előnye, hogy Unió-szerte az erőfeszítések optimális elosztása érhető el a tagállamok közötti különbségek figyelembevétele mellett. Az EGSZB azonban szükségesnek tartja, hogy minden tagállam köteles legyen jelezni a 2029. január 1-jéig benyújtandó nemzeti energia- és éghajlat-politikai cselekvési tervében (az (EU) 2018/1999/EK irányítási rendelet (10) 3. cikkének megfelelően), hogy el kívánja-e érni, és ha igen mikor a klímasemlegességet, valamint hogy milyen intézkedéseket fog hozni az optimális uniós szintű eredmény elérése érdekében, ideértve azokat az intézkedéseket is, amelyek hozzájárulnak a többi tagállam erőfeszítéseihez, vagy amelyeket egy vagy több másik tagállamban hajtanak végre, ezáltal biztosítva, hogy az ilyen megállapodások időben megszülessenek és végrehajthatók legyenek. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Az EGSZB továbbá meg van győződve arról, hogy a klímapolitikát akkor tudjuk a legjobban támogatni, ha annak általános céljaként az üvegházhatásúgáz-kibocsátás legnagyobb mértékű csökkentésének a legalacsonyabb társadalmi-gazdasági költség mellett történő elérését tűzzük ki. Ennek megfelelően lehetővé kell tenni a tagállamok közötti ellentételezéseket/kompenzációkat, amennyiben erre végrehajtással kiegészített stabil keretszabályozás alapján kerül sor. Továbbá fontos tisztában lenni azzal, hogy az ETS-ágazatok szabályozása jelenleg az egész EU-ra kiterjedő rendszeren keresztül történik, míg más ágazatok a nemzeti kibocsátási határértékekkel kapcsolatos közös kötelezettségvállalás hatálya alá tartoznak. Idővel nyilvánvalóan több ágazat fog a kibocsátáskereskedelmi keret hatálya alá tartozni. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | A kibocsátáskereskedelmi rendszer mellett számos uniós szintű jogszabály létezik, például olyan műszaki követelmények, amelyek szabályozzák a különböző ágazatok kibocsátásait, és így az átfogó célkitűzés megvalósításának részét képezik. Az uniós szintű szabályozás különösen fontos az egységes piac megfelelő működéséhez kapcsolódó területeken. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Az EGSZB javasolja továbbá az uniós intézkedések lehetséges hatásainak megfelelő nyomon követését világszinten. Ez magában foglalja például a külföldi befektetésekre és kereskedelemre gyakorolt hatásokat, valamint a kibocsátások alakulására gyakorolt, ezekből eredő közvetlen és közvetett hatásokat. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Az Európai Bizottság javaslata kimondja, hogy „(...) az uniós szintű fellépésnek arra kell irányulnia, hogy biztosítsa a hosszú távú éghajlat-politikai célkitűzések költséghatékony megvalósítását, csakúgy mint a méltányosságot és a környezeti integritást”. Az EGSZB tisztában van azzal, hogy továbbra is sok a kérdés azzal kapcsolatban, hogy ezt miként lehet elérni, ideértve az eljárásrendi (mi a legjobb döntéshozatali megközelítés?) és érdemi (melyek a tisztességes és gazdaságilag megalapozott elosztási szempontok, melyek magas szintű környezetvédelmet garantálnak?) kérdéseket egyaránt. Tehát a folyamat (a az EU intézményei, köztük az EGSZB és az RB között horizontálisan, és a tagállamokkal vertikálisan folytatott folyamatos tárgyalás) fontos szerepet játszik. Ennél is alapvetőbb az a kérdés, hogy mi a teendő, ha a tagállamok saját országukban 2050-nél korábban kívánják elérni a klímasemlegességet, és ez uniós szinten nem lesz a leginkább költséghatékony és/vagy éghajlat-politikai szempontból leghatékonyabb megoldás. Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy minél hamarabb adjanak magyarázatot és iránymutatást ebben a kérdésben. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás

| 5.1. | Az Európai Bizottság javaslata helyesen kiterjed mind az éghajlatváltozás mérséklésére, mind az ahhoz való alkalmazkodásra, „a Párizsi Megállapodás 7. cikkével összhangban”. Az Európai Bizottság különösen az alkalmazkodás tekintetében azt javasolja, hogy az uniós fellépéseket terjesszék ki a nemzeti alkalmazkodási intézkedésekre.
  Az alkalmazkodást általában úgy látják, hogy erősebben kapcsolódik a helyi önkormányzati intézkedésekhez, mint az éghajlatváltozás mérséklése. Ezért az EGSZB úgy gondolja, hogy a szubszidiaritás elvének megfelelően az Európai Bizottságnak tisztáznia kell, hogy a hatásköröket milyen mértékben kell uniós szinten átruházni, és mely kötelezettségeket kell a tagállamok számára előírni. |
| --- | --- |

5.1.

Az alkalmazkodást általában úgy látják, hogy erősebben kapcsolódik a helyi önkormányzati intézkedésekhez, mint az éghajlatváltozás mérséklése. Ezért az EGSZB úgy gondolja, hogy a szubszidiaritás elvének megfelelően az Európai Bizottságnak tisztáznia kell, hogy a hatásköröket milyen mértékben kell uniós szinten átruházni, és mely kötelezettségeket kell a tagállamok számára előírni.

| 5.2. | Ezen túlmenően megvizsgálandó, hogy az adott kötelezettség mivel jár az „érintett uniós intézmények” számára. A javaslat meghatározza, hogy a tagállamoknak nemzeti szintű alkalmazkodási terveket és stratégiákat kell elfogadniuk. Az uniós intézmények esetében nincs szükség olyan konkrét intézkedésekre, mint például terv kidolgozására. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Az Európai Bizottság azt javasolja, hogy ne csupán a mérséklő intézkedések, hanem a tagállamok alkalmazkodási intézkedéseinek értékelésére is kapjon felhatalmazást (6. cikk, (1) bekezdés, b) pont). Ha az Európai Bizottság úgy találja, hogy egy tagállam intézkedései „nem megfelelőek a 4. cikkben említett alkalmazkodás terén elérendő haladás biztosításához, ajánlásokat tehet az érintett tagállamnak”. Ez egy nagyon nyitott rendelkezés. Az EGSZB úgy véli hogy az Európai Bizottságnak meg kell határoznia az ilyen értékelések szempontjait. |
| --- | --- |

5.3.

6.   A nyilvánosság részvétele

| 6.1. | Az EGSZB magától értetődőnek tekinti, és ezért üdvözli a klímarendelet 8. cikkét (a nyilvánosság részvétele). A „társadalom minden részének” aktív részvétele szükséges előfeltétele az éghajlat-politika EU-n belüli sikerének, tekintettel arra, hogy a civil társadalom szereplői (vállalkozások, munkavállalók, fogyasztók, polgárok, és szervezeteik) azok, amelyek/akik a gyakorlatban megvalósítják azéghajlatvédelmi célkitűzéseket.
  Az EGSZB ezért arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy aktívan kérjék fel ezeket a civil társadalmi szereplőket a részvételre, és terjesszék elő a konkrét éghajlat-politikára és éghajlat-politikai fellépésre vonatkozó javaslataikat. |
| --- | --- |

6.1.

Az EGSZB ezért arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy aktívan kérjék fel ezeket a civil társadalmi szereplőket a részvételre, és terjesszék elő a konkrét éghajlat-politikára és éghajlat-politikai fellépésre vonatkozó javaslataikat.

| 6.2. | Ezért az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság a közelmúltban nyilvános konzultációt kezdett, hogy megismerje az érintettek véleményét a nyilvánossággal való együttműködés módjairól az éghajlat-politika terén (11). A konzultáció alapul szolgál majd az Európai Bizottság számára ahhoz, hogy 2020 harmadik negyedévében elindítsa az éghajlati paktumot. Az európai éghajlati paktummal az Európai Bizottság össze kívánja hozni az érdekelt feleket, beleértve a régiókat, a helyi önkormányzatokat, a helyi közösségeket, a civil társadalmat, az iskolákat, a vállalkozásokat és az egyéneket. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | A körforgásos gazdaság érdekelt feleinek az Európai Bizottság és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság által létrehozott európai platformjával szerzett pozitív tapasztalatokra való tekintettel, valamint az éghajlati paktumról szóló véleményünkben (NAT/785) (12) szereplő javaslatokkal összhangban az EGSZB javasolja, hogy hozzanak létre egy, az inkluzivitás és az átláthatóság elvén, valamint a helyi éghajlat-politikai szereplők érdemi részvételén és felelősségvállalásán alapuló, az európai éghajlati paktum érdekelt feleit tömörítő platformot. |
| --- | --- |

6.3.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Egyes szakértők fenntartják azt az álláspontjukat, hogy a biodiverzitás a vírusok és betegségek vadon élő állatokról emberre történő átvitelének (zoonózis) természetes gátja. Ezért a biodiverzitás csökkenése több pandémiát okozhat a jövőben. Ez egy további időszerű érv.

1

(2)  Európai klímarendelet.

2

(3)  Európai zöld megállapodás.

3

(4)  Beadvány az UNFCCC számára.

4

(5)  Európai klímarendelet, lásd például a 2. oldalt.

5

(6)  Emissions Gap Report 2019 (A jelenlegi kibocsátások és a kitűzött kibocsátáscsökkentési célok közötti szakadékról szóló 2019. évi jelentés).

6

(7)  Az ENSZ Környezetvédelmi Programjának (UNEP) a kibocsátási szakadékról szóló 2019. évi jelentése szerint a globális kibocsátást mostantól kezdve évi 7,6 %-kal kell csökkenteni annak érdekében, hogy a globális felmelegedést 1,5 oC-ra korlátozzuk. Ez 2030-ig számítva legalább 68 %-os kibocsátáscsökkentési célt jelent.

7

o

(8)  Az éghajlat-politika támogatottsága a lakosság körében.

8

(9)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

9

(10)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

10

(11)  Konzultáció az európai éghajlati paktumról.

11

(12)  EGSZB-vélemény: Európai éghajlati paktum (lásd e Hivatalos Lap 67. oldalát).

12

Európai éghajlati paktum

---

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/149 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/149

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a vasút európai évéről (2021)

(COM(2020) 78 final)

(2020/C 364/21)

| Előadó: | Alberto MAZZOLA |
| --- | --- |

Előadó:

Alberto MAZZOLA

| Felkérés: | Európai Parlament, 2020.3.10.
  Tanács, 2020.3 13.
  az Európai Unió Tanácsa, 2020.3.13. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikke |
| Elnökségi határozat: | 2020.4.24. |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.6.23. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.7.16. |
| Plenáris ülés száma: | 553. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 209/1/4 |

Felkérés:

Európai Parlament, 2020.3.10.

Tanács, 2020.3 13.

az Európai Unió Tanácsa, 2020.3.13.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikke

Elnökségi határozat:

2020.4.24.

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.6.23.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.7.16.

Plenáris ülés száma:

553.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

209/1/4

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, és támogatja annak céljait, különösen az Európai Unió, a tagállamok, a regionális és helyi önkormányzatok, a szociális partnerek és a piaci erők ösztönzését és támogatását annak érdekében, hogy növekedjen a vasúti személy- és áruszállítás aránya. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy a vasút európai évének közelebb kell majd hoznia a polgárok széles nyilvánosságát, a vasúti dolgozókat, a szociális partnereket, a vállalkozásokat és a tudományos közösségeket, valamint különösen az európai fiatalokat ahhoz a nyilvános vitához, melyet az uniós intézmények folytatnak az uniós fenntarthatósági és mobilitási politikákról, valamint az európai mobilitás jövőjéről, népszerűsítve a vasutat mint fenntartható, innovatív és biztonságos közlekedési módot. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | A vasút éve lehetőséget kínálhat az EGSZB számára arra, hogy a vasút fenntarthatósági jellemzőiről – többek között arról, hogy adott esetben megfelelően helyettesítheti a rövid távú repülőjáratokat –, az intelligens és fenntartható mobilitás stratégiájáról, valamint az uniós vasúti beruházási politikákról kommunikáljon. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB ajánlja, hogy a vasút európai éve alatt értékeljék a vasúti szolgáltatások minőségét, és ha szükséges, igazítsák ezeket a felhasználók szükségleteihez, hogy megfeleljenek az EUMSZ mellékletét képező, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvben meghatározott kritériumoknak; dolgozzanak ki olyan projekteket, amelyek előmozdítják az akadálymentesség holisztikus megközelítését; erősítsék meg a digitalizáció és a fenntarthatóság közötti kapcsolatot; az Európai Bizottság fenntartható finanszírozási cselekvési tervére figyelemmel folytassanak eszmecserét a beruházói közösséggel a lehetséges kezdeményezésekről. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB olyan kezdeményezéseket szorgalmaz a vasút európai évében, amelyek révén visszanyerhető az ügyfelek tömegközlekedés és különösen a vasút iránti bizalma, és amelyekkel – a szociális partnerekkel, az egyetemekkel, általában véve a tudományos közösséggel, valamint az európai ifjúsági szervezetekkel közös kezdeményezések támogatása révén – jobban kommunikálhatunk a vasúti pályafutás vonzerejéről, mindenekelőtt az európai fiatalok felé. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB-nek határozott meggyőződése, hogy a vasút európai évét lehetőségnek kell tekinteni arra, hogy felhívjuk a figyelmet a fenntartható turizmusra, és új lendületet adjunk a DiscoverEU kezdeményezésnek. Az EGSZB határozottan támogatja az Európai Parlament arra irányuló kezdeményezését, hogy 18. életévének betöltésekor minden európai polgárnak joga legyen egy DiscoverEU-bérlethez, amely az uniós identitás szimbóluma. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB rámutat arra, hogy a vasút európai évét arra is fel kell használni, hogy több információt nyújtson az Europalia kezdeményezéseinek naptáráról, valamint hogy a szélesebb közönséggel is megismertessék a már létező kulturális események, például filmfesztiválok (Cannes, Velence, Berlin) és művészeti kiállítások keretében kidolgozott tartalmakat. Ugyanennek jegyében a vasútállomások és múzeumok 2021 folyamán otthont adhatnának olyan jelentős kezdeményezéseknek, amelyek a vasút jövőjét és múltját összekapcsolják a főbb iparágakkal – például az építészettel és építőiparral, a formatervezéssel, az elektromechanikai ágazattal, az élelmiszeriparral és az idegenforgalommal. Hasonlóképpen, az EGSZB is beépíthetne 2021. évi kulturális programjába egy vasutakról szóló kiállítást. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Fontos, hogy a vasút európai évének keretében igyekezzünk elérni valamennyi európai vasúti múzeum részvételét, felhívjuk a polgárokat, hogy fedezzék fel e múzeumok gyűjteményeit, többek között azok digitalizálása révén is, előmozdítsuk a múzeumok közötti cseréket és a vasúti múzeumokat látogató európai körutakat. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB mélységesen meg van győződve arról, hogy a vasút európai évének esélyt kell kínálnia olyan nagyon nagyratörő, európai társadalmi-gazdasági, valamint szimbolikus európai hozzáadott értéket is képviselő célok előmozdítására, a drámai Covid19-válságra való reagálás részeként is, mint például a közlekedésről szóló fehér könyvben (2011) tervbe vett európai nagy sebességű vasúti hálózat megvalósítása felé tett lépések újbóli elindítása, amely összeköttetést teremtene az összes uniós főváros és 500 000 lakosnál nagyobb város között. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a vasút európai évét a vasútbiztonsággal kapcsolatos adatokról való kommunikáció egyedülálló lehetőségeként is ki kellene használni, hiszen a biztonság szempontjából a vasút kiemelkedőnek számít a többi szárazföldi közlekedési módhoz képest. Ennek kapcsán az EGSZB emlékeztet arra, hogy minden év június 11-én van a vasúti átjárók veszélyeire figyelmeztető nemzetközi nap (ILCAD), amely 2020-ban ünnepelte fennállásának 12. évfordulóját. A vasút európai évének keretében kiemelt figyelmet kellene fordítani erre a napra. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Az Európai Bizottság javaslata

| 2.1. | A 2021-es évnek a vasút európai évévé nyilvánítására irányuló javaslat célja a vasúti közlekedés előmozdítása az európai zöld megállapodásról szóló bizottsági közleményben meghatározott célkitűzésekkel, többek között a fenntartható és intelligens mobilitással összhangban. Európai szinten megvalósuló projektek, viták, rendezvények, kiállítások és kezdeményezések révén a vasút európai éve Európa-szerte előmozdítja a vasutat mint vonzó és fenntartható közlekedési módot a polgárok, a vállalkozások és az önkormányzatok számára, hangsúlyozva annak uniós szintű és innovatív dimenzióját. Azáltal, hogy célzott rendezvényeken és kommunikációs kampányokon keresztül a vasúti ágazaton túl is megszólítja a polgárokat, több embert és vállalkozást fog meggyőzni arról, hogy használják a vasutat (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A vasút európai évének célja az Unió, a tagállamok, a regionális és helyi hatóságok és más szervezetek arra irányuló erőfeszítéseinek ösztönzése és támogatása, hogy növeljék a vasúti személy- és áruszállítás arányát. Az európai évnek a vasutat mint fenntartható, innovatív és biztonságos közlekedési módot különösen azáltal kell népszerűsítenie, hogy megszólítja a szélesebb nyilvánosságot, különösen a fiatalokat. Ki kell emelnie emellett a vasút európai, határokon átnyúló dimenzióját, amely közelebb hozza egymáshoz a polgárokat, lehetővé teszi számukra, hogy felfedezzék az Unió sokféleségét, előmozdítja a kohéziót és hozzájárul az Unió belső piacának integrációjához. Fokoznia kell továbbá a vasútnak az uniós gazdasághoz és iparhoz, valamint általában véve a társadalomhoz való hozzájárulását, és elő kell mozdítania a vasutat mint az Unió és a harmadik országok közötti kapcsolatok fontos elemét (2). |
| --- | --- |

2.2.

3.   A vasút és a Covid19-világjárvány

| 3.1. | A vasúti ágazatot nagyban sújtották és továbbra is sújtják a tagállamok által hozott, a Covid19-világjárvány terjedésének megfékezésére irányuló intézkedések és a mobilitás jelentős mértékű visszaesése. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az Európai Vasutak Közössége és más hasonló ágazati szövetségek első hozzávetőleges becslései szerint a személyszállítást végző szereplők összessége által a világjárvány következtében elszenvedett bevételkiesés a válság kezdete óta heti 900 millió eurót tesz ki. A Covid19-járvány 2020 márciusa és áprilisa során az Európai Unióban (EU27) a vasúti árufuvarozásból származó bevételek átlagosan körülbelül 25 %-os csökkenését okozta, és körülbelül heti 78 millió euró bevételkiesést vont maga után. Jóllehet a vasúti áruszállítás erőteljes ellenálló képességről tett tanúbizonyságot, akár még jobb teljesítményt is nyújthatott volna, ha a zöldsávos határátkelőhelyekre vonatkozó intézkedések teljes mértékben alkalmazandók lettek volna a vasutakra is, ha a pályahasználati díjakat nullára csökkentették volna, és ha Svájc felfüggesztette volna a 2020. január 1-jén bevezetett tilalmat. A vasúti pályahálózat-működtetőkre egyre nagyobb mértékben kihat a Covid19-járvány. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A kereslet igen erőteljes visszaesése ellenére a vasúttársaságok és a vasúti dolgozók – ahol lehetett – továbbra is nyújtottak szolgáltatásokat, lehetővé téve az egészségügyi személyzet és a létfontosságú munkákat végzők számára a munkába járást. Emellett az üzemeltetők egészségügyi vonatokat is biztosítottak, amelyek lehetővé tették a vírustól megbetegedettek átszállítását a leginkább érintett régiókból a kevésbé zsúfolt kórházakba. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Európa Covid19 utáni újraindítása alkalom lesz egyben a vasúti személy- és áruszállítás újraindítására és javítására is. Az uniós gazdaság-helyreállítási terv, amelyhez a zöld megállapodás és a digitális menetrend szolgál iránypontként, rövid távú támogatást fog nyújtani a vasúti szolgáltatásoknak, és a rövid–hosszú lejáratú finanszírozásra fog összpontosítani, elképzelhető, hogy a vírusválság által előidézett óriási bevételkiesés után a vasút újbóli pályára állítását célzó állami támogatásra is kiterjedően. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Amennyiben a Covid19-válság miatt a vasutak várhatóan kiváltanak bizonyos légi útvonalakat, akkor az ezekre az útvonalakra elkülönített állami támogatásból nekik is részesülniük kell – főként hogy ne szűnjenek meg munkahelyek, és hogy át lehessen képezni az érintett munkavállalókat. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | A közlekedésben dolgozó munkavállalók közvetlenül érintkeztek és még mindig közvetlenül érintkeznek az utasokkal a frontvonalban, és fennáll annak a kockázata, hogy napi munkájuk ellátása során megfertőződnek a vírussal. Őket sújtják a vírus katasztrofális gazdasági következményei is – a vasúti ágazat munkavállalójaként és polgárként egyaránt. A vasúti dolgozók tartják mozgásban Európát a gondterhes időkben annak biztosításával, hogy az orvosi ellátás és az alapvető áruk eljussanak azokra a helyekre, ahol szükség van rájuk. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Európa Covid19 utáni megújulása egyben a személyszállító vasutak megújulását és a teherforgalom megerősödését is jelenti majd. A 2021–2027-es időszakra vonatkozó felülvizsgált többéves pénzügyi keret által rendelkezésre bocsátott és az uniós és nemzeti szinten kezelésre kerülő forrásokból a vasutak számára is juttatni kell, ha nem akarjuk feladni az európai zöld megállapodás és a digitális menetrend törekvéseit. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Számos vasúti projekt van, amelyre hasznosan fordíthatók a többéves pénzügyi keret és az Európai Helyreállítási Eszköz többletforrásai: vasúti infrastrukturális projektek (személy- és áruszállítási, nemzeti és határokon átnyúló, hagyományos és nagysebességű vonalakra vonatkozóan); vasútijármű-projektek, valamint a vasúti rendszer automatizálásával és digitalizálásával kapcsolatos valamennyi projekt, amelyek többek közt a digitális automatikus összekapcsolási technológiákhoz, az európai hálózat további villamosításához, az ERTMS (Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer) kiépítéséhez, a kocsik valamennyi éghajlatot figyelembe vevő féktuskó-technológiával történő korszerűsítéséhez és a vasúti járművek felújítását célzó selejtezési rendszerekhez kapcsolódhatnak. A vasútállomások korszerűsítése (különösen a mozgáskorlátozott személyek hozzáférését is biztosító platformok) egy másik olyan terület, ahol forrásokra van szükség, és ahol rövid távon pozitív gazdasági hatások lennének elérhetők. A TEN-T beruházások fellendítése, valamint a meglévő vonalak karbantartása és felújítása jelentősen és gyorsan hozzájárulhatna az EU gazdaságának helyreállásához. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Az intelligens multimodális közlekedési rendszer részét alkotó vasúti áru- és személyszállítás kapacitásának és hatékonyságának javítására irányuló átfogó célkitűzések, amelyeket a zöld megállapodásról szóló közlemény körvonalazott, idővel jelentősen hozzájárulhatnak a gazdasági fellendüléshez, csökkenthetik a közúti árufuvarozás piaci részesedését és a közlekedés környezeti lábnyomát. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | A vasút európai évének keretében megvalósított kezdeményezéseknek külön figyelmet kell fordítaniuk az ügyfelek tömegközlekedés és különösen a vasút iránti bizalmának visszanyerésére. Olyan kezdeményezéseket kell elindítani, amelyek felhívják a figyelmet a vasúttársaságok által hozott további higiéniai intézkedésekre, a maszkviselésre és a közösségi távolságtartásra vonatkozó politikákra. Ami az utasjogokat illeti, egyértelmű tájékoztatást kell biztosítani a kötelező visszatérítésekkel és az önkéntes utalványokkal kapcsolatban. Ezeknek az intézkedéseknek kéz a kézben kell járniuk az utasjogok valamennyi vasúti szolgáltatásra való átfogó alkalmazásával, amelyeket az utas teljes utazása alatt biztosítanak, a nyilvánosság számára megfelelően kifejtenek és az alternatív vitarendezési rendszerek és a nemzeti végrehajtó szervek útján eredményesen végrehajtanak. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Általános megjegyzések

Történeti háttér

| 4.1. | A vasutak és a vasúti technológia hosszú történetéhez kapcsolódóan 2021-ben számos évfordulót ünnepelhetünk majd. Ahogy azt az Europalia is kiemelte 2021. évi művészeti fesztiváljának katalógusában, a belga és a francia vasút 2021-ben ünnepli a Párizs és Brüsszel közötti vasúti összeköttetés megindulásának 175. évfordulóját. 1846-ban ez a két város lett az első két olyan főváros a világon, amelyeket vasútvonal kapcsolt össze egymással. Még ugyanebben az évben Brüsszel és London között is kiépült a vasúti összeköttetés az Oostende-Dover fővonalon át. 2021-ben emellett a Thalys fennállásának 25. évfordulóját és a Prága és Drezda közötti vasúti összeköttetésen lebonyolított első út 170. évfordulóját is ünnepeljük. További 2021-es vasúti vonatkozású évfordulót jelent a Mulhouse-i Vonatmúzeum fennállásának 50. évfordulója és a Luxemburgi Vasutak fennállásának 75. évfordulója. Különös együttállásként ugyancsak 2021 lesz az első olaszországi Pendolino 45. évfordulójának, a franciaországi TGV 40. évfordulójának és a németországi ICE 30. évfordulójának éve is. Az Európai Unió első, az európai vasutakról szóló fehér könyve közzétételének 20. évfordulóját is 2021-ben ünnepelhetjük majd. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A vasút éve jó alkalom lesz arra, hogy megünnepeljük magának a vasútnak és a vasút technológiai fejlődésének történetét, valamint azt, hogy a vasúti összeköttetéseknek köszönhetően az európai kontinens egyes részei fokozatosan egyre közelebb kerültek egymáshoz. Ugyanakkor ez alkalmat ad arra is, hogy értékeljük az eddigi fejlődést. |
| --- | --- |

4.2.

Az európai zöld megállapodás

| 4.3. | Az Európai Bizottság 2019-ben közzétette az európai zöld megállapodásról szóló közleményét. A közlemény arra ösztönzi az EU-t, hogy fokozatosan dekarbonizálja gazdaságát a klímasemlegesség 2050-ig történő megvalósítása érdekében, és szakpolitikai stratégiát vázol fel e cél elérése érdekében. Az európai zöld megállapodás hozzájárul az Egyesült Nemzetek 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendjének és a fenntartható fejlődési céloknak a megvalósítására irányuló európai bizottsági stratégia végrehajtásához. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Más kezdeményezések mellett az európai zöld megállapodás is a fenntartható és intelligens mobilitásra való áttérés felgyorsítására szólít fel, mivel a közlekedés az Európai Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásának egynegyedéért felelős, és ez az arány egyre nő. A csökkentéshez valamennyi közlekedési módnak hozzá kell járulnia. Az európai zöld megállapodás szerint egyéb intézkedések mellett indokolt, hogy a jelenleg 75 %-ban a közutakon megvalósuló szárazföldi áruszállítás jelentős része áthelyeződjön a vasútra és a belvízi utakra. Ennek a nagyratörő tervnek a végrehajtásához és a vasút modális részarányának növeléséhez gyors fellépésre van szükség, a vasúti áruszállítást népszerűsítő erőteljesebb ösztönzők biztosításával. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | A zöld megállapodásban meghatározott általános célkitűzések végrehajtása érdekében az Európai Bizottság 2020 utolsó negyedévében elő fogja terjeszteni az intelligens és fenntartható mobilitás stratégiáját. A stratégia többek között azokra a kezdeményezésekre fog összpontosítani, amelyek célja a kapacitás növelése és a vasúti és belvízi áruszállítási kapacitás javítása, valamint egy intelligens, gördülékeny és a felhasználók számára vonzó multimodális közlekedési rendszer létrehozása, azzal a céllal, hogy csökkenjen a közúti közlekedés piaci részesedése, és növekedjen a multimodalitás, ezen belül pedig a vasút vonzereje. Ami azt illeti, már 2021-re is terveznek ilyen irányú kezdeményezéseket. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az vasút éve lehetőséget kínál majd arra, hogy hangsúlyozzuk a vasutak fenntarthatóságon alapuló legitimitását, az intelligens és fenntartható mobilitás stratégiáját, valamint az uniós vasúti beruházási politikákat, továbbá hogy kommunikáljunk ezekről. A vasúti infrastruktúrára irányuló beruházások képesek arra, hogy lendületet adjanak a gazdaságnak, társadalmi és környezeti szempontból fenntartható, minőségi munkahelyeket teremtsenek, és vonzóbbá tegyék a vasúti szolgáltatásokat az ügyfelek számára. Ha sikerül ráirányítanunk a közvélemény figyelmét erre a témára, az a tömegközlekedéssel és az alacsony kibocsátású mobilitással kapcsolatban segíteni fog a fogyasztók magatartásának és modális választásainak befolyásolásában. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | A vasút európai éve lehetőséget fog kínálni a vasúti szolgáltatások minőségének értékelésére, és ha szükséges, ezeknek a felhasználók szükségleteihez való igazítására is, hogy megfeleljenek az EUMSZ mellékletét képező, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvben meghatározott kritériumoknak. |
| --- | --- |

4.7.

Az európai digitális menetrend

| 4.8. | Az EU digitális menetrendje keretében jelentős erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy a vasúti ágazatot is bekapcsoljuk a digitális forradalomba, és az e célt szolgáló valamennyi támogatási intézkedés is kiterjedjen az ágazatra. A digitális menetrendnek elő kell mozdítania az ERTMS megvalósítását, a mobilitási szolgáltatások megoldásainak fejlesztését, az új menetjegy-értékesítési megoldásokat, valamint az 5G kiépítését a TEN-T törzshálózaton és az átfogó hálózaton. Ez lehetővé teszi majd, hogy a vasutak kielégítsék jelenlegi és jövőbeli ügyfeleik igényeit. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | A munkavállalók számára megfelelő támogatást kell nyújtani a digitalizációs folyamat során, és biztosítani kell munkahelyeik megőrzését. A nemek közötti egyenlőség garantálása érdekében külön figyelmet kell fordítani a nemekhez kapcsolódó követelményekre. A munkavállalói képviselők és a szakszervezetek bevonásával megfelelő biztosítékokat kell nyújtani a munkavállalók ezen átalakulási folyamattal kapcsolatos aggodalmait illetően. A munkavállalók számára hozzáférést kell biztosítani képzéshez és továbbtanulási lehetőségekhez, hogy meg tudják őrizni jó minőségű munkahelyeiket és fenntartható foglalkoztatásukat. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Mivel az 5G az általános célú technológiák rangjára fogja emelni a mobil- és az internetes technológiát, az EGSZB sürgeti az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy tegyék teljessé a digitális egységes piacot, és alakítsák ki az 5G szolgáltatások integrálásához és felhasználásához szükséges kapacitásokat, hogy megvédjék és javítsák olyan európai ágazatok versenyképességét, mint a közlekedés, különösképpen pedig a vasút. Az EGSZB egyszersmind arra kéri az Európai Bizottságot, hogy végezze el az 5G sugárzás biológiai hatásvizsgálatát, és mérje fel az egyéb frekvenciatartományokkal való interferencia kockázatát (3). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | A demográfiai, gazdasági és politikai tendenciákkal párhuzamosan a városi és nem városi területeken való mozgás új módjai alakulnak majd ki, és a vasutak arra számítanak, hogy mindenképp alkalmazkodásra lesz szükség annak érdekében, hogy képesek legyenek beépülni egy multimodális, egyre inkább digitalizált közlekedési láncba. Így például adott esetben egyre több idős és fiatal embert lehet majd rábírni arra, hogy gyakrabban vegye igénybe a vonatokat, mind a városi területeken, mind a távolsági utakra, ha a vasút a kényelem és a hozzáférhetőség terén jelentkező új igényeket még inkább kielégíti. Ugyanakkor a fogyasztóknak egy, a technikai kérdésekhez jobban értő generációja sokkal kevésbé támaszkodik majd a magánközlekedésre, és inkább a megosztott mobilitást és a tömegközlekedési megoldásokat részesíti előnyben, feltéve, hogy megfelelő szintű a szolgáltatás minősége. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | A vasút számára különösen fontos lesz a menetjegy-értékesítési technológiák fejlesztése, megkönnyítve a jegyvásárlást, és lehetővé téve, hogy egy utazás különböző szakaszaihoz egyetlen kombinált jegyet adjanak ki, és ugyancsak kritikus jelentőséggel bír majd a multimodális menetjegy-értékesítés jövőbeli lehetőségének a tervbe vétele. Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy támogassa az e cél elérését célzó kezdeményezéseket, például szakértői útmutatás, a bevált gyakorlatok megosztása, támogatások odaítélése stb. révén. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Mivel a multimodalitás különösen a vasúti áruszállítás szempontjából alapvető, fontos a vasút európai évét kihasználni arra, hogy nemzeti és uniós szinten egyaránt előmozdítsuk a közlekedést igénybe vevő ügyfelek, a vasúti és egyéb közlekedési ágazatok közötti párbeszédet a vasúti áruszállítás fejlesztését gátló gyakorlati problémák meghatározása és olyan megoldások keresése céljából, amelyek vonzóbbá teszik a vasúti áruszállítási szolgáltatásokat az ügyfelek számára. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy e párbeszédbe az összes közlekedési ágazatot be kell vonni. E párbeszéd fontos szempontja lehet a vállalatok közötti együttműködés olyan paradigmáinak megtalálása, amelyek nem ütköznek a versenyjoggal. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | A vasutak digitalizációja azt is lehetővé teszi majd, hogy a vasutak továbbfejlesszék szolgáltatásaikat, egyre hatékonyabb módon kiszolgálva a szállíttatók igényeit, például a rendelkezésre álló vasúti kapacitás kihasználásának maximalizálása és a különböző típusú árufuvarozási szolgáltatások kombinálása révén. Tekintettel a vasúti áruszállítás piaci részesedésének jelenlegi csökkenő tendenciájára, hangsúlyozni kell a kínált szolgáltatások hatékonyságának és rugalmasságának javítására nyitva álló lehetőségeket. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | A vasúti infrastruktúra működtetőinek egyre inkább digitális technológiákat kell alkalmazniuk annak érdekében, hogy a pontosság és a kapacitások növelése révén javítsák működési teljesítményüket. Az ERTMS automata vonatbefolyásoló rendszer bevezetése komoly lendületet fog adni ebbe az irányba. Az EGSZB úgy véli, hogy az ERTMS kiépítését drasztikusan fel kell gyorsítani. A szükséges (a digitális biztosítóberendezésekkel együtt több mint 100 milliárd eurós) beruházást a gazdaság helyreállítását célzó terv keretében kell megvalósítani, és az EGSZB arra ösztönzi a vasutakat, hogy más közlekedési módokkal együtt dolgozzanak ki egy, az átfogó és interoperábilis mobilitási szolgáltatásokra vonatkozó keretet. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | A vasút digitális átalakulásának lehetővé tételéhez elengedhetetlen az adatok szabad áramlása. Az EGSZB ezért olyan hatékony megoldások kidolgozását kéri, amelyek kiküszöbölik az adatok hozzáférhetőségével, interoperabilitásával és továbbításával kapcsolatos problémákat, ugyanakkor gondoskodnak az adatok és a magánélet megfelelő védelméről, a tisztességes versenyről és a fogyasztók választási lehetőségeinek bővítéséről, valamint az utasoknak nyújtott statikus és dinamikus információkról. Az adatcserével és a költségek megtérítésével kapcsolatban viszonossági alapon működő állami és magánvállalatokra is azonos feltételeket kell alkalmazni (4). |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | A fenti okok miatt a vasúti digitalizáció kérdése a vasút évének egyik központi témája kell hogy legyen. Mindenekelőtt a digitalizáció és a fenntarthatóság közötti kapcsolatot kellene megfelelő kommunikációs kezdeményezések révén hangsúlyozni. |
| --- | --- |

4.17.

Vasúti dolgozók

| 4.18. | Az európai vasutak mintegy 1,3 millió európai polgárt foglalkoztatnak közvetlenül, további mintegy 1 millió európai polgárt pedig közvetve, így ők az Európai Unió egyik legnagyobb munkaadója. A vasúttársaságok alapvető tényezők a fiatalok képzésében, és ily módon hozzájárulnak az ifjúsági munkanélküliség leküzdéséhez Európában, különösen a gazdaságilag nehéz időkben. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | A vasút európai éve egyben a vasúti dolgozók európai éve is. A közlekedésben dolgozók számára garantálni kell a jó minőségű munkahelyeket, az ügyfelek számára pedig a biztonságos és megbízható szolgáltatásokat. A szociális Európa szellemében a munkavállalók munkafeltételeinek kell a figyelem középpontjában állniuk. A vasúti ágazatban nincs helye a bér- és szociális dömpingnek, és azt fel kell számolni. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | A vasúti dolgozók megérdemlik a nyilvános elismerést. E célból fontos láthatóvá tenni az eredményeiket, és elismerni az őket érintő problémákat. Egész Európára kiterjedő intézkedéseknek kell segíteniük a munkavállalók által elért eredmények elismerésének kifejezésre juttatását és a minőségi munkahelyek iránti igény nyomatékosítását. A vasút biztonságos működésének Európában való fenntartása érdekében minden vasúti dolgozót meg kell védeni a bér- és szociális dömpinggel szemben. Ez csak az ágazaton belüli aktív szociális partnerség révén garantálható. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | A digitalizáció természetesen lehetőséget – és egyben üzleti szükségszerűséget is – jelent a vasút számára. A vasutak csak belső folyamataik és szolgáltatásnyújtási módjuk digitalizálásával lesznek képesek megfelelni a jelen kihívásainak. Ugyanakkor azonban a túl hirtelen változások és a társadalmi ellentétek elkerülése érdekében a digitalizáció végrehajtása során a lehető legnagyobb óvatossággal kell eljárni. Elengedhetetlen, hogy az európai szociális partnerek találkozzanak az uniós vasúti ágazati szociális párbeszéd keretében, és közös projekteket indítsanak annak érdekében, hogy jobban felismerjék és felmérjék az automatizálás és a digitalizáció hatásait, hogy egy társadalmilag igazságos átmenet keretében magas fokú foglalkoztatást és szociális garanciákat lehessen biztosítani (5). |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | E kihívás leküzdésének kulcsa abban rejlik, hogy a hangsúlyt a foglalkozásváltásra kell helyezni, egész életen át tartó tanulással és a személyzet foglalkoztathatóságába való beruházásokkal, elkerülendő az elbocsátásokat. A vasúti ágazatban nagy kihívást jelent, hogy a munkaerő korfája kiegyensúlyozatlan, és hogy különösen a fiatalok és a nők körében nehezen tudnak új munkatársakat toborozni (6). |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | A vasút európai évének lehetőséget kell nyújtania arra, hogy – a szociális partnerekkel, az egyetemekkel, általában véve a tudományos közösséggel, valamint az európai ifjúsági szervezetekkel közös kezdeményezések támogatása révén – jobban kommunikáljunk a vasúti pályafutás vonzerejéről, mindenekelőtt az európai fiatalok felé. |
| --- | --- |

4.23.

Infrastruktúra

| 4.24. | A TEN-T keret nagymértékben hozzájárult az új vasúti infrastruktúrához szükséges jelentős pénzügyi források meghatározásához, amelyek csak a törzshálózat esetében 2030-ig mintegy 500 milliárd euróra rúgnak, noha a rendelkezésre álló források még mindig nem elegendőek az összes igény kielégítésére. A törzshálózat teljes kiépítésével egy nagy sebességű európai hálózat jönne létre, amely szinte az összes fővárost és nagy (500 000-nél több lakosú) európai várost kiszolgálná. A TEN-T infrastruktúrák karbantartásának kérdését ráadásul számos országban nagymértékben alábecsülték – ami most egyre komolyabb problémává válik –, míg más államok megfelelő figyelmet fordítottak rá. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Az EGSZB ugyan egyrészről egyetért a nagy városok között nagy sebességű vonatokkal és a TEN-T hálózat révén megvalósuló vasúti összeköttetések előmozdításával, ám emlékeztet annak fontosságára, hogy fenntartsák a nemzeti és a regionális jelentőségű vonalak megfelelő mértékű finanszírozását. |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | Az EGSZB kéri, hogy az uniós gazdaság-helyreállítási terv keretében fokozzák a vidéki és regionális területekre is kiterjedő hálózat befejezésére és a TEN-T hálózat egészét érintő rendes és rendkívüli karbantartások finanszírozására irányuló beruházásokat. A vasutak fejlesztéséhez, az infrastrukturális beruházásokhoz és a sűrűbb személy- és teherszállítási hálózathoz további forrásokra van szükség. A vasútba – ezen belül a vasúti ellátó ágazatba és a régiókba – fektetett minden euró munkahelyeket teremt és őriz meg. |
| --- | --- |

4.26.

Fenntartható finanszírozás

| 4.27. | Az Európai Bizottság fenntartható növekedés finanszírozásáról szóló cselekvési tervének (COM(2018) 97 final) célja a tőkeáramlások fenntartható beruházások felé való átirányítása a fenntartható és inkluzív növekedés elérése érdekében; az éghajlatváltozásból, az erőforrások kimerüléséből, a környezetkárosodásból és a szociális problémákból eredő pénzügyi kockázatok kezelése; valamint az átláthatóság és a hosszú távú szemléletmód előmozdítása a pénzügyi és gazdasági tevékenységben. |
| --- | --- |

4.27.

| 4.28. | Különösen fontos az egységes uniós osztályozási rendszer – vagy taxonómia –, amely biztosítja majd, hogy egyértelmű legyen, mely tevékenységek tekinthetők „fenntarthatónak”. |
| --- | --- |

4.28.

| 4.29. | Az uniós fenntarthatósági taxonómia kidolgozására és a cselekvési terv által eddig elért eredményekre építve az Európai Bizottság bejelentette, hogy az európai zöld megállapodás keretében felülvizsgálja a cselekvési tervet. |
| --- | --- |

4.29.

| 4.30. | Az EGSZB üdvözölte a taxonómiáról szóló javaslatokat, amelyek az első lépést jelentik a fenntartható növekedés finanszírozására vonatkozó cselekvési terv megvalósítása felé (7). Üdvözlendőnek találta emellett az új karbonszegénységi és karboncsökkentési referenciamutatók kidolgozásáról szóló javaslatot is. A további lépésekhez biztosítandó támasznak egyébként azokkal a cselekvési tervben említett komoly ambíciókkal is összhangban kell lennie, melyek szerint „Európa [a] helyzeténél fogva alkalmas a globális vezető szerep felvállalására”. Most ennek az ambíciónak megfelelően kell cselekedni, és ezzel összhangban kell kidolgozni a taxonómiát. |
| --- | --- |

4.30.

| 4.31. | Tekintettel fenntarthatósági jellemzőire, a vasútnak képesnek kell lennie arra, hogy minden fenntartható finanszírozási kezdeményezésben lehetőségeket találjon. Bár továbbra sem vitatott, hogy a vasúti infrastruktúra karbantartásának és további bővítésének finanszírozása közfeladat, és azt az állami költségvetésre kell alapozni, figyelmet kell fordítani a jövő vasúti rendszerének finanszírozási igényeire is – különösen a vasúti járművek és a vasútállomások vonatkozásában –, valamint arra, hogy megvizsgáljuk, milyen lehetőség van magánbefektetők vasúti projektekben való részvételére. |
| --- | --- |

4.31.

| 4.32. | A fenntartható finanszírozásra vonatkozó európai bizottsági kezdeményezések által meghatározott szakpolitikai keret életképességének a biztosításához fontos, hogy az uniós tagállamok mielőbb lezárják a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló, 2001-es fokvárosi egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló 2007. évi luxemburgi jegyzőkönyv (a luxemburgi vasúti jegyzőkönyv) ratifikálásának a folyamatát. |
| --- | --- |

4.32.

| 4.33. | A vasutaknak és a magánbefektetők közösségének találkozniuk kell és meg kell osztaniuk egymással a lehetséges szinergiákat, többek között az Európai Bizottság fenntartható finanszírozásra vonatkozó kezdeményezéseinek fényében. A vasút európai éve kapcsán olyan tevékenységeket kell betervezni, amelyek lehetővé teszik ezeknek az információcseréknek a lebonyolítását, bevonva mind a vasutak, mind pedig a magánbefektetők közösségét, különös tekintettel a hosszú távú befektetőkre, például a biztosítókra, illetve a befektetési és nyugdíjalapokra. |
| --- | --- |

4.33.

Akadálymentesség

| 4.34. | Az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvben és a benne foglalt, általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra való hivatkozásokban megállapított egyetemes hozzáférés előmozdítása az egész területet lefedően valamennyi felhasználó számára megfelelő hozzáférést jelent (területi hozzáférhetőség), annak tudomásul vétele mellett, hogy a hozzáférés feltételei (várakozási idők, a hozzáférési pontok sűrűsége, infrastruktúra stb.) a felhasználói szükségleteknek megfelelően változhatnak. Az egyenlő bánásmód és az egyetemes hozzáférés előmozdítása a megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelmet is jelenti. |
| --- | --- |

4.34.

| 4.35. | Annak érdekében, hogy a vasúti utazás vonzóbbá váljon a napi utak és a nagy távolságú és határokon átnyúló utazások esetében is, fontos lesz az utasjogok megerősítése, az utasok figyelmének az e védelemre való felhívása, valamint a vasúti közlekedés megfizethetőségének és a szolgáltatás minőségének fenntartása és esetleg javítása. |
| --- | --- |

4.35.

| 4.36. | Az európai vasúttársaságok, állomásüzemeltetők és pályahálózat-működtetők folyamatosan dolgoznak a csökkent mozgásképességű vagy fogyatékossággal élő személyek utazási élményeinek javításán. A vasúti szolgáltatások ma a korábbinál sokkal akadálymentesebbek, és számos fogyatékossággal élő utas segítség nélkül vonatra tud szállni. A vasúttársaságok nagymértékben hozzájárulnak a fogyatékossággal élő személyek jobb társadalmi befogadásához, és elkötelezettek amellett, hogy a hatóságokkal és az utasképviseleti szervezetekkel együtt teljesítsék az e területen vállalt kötelezettségeiket. |
| --- | --- |

4.36.

| 4.37. | Beruházásokra került sor annak érdekében, hogy az elkövetkező évtizedben még több, állomásokon és vonatokon található akadályt fel lehessen számolni, és így a csökkent mozgásképességű vagy fogyatékossággal élő utasok zavartalanabbul utazhassanak. |
| --- | --- |

4.37.

| 4.38. | Ha a vasutak akadálymentességéről szóló hatályos uniós jogszabályban előirányzottak szerint folyamatosan javítani akarjuk a vasúthálózat akadálymentességét, akkor továbbra is szükség lesz harmadik felek általi finanszírozásra, vagy a nemzeti kormányok, vagy közvetlenül az EU részéről. |
| --- | --- |

4.38.

| 4.39. | A vasút európai évének emellett lehetőséget kell biztosítania olyan projektek kidolgozására is, amelyek előmozdítják az akadálymentesség holisztikus megközelítését, és nemcsak a vasúti ágazat által a segítségnyújtás és az akadálymentesség javítása érdekében – részben a vasútállomások, részben a vonatok kapcsán – tett kezdeményezésekkel foglalkoznak, hanem minden egyébbel is, ami annak biztosításához szükséges, hogy valamennyi utas egyáltalán el tudjon jutni a közlekedési csomópontokhoz. |
| --- | --- |

4.39.

Fenntartható idegenforgalom

| 4.40. | Az Európai Unió világszerte az egyik legkiépítettebb és leglátogatottabb idegenforgalmi régió. Globális szinten a turisták 40 %-a az EU-ba érkezik, és az idegenforgalmi bevételek 31 %-a képződik itt. A turisták kiindulási helyét tekintve a világ legnagyobb piacai közül jó néhány az EU-ban található, emellett a világ leglátogatottabb célállomásai is itt vannak. 2016-ban közel 270 millió uniós lakos (az akkori lakosság 2/3-a) tett legalább egy szabadidős célú utazást, amelynek több mint a fele nemzetközi utazás volt. A közlekedés jellemzően a szabadidős utak költségeinek mintegy 27 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

4.40.

| 4.41. | Az idegenforgalomhoz kapcsolódó közlekedés környezeti hatásainak kezelése az Európai Bizottság fenntartható és versenyképes európai idegenforgalomra vonatkozó menetrendjében (COM(2007) 621) meghatározott egyik fő kihívás. |
| --- | --- |

4.41.

| 4.42. | A „Péntekek a jövőért” mozgalom kapcsán, illetve az egyre gyakoribb szélsőséges időjárási és éghajlati események miatt a polgárok újragondolják szokásos utazási terveiket, és a vasutat is egy lehetséges közlekedési módnak tekintik a célállomásuk eléréséhez. A kedvtelési és üdülési célból utazók alkotják a vasúton egyedül utazók legnagyobb kategóriáját. |
| --- | --- |

4.42.

| 4.43. | Napjainkban az európai turizmus átalakulás előtt áll: a jól bejáratott úti célok új elképzeléseket dolgoznak ki az idegenforgalom oly módon történő fejlesztésére, hogy jobban tiszteletben tartsák a gazdasági, társadalmi és környezeti fenntarthatóság elveit. A turizmus környezeti hatásának és túlburjánzásának kezeléséhez új mintákra van szükség az idegenforgalom fejlesztése terén. |
| --- | --- |

4.43.

| 4.44. | Számos tagállam, európai régió és város esetében az idegenforgalom jelentős eleme a gazdaság és a társadalom struktúrájának, miközben munkahelyeket és jövedelmet is biztosít. A Covid19-világjárvány azonban jelentős mértékben sújtotta ezt az ökoszisztémát. |
| --- | --- |

4.44.

| 4.45. | Lépéseket kell tehát tenni annak érdekében, hogy a nemzetközi, illetve a kontinensen és az egyes országokon belüli turizmus újrainduljon, segítve az EU gazdaságának számos más ágazatát is. A vasút segíthet a légi közlekedés által nem megfelelően kiszolgált turisztikai célpontok fejlesztésében, új útvonalak megnyitásában és új értékláncok előmozdításában. Az európai vasutak számára ez lehetőséget kínál az éghajlattudatos turisták növekvő piaci keresletének kielégítésére. |
| --- | --- |

4.45.

| 4.46. | A vasút európai évének lehetőséget kell nyújtania arra, hogy felhívják a közvélemény figyelmét a fenntartható idegenforgalomra és azokra az új turisztikai útvonalakra, amelyeket az európai polgárok a vasúti összeköttetéseknek köszönhetően járhatnak végig. A turisztikai modális váltás koncepcióját a vasúti közösség, az európai kulturális ágazat, valamint az idegenforgalmi ágazat nemzeti és európai képviselőinek közös támogatásával kell kidolgozni és megfelelő kommunikációs kezdeményezések útján kommunikálni. |
| --- | --- |

4.46.

| 4.47. | Ehhez kapcsolódóan a vasút európai éve jó lehetőség arra is, hogy felhívjuk a nagyközönség figyelmét az Európát összekötő szebbnél szebb történelmi vasútvonalakra – gondolva itt az Orient expresszre Párizstól Velencéig, a Kelet- és Dél-Franciaországot átszelő Creusot vasútvonalra, a Münchenből a neuschwansteini kastélyig vezető vonalra Németországban, az olaszországi Val d'Orcia völgyvasútra, Kis-Lengyelország (Małopolska) vasútvonalaira és még sok más útvonalra szerte a kontinensen. |
| --- | --- |

4.47.

DiscoverEU

| 4.48. | Több oknál fogva jelentős számú európai fiatal soha nem, vagy csak ritkán utazott Európán belül. Bár léteznek oktatási csereprogramok, az EU most elindított egy olyan eszközt, amely lehetővé teszi, hogy minden európai polgár olyan utazási élményhez jusson, amely jobban összekapcsolja a fiatalokat az európai identitással, ráirányítja a figyelmüket az Európai Unió alapvető értékeire, és megismerteti őket a fenntartható és tiszta közlekedési móddal. A DiscoverEU az Európai Unió egyik kezdeményezése, amely lehetőséget nyújt az embereknek arra, hogy tanulási tapasztalatok révén felfedezzék Európát. Elsősorban vasúton utazva (bár vannak kivételek, hogy a szigeteken vagy a távoli területeken élők is részt vehessenak a programban) az európai fiatalok felfedezhetik Európát és annak városait. |
| --- | --- |

4.48.

| 4.49. | Az utazásnak az európai identitás megteremtésében betöltött szerepét már az ágazat Lisszaboni Szerződésbe való beépítésének előkészítő munkálatai óta elismerik. Richard Jobs professzor nemrégiben kimutatta, hogy az Interrail-bérlet konkrétan milyen szerepet játszott a közös európai értékek alakításában (8). |
| --- | --- |

4.49.

| 4.50. | A vasút európai évének lehetőséget kell kínálnia arra, hogy új lendületet adjunk a DiscoverEU kezdeményezésnek, támogatva annak céljait és megszólítva azokat az európai fiatalokat, akik még nem vettek részt a projektben. Az EGSZB támogatja az Európai Parlament arra irányuló kezdeményezését, hogy 18. életéve betöltésekor minden európai polgárnak joga legyen egy DiscoverEU-bérlethez, amely az uniós identitás szimbóluma. |
| --- | --- |

4.50.

Az Europalia és más európai vasúti múzeumok

| 4.51. | Az Europalia kétévente olyan rendezvény- és kiállításprogramot kínál a Belgiumban és a szomszédos országokban élő nagyközönség számára, amely erőteljes európai dimenzióval és perspektívával rendelkező témákhoz kapcsolódik. Az Europalia hagyományosan nagy számú látogatót vonz, akik közül sokan külföldről érkeznek. |
| --- | --- |

4.51.

| 4.52. | A következő (2021 októberében kezdődő) Europalia témája a vasút lesz, és az, hogy a vasút milyen hatást gyakorolt és gyakorol továbbra is arra, ahogyan utazunk, dolgozunk, kommunikálunk és élünk Európában. Arra helyeződik majd a hangsúly, hogy a vasút mintegy „előképe” volt az EU arra irányuló erőfeszítéseinek, hogy közelebb hozza egymáshoz a nemzeteket és a polgárokat, emellett a vonatokat mint a környezetbarát mobilitás felé vezető út meghatározó elemét is előtérbe állítják, az európai zöld megállapodásban megfogalmazott elképzelésekből és a vasút művészetekre gyakorolt hatásából kiindulva, és kiemelve a vasútnak mint a társadalmi, gazdasági és ipari változások hatékony előmozdítójának szerepét. |
| --- | --- |

4.52.

| 4.53. | Ebben az összefüggésben hasznos lenne a vasút európai évét arra is felhasználni, hogy több információt nyújtson az Europalia kezdeményezéseinek naptáráról, valamint hogy a szélesebb közönséggel is megismertessék a már létező kulturális események, például filmfesztiválok (Cannes, Velence, Berlin) és művészeti kiállítások keretében kidolgozott tartalmakat. Ugyanennek jegyében a vasútállomások és múzeumok 2021 folyamán a vasút jövőjét és múltját a főbb iparágakkal – például az építészettel és építőiparral, a formatervezéssel, az idegenforgalommal, az elektromechanikai ágazattal, az élelmiszeriparral és az idegenforgalommal – összekapcsoló jelentős kezdeményezéseknek adhatnának otthont. |
| --- | --- |

4.53.

| 4.54. | Fontos egyszersmind, hogy a vasút európai évének keretében igyekezzünk elérni valamennyi európai vasúti múzeum részvételét, felhívjuk a polgárokat, hogy fedezzék fel e múzeumok gyűjteményeit, többek között azok digitalizálása révén is, előmozdítsuk a múzeumok közötti cseréket és a vasúti múzeumokat bejáró európai körutakat. |
| --- | --- |

4.54.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  COM (2020) 78 final.

1

(2)  COM (2020) 78 final.

2

(3)  HL C 353., 2019.10.18., 79. o.

3

(4)  HL C 353., 2019.10.18., 79. o.

4

(5)  HL C 47., 2020.2.11., 23. o.

5

(6)  HL C 47., 2020.2.11., 23. o.

6

(7)  HL C 62., 2019.2.15., 103. o.

7

(8)  Lásd: Jobs, R.I. (2017): Backpack Ambassador – How Youth Travel Integrated Europe, University of Chicago Press, 249. o.

8

Backpack Ambassador – How Youth Travel Integrated Europe

---

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/158 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/158

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Covid19-világjárványra tekintettel a fenntartható vasúti piacot célzó intézkedések létrehozásáról

(COM(2020) 260 final 2020 – 2020/0127 (COD))

(2020/C 364/22)

| Főelőadó: | Alberto MAZZOLA |
| --- | --- |

Főelőadó:

Alberto MAZZOLA

| Felkérés: | Európai Parlament, 2020.7.8.
  Tanács, 2020.6.30. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikke |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Az EGSZB elnökének jóváhagyása: | 2020.6.25. (sürgősségi eljárás, az eljárási szabályzat 62. cikke) |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.7.16. |
| Plenáris ülés száma: | 553. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 211/2/2 |

Felkérés:

Európai Parlament, 2020.7.8.

Tanács, 2020.6.30.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikke

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Az EGSZB elnökének jóváhagyása:

2020.6.25. (sürgősségi eljárás, az eljárási szabályzat 62. cikke)

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.7.16.

Plenáris ülés száma:

553.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

211/2/2

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, és úgy véli, hogy az összhangban van az EGSZB TEN/710. számú „A vasút európai éve (2021)” című véleményének (1) 3.2. pontjával, ahol a vasúti ágazatnak – a Covid19-járvány kitörésének idején is – bizonyított ellenálló képességére vonatkozó megjegyzések között az EGSZB elmondta, hogy „jóllehet a vasúti áruszállítás erőteljes ellenálló képességről tett tanúbizonyságot, akár még jobb teljesítményt is nyújthatott volna (...), ha a pályahasználati díjakat nullára csökkentették volna (...)”. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy fontos, hogy a tagállamok és a pályahálózat-működtetők a lehető leghamarabb alkalmazzák az európai bizottsági javaslatban engedélyezett eltéréseket a javaslatban megjelölt teljes időszakra. Az EGSZB úgy véli, hogy a javasolt intézkedések mind rövid távon, mind alkalmazásuk teljes időtartama alatt hasznosak lesznek. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Az EGSZB azonban azt javasolja, hogy a javasolt eltérések érvényességi idejének lejárta előtt az Európai Bizottság és a jogalkotók fontolják meg ezen intézkedések érvényességének meghosszabbítását, különösen abban az esetben, ha az ágazat gazdasági helyreállítása a vártnál lassabbnak bizonyul. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Az EGSZB hangsúlyozza azoknak a rendelkezéseknek a jelentőségét, amelyek célja, hogy biztosítsák, hogy a tagállamok kompenzálják a pályahálózat-működtetőket az Európai Bizottság által javasolt, a 2012/34/EU irányelvtől (2) való eltérések alkalmazásából eredő gazdasági veszteségekért. |
| --- | --- |

1.4

2.   Az Európai Bizottság javaslata

| 2.1 | Az Európai Bizottság javaslata – más közelmúltbeli javaslatokhoz hasonlóan – arra irányul, hogy gazdasági segítő intézkedéseket kínáljon az európai vasúti ágazat számára. Ebben az esetben az intézkedések a vasúti infrastruktúra használatáért fizetendő pályahasználati díjak elengedésére, csökkentésére vagy halasztására, valamint a foglalási díjak elengedésére vonatkoznak. Ezek a 2020. március 1-jétől2020. december 31-ig tartó referencia-időszakra érvényesek, amely időtartam alatt, a 2012/34/EU irányelv 27. cikkétől eltérve, a díjak módosíthatók. Az összes alkalmazandó díjat tartalmazó hálózati üzletszabályzatot ezért legalább négy hónappal az infrastruktúrakapacitás iránti kérelmek benyújtási határideje előtt közzé kell tenni. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | A javaslat konkrétan eltérést javasol az irányelv 31. cikkének (3) bekezdésében foglalt elvtől, amely előírja, hogy a minimális hozzáférési csomagért fizetendő díjaknak meg kell egyezniük a vonatközlekedtetésből közvetlenül eredő költséggel. A 2012/34/EU irányelv egyes rendelkezéseitől eltérve a tagállamok számára engedélyezi a jelenlegi üzemi menetrend időszakában a felárak lefelé történő kiigazításait. A 2012/34/EU irányelv 36. cikkétől eltérve a pályahálózat-működtetők dönthetnek úgy, hogy lemondanak a világjárvány által okozott zavar miatt törölt menetvonalak foglalási díjáról. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Az Európai Bizottság azt is javasolja, hogy a tagállamok kapjanak felhatalmazást arra, hogy kompenzálják a pályahálózat-működtetőket a 2012/34/EU irányelvtől való, fent említett eltérések (közvetlen költségeken alapuló díjak, felárak és foglalási díjak) által okozott gazdasági veszteségekért. A 2012/34/EU irányelvtől eltérve a pályahálózat-működtetők az említett irányelv 8. cikkének (4) bekezdésében megállapítottnál rövidebb határidőn belül, azaz a veszteség felmerülésének évét követő év december 31-ig kaphatnak visszatérítést. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | A hálózati üzletszabályzat részletesen rögzíti a díjképzési és kapacitáselosztási rendszerek általános szabályait, határidőit, eljárásait és kritériumait, ideértve az infrastruktúra-kapacitásra történő alkalmazásához szükséges információkat. Az Európai Bizottság javasolja, hogy a hálózati üzletszabályzatokat haladéktalanul frissítsék és módosítsák. |
| --- | --- |

2.4

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | A vasutak a Covid19-világjárvány kitörése miatt, a mobilitás jelentős visszaesésével, jelentős és váratlan fennakadásokat tapasztaltak az üzletmenet-folytonosságban. A válság csúcspontján több országban több mint 90 %-kal csökkent a kihasználtság, és a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok száma még a korlátozások feloldását követően sem érte el a válság előtti szint 50 %-át. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Az Európai Vasutak Közössége és más hasonló ágazati szövetségek első hozzávetőleges becslései szerint a személyszállítást végző szereplők összessége által a világjárvány következtében elszenvedett bevételkiesés a válság kezdete óta heti 900 millió eurót tesz ki. A Covid19-járvány 2020 márciusa és áprilisa során az Európai Unióban (EU27) a vasúti árufuvarozásból származó bevételek átlagosan körülbelül 25 %-os csökkenését okozta, és körülbelül heti 78 millió euró bevételkiesést vont maga után. A vasúti pályahálózat-működtetőket egyre nagyobb mértékben érinti a Covid19-járvány az általa okozott forgalom- és bevételcsökkenés miatt. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | A pályahasználati díjaknak a 2012/34/EU irányelvben előirányzott szint alá történő csökkentése, valamint a pályahálózat-működtetők számára a vasúti menetvonalak kijelölésével kapcsolatban biztosított rugalmasság növelése részben enyhíteni fogja a válság vasúti szolgáltatókra gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

3.3

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Lásd e Hivatalos Lap 149. oldalát.

1

(2)  HL L 343., 2012.12.14., 32. o.

2

---

| 28.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 364/160 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 364/160

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtása 2018. január 1. – 2018. december 31.

(COM(2019) 455 final)

(2020/C 364/23)

Előadó:

Társelőadó:

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2019.12.19. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 32. cikkének (1) bekezdése |
| Illetékes szekció: | „Külkapcsolatok” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2020.6.16. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2020.7.16. |
| Plenáris ülés száma: | 553. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 203/0/7 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2019.12.19.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 32. cikkének (1) bekezdése

Illetékes szekció:

„Külkapcsolatok” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2020.6.16.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2020.7.16.

Plenáris ülés száma:

553.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

203/0/7

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A Covid19 mélyreható és korábban nem tapasztalt hatást gyakorol globalizálódott világunkra és a benne élőkre, valamint a kereskedelemre és a beruházásra. A Kereskedelmi Világszervezet (WTO) becslése szerint 2020-ban a világkereskedelem 13–32 %-os visszaesése várható (1). A kereskedelem, amely a növekedés, a munkahelyteremtés és a fenntartható fejlődés fontos motorja, kulcsszerepet fog játszani a válságból való fenntartható gazdasági kilábalás előmozdításában, és annak lehetővé tételében, hogy a vállalatok újraépítsék és átszervezzék megszakított értékláncaikat. Európának sürgősen szüksége van egy erőteljes, szociális, fenntartható és inkluzív uniós helyreállítási tervre, amely támogatni fogja a vállalatokat és az embereket a válságból való kilábalásban és a tisztességes foglalkoztatás megőrzésében, többek között a nemzetközi kereskedelemre építve is. Ezt a tervet eurókötvények vagy más közös hosszú lejáratú európai adósságinstrumentumok segítségével kell finanszírozni. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ez a válság rávilágít arra, hogy mennyire fontos a globális együttműködés és a WTO reformfolyamata egy olyan erős és eredményes szervezet biztosításához, amely fel tud lépni a protekcionizmussal és az egyoldalúsággal szemben. Megérett az idő arra, hogy a WTO aktív szerepet vállaljon az alapvető munkaügyi normák és a Párizsi Megállapodás (2) előmozdításában. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az uniós kereskedelempolitika bejelentett korai felülvizsgálatának keretében fontos tanulságokat kell levonni e válságból. Az EU nem önellátó, és a nemzetközi piacokhoz való hozzáféréstől függ. A globális ellátási láncoknak ellenállóképesebbé, diverzifikáltabbá és felelősségteljesebbé kell válniuk. Határozottabb eszközökre van szükség, amelyekkel eredmények érhetők el a fenntartható kereskedelmi és beruházási menetrend terén annak valamennyi vetületében. E menetrendnek összhangban kell lennie a zöld megállapodással, és a munkajogi rendelkezések eredményes végrehajtásával és érvényesítésével kapcsolatban is azonos ambícióról kell tanúskodnia. E felülvizsgálat során figyelembe kell venni az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak (EGSZB) az uniós kereskedelemmel foglalkozó, nemrégiben készített és folyamatban lévő kulcsfontosságú véleményeiben megfogalmazott ajánlásokat (3). Az új uniós kereskedelmi stratégiának túl kell lépnie a régi kereskedelmi modelleken, és egy olyan új modellt kell felépítenie, amely gazdaságilag ellenállóképes, zöldebb, társadalmi szempontból fenntartható és felelősségteljes. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A civil társadalom fontos szerepet játszik az uniós kereskedelempolitika végrehajtásával kapcsolatos figyelemfelkeltésben. Segíthet e politika előnyeinek kommunikálásában, és kritikus jelentőségű szerepet tölt be a problémák és hiányosságok jelzésében. Az EGSZB ezért különösen sajnálatosnak tartja, hogy a belső tanácsadó csoportok véleménye nagyrészt hiányzik a végrehajtási jelentésből. A jövőbeli jelentésekben jobban tükröződniük kell a belső tanácsadó csoportok munkaprogramjai által nyújtott hozzájárulásnak és a partnerországbeli belső tanácsadó csoportokkal közösen elfogadott együttes nyilatkozatoknak. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A jövőbeli megállapodásokban a belső tanácsadó csoportok nyomonkövetési hatóköre a teljes megállapodásra ki fog terjedni, jóllehet külön figyelmet kell fordítaniuk a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre gyakorolt hatásra. A belső tanácsadó csoportok – kiváltképp, de nem kizárólagosan a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos jogsértések kivizsgálására vonatkozó – ajánlásainak hatását jelentősen meg kell erősíteni. A tagállamok kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó szakértői csoportjának, az új kereskedelmi jogérvényesítési főtisztviselőnek és az érintett uniós intézményeknek strukturált nyomon követő információcserét kell kialakítania a belső tanácsadó csoportokkal, és a megállapodásokról folytatott tárgyalások menetébe a belső tanácsadó csoportok közötti együttes üléseket kell beiktatni. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | A szabadkereskedelmi megállapodások keretet teremtenek a vállalatok számára ahhoz, hogy hosszú távú kapcsolatokat alakítsanak ki új vevőkkel és szállítókkal, új országokban ragadjanak meg lehetőségeket, és helyi kapacitásokat építsenek ki igényeik kielégítése érdekében. Mindehhez a fenti tanulságokat tükröző, ambiciózus kétoldalú és többoldalú kereskedelmi menetrendnek, valamint a meglévő uniós szabadkereskedelmi megállapodások teljes körű végrehajtásának kell alapul szolgálnia. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | A szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásáról szóló éves jelentés átfogó és látható áttekintést nyújt az EU kereskedelmi hálózatáról. Méri az egyes szabadkereskedelmi megállapodások eredményeit és teljesítményét, és jelzi a végrehajtás hiányosságait. Növelni kell azonban a jelentés tájékoztatási potenciálját, és jobban össze kell azt kapcsolni a régebbi jelentésekkel és a kereskedelemértékelési politika általános életciklusával. Információforrásként fel kell használni különösen a fenntarthatósági hatásvizsgálatokat. A jövőbeli jelentések elkészítésekor elsődlegesen fontos, hogy az Európai Bizottság konzultáljon a civil társadalommal. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | A legnagyobb kihívást láthatóan az adatok biztosítása és felbontása jelenti. A jelentésnek következetesebben kell felhasználnia a nemzeti adatokat, uniós tagállamonként vagy régiónként bemutatva a különböző helyzeteket, és ahol szükséges, be kell fektetnie az aktív adatgyűjtésbe. Kritériumok megállapításával az összehasonlítások kézzelfoghatóbbak lesznek. A képet más forrásoknak, például a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) munkaügyi jogsértésekre vonatkozó adatainak kell kiegészíteniük. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | A jövőbeli jelentéseknek módszeresebben foglalkozniuk kell a szolgáltatások kereskedelmével és annak alakulásával. Granulárisabb, ágazatonként és szolgáltatásnyújtási módonként bontott adatokra van szükség annak értékeléséhez, hogy a különféle méretű vállalkozások milyen mértékben használják ki az uniós szabadkereskedelmi megállapodások kínálta lehetőségeket. A szolgáltatásexportőrök segítése érdekében a felülvizsgált Piacrajutási Adatbázisnak következetesen le kell fednie a szolgáltatásokat, és azt ki kell egészíteni egy európai szolgáltatásexportőröknek és befektetőknek szóló uniós útmutatóval. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Ahhoz, hogy az éves jelentés valamennyi érdekelt fél számára hozzáadott értéket jelentsen, nagyobb figyelmet kell fordítania meghatározott területekre és csoportokra. A fogyasztóknak látniuk kellene, hogy a kereskedelmi forgalom növekedése milyen konkrét előnyökben ölthet testet. Az adatoknak nagyobb szimmetriát kell mutatniuk a fogyasztók javát szolgáló nagyratörő tárgyalási célok és későbbi megvalósításuk között. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | A szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásának fontos mutatója a kedvezménykihasználtsági arány. A jelentés azt mutatja, hogy a kedvezménykihasználtsági arány általában alacsonyabb a partnerországokba irányuló uniós export esetében, mint az EU-ba irányuló import esetében. Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak közösen fel kell lépniük annak érdekében, hogy javítsák a kereskedelmi kedvezmények kihasználtságát, és növeljék a kereskedelem nyújtotta előnyök ismertségét, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) körében. Az uniós üzleti közösséggel együttműködésben saját nyelvükön népszerűsíteniük kell a szabadkereskedelmi megállapodásokat, és az egyes szabadkereskedelmi megállapodások tekintetében nemzeti végrehajtási cselekvési terveket kell kidolgozniuk. A tájékoztatási tevékenységek kapcsán a partnerországbeli importőröket is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az átláthatóság kritikus jelentőségű az európai vállalatok közbeszerzési piacokhoz való hozzáférésének javításához a szabadkereskedelmi partnerországokban. Nagymértékben segítené a különféle méretű európai vállalkozásokat a közbeszerzési fejezet előnyeinek kihasználásában, ha az EU TED (ajánlati felhívások elektronikus napilapja) külön e célra szolgáló részében harmadik országbeli felhívásokat tennének közzé. Ezen túlmenően az EU-nak népszerűsítenie kellene az azzal kapcsolatos bevált gyakorlatokat, hogy a közbeszerzésbe hogyan lehet beépíteni környezeti és szociális kritériumokat. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | A szabadkereskedelmi megállapodások komoly lehetőséget kínálnak a mezőgazdasági termékek uniós kivitele számára, a földrajzi árujelzők pedig az EU-n belül és kívül egyaránt növelik az uniós agrár-élelmiszeripari termelők versenyképességét. Az agrár-élelmiszeripari rendelkezések végrehajtása azonban láthatóan elmarad a nagyratörő céloktól. A termékek nyomon követhetősége és az elővigyázatosság elvének betartatására való képesség kulcsfontosságú a jó minőségű élelmiszerek, valamint a biztonságos élelmiszer-ellátás biztosításához. Az állat- és növényegészségügyi szabványok hatékony nyomon követése ellenőrzéseket tesz szükségessé, megfelelő erőforrások biztosításával. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Évek teltek el a szabadkereskedelmi megállapodások megkötése óta, és még mindig azt látjuk, hogy egyes partnerországokban nem értek el eredményt a kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalásoknak való megfelelés terén. Az EGSZB teljes mértékben támogatja, hogy az Európai Bizottság végül jogi eljárást indított a munkavállalói jogok ügyében Koreával folyó vita kapcsán, mindazonáltal aggodalmának ad hangot a testület jelentésének tényleges hatását illetően, mivel a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetekből egyelőre hiányoznak a kötelező erejű végrehajtási eszközök. E tekintetben az EGSZB határozott előrelépést kér az átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) felülvizsgálata során a munkaügyi és környezeti rendelkezések tényleges végrehajthatóságával kapcsolatban (4). A felülvizsgálati folyamatba mindkét fél belső tanácsadó csoportját szorosan be kell vonni, és egyeztetni kell e csoportokkal. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Az EGSZB határozottan üdvözli az Európai Bizottság és a tagállamok közelmúltbeli kezdeményezéseit, amelyek a kereskedelemmel és a fenntarthatósággal kapcsolatos erőfeszítések fokozására irányulnak. Tekintettel a felek közötti egyedülálló kapcsolatra, az Egyesült Királysággal folytatott tárgyalások során az EU új útra lép, fenntartható egyenlő versenyfeltételek biztosításával és a jogorvoslatokhoz való hozzáférést biztosító, általános vitarendezési fejezet alkalmazásával. A zöld megállapodásról szóló közlemény kéri, hogy a Párizsi Megállapodás az összes jövőbeli átfogó kereskedelmi megállapodás alapvető elemét képezze; ez egy kedvező lépés, amelyet az ILO valamennyi uniós tagállam által ratifikált alapvető és aktualizált egyezményeire is ki kell terjeszteni. Az ILO-t mint nemzetközi szinten elismert szervet be kell vonni az ILO-egyezmények szabadkereskedelmi megállapodások keretén belüli végrehajtásának nyomon követésébe. Az EGSZB örömmel várja, hogy új vita induljon a tagállamok körében azzal kapcsolatban, hogyan lehetne úgy megerősíteni a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezeteket, hogy teljes mértékben megfeleljenek jogilag kötelező erejű kötelezettségvállalásaiknak (5). E vita során gondoskodni kell arról, hogy a környezetvédelmi és a munkaügyi normák egyformán kiemelt helyet kapjanak a végrehajtási és jogszabály-érvényesítési napirendben. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Háttér-információk

| 2.1. | „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című, 2015. évi közleményben az Európai Bizottság vállalta, hogy évente jelentést készít az EU legjelentősebb kereskedelmi megállapodásainak végrehajtásáról. Ez immár az e kérdésről szóló harmadik jelentés, és az első alkalom, amikor az EGSZB ajánlásokat terjesztett elő. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A szabadkereskedelmi megállapodások az uniós kereskedelem növekvő hányadát fedik le. 2018-ban az EU és a világ többi része közötti árukereskedelem 31 %-a preferenciális kereskedelmi megállapodások keretében bonyolódott, és ez a szám várhatóan 40 % fölé emelkedik majd, ha az azóta megkötött kereskedelmi megállapodásokat is figyelembe veszik. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Jelenleg az EU rendelkezik a világ legnagyobb kereskedelmi hálózatával, és 44 preferenciális kereskedelmi megállapodása 76 országot fed le. Az éves végrehajtási jelentés az uniós kereskedelmi megállapodások különböző típusaival foglalkozik:






  — | az „első generációs” megállapodásokkal, amelyeket 2006 előtt tárgyaltak, és amelyek középpontjában a vámok lebontása áll, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

az „első generációs” megállapodásokkal, amelyeket 2006 előtt tárgyaltak, és amelyek középpontjában a vámok lebontása áll,

| — | az „újgenerációs” megállapodásokkal, amelyek új területekre terjednek ki, így többek között a szolgáltatásokra, a beruházásokra, a közbeszerzésre, a versenyre, a támogatásokra, a szabályozási kérdésekre és a fenntartható fejlődésre, |
| --- | --- |

—

az „újgenerációs” megállapodásokkal, amelyek új területekre terjednek ki, így többek között a szolgáltatásokra, a beruházásokra, a közbeszerzésre, a versenyre, a támogatásokra, a szabályozási kérdésekre és a fenntartható fejlődésre,

| — | a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségekkel (DCFTA), amelyek erősebb gazdasági kapcsolatot teremtenek az EU és a szomszédos országok között, |
| --- | --- |

—

a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségekkel (DCFTA), amelyek erősebb gazdasági kapcsolatot teremtenek az EU és a szomszédos országok között,

| — | a gazdasági partnerségi megállapodásokkal (GPM-ek), amelyek az afrikai, karibi és csendes-óceáni térség fejlesztési szükségleteivel foglalkoznak. |
| --- | --- |

—

a gazdasági partnerségi megállapodásokkal (GPM-ek), amelyek az afrikai, karibi és csendes-óceáni térség fejlesztési szükségleteivel foglalkoznak.

| 2.4. | 2015 óta az EU elvégezte a Mexikóval, a Chilével és a Dél-Koreával kötött kereskedelmi megállapodásának utólagos értékelését. Folyamatban van a CARIFORUM-mal és hat földközi-tengeri országgal kötött megállapodások, az EU–Moldova és EU–Grúzia, az EU és Kolumbia, Ecuador és Peru, valamint az EU és Közép-Amerika közötti megállapodások utólagos értékelése is. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | A 2019-es jelentés naprakész tájékoztatást nyújt 62 partnerországgal kötött 35 jelentős kereskedelmi megállapodásról, ezen belül az első teljes évre vonatkozóan beszámol a CETA-ról. Ismerteti továbbá az EU–Japán gazdasági partnerségi megállapodás hatálybalépését megelőzően végzett munkát is, és külön fejezetekben foglalkozik a kkv-kkal, a szolgáltatásokkal és az agrár-élelmiszeripari kereskedelemmel. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | A jelentés igyekszik megvizsgálni a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó külön fejezetekben foglalt rendelkezések hatását, amelyek az összes újgenerációs uniós kereskedelmi megállapodásnak részei, és beszámol az uniós kereskedelmi megállapodások alapján tett jogszabály-érvényesítési intézkedésekről. A hozzá tartozó átfogó szolgálati munkadokumentum minden egyes megállapodásról részletes információkkal szolgál. |
| --- | --- |

2.6.

3.   A Covid19-világjárvány, valamint a globális és uniós kereskedelem

| 3.1. | A Covid19 mélyreható és példa nélküli hatást fog gyakorolni a globalizálódott kereskedelem jellemezte világunkra. Az Európai Bizottság egyelőre úgy becsüli, hogy a világkereskedelem rekordmértékben, 9,7 %-kal esik majd vissza, az EU27-en kívülre irányuló áru- és szolgáltatásexport 9,2 %-kal csökkenhet, az EU27-en kívülről való behozatal pedig 8,8 %-kal kisebb lehet 2020-ban (6). Az ellátási láncok nagymértékű zavarainak, a válság kapcsán fontos árukra, például egészségügyi felszerelésekre vonatkozó eseti exportkorlátozásoknak, szigorított vám- és határellenőrzéseknek, valamint a munkavállalók és a szolgáltatók szabad mozgására vonatkozó korlátozásoknak vagyunk tanúi. Ez a válság rávilágított a nagymértékben töredezett és diverzifikálatlan ellátási láncok aggasztó instabilitására és a velük kapcsolatos kockázatokra. Annak fontosságára is felhívja a figyelmet, hogy a gazdaságokat jól működő és pénzügyileg erős közszolgáltatások, különösen egészségügyi közszolgáltatások támogassák, „egészségben” és mozgásban tartva a kereskedelmet. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ez a válság felhívja a figyelmet a globális együttműködés fontosságára, és jól szemlélteti, hogy a nemzeti és egyoldalú megoldások sem uniós, sem globális szinten nem jelentenek megfelelő választ. Ezért folytatódnia kell a WTO reformfolyamatának egy erős és eredményes szervezet biztosítása érdekében, amely fel tud lépni a protekcionizmussal és az egyoldalúsággal szemben. Megérett az idő arra, hogy a WTO aktív szerepet vállaljon az alapvető munkaügyi normák és a Párizsi Megállapodás (7) előmozdításában. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az EGSZB megállapítja, hogy a kereskedelem – a megfelelő szakpolitikai keret megléte esetén – a növekedés, a munkahelyteremtés és a fenntartható fejlődés hatékony motorja lehet. 2017-ben hét uniós munkahelyből egy a kiviteltől függött; ez 36 millió munkahelyet jelent, ami az uniós foglalkoztatás 15,3 %-a. Ezenfelül az egységes piac által az EU kereskedelmében betöltött szerep fontosságát és kedvező továbbgyűrűző hatásait jól mutatja, hogy az exporttól függő munkahelyek egyötöde az exportőr országától eltérő tagállamban volt (8). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A kereskedelem kulcsszerepet fog játszani a fenntartható gazdasági kilábalás előmozdításában, és annak lehetővé tételében a vállalatok számára, hogy újraépítsék és átszervezzék megszakított értékláncaikat. Egy erős, szociális, fenntartható és inkluzív uniós gazdaságélénkítési tervre van szükség, amely lehetőséget kínál a vállalatoknak arra, hogy megerősítsék helyüket a nemzetközi kereskedelemben, és megőrizzék a tisztességes foglalkoztatást. Ezt a tervet eurókötvények vagy más közös hosszú lejáratú európai adósságinstrumentumok segítségével kell finanszírozni. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A soron következő 2020-as és 2021-es jelentéseknek vállalkozniuk kell a Covid utáni kereskedelmi környezet átfogó szakpolitikai értékelésére, valamint annak értékelésére, hogy hogyan biztosítható, hogy az mindenki számára hasznot hozzon. Kiemelten fontos, hogy az Európai Bizottság a szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásáról szóló jövőbeli jelentések esetében konzultáljon a civil társadalommal, és az EGSZB kész arra, hogy gyakorlati tapasztalataival hozzájáruljon az értékeléshez. A Covid utáni helyreállítást és a világkereskedelem megerősítését célzó új kereskedelmi stratégiának a következő tényezőket kell figyelembe vennie; e tényezők nemcsak a válságból erednek, hanem az EU karbonsemleges gazdaság melletti elkötelezettségéből is. Az európai iparpolitikának erősítenie kell az ipari szuverenitást olyan kulcsfontosságú ágazatokban, mint a gyógyszerek és az orvosi felszerelések ágazata. Ennek uniós szinten kell végbemennie. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | A kereskedelmi stratégia korai felülvizsgálatához információkkal kell szolgálniuk az EGSZB nemrégiben készített és folyamatban lévő kulcsfontosságú, uniós kereskedelemre vonatkozó véleményeiben megfogalmazott ajánlásoknak (9). A folyamatban lévő kétoldalú és WTO-tárgyalásoknak sürgősen számba kell venniük a Covid hatásait, és megoldást kell találniuk a kapcsolódó kihívásokra, kiváltképpen az exportkorlátozásokra és az ellátási láncok fenntarthatóságára, és mindenütt felül kell vizsgálni a kereskedelmi megbízásokat. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Jóllehet az EU preferenciális kereskedelmi szabályokból álló nagy hálózata biztosítja az uniós vállalkozások számára az oly fontos kiszámíthatóságot és biztonságot, ez a válság megmutatta, hogy égető szükség van határozottabb eszközökre, amelyek a kereskedelem fenntarthatóságának valamennyi – gazdasági, társadalmi és környezeti – dimenziójával egyaránt foglalkoznak. Az EGSZB ezzel összefüggésben utalni kíván a kifejezetten a fenntartható ellátási láncokról szóló véleménnyel (10) kapcsolatban folyamatban lévő munkára, amelynek elfogadása 2020 szeptemberében esedékes. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | A globális ellátási láncoknak ellenállóképesebbé és felelősségteljesebbé kell válniuk. A diverzifikált kereskedelmi kapcsolatok a gazdasági fenntarthatóság fontos elemét alkotják, mivel biztosítást nyújtanak arra az esetre, ha meghatározott országokban vagy régiókban zavar következne be. Az uniós kereskedelempolitikának e tekintetben fontos szerepet kell betöltenie. A szabadkereskedelmi megállapodások keretet teremtenek a vállalatok számára ahhoz, hogy hosszú távú kapcsolatokat alakítsanak ki új szállítókkal, új országokban kezdjenek tevékenységet, és helyi kapacitásokat építsenek ki igényeik kielégítése érdekében. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | A kereskedelmi forgalom újjáélesztésének a szociális és munkaügyi normák és azok tényleges érvényesítése iránti határozott elkötelezettségre kell épülnie. Az ellátási és termelési folyamatok zavara rávilágított arra, hogy mennyire fontos a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági intézkedések bevezetése és alkalmazása, valamint tényleges érvényesítése, továbbá a munkavállalók biztonságának és egészségének megőrzése, hogy árukkal és szolgáltatásokkal láthassák el a világot. Az egyesülés szabadságáról és a kollektív tárgyalásokról szóló alapvető ILO-egyezmények ratifikálása, végrehajtása és érvényesítése kulcsfontosságú előfeltétele a biztonságos és tisztességes munkafeltételek biztosításának, az összes alapvető és aktualizált ILO-egyezménnyel együtt. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Tekintettel az EU-ban és globális szinten végrehajtandó óriási nagyságrendű pénzügyi helyreállítási intézkedésekre, a zöld megállapodást nem szabad mellőzni, sőt, kiemelten és sürgősséggel kell kezelni a fennálló és a jövőbeli uniós kereskedelmi kapcsolatokban, a társadalmi és környezeti szempontból igazságos átállás megvalósításához. A zöld megállapodás intézkedéseivel a szabadkereskedelmi megállapodások valamennyi elemében foglalkozni kell, beleértve az azzal kapcsolatos bevált gyakorlatok előmozdítását is, hogy hogyan vehetők figyelembe a közbeszerzésben környezeti és szociális kritériumok. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Általános megjegyzések az éves jelentéssel kapcsolatban

| 4.1. | Az EGSZB alapvetően üdvözli a szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásáról szóló éves jelentést, amelyet az Európai Bizottság először 2017-ben készített el, mivel az átfogó és látható áttekintést nyújt az EU kereskedelmi hálózatáról. Lehetővé teszi az egyes szabadkereskedelmi megállapodások előrehaladásának és teljesítményének a mérését. Ebből adódóan feladata, hogy jelezze a végrehajtás hiányosságait, többek között az olyan, gazdasági statisztikákkal nem mérhető hiányosságokat is, amelyek például a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetekkel kapcsolatban mutatkozhatnak. A jövőbeli jelentéseknek tehát világosabban kell épülniük a régebbi jelentések következtetéseire, és követhető nyomonkövetési intézkedéseket kell alkalmazniuk. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtása és teljesítményének mérése szempontjából lényeges tényező az idő. E tekintetben az éves jelentések csak pillanatképek olyan tartós tendenciákról, amelyek idővel testet ölthetnek vagy további vizsgálatot tehetnek szükségessé, és amelyek megérdemlik, hogy egy jobban összekapcsolt értékelési politikában foglalkozzanak velük. Minden egyes kereskedelmi megállapodás alapos értékelésen esik át életciklusának különböző pontjain. Az EGSZB ezért javasolja a jövőbeli jelentések holisztikusabb megközelítését, amelynek keretében visszatérnek a tárgyalások előtt és alatt elvégzett korábbi hatásvizsgálatok megállapításaira. Információforrásként kell felhasználni különösen a fenntarthatósági hatásvizsgálatokat, és ezeket össze kell vetni a végrehajtási munkával. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az információk kritikus jelentőségűek az uniós kereskedelem- és beruházási politika finomhangolásához és előnyeinek maximalizálásához. A legnagyobb kihívást láthatóan az adatok biztosítása és felbontása jelenti. Az EU-nak ezért következetesebben kell felhasználnia a nemzeti adatokat, uniós tagállamonként vagy régiónként bemutatva a különböző helyzeteket, és ahol szükséges, be kell fektetnie az aktív adatgyűjtésbe. Kritériumok megállapításával az adatok alkalmasabbá válhatnak az összehasonlításra. A kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel, különösképpen a munkaügyi normák egyes országokban fennálló helyzetével kapcsolatban más adatforrásoknak, pl. az ILO-tól származó adatoknak kell teljessé tenniük a képet. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A kedvezménykihasználtsági arány (PUR) a végrehajtás fontos mutatója. A kedvezménykihasználtsági arány azonban csak az áruk kereskedelmét elemzi, és a vámkedvezmények révén nem minden haszon jut ténylegesen kifejeződésre, például a közbeszerzési piacok hozzáférhetősége sem. A preferenciális kereskedelmi partnerországokból az EU-ba történő uniós behozatalra vonatkozó átlagos kedvezménykihasználtsági arány 2018-ban 87 % volt; a partnerországokba irányuló uniós kivitel esetében az arány általában alacsonyabb. Az átlagos kedvezménykihasználtsági arány pontos számítása azonban nem áll rendelkezésre, mivel az EU az importáló ország által gyűjtött adatokra támaszkodik, és ezek a statisztikák nem harmonizáltak. Ahhoz, hogy átfogóbb képet alkothassunk, más mutatókat kell kidolgozni annak értékeléséhez, hogy a különféle méretű vállalkozások milyen mértékben használják ki az uniós szabadkereskedelmi megállapodások kínálta lehetőségeket. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | 2018-ban a szolgáltatások kivitele az uniós kivitel összértékének 32 %-át, a hozzáadottérték-kereskedelmet (TiVA) tekintve pedig csaknem 59 %-át tette ki (11). Sajnálatos módon a jelentés szolgáltatások kereskedelmével foglalkozó része nem tükrözi megfelelően, hogy milyen nagy értéket képvisel a szolgáltatások kereskedelme az EU számára (az EU GDP-jének 25,2 %-a), és nem kellőképpen részletes. A jövőbeli jelentéseknek módszeresebben kell foglalkozniuk a szolgáltatások kereskedelmével és annak alakulásával, nemcsak összesítve, hanem ágazati szinten és szolgáltatásnyújtási módok szerint bontva is. Például a szakmai szolgáltatások egyre nagyobb részét fedik le kereskedelmi megállapodások. Az olyan szabadfoglalkozásúak, mint az ügyvédek, mérnökök vagy építészek rendkívül speciális szolgáltatásokat nyújtanak, amelyek gyakran más kapcsolódó szolgáltatásokkal és beszerzésekkel függenek össze, de ezek a jelentésben nem szerepelnek. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az EGSZB kéri, hogy a jövőbeli jelentések fordítsanak nagyobb figyelmet meghatározott területekre és csoportokra, amelyek nagyrészt hiányoznak a jelentésből. Az uniós kereskedelmi megállapodások által a kkv-k és az agrár-élelmiszeripari kereskedelem számára biztosított előnyök már most is kellő hangsúlyt kapnak. Ami a mezőgazdaságot illeti, fontos megvizsgálni a szabadkereskedelmi megállapodások által meghatározott ágazatokra kifejtett halmozott hatást, és erről el kell gondolkodni az új tárgyalások megkezdése előtt. A kereskedelmi forgalom növekedésének különösen a fogyasztók számára konkrét előnyökkel kell járnia. Az EGSZB éppen ezért jelezte, hogy üdvözölne a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezet keretében „egy a fogyasztóknak szentelt fejezetet »a kereskedelem és a fogyasztók« címmel, amelyben szerepelnének a vonatkozó nemzetközi fogyasztóvédelmi normák, továbbá amely megerősítené a fogyasztói jogok érvényesítésével kapcsolatos együttműködést” (12). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Az EGSZB határozottan támogatja, hogy a jelentés tartalmazzon egy külön fejezetet, amely a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek végrehajtásával foglalkozik. Ennek túl kell tekintenie az elvégzett tevékenységeken, és részletesen elemeznie kell azok eredményeit, a kinyilvánított nézeteket és véleményeket, valamint a nyomonkövetési intézkedéseket. Az EGSZB különösen sajnálatosnak tartja, hogy az újgenerációs megállapodások keretében nyújtott intézményes hozzájárulásuk ellenére a jelentés alig foglalkozik a belső tanácsadó csoportoknak a megállapodások által a kereskedelmi és fenntartható fejlődési kötelezettségvállalásokra gyakorolt hatás nyomon követése tekintetében végzett munkájával és az ezzel kapcsolatos véleményével. A jövőbeli jelentésekben jobban tükröződniük kell a belső tanácsadó csoportok munkaprogramjai által nyújtott hozzájárulásnak és a partnerországbeli belső tanácsadó csoportokkal közösen elfogadott együttes nyilatkozatoknak. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Részletes megjegyzések a szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásával kapcsolatban

| 5.1. | A civil társadalom fontos szerepet játszik az uniós kereskedelempolitika végrehajtásával kapcsolatos figyelemfelkeltésben, segíthet e politika előnyeinek kommunikálásában és rendkívül fontos szerepe lehet a problémák és hiányosságok jelzésében. Az EGSZB véleményeivel és a belső tanácsadó csoportok tagjaként is aktív szerepet játszik e téren. A jövőbeli belső tanácsadó csoportok hatókörének a megállapodás valamennyi szempontjának nyomon követésére való kiterjesztése – kiemelt figyelmet fordítva a kereskedelemre és fenntartható fejlődésre – kiegészítheti a jövőbeli uniós szabadkereskedelmi megállapodások jobb végrehajtásának előmozdítása érdekében az Európai Bizottság által tett erőfeszítéseket. Az EGSZB támogatja a hatókör ilyen irányú kiterjesztését (13). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | A belső tanácsadó csoportok létrehozása az újgenerációs szabadkereskedelmi megállapodások kulcsfontosságú eredménye, de ezeket meg kell erősíteni ahhoz, hogy sikeresen teljesítsék nyomonkövetési feladataikat, kiváltképp a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozóan, de a jövőbeli uniós szabadkereskedelmi megállapodásokban ezeken túlmenően is. A kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó, tagállamokkal közös szakértői csoportnak és az új kereskedelmi jogérvényesítési főtisztviselőnek szorosan kapcsolódnia kell a belső tanácsadó csoportok munkájához, és jelentéstételi és cserestruktúrákat kell létrehozni. Ezt a kereskedelem és fenntartható fejlődés munkaügyi szempontjainak végrehajtására vonatkozóan az ILO-val folytatott információcserének kell kiegészítenie. A közismertség és az intézményközi nyomon követés fokozása érdekében strukturált párbeszédre van szükség az uniós belső tanácsadó csoportok, az Európai Bizottság, az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), az Európai Parlament (EP) és a tagállamok között. A partnerországokban a civil társadalommal folytatott párbeszéd maximális hasznosítása érdekében elengedhetetlenek a belső tanácsadó csoportok közötti együttes ülések, és ezekkel a megállapodás szövegének megtárgyalásakor foglalkozni kell. A belső tanácsadó csoportok valóban hasznos hozzájárulást nyújthatnának közös projektek és közös ajánlások révén. Minthogy nő a szabadkereskedelmi megállapodások száma és ebből adódóan a belső tanácsadó csoportok száma is, sürgősen szükség lenne rendszerszintű megoldások bevezetésére, a megfelelő emberi és pénzügyi erőforrások biztosítása mellett. Nincs mindenre érvényes, univerzális megoldás. Bármely potenciális új megközelítésnek, például a belső tanácsadó csoportok regionális szintre emelésének garantálnia kell azok eredményes működését az adott megállapodás végrehajtásával kapcsolatos kihívások kezelése terén, és a megközelítés kialakításába magukat a belső tanácsadó csoportokat is be kell vonni. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Az EGSZB határozottan üdvözli a szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásának és érvényre juttatásának javítása érdekében az utóbbi időben tett erőfeszítéseket. A kereskedelmi jogérvényesítési főtisztviselő kinevezése világos politikai elkötelezettséget és stratégiát jelez. Ennek a szabadkereskedelmi megállapodások valamennyi elemének eredményesebb végrehajtását és érvényesítését kell eredményeznie, és erősítenie kell a civil társadalomnak a megállapodások végrehajtásában betöltött szerepét, többek között panaszok benyújtása révén is. A francia és a holland kereskedelmi miniszter nemrégiben kiadott nem hivatalos dokumentuma (14) örvendetes kezdeményezés egy friss vita elindítására azzal kapcsolatban, hogy hogyan biztosítható, hogy a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetek maradéktalanul megfeleljenek jogilag kötelező érvényű kötelezettségvállalásaiknak. E vita során gondoskodni kell arról, hogy a környezetvédelmi és a munkaügyi normák egyformán kiemelt helyet kapjanak a végrehajtási és jogszabály-érvényesítési napirendben. Az Egyesült Királysággal kötendő jövőbeli kereskedelmi megállapodás uniós szövegtervezete az egyedülálló kapcsolatot tükrözve új utat határoz meg, és az egyenlő versenyfeltételeket és a fenntarthatóságot helyezi előtérbe, és bármely jogsértés esetén az általános vitarendezési mechanizmust alkalmazza, a jogorvoslatokhoz való hozzáférés mellett (15). Kedvező lépés, hogy a Párizsi Megállapodás tiszteletben tartása valamennyi jövőbeli átfogó kereskedelmi megállapodás alapvető elemévé válik, amint azt a zöld megállapodásról szóló közleményben (16) bejelentették, és ezt az ILO valamennyi uniós tagállam által ratifikált alapvető és aktualizált egyezményeinek a betartására és végrehajtására is ki kell terjeszteni. Új kezdeményezésével összhangban az ILO-t be kell vonni a szabadkereskedelmi megállapodásokban szereplő ILO-egyezmények végrehajtásának nyomon követésébe, mivel nemzetközi szinten elismerten nyomon követi és kivizsgálja a jogsértéseket, segítséget nyújt azokkal kapcsolatban és megoldásokra tesz javaslatot. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Évek teltek el a szabadkereskedelmi megállapodások megkötése óta, és még mindig azt látjuk, hogy egyes partnerországokban nem értek el eredményt a kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalások teljesítése terén. 2018 decemberében az EU egy szakértői testület kialakítását kérte, hogy az vizsgálatot folytasson az EU és Korea közötti, a munkavállalói jogokkal, nevezetesen az alapvető és aktualizált ILO-egyezmények ratifikálásának hiányával kapcsolatos vita ügyében. Ezzel először került sor a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos vitarendezési eljárások alkalmazására (17); az EGSZB üdvözli ezt, csupán az eljárás hosszát tartja sajnálatosnak, tekintve, hogy a megállapodást nyolc évvel ezelőtt ratifikálták. Az EGSZB ezért a civil társadalmi nyomonkövetési mechanizmusok oly módon történő megerősítését ajánlotta, hogy „önállóan el tudják érni a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek egyértelmű kötelezettségvállalásainak megsértésével kapcsolatos vizsgálatok megindítását” (18). Sajnálatos módon a testület hatóköre nem terjedt ki számos további jogszabályi rendelkezésre és az egyesülési szabadsághoz való jog megsértéseire sem, amelyek orvoslását az ILO kérte Koreától (19). Az amicus curiae beadványokon túlmenően a civil társadalmi szereplők szóbeli előadásainak is a testület meghallgatásainak szerves részét kell képezniük. A testület jelentésének eredménye és kötelező hatása kérdéses, mivel a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó jelenlegi fejezetekből hiányoznak a messzebb menő érvényesítési eszközök. Ezért az EGSZB határozott előrelépést kér a CETA felülvizsgálatát illetően a munkaügyi és környezeti rendelkezések tényleges érvényesíthetőségével kapcsolatban (20). A felülvizsgálati folyamatba mindkét fél belső tanácsadó csoportját szorosan be kell vonni, és egyeztetni kell e csoportokkal (21). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | A szabadkereskedelmi megállapodások komoly lehetőséget kínálnak a mezőgazdasági termékek uniós kivitele számára, a földrajzi árujelzők pedig az EU-n belül és kívül egyaránt növelik az uniós agrár-élelmiszeripari termelők versenyképességét. A 2018-ban 254 milliárd EUR összértékű behozatallal és kivitellel továbbra is az EU a világ legnagyobb kereskedője az agrár-élelmiszeripari termékek területén (22). Jóllehet a tárgyalások során gyakran alaposan ellenőrzik az agrár-élelmiszeripari kereskedelmet, a rendelkezések végrehajtása láthatóan elmarad ambiciózus céljaitól. A termékek nyomon követhetősége és az elővigyázatosság elvének betartatására való képesség kulcsfontosságú a jó minőségű élelmiszerek, valamint a biztonságos élelmiszer-ellátás biztosításához. Az állat- és növényegészségügyi szabványok hatékony nyomon követése ellenőrzéseket tesz szükségessé, megfelelő erőforrások biztosításával. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | A vállalatok számára kínálkozó komoly lehetőségek ellenére továbbra sem kellőképpen ismertek a szabadkereskedelmi megállapodások előnyei, különösen végrehajtásuk első néhány évében. Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak az ismeretbeli hiányosságok megszüntetése érdekében az uniós üzleti közösséggel együttműködve, saját nyelveiken népszerűsíteniük kellene a megállapodásokat a potenciális exportőrök, különösen a kkv-k körében. Ennek részeként nemzeti végrehajtási cselekvési terveket dolgozhatnának ki az egyes szabadkereskedelmi megállapodásokra vonatkozóan, még azok hatálybalépése előtt. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | A vámmegtakarítások közvetlen kedvezményezettjeiként a kereskedelmi partnerországbeli importőrök kulcsszereplők a szabadkereskedelmi megállapodások szerinti vámkedvezmények kihasználása terén. E szereplőket mindenképpen figyelembe kell venni, ha az EU az exportja területén növelni kívánja a kedvezménykihasználtsági arányt. A tájékoztatási tevékenységek keretében például szemináriumokat lehetne tartani az érintett szabadkereskedelmi megállapodások által kínált lehetőségekről és a vámkedvezmények igénylésének módjáról. Az uniós tájékoztatási tevékenységeket a szabadkereskedelmi partnerországokban az uniós küldöttségek, a nemzeti képviseletek és vállalati képviselők, többek között a kereskedelmi kamarák közötti szoros együttműködésben kell folytatni. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | A modern szabadkereskedelmi megállapodások rendelkezéseinek nagy része a szolgáltatásokra vonatkozik, de ezek előnyei nehezebben láthatók, mint a vámcsökkentések. A kereskedelem elősegítéséhez ezért kulcsfontosságú az unión kívüli piacok szabályozási követelményeinek átláthatósága. Az uniós Piacrajutási Adatbázis és a kereskedelemvédelmi segélyszolgálat közeljövőben esedékes összeolvadása lehetőséget kínál arra, hogy ne csak az árukkal, hanem a szolgáltatásokkal is következetesen foglalkozzanak. Egy új portált kell létrehozni, amely a szolgáltatásnyújtás módja szerint, CPC-kódonként (23) információkkal szolgál a piaci hozzáférést és a korlátozásokat illetően, valamint ágazatonként információkat biztosít a dokumentációra, a tanúsításra, az engedélyezésre, a vizsgálatokra és egyéb követelményekre vonatkozóan. Ezenfelül segítséget jelenthetne egy európai szolgáltatásexportőröknek és befektetőknek szóló útmutató is, amely a szolgáltatások terén az EU legfontosabb kedvezményes kereskedelmi partnereire, így például Japánra és Kanadára vonatkozna. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Az EU a világ legnyitottabb közbeszerzési piaca, és a szabadkereskedelmi megállapodások átfogó szabályokat határoznak meg és a közbeszerzési piacokhoz való hozzáférés tekintetében nagy lehetőségeket biztosítanak a partnerországokban az európai vállalatok számára. Ám nincs átláthatóság, és hiányoznak a koherens intézkedések a munkaügyi feltételek közbeszerzési szerződésekbe, politikákba és gyakorlatokba való integrálásához (24), amelyeknek tükröződniük kellene a szabadkereskedelmi megállapodásokban. Nagymértékben segítené a különféle méretű európai vállalkozásokat a közbeszerzési fejezet előnyeinek kihasználásában, ha az EU TED (ajánlati felhívások elektronikus napilapja) külön e célra szolgáló részében harmadik országbeli felhívásokat tennének közzé. Ezen túlmenően a nyelvi akadályok áthidalásában segíthetne a közzétett felhívásokhoz biztosított, az EU összes hivatalos nyelvét lefedő gépi fordítóeszköz. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Ahhoz, hogy igénybe lehessen venni a szabadkereskedelmi megállapodás szerinti vámkedvezményeket, a termékeknek származási szabályoknak kell megfelelniük. A vámkedvezmények igénylésével járó adminisztratív költségek csökkentését kulcsfontosságú tényezőnek kell tekinteni a kedvezménykihasználtsági arányok növelése terén, különösen az alacsony értékű ügyletek esetében. E tekintetben rendkívül fontos lenne a különböző szabadkereskedelmi megállapodásokban szereplő származási szabályok egyszerűsítése és harmonizálása. Ezenfelül a származás ellenőrzésének új megközelítése, amelyet a Kanadával és Japánnal kötött szabadkereskedelmi megállapodásban elfogadtak, és amely szerint az importáló hatóság állapítja meg, hogy a termékek megfelelnek-e a származási követelményeknek, de facto megkövetelheti az exportőrtől, hogy kereskedelmi szempontból érzékeny adatokat adjon át. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | A szabadkereskedelmi megállapodások beruházásról szóló fejezetei jogbiztonságot nyújtanak a befelé és kifelé irányuló közvetlen külföldi befektetés (FDI) számára, és megszüntetik a beruházások akadályait. Az európai vállalatok világszerte vezető szerepet játszanak a fenntartható, hosszú távú beruházások biztosításában. E beruházások vonzása azonban továbbra is kihívást jelent. Az uniós külső beruházási terv, amelynek középpontjában a fenntartható fejlődés, valamint a munkahelyteremtés és a növekedés áll, ígéretes lépés e tekintetben, de földrajzilag, tematikusan és a rendelkezésre álló finanszírozást tekintve is túlságosan korlátozott. Az EU úgy támogathatná ezt a stratégiát, hogy a fenntartható beruházással kapcsolatos vonatkozó kérdéseket a tagállamokkal és az uniós üzleti közösséggel összehangoltan a hivatalos látogatások, magas szintű találkozók és ezen országokba irányuló kiküldetések során a politikai napirend élén szerepelteti. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | A harmadik országokban tevékenységet folytató európai vállalatok a felelősséggel végzett üzleti gyakorlat kulcsfontosságú motorjai és érvényre juttatói. Az EGSZB megállapítja, hogy a kereskedelmi és beruházási megállapodásokban egyre több a vállalati felelősségvállalásra vonatkozó rendelkezés, és ezek különféle irányokba tartanak (25). Minthogy az európai vállalatok e területen a világ élvonalába tartoznak, az EU egyedülálló helyzetben van ahhoz, hogy vezető szerepet vállaljon a kellő gondosság terén; következésképpen az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság az ajánlását követve uniós jogszabályra tesz javaslatot e területre vonatkozóan (26). |
| --- | --- |

5.12.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 16-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  A WTO kereskedelmi előrejelzése, 2020. április.

1

(2)  HL C 159., 2019.5.10., 15. o.

2

(3)  A nemrégiben elfogadott vélemények itt érhetők el: HL C 47., 2020.2.11. REX/529 – A Covid19 utáni szükséghelyzet: egy új multilaterális mátrix kialakítása (lásd e Hivatalos Lap xx.oldalát); Folyamatban lévő NAT/791 – Az uniós kereskedelempolitika összeegyeztethetősége az európai zöld megállapodással; REX/532 – Fenntartható ellátási láncok és tisztességes munka a nemzetközi kereskedelemben.

3

(4)  Közös értelmező okmány a Kanada és az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodásról, 2016. október.

4

(5)  Hollandia és Franciaország nem hivatalos dokumentuma a kereskedelemről, a társadalmi-gazdasági hatásokról és a fenntartható fejlődésről, 2020. május.

5

(6)  The impact of the Covid-19 pandemic on global and EU trade, vezető közgazdászokból álló csoport, Kereskedelmi Főigazgatóság, 2020. április.

6

(7)  HL C 159., 2019.5.10., 15. o.

7

(8)  HL C 47., 2020.2.11., 38. o.

8

(9)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

9

(10)  REX/532 jelű vélemény: Fenntartható ellátási láncok és tisztességes munka a nemzetközi kereskedelemben (2020. szeptemberre várható).

10

(11)  Mivel a szolgáltatások a feldolgozott áruk kivitelén belül is jelentős, 34 %-os arányt képviselnek. Valamennyi adat a hozzáadottérték-kereskedelmi (TiVA) adatbázisból származik, 2016.

11

(12)  HL C 227., 2018.6.28., 27. o.

12

(13)  HL C 159., 2019.5.10., 28. o.

13

(14)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

14

(15)  Az Egyesült Királysággal való új partnerségről szóló megállapodás szövegének tervezete, 2020. március 18.

15

(16)  COM(2019) 640 final.

16

(17)  A szabadkereskedelmi megállapodások általános vitarendezési mechanizmusának keretében Ukrajnával és a Dél-Afrikai Vámunióval 2019-ben elindított két vitarendezés figyelembevételével.

17

(18)  HL C 227, 2018.6.28., 27. o.

18

(19)  Amicus curiae a fenntarthatóságról szóló fejezet Koreai Köztársaság általi betartását értékelő szakértői testület részére, 2020. január.

19

(20)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

20

(21)  Az EU–Kanada belső tanácsadó csoportok együttes nyilatkozata, 2019. november.

21

(22)  Agrár-élelmiszeripari kereskedelem 2018-ban, Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság, 2019.

22

(23)  Központi termékosztályozási kód a WTO szolgáltatásokra vonatkozó ágazati osztályozási jegyzéke szerint.

23

(24)  Az ILO 2008-as általános felmérése, Labour clauses in public contracts. Integrating the social dimension into procurement policies and practices.

24

(25)  „Business Responsibilities and Investment Treaties”, az OECD titkárságának konzultációs dokumentuma, 2020. január.

25

(26)  HL C 47., 2020.2.11., 38. o.

26

---