# Eiropas Savienības C 282/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 282 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 26. augusts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 282

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 26. augusts

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2020/C 282/01 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Beļģijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Beļģijas 2020. gada stabilitātes programmu | 1 |
| 2020/C 282/02 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Bulgārijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2020. gada konverģences programmu | 8 |
| 2020/C 282/03 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Čehijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas 2020. gada stabilitātes programmu | 15 |
| 2020/C 282/04 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Dānijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2020. gada konverģences programmu | 22 |
| 2020/C 282/05 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Vācijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Vācijas 2020. gada stabilitātes programmu | 27 |
| 2020/C 282/06 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Igaunijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas 2020. gada stabilitātes programmu | 33 |
| 2020/C 282/07 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Īrijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2020. gada stabilitātes programmu | 39 |
| 2020/C 282/08 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Grieķijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Grieķijas 2020. gada stabilitātes programmu | 46 |
| 2020/C 282/09 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Spānijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2020. gada stabilitātes programmu | 54 |
| 2020/C 282/10 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Francijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2020. gada stabilitātes programmu | 62 |
| 2020/C 282/11 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Horvātijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Horvātijas 2020. gada konverģences programmu | 68 |
| 2020/C 282/12 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Itālijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas 2020. gada stabilitātes programmu | 74 |
| 2020/C 282/13 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Kipras 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Kipras 2020. gada stabilitātes programmu | 82 |
| 2020/C 282/14 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Latvijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas 2020. gada stabilitātes programmu | 89 |
| 2020/C 282/15 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Lietuvas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas 2020. gada stabilitātes programmu | 95 |
| 2020/C 282/16 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Luksemburgas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2020. gada stabilitātes programmu | 101 |
| 2020/C 282/17 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Ungārijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2020. gada konverģences programmu | 107 |
| 2020/C 282/18 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Maltas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2020. gada stabilitātes programmu | 116 |
| 2020/C 282/19 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Nīderlandes 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes 2020. gada stabilitātes programmu | 122 |
| 2020/C 282/20 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Austrijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2020. gada stabilitātes programmu | 129 |
| 2020/C 282/21 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Polijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2020. gada konverģences programmu | 135 |
| 2020/C 282/22 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Portugāles 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2020. gada stabilitātes programmu | 142 |
| 2020/C 282/23 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Rumānijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas 2020. gada konverģences programmu | 149 |
| 2020/C 282/24 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Slovēnijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas 2020. gada stabilitātes programmu | 157 |
| 2020/C 282/25 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Slovākijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2020. gada stabilitātes programmu | 164 |
| 2020/C 282/26 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Somijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2020. gada stabilitātes programmu | 171 |
| 2020/C 282/27 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Zviedrijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas 2020. gada konverģences programmu | 177 |
| 2020/C 282/28 | Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Apvienotās Karalistes 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Apvienotās Karalistes 2020. gada konverģences programmu | 183 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2020/C 282/01

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Beļģijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Beļģijas 2020. gada stabilitātes programmu

1

2020/C 282/02

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Bulgārijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2020. gada konverģences programmu

8

2020/C 282/03

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Čehijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas 2020. gada stabilitātes programmu

15

2020/C 282/04

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Dānijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2020. gada konverģences programmu

22

2020/C 282/05

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Vācijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Vācijas 2020. gada stabilitātes programmu

27

2020/C 282/06

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Igaunijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas 2020. gada stabilitātes programmu

33

2020/C 282/07

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Īrijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2020. gada stabilitātes programmu

39

2020/C 282/08

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Grieķijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Grieķijas 2020. gada stabilitātes programmu

46

2020/C 282/09

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Spānijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2020. gada stabilitātes programmu

54

2020/C 282/10

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Francijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2020. gada stabilitātes programmu

62

2020/C 282/11

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Horvātijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Horvātijas 2020. gada konverģences programmu

68

2020/C 282/12

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Itālijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas 2020. gada stabilitātes programmu

74

2020/C 282/13

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Kipras 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Kipras 2020. gada stabilitātes programmu

82

2020/C 282/14

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Latvijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas 2020. gada stabilitātes programmu

89

2020/C 282/15

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Lietuvas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas 2020. gada stabilitātes programmu

95

2020/C 282/16

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Luksemburgas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2020. gada stabilitātes programmu

101

2020/C 282/17

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Ungārijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2020. gada konverģences programmu

107

2020/C 282/18

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Maltas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2020. gada stabilitātes programmu

116

2020/C 282/19

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Nīderlandes 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes 2020. gada stabilitātes programmu

122

2020/C 282/20

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Austrijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2020. gada stabilitātes programmu

129

2020/C 282/21

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Polijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2020. gada konverģences programmu

135

2020/C 282/22

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Portugāles 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2020. gada stabilitātes programmu

142

2020/C 282/23

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Rumānijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas 2020. gada konverģences programmu

149

2020/C 282/24

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Slovēnijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas 2020. gada stabilitātes programmu

157

2020/C 282/25

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Slovākijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2020. gada stabilitātes programmu

164

2020/C 282/26

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Somijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2020. gada stabilitātes programmu

171

2020/C 282/27

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Zviedrijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas 2020. gada konverģences programmu

177

2020/C 282/28

Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Apvienotās Karalistes 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Apvienotās Karalistes 2020. gada konverģences programmu

183

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Beļģijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Beļģijas 2020. gada stabilitātes programmu

(2020/C 282/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Beļģija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Beļģija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Beļģiju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Beļģija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Beļģijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Beļģiju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Beļģija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Beļģijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Beļģija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Beļģija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādos reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas ir saistīts ar ievērojamu risku, ka palielināsies atšķirības starp Beļģijas reģioniem un reģionu iekšienē. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādos reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas ir saistīts ar ievērojamu risku, ka palielināsies atšķirības starp Beļģijas reģioniem un reģionu iekšienē. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Beļģija savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Beļģija savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Beļģiju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu. |
| --- | --- |

(11)

Uz Beļģiju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu.

| (12) | Padome 2018. gada 13. jūlijā ieteica Beļģijai nodrošināt, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums (7) nepārsniedz 1,8 % pieaugumu 2019. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,6 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP). Tā kā Beļģija kvalificējas pieprasītajai īslaicīgajai novirzei 0,5 % apmērā no IKP saskaņā ar strukturālo reformu klauzulu, vajadzīgo strukturālo korekciju 2019. gadam samazināja līdz 0,1 % no IKP, kura atbilst neto primāro izdevumu nominālajam pieaugumam, kas 2019. gadā nepārsniedz 2,8 %. Komisijas kopējais novērtējums apstiprina būtisku novirzi no ieteiktās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2019. gadā un 2018. un 2019. gadā, aplūkojot abus kopā. Tas ir būtisks faktors Komisijas ziņojumā, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, novērtējot Beļģijas atbilstību parāda kritērijam 2019. gadā. |
| --- | --- |

(12)

Padome 2018. gada 13. jūlijā ieteica Beļģijai nodrošināt, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums (7) nepārsniedz 1,8 % pieaugumu 2019. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,6 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP). Tā kā Beļģija kvalificējas pieprasītajai īslaicīgajai novirzei 0,5 % apmērā no IKP saskaņā ar strukturālo reformu klauzulu, vajadzīgo strukturālo korekciju 2019. gadam samazināja līdz 0,1 % no IKP, kura atbilst neto primāro izdevumu nominālajam pieaugumam, kas 2019. gadā nepārsniedz 2,8 %. Komisijas kopējais novērtējums apstiprina būtisku novirzi no ieteiktās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2019. gadā un 2018. un 2019. gadā, aplūkojot abus kopā. Tas ir būtisks faktors Komisijas ziņojumā, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, novērtējot Beļģijas atbilstību parāda kritērijam 2019. gadā.

| (13) | Federālā valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, deficīts palielināsies no 1,9 % no IKP 2019. gadā līdz 7,5 % no IKP 2020. gadā. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 98,6 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā palielināsies aptuveni 115 % apmērā. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. |
| --- | --- |

(13)

Federālā valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, deficīts palielināsies no 1,9 % no IKP 2019. gadā līdz 7,5 % no IKP 2020. gadā. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 98,6 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā palielināsies aptuveni 115 % apmērā. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

| (14) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Beļģija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 2,3 % no IKP. Pasākumi ietver federālu pagaidu bezdarbnieka pabalstu shēmu, ienākumu aizvietojumu pašnodarbinātām personām, federālos noteikumus ar krīzi saistītiem izdevumiem, dažādus reģionālos pabalstus uzņēmumiem vai personām un nozaru subsīdijas. Deficītu palielinošo pasākumu kvantificēšana lielā mērā sakrīt ar Komisijas aplēsēm pēc tam, kad ir ņemts vērā automātisko stabilizatoru atšķirīgais režīms. Turklāt Beļģija ir paziņojusi par pasākumiem, kas nodrošinās likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu. Minētie pasākumi attiecas gan uz federālajām, gan reģionālajām aizdevumu garantijām uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām, kas saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu ir 11,8 % no IKP. Ir īstenoti arī nodokļu atlikšanas pasākumi, jo īpaši attiecībā uz iedzīvotāju un uzņēmumu ienākuma nodokļiem un sociālajām iemaksām, bet 2020. gada stabilitātes programmā tie nav kvantificēti. Kopumā Beļģijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(14)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Beļģija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 2,3 % no IKP. Pasākumi ietver federālu pagaidu bezdarbnieka pabalstu shēmu, ienākumu aizvietojumu pašnodarbinātām personām, federālos noteikumus ar krīzi saistītiem izdevumiem, dažādus reģionālos pabalstus uzņēmumiem vai personām un nozaru subsīdijas. Deficītu palielinošo pasākumu kvantificēšana lielā mērā sakrīt ar Komisijas aplēsēm pēc tam, kad ir ņemts vērā automātisko stabilizatoru atšķirīgais režīms. Turklāt Beļģija ir paziņojusi par pasākumiem, kas nodrošinās likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu. Minētie pasākumi attiecas gan uz federālajām, gan reģionālajām aizdevumu garantijām uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām, kas saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu ir 11,8 % no IKP. Ir īstenoti arī nodokļu atlikšanas pasākumi, jo īpaši attiecībā uz iedzīvotāju un uzņēmumu ienākuma nodokļiem un sociālajām iemaksām, bet 2020. gada stabilitātes programmā tie nav kvantificēti. Kopumā Beļģijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (15) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Beļģijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta -8,9 % apmērā no IKP 2020. gadā un -4,2 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā sasniegs 113,8 %. |
| --- | --- |

(15)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Beļģijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta -8,9 % apmērā no IKP 2020. gadā un -4,2 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā sasniegs 113,8 %.

| (16) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Beļģija 2019. gadā nebija ievērojusi noteikumu par parādu un 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktie deficīta un parāda kritēriji nav izpildīti. |
| --- | --- |

(16)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Beļģija 2019. gadā nebija ievērojusi noteikumu par parādu un 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktie deficīta un parāda kritēriji nav izpildīti.

| (17) | Reaģējot uz COVID-19 pandēmiju, Beļģijas iestādes ir pieņēmušas visaptverošu pasākumu kopumu, lai mazinātu straujās ekonomikas lejupslīdes sociālo un ekonomisko ietekmi. Ir izveidota garantiju shēma 50 miljardu EUR apmērā jauniem īstermiņa kredītiem, ko piešķir dzīvotspējīgiem uzņēmumiem. Reģioni un kopienas ir arī ieviesušas garantijas pagaidu un regulāriem aizdevumiem uzņēmējdarbībai, likviditātes atbalstu uzņēmumiem tiešo aizdevumu veidā un pasākumus, lai finansiāli atbalstītu Covid-19 krīzes visvairāk skartos uzņēmumus. Esošo hipotekāro kredītu un uzņēmējdarbības aizdevumu atmaksu var pagarināt. Grūtībās nonākušiem uzņēmumiem ir pieejams pagaidu moratorijs bankrota procedūrām. Ir ieviesti dažādi stimuli, lai mudinātu vairāk darba ņēmēju palikt darbā vai atsākt strādāt, lai nodrošinātu darbības nepārtrauktību. Sociālās apdrošināšanas iemaksas un nodokļu maksājumus, piemēram, pievienotās vērtības nodokļa, uzņēmumu ienākuma nodokļa un iedzīvotāju ienākuma nodokļa maksājumus, var atlikt vai dažos gadījumos ir piemērojams atbrīvojums no šiem nodokļiem. Federālā valdība Covid-19 krīzes skartajiem uzņēmumiem ir darījusi pieejamu pagaidu bezdarba shēmu nepārvaramas varas dēļ, turklāt pabalsti ir palielināti. Pašnodarbinātajiem, kuru darbība ir pārtraukta vismaz septiņas dienas pēc kārtas, ir pieejams ikmēneša ienākumu aizvietojums. Bezdarbnieka pabalstu pakāpeniskā samazināšana uz laiku ir iesaldēta. Federālā valdība arī gatavo papildu pasākumu kopumu, lai novērstu uzņēmumu maksātnespēju, piemēram, atbrīvojumu no uzņēmumu un iedzīvotāju ienākuma nodokļa 2020. fiskālajam gadam. |
| --- | --- |

(17)

Reaģējot uz COVID-19 pandēmiju, Beļģijas iestādes ir pieņēmušas visaptverošu pasākumu kopumu, lai mazinātu straujās ekonomikas lejupslīdes sociālo un ekonomisko ietekmi. Ir izveidota garantiju shēma 50 miljardu EUR apmērā jauniem īstermiņa kredītiem, ko piešķir dzīvotspējīgiem uzņēmumiem. Reģioni un kopienas ir arī ieviesušas garantijas pagaidu un regulāriem aizdevumiem uzņēmējdarbībai, likviditātes atbalstu uzņēmumiem tiešo aizdevumu veidā un pasākumus, lai finansiāli atbalstītu Covid-19 krīzes visvairāk skartos uzņēmumus. Esošo hipotekāro kredītu un uzņēmējdarbības aizdevumu atmaksu var pagarināt. Grūtībās nonākušiem uzņēmumiem ir pieejams pagaidu moratorijs bankrota procedūrām. Ir ieviesti dažādi stimuli, lai mudinātu vairāk darba ņēmēju palikt darbā vai atsākt strādāt, lai nodrošinātu darbības nepārtrauktību. Sociālās apdrošināšanas iemaksas un nodokļu maksājumus, piemēram, pievienotās vērtības nodokļa, uzņēmumu ienākuma nodokļa un iedzīvotāju ienākuma nodokļa maksājumus, var atlikt vai dažos gadījumos ir piemērojams atbrīvojums no šiem nodokļiem. Federālā valdība Covid-19 krīzes skartajiem uzņēmumiem ir darījusi pieejamu pagaidu bezdarba shēmu nepārvaramas varas dēļ, turklāt pabalsti ir palielināti. Pašnodarbinātajiem, kuru darbība ir pārtraukta vismaz septiņas dienas pēc kārtas, ir pieejams ikmēneša ienākumu aizvietojums. Bezdarbnieka pabalstu pakāpeniskā samazināšana uz laiku ir iesaldēta. Federālā valdība arī gatavo papildu pasākumu kopumu, lai novērstu uzņēmumu maksātnespēju, piemēram, atbrīvojumu no uzņēmumu un iedzīvotāju ienākuma nodokļa 2020. fiskālajam gadam.

| (18) | Beļģijas veselības aprūpes sistēma labi nodrošina akūto gadījumu aprūpi slimnīcās. Tomēr Covid-19 pandēmija ir atklājusi vairākus trūkumus veselības aprūpes sistēmas noturībā, saskaroties ar smagu sabiedrības veselības krīzi. Tas varētu liecināt par to, ka Beļģijā ir strukturāls veselības aprūpes darbinieku trūkums, kas ir jānovērš. Tuvākajā nākotnē ļoti svarīgi būs nodrošināt pietiekamu daudzumu kritiski svarīgu zāļu, tostarp aizsardzības līdzekļu, jo īpaši veselības aprūpes darbiniekiem un darbiniekiem citās eksponētās profesijās. Lai nodrošinātu tādu sabiedrības veselības krīžu kā Covid-19 pandēmija efektīvu pārvaldību, īstermiņā un vidējā termiņā joprojām būtiska būs valsts veselības aprūpes stratēģija, kas ir pilnībā saskaņota ar profilakses un ilgtermiņa aprūpes rīcībpolitikām. Svarīgs elements šajā kontekstā ir ministriju konferences vienošanās par valsts veselības aprūpi raita īstenošana, lai Covid-19 krīzes laikā slimnīcu personālu un infrastruktūru (federālā kompetence) pagaidu kārtā darītu pieejamu ilgtermiņa aprūpes iestādēm (kopienu kompetence). |
| --- | --- |

(18)

Beļģijas veselības aprūpes sistēma labi nodrošina akūto gadījumu aprūpi slimnīcās. Tomēr Covid-19 pandēmija ir atklājusi vairākus trūkumus veselības aprūpes sistēmas noturībā, saskaroties ar smagu sabiedrības veselības krīzi. Tas varētu liecināt par to, ka Beļģijā ir strukturāls veselības aprūpes darbinieku trūkums, kas ir jānovērš. Tuvākajā nākotnē ļoti svarīgi būs nodrošināt pietiekamu daudzumu kritiski svarīgu zāļu, tostarp aizsardzības līdzekļu, jo īpaši veselības aprūpes darbiniekiem un darbiniekiem citās eksponētās profesijās. Lai nodrošinātu tādu sabiedrības veselības krīžu kā Covid-19 pandēmija efektīvu pārvaldību, īstermiņā un vidējā termiņā joprojām būtiska būs valsts veselības aprūpes stratēģija, kas ir pilnībā saskaņota ar profilakses un ilgtermiņa aprūpes rīcībpolitikām. Svarīgs elements šajā kontekstā ir ministriju konferences vienošanās par valsts veselības aprūpi raita īstenošana, lai Covid-19 krīzes laikā slimnīcu personālu un infrastruktūru (federālā kompetence) pagaidu kārtā darītu pieejamu ilgtermiņa aprūpes iestādēm (kopienu kompetence).

| (19) | Pēc tam, kad 2019. gadā un 2020. gada sākumā tika sasniegts rekordaugsts nodarbinātības līmenis, Covid-19 krīze pēkšņi apturēja nodarbinātības pieaugumu Beļģijā. Beļģijas pašreizējās valsts shēmas ienākumu atbalstam, piemēram, pagaidu bezdarba sistēma darba ņēmējiem un pārejas tiesības pašnodarbinātām personām, nodrošina daļēju kompensāciju par ienākumu zaudējumiem, kas radušies saīsināta darba laika dēļ. Šīm saīsinātā darba laika shēmām ir būtiska nozīme, lai samazinātu ražošanas apjoma samazināšanās ietekmi uz nodarbinātības līmeni. Tomēr paredzams, ka bezdarba līmenis 2020. gadā palielināsies līdz 7 % un 2021. gadā nedaudz samazināsies līdz 6,6 %. Lai novērstu to, ka bezdarba pieaugums kļūst strukturāls, būs vajadzīgi turpmāki centieni, lai stiprinātu pašreizējās aktīvā darba tirgus politikas efektivitāti, kas joprojām ir zema, jo līdztekus tam, ka liela daļa bezdarbnieku piedalās aktīvos darba tirgus pasākumos, pāreja no bezdarba uz nodarbinātību ir neliela. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai nodrošinātu visaptverošu pieeju tiem, kuri ir vistālāk no darba tirgus un kurus Covid-19 krīzes negatīvās sociālekonomiskās sekas varētu skart visvairāk. Pie neaizsargātām grupām jo īpaši pieder mazkvalificētas personas, migrantu izcelsmes personas un personas ar invaliditāti. Turklāt nodokļu īpatsvars darbaspēka izmaksās joprojām kopumā ir augsts visu līmeņu atalgojuma saņēmējiem, izņemot ļoti zema atalgojuma saņēmējus (50 % apmērā no vidējās algas). Tas ir svarīgs iemesls salīdzinoši augstajām darbaspēka izmaksām, kas var negatīvi ietekmēt darbaspēka pieprasījumu, jo īpaši attiecībā uz zemas produktivitātes darbvietām. |
| --- | --- |

(19)

Pēc tam, kad 2019. gadā un 2020. gada sākumā tika sasniegts rekordaugsts nodarbinātības līmenis, Covid-19 krīze pēkšņi apturēja nodarbinātības pieaugumu Beļģijā. Beļģijas pašreizējās valsts shēmas ienākumu atbalstam, piemēram, pagaidu bezdarba sistēma darba ņēmējiem un pārejas tiesības pašnodarbinātām personām, nodrošina daļēju kompensāciju par ienākumu zaudējumiem, kas radušies saīsināta darba laika dēļ. Šīm saīsinātā darba laika shēmām ir būtiska nozīme, lai samazinātu ražošanas apjoma samazināšanās ietekmi uz nodarbinātības līmeni. Tomēr paredzams, ka bezdarba līmenis 2020. gadā palielināsies līdz 7 % un 2021. gadā nedaudz samazināsies līdz 6,6 %. Lai novērstu to, ka bezdarba pieaugums kļūst strukturāls, būs vajadzīgi turpmāki centieni, lai stiprinātu pašreizējās aktīvā darba tirgus politikas efektivitāti, kas joprojām ir zema, jo līdztekus tam, ka liela daļa bezdarbnieku piedalās aktīvos darba tirgus pasākumos, pāreja no bezdarba uz nodarbinātību ir neliela. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai nodrošinātu visaptverošu pieeju tiem, kuri ir vistālāk no darba tirgus un kurus Covid-19 krīzes negatīvās sociālekonomiskās sekas varētu skart visvairāk. Pie neaizsargātām grupām jo īpaši pieder mazkvalificētas personas, migrantu izcelsmes personas un personas ar invaliditāti. Turklāt nodokļu īpatsvars darbaspēka izmaksās joprojām kopumā ir augsts visu līmeņu atalgojuma saņēmējiem, izņemot ļoti zema atalgojuma saņēmējus (50 % apmērā no vidējās algas). Tas ir svarīgs iemesls salīdzinoši augstajām darbaspēka izmaksām, kas var negatīvi ietekmēt darbaspēka pieprasījumu, jo īpaši attiecībā uz zemas produktivitātes darbvietām.

| (20) | Būtu jāveicina darbaspēka mobilitāte uz nozarēm, kurās ir liels darbaspēka trūkums, tostarp veselības aprūpes, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) jomā, kā arī tehnisko un profesionālo profesiju jomā. Tas radīs īpašas vajadzības pārkvalificēšanās un prasmju pilnveides ziņā, un būs jāpalielina pieaugušo līdzdalības līmenis izglītībā un apmācībā, tostarp izmantojot saīsinātu darba laiku. Pastāv bažas, ka pašreizējās shēmas apmācības stimulēšanai nesasniedz tos, kuriem tās sniegtu vislielāko labumu, proti, mazkvalificētos darba ņēmējus, gados vecākos darba ņēmējus un migrantu izcelsmes personas. Vājas valodu prasmes ir būtisks šķērslis, jo īpaši Briseles divvalodu darba tirgū. Kopienas veic pasākumus, lai palielinātu zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas studiju uzsākšanu, taču šeit pastāv plašāks rīcības lauks izstrādāt visaptverošākas stratēģijas, lai apmierinātu nākotnes darba tirgus pieprasījumu. Vispārējais digitālo prasmju līmenis ir labs, bet tas neuzlabojas. Jauniešu un jo īpaši to jauniešu vidū, kuriem ir zems izglītības līmenis, digitālo prasmju līmenis ir zemāks nekā vidēji Savienībā un pēdējos gados ir pasliktinājies. Lai nodrošinātu piekļuvi attālinātām mācībām, būtiska nozīme ir atbilstoša aprīkojuma un interneta pieslēguma pieejamībai visiem studentiem, turklāt to nepieciešams papildināt ar skolotāju apmācības un darbaudzināšanas shēmām. Tas turklāt ir nepieciešams, lai nodrošinātu, ka Covid-19 krīzes dēļ nesaasinās jau esošā nevienlīdzība izglītības sistēmā. |
| --- | --- |

(20)

Būtu jāveicina darbaspēka mobilitāte uz nozarēm, kurās ir liels darbaspēka trūkums, tostarp veselības aprūpes, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) jomā, kā arī tehnisko un profesionālo profesiju jomā. Tas radīs īpašas vajadzības pārkvalificēšanās un prasmju pilnveides ziņā, un būs jāpalielina pieaugušo līdzdalības līmenis izglītībā un apmācībā, tostarp izmantojot saīsinātu darba laiku. Pastāv bažas, ka pašreizējās shēmas apmācības stimulēšanai nesasniedz tos, kuriem tās sniegtu vislielāko labumu, proti, mazkvalificētos darba ņēmējus, gados vecākos darba ņēmējus un migrantu izcelsmes personas. Vājas valodu prasmes ir būtisks šķērslis, jo īpaši Briseles divvalodu darba tirgū. Kopienas veic pasākumus, lai palielinātu zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas studiju uzsākšanu, taču šeit pastāv plašāks rīcības lauks izstrādāt visaptverošākas stratēģijas, lai apmierinātu nākotnes darba tirgus pieprasījumu. Vispārējais digitālo prasmju līmenis ir labs, bet tas neuzlabojas. Jauniešu un jo īpaši to jauniešu vidū, kuriem ir zems izglītības līmenis, digitālo prasmju līmenis ir zemāks nekā vidēji Savienībā un pēdējos gados ir pasliktinājies. Lai nodrošinātu piekļuvi attālinātām mācībām, būtiska nozīme ir atbilstoša aprīkojuma un interneta pieslēguma pieejamībai visiem studentiem, turklāt to nepieciešams papildināt ar skolotāju apmācības un darbaudzināšanas shēmām. Tas turklāt ir nepieciešams, lai nodrošinātu, ka Covid-19 krīzes dēļ nesaasinās jau esošā nevienlīdzība izglītības sistēmā.

| (21) | Beļģija ir pieņēmusi daudzas shēmas, lai atbalstītu uzņēmumu likviditāti, tostarp valsts garantiju shēmu aizdevumiem un vairākas reģionālās shēmas, kas paziņotas saskaņā ar valsts atbalsta pasākumu pagaidu shēmu ekonomikas atbalstam pašreizējās Covid-19 pandēmijas laikā. Šādu shēmu efektīva un optimāla īstenošana, tostarp ar starpnieku palīdzību, ir būtiska, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi, jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) un pašnodarbinātie, gūst labumu no tām, lai tos aizsargātu un ļautu ātrāk atgūties. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora, tostarp starpnieku, noturība. |
| --- | --- |

(21)

Beļģija ir pieņēmusi daudzas shēmas, lai atbalstītu uzņēmumu likviditāti, tostarp valsts garantiju shēmu aizdevumiem un vairākas reģionālās shēmas, kas paziņotas saskaņā ar valsts atbalsta pasākumu pagaidu shēmu ekonomikas atbalstam pašreizējās Covid-19 pandēmijas laikā. Šādu shēmu efektīva un optimāla īstenošana, tostarp ar starpnieku palīdzību, ir būtiska, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi, jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) un pašnodarbinātie, gūst labumu no tām, lai tos aizsargātu un ļautu ātrāk atgūties. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora, tostarp starpnieku, noturība.

| (22) | Neraugoties uz valdības centieniem, administratīvais slogs uzņēmumiem ir aptuveni 7 miljardi EUR gadā (1,6 % no IKP), no kuriem lielāko daļu rada nodokļu un darba tiesību ievērošana. Nodokļu sistēma ir sarežģīta dažādu nodokļu izdevumu dēļ. Uzņēmuma algu pārvaldība ir sarežģīta, jo īpaši uzņēmumiem, kuriem jāpārvalda dažādas reģionālās sistēmas. Uzņēmumi aizvien biežāk saskaras ar valsts iestāžu maksājumu kavējumiem, kas papildus apgrūtina uzņēmumus un veicina uzņēmējdarbības vides pasliktināšanos. Būvatļauju izsniegšana, elektroenerģijas un ūdens pieslēgšana būtiski kavējas. Īpašuma nodošanas process ir viens no lēnākajiem un visdārgākajiem Savienībā. Prasības ienākšanai tirgū amatniecības/būvniecības pakalpojumu jomā būtiski atšķiras starp reģioniem. Augsta regulējuma, augsto algu izmaksu un darba tirgus neelastības kumulatīvā ietekme negatīvi ietekmē mazumtirdzniecības nozares darbību. Noteikumi par veikalu darba laiku, pārdošanas veicināšanu, atlaidēm un bezrecepšu zāļu izplatīšanas kanāliem apgrūtina mazumtirgotāju darbības vidi. 5G ieviešanu cita starpā varētu kavēt strikti vides un veselības standarti attiecībā uz aizsardzību no radiācijas (jo īpaši Briselē), kas atšķiras katrā reģionā, dārgie antenu nodokļi Briselē un garais antenu izvietošanas atļauju izsniegšanas laiks. Maksātnespējas jomā nav īpašas vienkāršotas ārpustiesas strīdu izšķiršanas procedūras maziem un vidējiem uzņēmumiem, un tikai parādnieki var sākt maksātnespējas procedūras. Neraugoties uz pakāpeniskiem uzlabojumiem, nepietiekama digitalizācija un resursu trūkums joprojām sagādā problēmas tiesu sistēmai. Ilgstoša tiesvedība administratīvajās tiesās rada ievērojamus kavējumus publiskā iepirkuma un būvatļauju lietās. Galvenajiem tirgus uzraudzības, konkurences un dzelzceļa transporta noteikumu īstenotājiem trūkst darbinieku, lai veiktu savus uzdevumus. |
| --- | --- |

(22)

Neraugoties uz valdības centieniem, administratīvais slogs uzņēmumiem ir aptuveni 7 miljardi EUR gadā (1,6 % no IKP), no kuriem lielāko daļu rada nodokļu un darba tiesību ievērošana. Nodokļu sistēma ir sarežģīta dažādu nodokļu izdevumu dēļ. Uzņēmuma algu pārvaldība ir sarežģīta, jo īpaši uzņēmumiem, kuriem jāpārvalda dažādas reģionālās sistēmas. Uzņēmumi aizvien biežāk saskaras ar valsts iestāžu maksājumu kavējumiem, kas papildus apgrūtina uzņēmumus un veicina uzņēmējdarbības vides pasliktināšanos. Būvatļauju izsniegšana, elektroenerģijas un ūdens pieslēgšana būtiski kavējas. Īpašuma nodošanas process ir viens no lēnākajiem un visdārgākajiem Savienībā. Prasības ienākšanai tirgū amatniecības/būvniecības pakalpojumu jomā būtiski atšķiras starp reģioniem. Augsta regulējuma, augsto algu izmaksu un darba tirgus neelastības kumulatīvā ietekme negatīvi ietekmē mazumtirdzniecības nozares darbību. Noteikumi par veikalu darba laiku, pārdošanas veicināšanu, atlaidēm un bezrecepšu zāļu izplatīšanas kanāliem apgrūtina mazumtirgotāju darbības vidi. 5G ieviešanu cita starpā varētu kavēt strikti vides un veselības standarti attiecībā uz aizsardzību no radiācijas (jo īpaši Briselē), kas atšķiras katrā reģionā, dārgie antenu nodokļi Briselē un garais antenu izvietošanas atļauju izsniegšanas laiks. Maksātnespējas jomā nav īpašas vienkāršotas ārpustiesas strīdu izšķiršanas procedūras maziem un vidējiem uzņēmumiem, un tikai parādnieki var sākt maksātnespējas procedūras. Neraugoties uz pakāpeniskiem uzlabojumiem, nepietiekama digitalizācija un resursu trūkums joprojām sagādā problēmas tiesu sistēmai. Ilgstoša tiesvedība administratīvajās tiesās rada ievērojamus kavējumus publiskā iepirkuma un būvatļauju lietās. Galvenajiem tirgus uzraudzības, konkurences un dzelzceļa transporta noteikumu īstenotājiem trūkst darbinieku, lai veiktu savus uzdevumus.

| (23) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas, kas arī palīdzētu nodrošināt rūpniecības pārkārtošanos. Kā norādīts Beļģijas Nacionālajā enerģētikas un klimata plānā (NECP) 2021.–2030. gadam, Beļģijai ir vajadzīgas ievērojamas investīcijas ilgtspējīgā transportā, jo īpaši, lai risinātu sastrēgumu un elektromobilitātes problēmas. Pirms Covid-19 krīzes Beļģijas reģioni bija paziņojuši par nozīmīgiem daudzgadu transporta infrastruktūras plāniem. Lieli ieguldījumi tiek veikti piepilsētas dzelzceļā ap Briseli, signālu, ostu un pārrobežu dzelzceļa savienojumos. Ievērojamus ieguldījumus tiek plānots veikt arī Briseles metro, tramvaju un autobusu infrastruktūrā. NECP ir noteikta vajadzība pēc apjomīgām investīcijām tādās jomās kā atjaunojamas elektroenerģijas ražošana un elektroenerģijas ražošanas elastība, starpsavienojumi, viedtīkli, uzglabāšana un energoefektivitāte, lai sasniegtu Eiropas mērķus enerģētikas un klimata jomā, īstenotu Beļģijas juridiskās saistības līdz 2025. gadam pilnībā pārtraukt kodolenerģijas izmantošanu un atjaunot 80 % no ēku fonda, kas tika uzbūvēts pirms enerģijas normu ieviešanas. Atšķirībā no salīdzinoši augstās privātās pētniecības un izstrādes intensitātes (R&D), publiskā sektora pētniecības un izstrādes intensitāte joprojām ir nedaudz zemāka nekā lielākajā daļā dalībvalstu ar līdzīgu ekonomikas attīstības līmeni. Pastāv risks, ka Beļģija atpaliks 5G ieviešanas jomā, jo tā neplāno piešķirt 5G pirmjoslas Savienības tiesību aktos noteiktajos termiņos. Beļģijas iestādes 2020. gada martā sāka sabiedrisko apspriešanu par pagaidu valsts licencēm 200 MHz pieejamā spektra frekvenču joslā 3,6-3,8 GHz kā pagaidu risinājumu. Laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Beļģijai risināt dažas no problēmām, ko rada pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku, īpaši teritorijās, kas ietvertas ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Beļģijai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(23)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas, kas arī palīdzētu nodrošināt rūpniecības pārkārtošanos. Kā norādīts Beļģijas Nacionālajā enerģētikas un klimata plānā (NECP) 2021.–2030. gadam, Beļģijai ir vajadzīgas ievērojamas investīcijas ilgtspējīgā transportā, jo īpaši, lai risinātu sastrēgumu un elektromobilitātes problēmas. Pirms Covid-19 krīzes Beļģijas reģioni bija paziņojuši par nozīmīgiem daudzgadu transporta infrastruktūras plāniem. Lieli ieguldījumi tiek veikti piepilsētas dzelzceļā ap Briseli, signālu, ostu un pārrobežu dzelzceļa savienojumos. Ievērojamus ieguldījumus tiek plānots veikt arī Briseles metro, tramvaju un autobusu infrastruktūrā. NECP ir noteikta vajadzība pēc apjomīgām investīcijām tādās jomās kā atjaunojamas elektroenerģijas ražošana un elektroenerģijas ražošanas elastība, starpsavienojumi, viedtīkli, uzglabāšana un energoefektivitāte, lai sasniegtu Eiropas mērķus enerģētikas un klimata jomā, īstenotu Beļģijas juridiskās saistības līdz 2025. gadam pilnībā pārtraukt kodolenerģijas izmantošanu un atjaunot 80 % no ēku fonda, kas tika uzbūvēts pirms enerģijas normu ieviešanas. Atšķirībā no salīdzinoši augstās privātās pētniecības un izstrādes intensitātes (R&D), publiskā sektora pētniecības un izstrādes intensitāte joprojām ir nedaudz zemāka nekā lielākajā daļā dalībvalstu ar līdzīgu ekonomikas attīstības līmeni. Pastāv risks, ka Beļģija atpaliks 5G ieviešanas jomā, jo tā neplāno piešķirt 5G pirmjoslas Savienības tiesību aktos noteiktajos termiņos. Beļģijas iestādes 2020. gada martā sāka sabiedrisko apspriešanu par pagaidu valsts licencēm 200 MHz pieejamā spektra frekvenču joslā 3,6-3,8 GHz kā pagaidu risinājumu. Laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Beļģijai risināt dažas no problēmām, ko rada pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku, īpaši teritorijās, kas ietvertas ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Beļģijai optimāli izmantot minēto fondu.

| (24) | Beļģijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(24)

Beļģijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (25) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Beļģija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(25)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Beļģija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (26) | Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Beļģijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes. |
| --- | --- |

(26)

Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Beļģijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes.

| (27) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Beļģijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Beļģijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Beļģijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(27)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Beļģijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Beļģijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Beļģijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (28) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (8) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (8) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Beļģijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Nostiprināt veselības aprūpes sistēmas vispārējo noturību un nodrošināt kritiski svarīgu zāļu piegādi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mazināt Covid-19 krīzes ietekmi uz nodarbinātību un sociālo jomu, jo īpaši veicinot efektīvus aktīvā darba tirgus pasākumus un veicinot prasmju attīstību. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Gādāt par efektīvu likviditātes nodrošināšanas pasākumu īstenošanu, lai palīdzētu maziem un vidējiem uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām un uzlabotu uzņēmējdarbības vidi. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Ievirzīt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz ilgtspējīga transporta infrastruktūru, tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, aprites ekonomiku, digitālo infrastruktūru, piemēram, 5G un gigabitu tīkliem, un pētniecību un inovāciju. |
| --- | --- |

3.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā.

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 1. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Valdības neto primāros izdevumus veido kopējie valdības izdevumi, izņemot procentu izdevumus, izdevumus saistībā ar Savienības programmām, kas ir pilnībā izlīdzināti ar ienākumiem no Savienības fondiem, un nediskrecionāras izmaiņas saistībā ar bezdarbnieku pabalstu izdevumiem. Valsts finansētā bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis ir izlīdzināts četru gadu laikposmā. Ir ņemti vērā tiesību aktos paredzētie diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā ir atskaitīti.

7

(8)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

8

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/8

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Bulgārijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2020. gada konverģences programmu

(2020/C 282/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Bulgārija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Bulgārija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Bulgāriju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Bulgārija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Bulgārijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Bulgārijā makroekonomikas nelīdzsvarotība vairs nepastāv. Iepriekšējos gados konstatētas nepilnības finanšu sektorā, kā arī liels uzņēmumu parādu līmenis un ienākumus nenesošu aizdevumu (INA) apjoms. Ir konstatēts, ka Bulgārijā nelīdzsvarotību vairs nav, jo konsekventa politikas rīcība un labvēlīga makroekonomikas vide ir vēl vairāk samazinājusi risku un neaizsargātību. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Bulgāriju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Bulgārija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Bulgārijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Bulgārijā makroekonomikas nelīdzsvarotība vairs nepastāv. Iepriekšējos gados konstatētas nepilnības finanšu sektorā, kā arī liels uzņēmumu parādu līmenis un ienākumus nenesošu aizdevumu (INA) apjoms. Ir konstatēts, ka Bulgārijā nelīdzsvarotību vairs nav, jo konsekventa politikas rīcība un labvēlīga makroekonomikas vide ir vēl vairāk samazinājusi risku un neaizsargātību.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu adekvātus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu adekvātus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīga krīžgatavība. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīga krīžgatavība. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (“ESI fondiem”) nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Bulgārija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (“ESI fondiem”) nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Bulgārija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas Bulgārijas reģionos izpaudīsies nevienādi tādēļ, ka tiem ir dažādi specializācijas modeļi, jo īpaši reģionos, kas izteikti balstīti uz tiešas saskares darījumiem ar patērētājiem. Tas rada būtisku risku, ka Bulgārijā palielināsies reģionālās atšķirības, pastiprinot jau novēroto tendenci, ka palielinās atšķirības starp galvaspilsētu un pārējo valsti, kā arī starp pilsētām un lauku apvidiem. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas Bulgārijas reģionos izpaudīsies nevienādi tādēļ, ka tiem ir dažādi specializācijas modeļi, jo īpaši reģionos, kas izteikti balstīti uz tiešas saskares darījumiem ar patērētājiem. Tas rada būtisku risku, ka Bulgārijā palielināsies reģionālās atšķirības, pastiprinot jau novēroto tendenci, ka palielinās atšķirības starp galvaspilsētu un pārējo valsti, kā arī starp pilsētām un lauku apvidiem. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Bulgārija savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada konverģences programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Bulgārija savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada konverģences programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Bulgāriju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. |
| --- | --- |

(11)

Uz Bulgāriju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa.

| (12) | Valdība savā 2020. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais deficīts pasliktināsies no pārpalikuma 2,1 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 3,1 % apmērā no IKP 2020. gadā. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 20,4 % no IKP, taču saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu ir paredzams, ka 2020. gadā tā palielināsies līdz 28,5 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. |
| --- | --- |

(12)

Valdība savā 2020. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais deficīts pasliktināsies no pārpalikuma 2,1 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 3,1 % apmērā no IKP 2020. gadā. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 20,4 % no IKP, taču saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu ir paredzams, ka 2020. gadā tā palielināsies līdz 28,5 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

| (13) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Bulgārija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 1,3 % no IKP. Pasākumi ietver lielākus izdevumus veselības aprūpei un sociālās aizsardzības pakalpojumiem un nodarbinātības atbalsta shēmai grūtībās nonākušajām nozarēm. Turklāt Bulgārija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs nodrošināt uzņēmumu likviditāti, un saskaņā ar 2020. gada konverģences programmas aplēsi tie sasniegs 0,6 % no IKP. Minētie pasākumi ietver valsts īpašumā esošās Bulgārijas Attīstības bankas garantijas un uzņēmumu ienākuma nodokļa nomaksas atlikšanu. Kopumā Bulgārijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(13)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Bulgārija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 1,3 % no IKP. Pasākumi ietver lielākus izdevumus veselības aprūpei un sociālās aizsardzības pakalpojumiem un nodarbinātības atbalsta shēmai grūtībās nonākušajām nozarēm. Turklāt Bulgārija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs nodrošināt uzņēmumu likviditāti, un saskaņā ar 2020. gada konverģences programmas aplēsi tie sasniegs 0,6 % no IKP. Minētie pasākumi ietver valsts īpašumā esošās Bulgārijas Attīstības bankas garantijas un uzņēmumu ienākuma nodokļa nomaksas atlikšanu. Kopumā Bulgārijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (14) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Bulgārijas vispārējās valdības deficīts tiek prognozēts 2,8 % apmērā no IKP 2020. gadā un 1,8 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Bulgārijas vispārējās valdības deficīts tiek prognozēts 2,8 % apmērā no IKP 2020. gadā un 1,8 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %.

| (15) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo plānots, ka Bulgārija 2020. gadā pārkāps deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Pēc visu attiecīgo faktoru izvērtēšanas minētajā ziņojumā tika secināts, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs ir izpildīts. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo plānots, ka Bulgārija 2020. gadā pārkāps deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Pēc visu attiecīgo faktoru izvērtēšanas minētajā ziņojumā tika secināts, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs ir izpildīts.

| (16) | Bulgārija 2020. gada 13. martā izsludināja ārkārtas stāvokli no 2020. gada 13. marta līdz 2020. gada 13. aprīlim; ārkārtas stāvokli vēlāk pagarināja līdz 2020. gada 13. maijam un pēc tam aizstāja ar ārkārtas epidemioloģisko situāciju – līdz 2020. gada 14. jūnijam. Bulgārijas parlaments 2020. gada 6. aprīlī pieņēma valdības iesniegto priekšlikumu grozījumam 2020. gada valsts budžetā. Jaunajā budžetā paredzēts valsts budžeta deficīts 3,5 miljardu BGN apmērā (2,9 % no IKP), kas saistīts ar izdevumu palielināšanu krīzes pārvarēšanas pasākumiem un gaidāmo ieņēmumu samazinājumu par 2,4 miljardiem BGN. Ir paredzēts pieckārt palielināt jauno valdības emitēto parāda instrumentu apjoma limitu no 2,2 miljardiem BGN līdz 10 miljardiem BGN. Kopumā Bulgārija mobilizēja vairāk nekā 870 miljonu BGN finansējumu no vairākām darbības programmām, kas finansētas no ESI fondiem 2014.–2020. gada plānošanas periodam, ar mērķi atbalstīt veselības aprūpes sistēmu un risināt pandēmijas sociālekonomiskās sekas. |
| --- | --- |

(16)

Bulgārija 2020. gada 13. martā izsludināja ārkārtas stāvokli no 2020. gada 13. marta līdz 2020. gada 13. aprīlim; ārkārtas stāvokli vēlāk pagarināja līdz 2020. gada 13. maijam un pēc tam aizstāja ar ārkārtas epidemioloģisko situāciju – līdz 2020. gada 14. jūnijam. Bulgārijas parlaments 2020. gada 6. aprīlī pieņēma valdības iesniegto priekšlikumu grozījumam 2020. gada valsts budžetā. Jaunajā budžetā paredzēts valsts budžeta deficīts 3,5 miljardu BGN apmērā (2,9 % no IKP), kas saistīts ar izdevumu palielināšanu krīzes pārvarēšanas pasākumiem un gaidāmo ieņēmumu samazinājumu par 2,4 miljardiem BGN. Ir paredzēts pieckārt palielināt jauno valdības emitēto parāda instrumentu apjoma limitu no 2,2 miljardiem BGN līdz 10 miljardiem BGN. Kopumā Bulgārija mobilizēja vairāk nekā 870 miljonu BGN finansējumu no vairākām darbības programmām, kas finansētas no ESI fondiem 2014.–2020. gada plānošanas periodam, ar mērķi atbalstīt veselības aprūpes sistēmu un risināt pandēmijas sociālekonomiskās sekas.

| (17) | Reaģējot uz Covid-19 krīzi, Bulgārija ieviesa nodarbinātības atbalsta pasākumu, ar kuru valsts apņemas uz laiku līdz trim mēnešiem maksāt 60 % no darba ņēmēju ienākumiem un ar tiem saistītajām sociālā nodrošinājuma iemaksām, ar nosacījumu, ka darba devējs apmaksā atlikušo starpību un apņemas paturēt darba ņēmējus darbā. Darba devējam ir arī pienākums saglabāt darbvietu uz turpmāku periodu, kas atbilst vismaz laikposmam, ko sedza subsīdija. Minēto pasākumu var izmantot uzņēmumi nozarēs, ko tieši ietekmē ārkārtas stāvokļa dēļ noteiktie ierobežojumi. Kā noteikts 2020. gada 30. marta dekrētā Nr. 55, to var izmantot arī uzņēmumi no citām nozarēm, kuri var pierādīt, ka to ieņēmumi konkrētā laikposmā 2020. gada martā salīdzinājumā ar 2019. gada martu ir samazinājušies par 20 %. |
| --- | --- |

(17)

Reaģējot uz Covid-19 krīzi, Bulgārija ieviesa nodarbinātības atbalsta pasākumu, ar kuru valsts apņemas uz laiku līdz trim mēnešiem maksāt 60 % no darba ņēmēju ienākumiem un ar tiem saistītajām sociālā nodrošinājuma iemaksām, ar nosacījumu, ka darba devējs apmaksā atlikušo starpību un apņemas paturēt darba ņēmējus darbā. Darba devējam ir arī pienākums saglabāt darbvietu uz turpmāku periodu, kas atbilst vismaz laikposmam, ko sedza subsīdija. Minēto pasākumu var izmantot uzņēmumi nozarēs, ko tieši ietekmē ārkārtas stāvokļa dēļ noteiktie ierobežojumi. Kā noteikts 2020. gada 30. marta dekrētā Nr. 55, to var izmantot arī uzņēmumi no citām nozarēm, kuri var pierādīt, ka to ieņēmumi konkrētā laikposmā 2020. gada martā salīdzinājumā ar 2019. gada martu ir samazinājušies par 20 %.

| (18) | Bulgārijas Attīstības bankas kapitāls tika palielināts par 700 miljoniem BGN, lai atbalstītu ekonomikas likviditāti. Bankām tika piešķirti 500 miljoni BGN portfeļa garantijām, lai tās nodrošinātu elastīgākus darījumu aizdevumu nosacījumus uzņēmumiem, savukārt 200 miljoni BGN tika piešķirti garantijām bezprocentu aizdevumiem līdz 4 500 BGN personām, kuras uzņēmumi norīkojuši bezalgas atvaļinājumā, vai pašnodarbinātām personām. Bulgārijas Attīstības banka arī īstenos 100 miljonu EUR garantiju shēmu aizdevumiem maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), ko finansēs no Eiropas Reģionālās attīstības fonda darbības programmas “Inovācija un konkurētspēja”. Finanšu instrumentu fonda pārvaldītājs Bulgārijā ir pārskatījis portfeli un pielāgo uzņēmumu atbalsta instrumentus pašreizējai ekonomiskajai realitātei. Bulgārijas Valsts banka ieviesusi pasākumu kopumu 9,3 miljardu BGN apmērā, kuru mērķis ir saglabāt banku sistēmas noturību un palielināt tās elastību, lai samazinātu ierobežojumu negatīvo ietekmi uz iedzīvotājiem un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(18)

Bulgārijas Attīstības bankas kapitāls tika palielināts par 700 miljoniem BGN, lai atbalstītu ekonomikas likviditāti. Bankām tika piešķirti 500 miljoni BGN portfeļa garantijām, lai tās nodrošinātu elastīgākus darījumu aizdevumu nosacījumus uzņēmumiem, savukārt 200 miljoni BGN tika piešķirti garantijām bezprocentu aizdevumiem līdz 4 500 BGN personām, kuras uzņēmumi norīkojuši bezalgas atvaļinājumā, vai pašnodarbinātām personām. Bulgārijas Attīstības banka arī īstenos 100 miljonu EUR garantiju shēmu aizdevumiem maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), ko finansēs no Eiropas Reģionālās attīstības fonda darbības programmas “Inovācija un konkurētspēja”. Finanšu instrumentu fonda pārvaldītājs Bulgārijā ir pārskatījis portfeli un pielāgo uzņēmumu atbalsta instrumentus pašreizējai ekonomiskajai realitātei. Bulgārijas Valsts banka ieviesusi pasākumu kopumu 9,3 miljardu BGN apmērā, kuru mērķis ir saglabāt banku sistēmas noturību un palielināt tās elastību, lai samazinātu ierobežojumu negatīvo ietekmi uz iedzīvotājiem un uzņēmumiem.

| (19) | Covid-19 krīze smagi skārusi Bulgārijas ekonomiku, ietekmējot gan pakalpojumu, gan ražošanas nozares. Negatīvo ietekmi pastiprinājusi pieprasījuma un piedāvājuma samazināšanās un traucējumi globālajās vērtības ķēdēs. Valdības veiktie pasākumi ārkārtas stāvokļa pārvarēšanai var palīdzēt mazināt krīzes sekas, bet to ātra un efektīva īstenošana būs svarīga nodarbinātības saglabāšanai un uzņēmumu, jo īpaši MVU, un neatkarīgo darba ņēmēju, likviditātes uzlabošanai. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku nozares noturība. Ievērojot Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā izklāstītās pamatnostādnes, Bulgārija atcēla eksporta aizliegumus individuāliem aizsardzības līdzekļiem un izveidoja “zaļās joslas” ātrām pārbaudēm robežšķērsošanas vietās. |
| --- | --- |

(19)

Covid-19 krīze smagi skārusi Bulgārijas ekonomiku, ietekmējot gan pakalpojumu, gan ražošanas nozares. Negatīvo ietekmi pastiprinājusi pieprasījuma un piedāvājuma samazināšanās un traucējumi globālajās vērtības ķēdēs. Valdības veiktie pasākumi ārkārtas stāvokļa pārvarēšanai var palīdzēt mazināt krīzes sekas, bet to ātra un efektīva īstenošana būs svarīga nodarbinātības saglabāšanai un uzņēmumu, jo īpaši MVU, un neatkarīgo darba ņēmēju, likviditātes uzlabošanai. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku nozares noturība. Ievērojot Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā izklāstītās pamatnostādnes, Bulgārija atcēla eksporta aizliegumus individuāliem aizsardzības līdzekļiem un izveidoja “zaļās joslas” ātrām pārbaudēm robežšķērsošanas vietās.

| (20) | Covid-19 krīze radīja papildu slodzi Bulgārijas veselības sistēmai, kuru jau pirms tam raksturoja ierobežota piekļūstamība mazā publiskā finansējuma, ierobežotā veselības apdrošināšanas seguma, kaut arī pieaugošā, tomēr mazā medmāsu skaita un veselības aprūpes darbinieku nevienmērīgā reģionālā sadalījuma dēļ. Tāpēc ir jomas, kurās iespējams stiprināt Bulgārijas veselības sistēmas vispārējo noturību, piekļūstamību un spējas. Ambulatorās (vispārējās un specializētās) aprūpes paplašināšana, izmantojot arī telekonsultācijas, atslogotu slimnīcas, savukārt testēšanai un ārstēšanai vajadzētu būt pieejamai visiem neatkarīgi no veselības apdrošināšanas statusa. Visā teritorijā būtu jānodrošina veselības aprūpes darbinieku un viņu pakalpojumu pietiekama piekļūstamība atbilstoši iedzīvotāju vajadzībām. Primārās, ilgtermiņa un kopienas nodrošinātas aprūpes integrācija ir būtiska vecāka gadagājuma cilvēkiem un visneaizsargātākajām grupām. |
| --- | --- |

(20)

Covid-19 krīze radīja papildu slodzi Bulgārijas veselības sistēmai, kuru jau pirms tam raksturoja ierobežota piekļūstamība mazā publiskā finansējuma, ierobežotā veselības apdrošināšanas seguma, kaut arī pieaugošā, tomēr mazā medmāsu skaita un veselības aprūpes darbinieku nevienmērīgā reģionālā sadalījuma dēļ. Tāpēc ir jomas, kurās iespējams stiprināt Bulgārijas veselības sistēmas vispārējo noturību, piekļūstamību un spējas. Ambulatorās (vispārējās un specializētās) aprūpes paplašināšana, izmantojot arī telekonsultācijas, atslogotu slimnīcas, savukārt testēšanai un ārstēšanai vajadzētu būt pieejamai visiem neatkarīgi no veselības apdrošināšanas statusa. Visā teritorijā būtu jānodrošina veselības aprūpes darbinieku un viņu pakalpojumu pietiekama piekļūstamība atbilstoši iedzīvotāju vajadzībām. Primārās, ilgtermiņa un kopienas nodrošinātas aprūpes integrācija ir būtiska vecāka gadagājuma cilvēkiem un visneaizsargātākajām grupām.

| (21) | Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 7,0 %, bet 2021. gadā samazināsies – līdz 5,8 %. Kopš ārkārtas stāvokļa sākuma ir strauji pieaudzis bezdarbs tirdzniecības, izmitināšanas un ēdināšanas pakalpojumu jomā un ražošanas nozarēs lielās pilsētās un to cilvēku vidū, kuru izglītība nav augstāka par vidējo. Valdība ir veikusi pasākumus nodarbinātības aizsardzībai, jo īpaši ieviesusi saīsināta darba laika shēmas, kas būtu ātri jāīsteno un vēl vairāk jāpastiprina. Sadarbībā ar sociālajiem partneriem pašreizējos apstākļos ir vajadzīgs plašs atbalsts darba devējiem un darba ņēmējiem, ieskaitot pašnodarbinātās personas, lai novērstu turpmāku darba zaudēšanu. Būs jāstiprina nodarbinātības aģentūras spējas un īstenotie pasākumi, lai reaģētu uz negatīvo ietekmi uz darba tirgu. Būs noderīgi turpināt iesaistīšanu darba tirgū, prasmju uzlabošanu un pārkvalifikāciju, lai sekmētu cilvēku atgriešanos darbā, vienlaikus sagatavojot ekonomiski aktīvos iedzīvotājus digitalizācijas radītajiem izaicinājumiem un iespējām. Covid-19 krīze varētu arī būtiski ietekmēt neoficiāli nodarbinātos darba ņēmējus, kuriem ir ierobežota piekļuve veselības aprūpes pakalpojumiem un sociālajai aizsardzībai. Ar mērķtiecīgiem politikas pasākumiem varētu novērst neaizsargāto darba ņēmēju un visneaizsargātāko grupu ieslīgšanu dziļākā nabadzībā un uzlabot viņu iztikas līdzekļus atveseļošanas laikā. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 7,0 %, bet 2021. gadā samazināsies – līdz 5,8 %. Kopš ārkārtas stāvokļa sākuma ir strauji pieaudzis bezdarbs tirdzniecības, izmitināšanas un ēdināšanas pakalpojumu jomā un ražošanas nozarēs lielās pilsētās un to cilvēku vidū, kuru izglītība nav augstāka par vidējo. Valdība ir veikusi pasākumus nodarbinātības aizsardzībai, jo īpaši ieviesusi saīsināta darba laika shēmas, kas būtu ātri jāīsteno un vēl vairāk jāpastiprina. Sadarbībā ar sociālajiem partneriem pašreizējos apstākļos ir vajadzīgs plašs atbalsts darba devējiem un darba ņēmējiem, ieskaitot pašnodarbinātās personas, lai novērstu turpmāku darba zaudēšanu. Būs jāstiprina nodarbinātības aģentūras spējas un īstenotie pasākumi, lai reaģētu uz negatīvo ietekmi uz darba tirgu. Būs noderīgi turpināt iesaistīšanu darba tirgū, prasmju uzlabošanu un pārkvalifikāciju, lai sekmētu cilvēku atgriešanos darbā, vienlaikus sagatavojot ekonomiski aktīvos iedzīvotājus digitalizācijas radītajiem izaicinājumiem un iespējām. Covid-19 krīze varētu arī būtiski ietekmēt neoficiāli nodarbinātos darba ņēmējus, kuriem ir ierobežota piekļuve veselības aprūpes pakalpojumiem un sociālajai aizsardzībai. Ar mērķtiecīgiem politikas pasākumiem varētu novērst neaizsargāto darba ņēmēju un visneaizsargātāko grupu ieslīgšanu dziļākā nabadzībā un uzlabot viņu iztikas līdzekļus atveseļošanas laikā.

| (22) | Covid-19 krīze nesamērīgi ietekmē neaizsargātas grupas un saasina pašreizējās sociālās problēmas. Jau pirms krīzes bija liels nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku īpatsvars, jo īpaši bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku, personu ar invaliditāti un romu vidū, savukārt sociālie pārvedumi tikai nedaudz palīdzēja samazināt nabadzību. Ienākumu nevienlīdzība bija viena no visaugstākajām Savienībā, un nodokļu un pabalstu sistēmu ietekme uz tās samazināšanu bija viena no vājākajām salīdzinājumā ar citām valstīm. Krīzes pārvarēšanai jāveic pasākumi jau iepriekšējos gados konstatēto nepilnību novēršanai, jo īpaši minimālo ienākumu shēmā, kura Savienības mērogā ir viena no visneadekvātākajām, lai palīdzētu saņēmējiem izkļūt no nabadzības. Joprojām aktuāli ir tādi jautājumi kā sociālās aizsardzības nodrošināšana visiem, arī nestandarta nodarbinātības formu darba ņēmējiem, pašnodarbinātām personām un mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, ienākumu atbalsta, pārtikas un adekvātu sociālo pakalpojumu nodrošināšana, kā arī ārkārtas izmitināšana un atbalsts bezpajumtniekiem. Sociālo pakalpojumu reforma palīdzētu stabilizēt sistēmu, savukārt ciešāka sadarbība starp veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem ļautu vēl vairāk palīdzēt tiem, kuri paši nespēj par sevi parūpēties, un personām ar invaliditāti. Daudzām romu mājsaimniecībām, kuras jau pirms krīzes bija ļoti nabadzīgas, ir vajadzīgi starpniecības pakalpojumi, pamatpakalpojumi un atbalsts. |
| --- | --- |

(22)

Covid-19 krīze nesamērīgi ietekmē neaizsargātas grupas un saasina pašreizējās sociālās problēmas. Jau pirms krīzes bija liels nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku īpatsvars, jo īpaši bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku, personu ar invaliditāti un romu vidū, savukārt sociālie pārvedumi tikai nedaudz palīdzēja samazināt nabadzību. Ienākumu nevienlīdzība bija viena no visaugstākajām Savienībā, un nodokļu un pabalstu sistēmu ietekme uz tās samazināšanu bija viena no vājākajām salīdzinājumā ar citām valstīm. Krīzes pārvarēšanai jāveic pasākumi jau iepriekšējos gados konstatēto nepilnību novēršanai, jo īpaši minimālo ienākumu shēmā, kura Savienības mērogā ir viena no visneadekvātākajām, lai palīdzētu saņēmējiem izkļūt no nabadzības. Joprojām aktuāli ir tādi jautājumi kā sociālās aizsardzības nodrošināšana visiem, arī nestandarta nodarbinātības formu darba ņēmējiem, pašnodarbinātām personām un mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, ienākumu atbalsta, pārtikas un adekvātu sociālo pakalpojumu nodrošināšana, kā arī ārkārtas izmitināšana un atbalsts bezpajumtniekiem. Sociālo pakalpojumu reforma palīdzētu stabilizēt sistēmu, savukārt ciešāka sadarbība starp veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem ļautu vēl vairāk palīdzēt tiem, kuri paši nespēj par sevi parūpēties, un personām ar invaliditāti. Daudzām romu mājsaimniecībām, kuras jau pirms krīzes bija ļoti nabadzīgas, ir vajadzīgi starpniecības pakalpojumi, pamatpakalpojumi un atbalsts.

| (23) | Izglītības un apmācības pakalpojumu sniegšanas uzlabošana un labāk kvalificēts darbaspēks būtu arī stiprs pamats ekonomikas atveseļošanai un vidējā termiņā veicinātu iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi. Bulgārijā vēl aizvien varētu uzlabot izglītības un apmācības kvalitāti, atbilstību darba tirgum un iekļautību. Bulgārija ir viena no dalībvalstīm, kurās sociālekonomiskā izcelsme visvairāk ietekmē mācību rezultātus. Romu iekļaušana izglītībā joprojām ir problēma, un izglītības priekšlaicīga pamešana ir īpaši izplatīta romu vidū un lauku apvidos. Vispārējais digitālo prasmju līmenis iedzīvotājiem (16–74 g. v.) ir zems, arī jauniešiem (16–19 g. v.). Digitālo prasmju uzlabošana, piemēram, piedāvājot vairāk ar digitālo jomu saistītu grādu un mācību programmu, varētu palīdzēt pielāgoties digitalizācijas radītajām pārmaiņām darba tirgū un vajadzībai pēc digitālā tāldarba. Tajā pašā laikā joprojām ir 11 % skolēnu, kuriem nav datoru un/vai piekļuves internetam, un 2 000 skolotāju nav datoru. Tālab pastāv risks, ka, neraugoties uz dažiem neseniem atbalsta pasākumiem, pašreizējā attālinātās mācīšanās situācija var pasliktināt jau tā augsto nevienlīdzību izglītības un apmācības jomā. Turpmākajiem centieniem uzlabot visu studentu digitālās zināšanas un viņu piekļuvi adekvātai tehniskajai infrastruktūrai būtu pozitīva ilgstoša ietekme uz viņu – jo īpaši neaizsargātu grupu, tostarp romu, – piekļuvi izglītībai, tādējādi palīdzot samazināt viņu augstos priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājus. |
| --- | --- |

(23)

Izglītības un apmācības pakalpojumu sniegšanas uzlabošana un labāk kvalificēts darbaspēks būtu arī stiprs pamats ekonomikas atveseļošanai un vidējā termiņā veicinātu iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi. Bulgārijā vēl aizvien varētu uzlabot izglītības un apmācības kvalitāti, atbilstību darba tirgum un iekļautību. Bulgārija ir viena no dalībvalstīm, kurās sociālekonomiskā izcelsme visvairāk ietekmē mācību rezultātus. Romu iekļaušana izglītībā joprojām ir problēma, un izglītības priekšlaicīga pamešana ir īpaši izplatīta romu vidū un lauku apvidos. Vispārējais digitālo prasmju līmenis iedzīvotājiem (16–74 g. v.) ir zems, arī jauniešiem (16–19 g. v.). Digitālo prasmju uzlabošana, piemēram, piedāvājot vairāk ar digitālo jomu saistītu grādu un mācību programmu, varētu palīdzēt pielāgoties digitalizācijas radītajām pārmaiņām darba tirgū un vajadzībai pēc digitālā tāldarba. Tajā pašā laikā joprojām ir 11 % skolēnu, kuriem nav datoru un/vai piekļuves internetam, un 2 000 skolotāju nav datoru. Tālab pastāv risks, ka, neraugoties uz dažiem neseniem atbalsta pasākumiem, pašreizējā attālinātās mācīšanās situācija var pasliktināt jau tā augsto nevienlīdzību izglītības un apmācības jomā. Turpmākajiem centieniem uzlabot visu studentu digitālās zināšanas un viņu piekļuvi adekvātai tehniskajai infrastruktūrai būtu pozitīva ilgstoša ietekme uz viņu – jo īpaši neaizsargātu grupu, tostarp romu, – piekļuvi izglītībai, tādējādi palīdzot samazināt viņu augstos priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājus.

| (24) | Covid-19 krīze ir izgaismojusi efektīvas valsts pārvaldes un labi funkcionējošas digitālās pārvaldības, t. sk. e-veselības un e-iepirkuma, stratēģisko nozīmi. Savienība ir atbalstījusi reformas šajā jomā, taču to īstenošana norit pārāk lēni, un tas ir negatīvi ietekmējis publiskā sektora efektivitāti ierobežojumu laikā. Tāpēc Bulgārija atpaliek e-pakalpojumu sniegšanā, un būtu jāveicina to izmantošana iedzīvotāju un uzņēmumu vidū. Visos aspektos būs jārisina arī jautājumi, kas saistīti ar kritiskās infrastruktūras kiberdrošību un drošību. Atveseļošanas pasākumu savlaicīgas un efektīvas īstenošanas nodrošināšanai nākotnē izšķiroša nozīme būs efektīvai valsts pārvaldei. Īpaši svarīga joprojām ir sadarbība un koordinācija visos valdības līmeņos, arī tādās jomās kā publiskā iepirkuma līgumi un koncesijas un tirgus uzraudzība. Paredzamāks un stabilāks regulējums, efektīva politikas īstenošanas kontrole un administratīvā sloga samazināšana uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un veicinātu investīcijas, pozitīvi ietekmējot atveseļošanas ātrumu. |
| --- | --- |

(24)

Covid-19 krīze ir izgaismojusi efektīvas valsts pārvaldes un labi funkcionējošas digitālās pārvaldības, t. sk. e-veselības un e-iepirkuma, stratēģisko nozīmi. Savienība ir atbalstījusi reformas šajā jomā, taču to īstenošana norit pārāk lēni, un tas ir negatīvi ietekmējis publiskā sektora efektivitāti ierobežojumu laikā. Tāpēc Bulgārija atpaliek e-pakalpojumu sniegšanā, un būtu jāveicina to izmantošana iedzīvotāju un uzņēmumu vidū. Visos aspektos būs jārisina arī jautājumi, kas saistīti ar kritiskās infrastruktūras kiberdrošību un drošību. Atveseļošanas pasākumu savlaicīgas un efektīvas īstenošanas nodrošināšanai nākotnē izšķiroša nozīme būs efektīvai valsts pārvaldei. Īpaši svarīga joprojām ir sadarbība un koordinācija visos valdības līmeņos, arī tādās jomās kā publiskā iepirkuma līgumi un koncesijas un tirgus uzraudzība. Paredzamāks un stabilāks regulējums, efektīva politikas īstenošanas kontrole un administratīvā sloga samazināšana uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un veicinātu investīcijas, pozitīvi ietekmējot atveseļošanas ātrumu.

| (25) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Covid-19 krīze vēl spilgtāk izgaismoja digitalizācijas un inovācijas nozīmi, un šajās jomās Bulgārijas un jo īpaši tās MVI sniegums ir krietni vien zem Savienības vidējā rādītāja. Raksturīgs minētās problēmas piemērs ir plānotā 5G sākotnējās radiofrekvenču spektra joslas piešķiršana, kas nav pietiekama savlaicīgai un efektīvai 5G pakalpojumu sniegšanas nodrošināšanai. Vēl ir jārisina jau zināmās pētniecības un augstākās izglītības sistēmas problēmas, piemēram, sadrumstalotība, mazs finansējums un ierobežota zināšanu un tehnoloģiju nodošana. Tajā pašā laikā Savienības mērogā Bulgārijas ekonomikai ir raksturīga vislielākā resursietilpība, energoietilpība un siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte, un ir vajadzīgas būtiskas investīcijas enerģētikas un dekarbonizācijas jomā, lai veicinātu pāreju uz klimatneitralitāti, kā paredzēts Bulgārijas Nacionālajā enerģētikas un klimata plānā. |
| --- | --- |

(25)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Covid-19 krīze vēl spilgtāk izgaismoja digitalizācijas un inovācijas nozīmi, un šajās jomās Bulgārijas un jo īpaši tās MVI sniegums ir krietni vien zem Savienības vidējā rādītāja. Raksturīgs minētās problēmas piemērs ir plānotā 5G sākotnējās radiofrekvenču spektra joslas piešķiršana, kas nav pietiekama savlaicīgai un efektīvai 5G pakalpojumu sniegšanas nodrošināšanai. Vēl ir jārisina jau zināmās pētniecības un augstākās izglītības sistēmas problēmas, piemēram, sadrumstalotība, mazs finansējums un ierobežota zināšanu un tehnoloģiju nodošana. Tajā pašā laikā Savienības mērogā Bulgārijas ekonomikai ir raksturīga vislielākā resursietilpība, energoietilpība un siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte, un ir vajadzīgas būtiskas investīcijas enerģētikas un dekarbonizācijas jomā, lai veicinātu pāreju uz klimatneitralitāti, kā paredzēts Bulgārijas Nacionālajā enerģētikas un klimata plānā.

| (26) | Pārkārtošanās darbs Bulgārijas lielās energoietilpības, nozīmīgās paļaušanās uz fosilo kurināmo un enerģijas un resursu neefektīvas izmantošanas mazināšanai ir pašā sākumposmā. Nacionālajā enerģētikas un klimata plānā ir uzsvērta Bulgārijas apņemšanās līdz 2050. gadam veikt ekonomikas dekarbonizāciju Eiropas zaļā kursa ietvaros, taču pausts arī nodoms 2050. gadā un pēc tam turpināt paļauties uz Bulgārijas iekšējiem lignīta avotiem. Transporta infrastruktūras pārklājums un kvalitāte Bulgārijā joprojām ir zemāka nekā vidēji Savienībā, un Eiropas transporta tīkls joprojām nav pabeigts. Joprojām nav pietiekami attīstīts multimodālo platformu tīkls, daži dzelzceļa un autoceļu posmi, kā arī Eiropas dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas un intelektiskās transporta sistēmas. Ir jārisina būtiski vides jautājumi, kuri ietekmē ilgtspējīgu izaugsmi un ir radījuši papildu veselības apdraudējumu Covid-19 krīzes laikā. Bulgārija ir viena no dalībvalstīm, kurās ir vislielākais ar piesārņojumu saistīto nāves gadījumu skaits un kurās joprojām ir atkritumu apsaimniekošanas un komunālo notekūdeņu savākšanas un attīrīšanas pienākumu izpildes problēmas. Laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Bulgārijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Bulgārijai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(26)

Pārkārtošanās darbs Bulgārijas lielās energoietilpības, nozīmīgās paļaušanās uz fosilo kurināmo un enerģijas un resursu neefektīvas izmantošanas mazināšanai ir pašā sākumposmā. Nacionālajā enerģētikas un klimata plānā ir uzsvērta Bulgārijas apņemšanās līdz 2050. gadam veikt ekonomikas dekarbonizāciju Eiropas zaļā kursa ietvaros, taču pausts arī nodoms 2050. gadā un pēc tam turpināt paļauties uz Bulgārijas iekšējiem lignīta avotiem. Transporta infrastruktūras pārklājums un kvalitāte Bulgārijā joprojām ir zemāka nekā vidēji Savienībā, un Eiropas transporta tīkls joprojām nav pabeigts. Joprojām nav pietiekami attīstīts multimodālo platformu tīkls, daži dzelzceļa un autoceļu posmi, kā arī Eiropas dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas un intelektiskās transporta sistēmas. Ir jārisina būtiski vides jautājumi, kuri ietekmē ilgtspējīgu izaugsmi un ir radījuši papildu veselības apdraudējumu Covid-19 krīzes laikā. Bulgārija ir viena no dalībvalstīm, kurās ir vislielākais ar piesārņojumu saistīto nāves gadījumu skaits un kurās joprojām ir atkritumu apsaimniekošanas un komunālo notekūdeņu savākšanas un attīrīšanas pienākumu izpildes problēmas. Laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Bulgārijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Bulgārijai optimāli izmantot minēto fondu.

| (27) | Reālās ekonomikas atveseļošanai pēc Covid-19 krīzes, kad varētu ievērojami pieaugt bankrotu skaits, būs svarīgi, lai būtu ieviests pareizi funkcionējošs maksātnespējas regulējums. Šāds regulējums arī veicinātu INA ātrāku noregulējumu, tādējādi ierobežojot šādu aizdevumu turpmāku uzkrāšanos. Tajā pašā laikā neefektīvā maksātnespējas regulējuma dēļ maksātnespējas procedūras ir lēnas un dārgas. 2019. gada jūnijā tika pieņemts maksātnespējas regulējuma ceļvedis un apzināti attiecīgie trūkumi. Bulgārija ir sākusi to īstenot un gatavo turpmākus pasākumus, kas ietver izmaiņas tiesību aktos un spēju veidošanas pasākumus. |
| --- | --- |

(27)

Reālās ekonomikas atveseļošanai pēc Covid-19 krīzes, kad varētu ievērojami pieaugt bankrotu skaits, būs svarīgi, lai būtu ieviests pareizi funkcionējošs maksātnespējas regulējums. Šāds regulējums arī veicinātu INA ātrāku noregulējumu, tādējādi ierobežojot šādu aizdevumu turpmāku uzkrāšanos. Tajā pašā laikā neefektīvā maksātnespējas regulējuma dēļ maksātnespējas procedūras ir lēnas un dārgas. 2019. gada jūnijā tika pieņemts maksātnespējas regulējuma ceļvedis un apzināti attiecīgie trūkumi. Bulgārija ir sākusi to īstenot un gatavo turpmākus pasākumus, kas ietver izmaiņas tiesību aktos un spēju veidošanas pasākumus.

| (28) | Bulgārija 2019. gadā pieņēma vairākus likumus, kuru nolūks ir transponēt Eiropas Parlamenta un Padome Direktīvu (ES) 2015/849 (7) un Direktīvu (ES) 2018/843 (8) (ceturto un piekto direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu), kuru īstenošana vēl nav pabeigta. Nesen pabeigtais valsts riska novērtējums liecina par trūkumiem, kas steidzami jānovērš, lai cīnītos pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu. Vēl nav pienācīgi novērtēti riski, kas saistīti ar pilsonības iegūšanu ar investīciju shēmu programmām, un riski, kas saistīti ar virtuāliem aktīviem. Ir jāizstrādā un jāīsteno pasākumi, kas nodrošinātu, ka atbildīgie subjekti efektīvi piemēro nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu. Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējuma īstenošanas un izpildes efektivitāte bijusi ierobežota, un nav pietiekami izmantota finanšu ziņu vākšana. |
| --- | --- |

(28)

Bulgārija 2019. gadā pieņēma vairākus likumus, kuru nolūks ir transponēt Eiropas Parlamenta un Padome Direktīvu (ES) 2015/849 (7) un Direktīvu (ES) 2018/843 (8) (ceturto un piekto direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu), kuru īstenošana vēl nav pabeigta. Nesen pabeigtais valsts riska novērtējums liecina par trūkumiem, kas steidzami jānovērš, lai cīnītos pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu. Vēl nav pienācīgi novērtēti riski, kas saistīti ar pilsonības iegūšanu ar investīciju shēmu programmām, un riski, kas saistīti ar virtuāliem aktīviem. Ir jāizstrādā un jāīsteno pasākumi, kas nodrošinātu, ka atbildīgie subjekti efektīvi piemēro nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu. Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējuma īstenošanas un izpildes efektivitāte bijusi ierobežota, un nav pietiekami izmantota finanšu ziņu vākšana.

| (29) | Bulgārijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(29)

Bulgārijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (30) | Bulgārijas bankas kopumā ir rentablas un labi kapitalizētas. Neskatoties uz nelielu samazinājumu pēdējos gados, bruto INA un avansu īpatsvars 2019. gada trešajā ceturksnī joprojām ir 7,2 %, kas ir viens no augstākajiem Savienībā, jo īpaši attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām un vietējām bankām, un tādēļ joprojām ir svarīgi turpināt veicināt funkcionējošu sekundāro INA tirgu. Ienākumus nenesošu aizdevumu uzkrājumi kopš 2018. gada beigām ir samazinājušies, reizēm vienlaikus ar nepietiekamu uzkrājumu līmeni attiecībā uz esošajiem ienākumus nenesošajiem aizdevumiem ar krietni kavētu termiņu. Eiropas Centrālās bankas veiktajā visaptverošajā novērtējumā atklājās, ka ir nepieciešams palielināt kapitālu divās bankās. Pašlaik tiek pabeigta rekapitalizācija. Lielāka likviditāte, ko bankas nodrošina, lai mazinātu Covid-19 krīzes ietekmi un atjaunotu ekonomikas izaugsmi, būtu jāapvieno ar to, ka bankas piemērotu kredītriska novērtējumu un piesardzīgus kredītstandartus, pareizu vērtēšanas praksi un precīzu ziņošanu par aktīvu kvalitātes pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(30)

Bulgārijas bankas kopumā ir rentablas un labi kapitalizētas. Neskatoties uz nelielu samazinājumu pēdējos gados, bruto INA un avansu īpatsvars 2019. gada trešajā ceturksnī joprojām ir 7,2 %, kas ir viens no augstākajiem Savienībā, jo īpaši attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām un vietējām bankām, un tādēļ joprojām ir svarīgi turpināt veicināt funkcionējošu sekundāro INA tirgu. Ienākumus nenesošu aizdevumu uzkrājumi kopš 2018. gada beigām ir samazinājušies, reizēm vienlaikus ar nepietiekamu uzkrājumu līmeni attiecībā uz esošajiem ienākumus nenesošajiem aizdevumiem ar krietni kavētu termiņu. Eiropas Centrālās bankas veiktajā visaptverošajā novērtējumā atklājās, ka ir nepieciešams palielināt kapitālu divās bankās. Pašlaik tiek pabeigta rekapitalizācija. Lielāka likviditāte, ko bankas nodrošina, lai mazinātu Covid-19 krīzes ietekmi un atjaunotu ekonomikas izaugsmi, būtu jāapvieno ar to, ka bankas piemērotu kredītriska novērtējumu un piesardzīgus kredītstandartus, pareizu vērtēšanas praksi un precīzu ziņošanu par aktīvu kvalitātes pasliktināšanos.

| (31) | Komisija sadarbības un pārbaudes mehānisma (SPM) ietvaros ir pārraudzījusi Bulgārijas progresu tiesu iestāžu reformas un korupcijas apkarošanas jomā. Rezultātā šīs jomas līdz šim nav bijušas iekļautas Bulgārijai adresētajos ieteikumos, bet tām ir būtiska nozīme pozitīvas sociālekonomiskās vides izveidei valstī. Jaunākajā 2019. gada oktobra SPM ziņojumā tika norādīts, ka Bulgārijas sasniegtais progress ir pietiekams, lai Bulgārija izpildītu saistības, ko tā uzņēmās, pievienojoties Savienībai. Bulgārija ir veikusi plašu korupcijas apkarošanas tiesiskā regulējuma reformu, lai gan, lai vairotu sabiedrības uzticēšanos, ir vajadzīgi stabili rezultāti attiecībā uz galīgajiem notiesājošiem spriedumiem augsta līmeņa korupcijas lietās. Turklāt joprojām pastāv vairākas problēmas, jo īpaši efektīvas kriminālizmeklēšanas nodrošināšanā, tiesu darba slodzes līdzsvarošanā un vietējo prokuratūru racionalizēšanā. SPM beigās reformu uzraudzību nacionālā līmenī nodrošinās pēcuzraudzības padome un Savienības līmenī – visaptveroša tiesiskuma mehānisma, kā arī – attiecīgā gadījumā – Eiropas pusgada satvarā. |
| --- | --- |

(31)

Komisija sadarbības un pārbaudes mehānisma (SPM) ietvaros ir pārraudzījusi Bulgārijas progresu tiesu iestāžu reformas un korupcijas apkarošanas jomā. Rezultātā šīs jomas līdz šim nav bijušas iekļautas Bulgārijai adresētajos ieteikumos, bet tām ir būtiska nozīme pozitīvas sociālekonomiskās vides izveidei valstī. Jaunākajā 2019. gada oktobra SPM ziņojumā tika norādīts, ka Bulgārijas sasniegtais progress ir pietiekams, lai Bulgārija izpildītu saistības, ko tā uzņēmās, pievienojoties Savienībai. Bulgārija ir veikusi plašu korupcijas apkarošanas tiesiskā regulējuma reformu, lai gan, lai vairotu sabiedrības uzticēšanos, ir vajadzīgi stabili rezultāti attiecībā uz galīgajiem notiesājošiem spriedumiem augsta līmeņa korupcijas lietās. Turklāt joprojām pastāv vairākas problēmas, jo īpaši efektīvas kriminālizmeklēšanas nodrošināšanā, tiesu darba slodzes līdzsvarošanā un vietējo prokuratūru racionalizēšanā. SPM beigās reformu uzraudzību nacionālā līmenī nodrošinās pēcuzraudzības padome un Savienības līmenī – visaptveroša tiesiskuma mehānisma, kā arī – attiecīgā gadījumā – Eiropas pusgada satvarā.

| (32) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Bulgārija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(32)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Bulgārija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (33) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Bulgārijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada konverģences programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Bulgārijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Bulgārijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(33)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Bulgārijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada konverģences programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Bulgārijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Bulgārijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (34) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada konverģences programmu, un tās atzinums (9) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(34)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada konverģences programmu, un tās atzinums (9) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Bulgārijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Mobilizēt pietiekamus finanšu resursus, lai stiprinātu veselības sistēmas noturību, piekļūstamību un spējas, un nodrošināt veselības aprūpes darbinieku līdzsvarotu reģionālo sadalījumu atbilstoši iedzīvotāju vajadzībām. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nodrošināt adekvātu sociālo aizsardzību un pamatpakalpojumus visiem un stiprināt aktīvo darba tirgus politiku. Uzlabot piekļuvi tāldarbam un veicināt digitālās prasmes un visiem vienādu piekļuvi izglītībai. Novērst minimālo ienākumu shēmas adekvātuma nepilnības. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Racionalizēt un paātrināt procedūras ar mērķi sniegt efektīvu atbalstu MVU un pašnodarbinātām personām, nodrošinot šiem ekonomikas dalībniekiem arī pastāvīgu piekļuvi finansējumam un elastīgu maksāšanas kārtību. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz tīru un efektīvu enerģijas un resursu ražošanu un izmantošanu, vides infrastruktūru un ilgtspējīgu transportu, veicinot ekonomikas pakāpenisku dekarbonizāciju, cita starpā ogļu ieguves reģionos. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Līdz minimumam samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem, uzlabojot valsts pārvaldes efektivitāti un stiprinot digitālo pārvaldību. Nodrošināt maksātnespējas regulējuma efektīvu darbību. Pastiprināt centienus nodrošināt adekvātu riska novērtējumu, riska mazināšanu, efektīvu uzraudzību un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējuma izpildi. |
| --- | --- |

4.

Briselē, 2020. gada20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 8. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 684/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/843 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (OV L 156, 19.6.2018., 43. lpp.).

8

(9)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

9

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/15

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Čehijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas 2020. gada stabilitātes programmu

(2020/C 282/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Čehija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Čehija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Čehiju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Čehija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Čehijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Čehiju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Čehija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Čehijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Čehija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Čehija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādās nozarēs un reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tāpēc pašreizējā situācija rada būtisku risku palielināt reģionālās un teritoriālās atšķirības Čehijā vai radīt jaunas teritoriālās atšķirības apakšreģionālā līmenī, pastiprinot jau novēroto tendenci, ko raksturo aizvien lielākas atšķirības starp Karlovarský un Ústecký reģioniem un pārējo valsti. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādās nozarēs un reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tāpēc pašreizējā situācija rada būtisku risku palielināt reģionālās un teritoriālās atšķirības Čehijā vai radīt jaunas teritoriālās atšķirības apakšreģionālā līmenī, pastiprinot jau novēroto tendenci, ko raksturo aizvien lielākas atšķirības starp Karlovarský un Ústecký reģioniem un pārējo valsti. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Čehija 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 7. maijā un 2020. gada konverģences programmu – 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Čehija 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 7. maijā un 2020. gada konverģences programmu – 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Čehiju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. |
| --- | --- |

(11)

Uz Čehiju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa.

| (12) | Valdība 2020. gada konverģences programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, no pārpalikuma 0,3 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 5,1 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka deficīts 2021. gadā samazināsies līdz 4,1 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 30,8 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu 2020. gadā tā sasniegs 37 %. Makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība, kas saistīta ar Covid-19 pandēmiju. |
| --- | --- |

(12)

Valdība 2020. gada konverģences programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, no pārpalikuma 0,3 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 5,1 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka deficīts 2021. gadā samazināsies līdz 4,1 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 30,8 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu 2020. gadā tā sasniegs 37 %. Makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība, kas saistīta ar Covid-19 pandēmiju.

| (13) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Čehija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 4 % no IKP. Pasākumi ietver kompensējošas nodokļu atlaides un sociālās un veselības apdrošināšanas saistību atvieglojumus uz sešiem mēnešiem pašnodarbinātajām personām (1 % no IKP), īstermiņa darba shēmu (1 % no IKP), atbrīvojumus no iedzīvotāju un uzņēmumu ienākuma nodokļa avansa maksājumiem, kas jāveic 2020. gada jūnijā (0,8 % no IKP), un ar veselību saistītus pasākumus (0,7 % no IKP). Turklāt Čehija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu. Tie galvenokārt ietver garantiju shēmas, lai sniegtu aizdevumus maziem un vidējiem uzņēmumiem un lieliem uzņēmumiem. Tomēr konverģences programmā nav kvantificētas iespējamās saistības, kas saistītas ar minētajiem izziņotajiem pasākumiem. Lielākā daļa 2020. gada konverģences programmas pamatā esošo pasākumu tika iekļauti arī Komisijas 2020. gada pavasara prognozē. Nevarēja iekļaut dažus pasākumus, kurus nevarēja kvantificēt vai kuri tika pagarināti pēc noteiktā termiņa. Kopumā Čehijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(13)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Čehija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 4 % no IKP. Pasākumi ietver kompensējošas nodokļu atlaides un sociālās un veselības apdrošināšanas saistību atvieglojumus uz sešiem mēnešiem pašnodarbinātajām personām (1 % no IKP), īstermiņa darba shēmu (1 % no IKP), atbrīvojumus no iedzīvotāju un uzņēmumu ienākuma nodokļa avansa maksājumiem, kas jāveic 2020. gada jūnijā (0,8 % no IKP), un ar veselību saistītus pasākumus (0,7 % no IKP). Turklāt Čehija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu. Tie galvenokārt ietver garantiju shēmas, lai sniegtu aizdevumus maziem un vidējiem uzņēmumiem un lieliem uzņēmumiem. Tomēr konverģences programmā nav kvantificētas iespējamās saistības, kas saistītas ar minētajiem izziņotajiem pasākumiem. Lielākā daļa 2020. gada konverģences programmas pamatā esošo pasākumu tika iekļauti arī Komisijas 2020. gada pavasara prognozē. Nevarēja iekļaut dažus pasākumus, kurus nevarēja kvantificēt vai kuri tika pagarināti pēc noteiktā termiņa. Kopumā Čehijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (14) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Čehijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –6,7 % apmērā no IKP 2020. gadā un –4,0 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Čehijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –6,7 % apmērā no IKP 2020. gadā un –4,0 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %.

| (15) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Čehija 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Čehija 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (16) | Čehija no 2020. gada 12. marta līdz 2020. gada 17. maijam izsludināja ārkārtas stāvokli, lai ierobežotu Covid-19 pandēmijas ietekmi, slēdzot skolas, ierobežojot pasākumu rīkošanu un veikalu darbību un būtiski ierobežojot personu pulcēšanos. No 2020. gada 15. marta līdz 2020. gada 17. maijam tika daļēji slēgtas arī sauszemes robežas. Tas ierobežoja aizbraucošo Čehijas darba ņēmēju un iebraucošo ārvalstu darba ņēmēju skaitu, radot vietējus darbaspēka iztrūkumus, jo īpaši ražošanā un sezonas darbos, un ietekmēja būtiskas piegādes ķēdes. Lai palīdzētu mājsaimniecībām un uzņēmumiem pārvarēt krīzi, valdība izsludināja stimulējošu pasākumu kopumu, kas ietver tiešā atbalsta pasākumus un publiskās garantijas. Lai gan tas uz laiku var atvieglot situāciju, ir sagaidāms, ka 2020. gadā ekonomika tiks smagi skarta, jo ārējā pieprasījuma kritums un ierobežojošie pasākumi traucē saimniecisko darbību. Paredzams, ka reālais IKP pakāpeniski atgūsies 2021. gadā, bet ir maz ticams, ka prognozes periodā, proti, 2020.–2021. gadā tas atgriezīsies līdz 2019. gada vērtībām. Paredzams, ka ietekme uz tādām nozarēm kā transports, viesmīlība un tūrisms būs ievērojama. Bezdarbs palielināsies, bet to mazinās iepriekš piesātinātais darba tirgus, stimulējošo pasākumu kopums un zemais pagaidu darba līgumu īpatsvars. Lai nodrošinātu likviditātes atbalstu, iestādes sāka īstenot vairākas valsts garantiju shēmas visu lielumu uzņēmumiem. Krīzes skartajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem uz trim vai sešiem mēnešiem tiek atlikti arī patēriņa kredīti un hipotekārie maksājumi. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Čehijas Valsts banka ir arī pieņēmusi dažādus pasākumus, lai mazinātu krīzes ietekmi uz finanšu nozari. |
| --- | --- |

(16)

Čehija no 2020. gada 12. marta līdz 2020. gada 17. maijam izsludināja ārkārtas stāvokli, lai ierobežotu Covid-19 pandēmijas ietekmi, slēdzot skolas, ierobežojot pasākumu rīkošanu un veikalu darbību un būtiski ierobežojot personu pulcēšanos. No 2020. gada 15. marta līdz 2020. gada 17. maijam tika daļēji slēgtas arī sauszemes robežas. Tas ierobežoja aizbraucošo Čehijas darba ņēmēju un iebraucošo ārvalstu darba ņēmēju skaitu, radot vietējus darbaspēka iztrūkumus, jo īpaši ražošanā un sezonas darbos, un ietekmēja būtiskas piegādes ķēdes. Lai palīdzētu mājsaimniecībām un uzņēmumiem pārvarēt krīzi, valdība izsludināja stimulējošu pasākumu kopumu, kas ietver tiešā atbalsta pasākumus un publiskās garantijas. Lai gan tas uz laiku var atvieglot situāciju, ir sagaidāms, ka 2020. gadā ekonomika tiks smagi skarta, jo ārējā pieprasījuma kritums un ierobežojošie pasākumi traucē saimniecisko darbību. Paredzams, ka reālais IKP pakāpeniski atgūsies 2021. gadā, bet ir maz ticams, ka prognozes periodā, proti, 2020.–2021. gadā tas atgriezīsies līdz 2019. gada vērtībām. Paredzams, ka ietekme uz tādām nozarēm kā transports, viesmīlība un tūrisms būs ievērojama. Bezdarbs palielināsies, bet to mazinās iepriekš piesātinātais darba tirgus, stimulējošo pasākumu kopums un zemais pagaidu darba līgumu īpatsvars. Lai nodrošinātu likviditātes atbalstu, iestādes sāka īstenot vairākas valsts garantiju shēmas visu lielumu uzņēmumiem. Krīzes skartajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem uz trim vai sešiem mēnešiem tiek atlikti arī patēriņa kredīti un hipotekārie maksājumi. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Čehijas Valsts banka ir arī pieņēmusi dažādus pasākumus, lai mazinātu krīzes ietekmi uz finanšu nozari.

| (17) | Pirmie ar veselību saistītie Covid-19 mazināšanas centieni ir palīdzējuši palēnināt vīrusa izplatīšanos Čehijā. Ir veikti pasākumi ar mērķi palielināt medicīnas iekārtu piegādi un nodrošināt nepieciešamo infrastruktūru un tādējādi sagatavot veselības aprūpes sistēmu pieaugošajam pieprasījumam. Čehijas iedzīvotāju veselības stāvoklis pēdējos gados ir ievērojami uzlabojies, tuvojoties ES vidējam rādītājam. Tomēr pastāv būtiskas reģionālās atšķirības attiecībā uz paredzamo mūža ilgumu, ko daļēji nosaka sociālekonomiskie un uzvedības faktori. Lai gan iedzīvotāju norādītais neapmierināto vajadzību pēc medicīniskās aprūpes vispārējais līmenis ir viens no zemākajiem Savienībā, joprojām pastāv reģionālas atšķirības attiecībā uz pieaugošās spriedzes skarto veselības aprūpes resursu un personāla sadalījumu. Paredzams, ka turpmākajos gados ievērojama daļa veselības aprūpes darbinieku aizies pensijā. Lai mazinātu Covid-19 pandēmijas ietekmi, turpmāk būs nepieciešams uzlabot veselības aprūpes sistēmas noturību un gatavību krīzēm, vienlaikus atbalstot vienlīdzīgu piekļuvi pastiprinātai primārās aprūpes un integrētas aprūpes sniegšanai, lai samazinātu stacionārās aprūpes gadījumu skaitu, no kuriem ir iespējams izvairīties. Tas var arī uzlabot profilaksi un mazināt citas veselības problēmas. E-veselības risinājumi joprojām ir ierobežoti, neraugoties uz valsts e-veselības stratēģiju 2016.–2020. gadam. |
| --- | --- |

(17)

Pirmie ar veselību saistītie Covid-19 mazināšanas centieni ir palīdzējuši palēnināt vīrusa izplatīšanos Čehijā. Ir veikti pasākumi ar mērķi palielināt medicīnas iekārtu piegādi un nodrošināt nepieciešamo infrastruktūru un tādējādi sagatavot veselības aprūpes sistēmu pieaugošajam pieprasījumam. Čehijas iedzīvotāju veselības stāvoklis pēdējos gados ir ievērojami uzlabojies, tuvojoties ES vidējam rādītājam. Tomēr pastāv būtiskas reģionālās atšķirības attiecībā uz paredzamo mūža ilgumu, ko daļēji nosaka sociālekonomiskie un uzvedības faktori. Lai gan iedzīvotāju norādītais neapmierināto vajadzību pēc medicīniskās aprūpes vispārējais līmenis ir viens no zemākajiem Savienībā, joprojām pastāv reģionālas atšķirības attiecībā uz pieaugošās spriedzes skarto veselības aprūpes resursu un personāla sadalījumu. Paredzams, ka turpmākajos gados ievērojama daļa veselības aprūpes darbinieku aizies pensijā. Lai mazinātu Covid-19 pandēmijas ietekmi, turpmāk būs nepieciešams uzlabot veselības aprūpes sistēmas noturību un gatavību krīzēm, vienlaikus atbalstot vienlīdzīgu piekļuvi pastiprinātai primārās aprūpes un integrētas aprūpes sniegšanai, lai samazinātu stacionārās aprūpes gadījumu skaitu, no kuriem ir iespējams izvairīties. Tas var arī uzlabot profilaksi un mazināt citas veselības problēmas. E-veselības risinājumi joprojām ir ierobežoti, neraugoties uz valsts e-veselības stratēģiju 2016.–2020. gadam.

| (18) | 2019. gadā un 2020. gada sākumā Čehijas darba tirgus saglabājās stabils, un lielākā daļa rādītāju liecināja par pozitīviem rezultātiem. Nodarbinātības līmenis turpināja pieaugt un bezdarbs samazinājās līdz zemākajam līmenim, kāds jebkad bijis. Tomēr saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 5,0 %, bet 2021. gadā nedaudz mazināsies – līdz 4,2 %. Valdība nekavējoties reaģēja uz Covid-19 pandēmiju, ieviešot daudzus pasākumus, lai aizsargātu ienākumus un nodarbinātību, īpašu uzmanību pievēršot uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām. Tomēr ierosinātie riska mazināšanas pasākumi pilnībā neaizsargā dažas neaizsargātās grupas darba tirgū (darba ņēmēji ar īstermiņa līgumiem un darbinieki, kas pieņemti darbā ar pagaidu darba aģentūru starpniecību). Bērnu aprūpes vietu un skolu slēgšana izolācijas laikā, iespējams, ir īpaši skārusi sievietes, kurām ir ievērojami aprūpes pienākumi. Investīciju veicināšanai bērnu aprūpē un ilgtermiņa aprūpē kopā ar elastīgu darba režīmu, piemēram, tāldarbu, būtu jāatvieglo vienmērīga pāreja no krīzes. Mērķtiecīgāka aktīva darba tirgus politika un prasmju nodrošināšana, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, atbalsta gan darba ņēmēju paturēšanu darbā, gan pāreju no vienas darba vietas uz citu. Valsts nodarbinātības dienestu informatīvie pasākumi var arī veicināt veiksmīgu atgriešanos darba tirgū, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātām grupām. Vienkāršāka un ātrāka piekļuve sociālajai aizsardzībai palīdzētu izvairīties no nabadzības slazdiem un izlikšanas no mājokļiem. Rezultātus izglītības jomā joprojām spēcīgi ietekmē sociālekonomiskā nevienlīdzība un zemās investīcijas. Vienlīdzīgas piekļuves nodrošināšana iekļaujošai kvalitatīvai izglītībai un apmācībai, tostarp digitālajā kontekstā, var palīdzēt uzlabot prasmju līmeni un paplašināt digitālo mācīšanos. Īpaši svarīgi ir veicināt digitālās prasmes, tostarp atbalstot un pastāvīgi apmācot skolotājus un pasniedzējus. Publiskie izdevumi uz vienu apmācāmo visos izglītības līmeņos joprojām ir salīdzinoši zemi. Kvalificētu skolotāju trūkums norāda uz nepieciešamību palielināt profesijas pievilcību, jo īpaši talantīgiem jauniešiem. |
| --- | --- |

(18)

2019. gadā un 2020. gada sākumā Čehijas darba tirgus saglabājās stabils, un lielākā daļa rādītāju liecināja par pozitīviem rezultātiem. Nodarbinātības līmenis turpināja pieaugt un bezdarbs samazinājās līdz zemākajam līmenim, kāds jebkad bijis. Tomēr saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 5,0 %, bet 2021. gadā nedaudz mazināsies – līdz 4,2 %. Valdība nekavējoties reaģēja uz Covid-19 pandēmiju, ieviešot daudzus pasākumus, lai aizsargātu ienākumus un nodarbinātību, īpašu uzmanību pievēršot uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām. Tomēr ierosinātie riska mazināšanas pasākumi pilnībā neaizsargā dažas neaizsargātās grupas darba tirgū (darba ņēmēji ar īstermiņa līgumiem un darbinieki, kas pieņemti darbā ar pagaidu darba aģentūru starpniecību). Bērnu aprūpes vietu un skolu slēgšana izolācijas laikā, iespējams, ir īpaši skārusi sievietes, kurām ir ievērojami aprūpes pienākumi. Investīciju veicināšanai bērnu aprūpē un ilgtermiņa aprūpē kopā ar elastīgu darba režīmu, piemēram, tāldarbu, būtu jāatvieglo vienmērīga pāreja no krīzes. Mērķtiecīgāka aktīva darba tirgus politika un prasmju nodrošināšana, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, atbalsta gan darba ņēmēju paturēšanu darbā, gan pāreju no vienas darba vietas uz citu. Valsts nodarbinātības dienestu informatīvie pasākumi var arī veicināt veiksmīgu atgriešanos darba tirgū, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātām grupām. Vienkāršāka un ātrāka piekļuve sociālajai aizsardzībai palīdzētu izvairīties no nabadzības slazdiem un izlikšanas no mājokļiem. Rezultātus izglītības jomā joprojām spēcīgi ietekmē sociālekonomiskā nevienlīdzība un zemās investīcijas. Vienlīdzīgas piekļuves nodrošināšana iekļaujošai kvalitatīvai izglītībai un apmācībai, tostarp digitālajā kontekstā, var palīdzēt uzlabot prasmju līmeni un paplašināt digitālo mācīšanos. Īpaši svarīgi ir veicināt digitālās prasmes, tostarp atbalstot un pastāvīgi apmācot skolotājus un pasniedzējus. Publiskie izdevumi uz vienu apmācāmo visos izglītības līmeņos joprojām ir salīdzinoši zemi. Kvalificētu skolotāju trūkums norāda uz nepieciešamību palielināt profesijas pievilcību, jo īpaši talantīgiem jauniešiem.

| (19) | Čehija ir to valstu vidū, kuras varētu īpaši ietekmēt tehnoloģiskās pārmaiņas un kurām šajā jomā ir vajadzīgas ievērojamas investīcijas. Digitālajai pārveidei būs vajadzīgs atbalsts, tostarp rūpniecības un pakalpojumu nozarēs, mērķtiecīgi investējot viedajos risinājumos un prasmēs. Mērķis nodrošināt pilnīgu fiksētās platjoslas pārklājumu ir sasniegts, bet mobilā platjosla joprojām ir salīdzinoši dārga. Infrastruktūras attīstības aizkavēšanās varētu īpaši ietekmēt neaizsargātās grupas un strukturāli vājos reģionus, kuros pastāv lielāks risks, ka tie tiks izolēti. Tas var negatīvi ietekmēt arī epidēmijas uzraudzību un kontroli. Lai apmierinātu savienojamības vajadzības, ir vajadzīgas investīcijas ļoti augstas veiktspējas tīklos, fiksētajos un mobilajos tīklos, un piemēroti pieprasījuma puses pasākumi. Lai to panāktu, būtiska nozīme būs 5G spektra savlaicīgai piešķiršanai ar paredzamiem nosacījumiem, kas veicina investīcijas. Īpaši ātru platjoslas pakalpojumu izmantošanu ierobežo zems pieprasījums, ko rada dažādi mainīgie lielumi, piemēram, abonēšanas cena, kā arī iedzīvotāju pirktspēja, vecums un izglītība. Iestādes ir apņēmušās izstrādāt un integrēt jaunas digitālās tehnoloģijas, taču to kavē pastāvīgi zemais prasmju līmenis. Čehijas iestādes ir apņēmušās veicināt uz mākslīgo intelektu balstītus risinājumus, taču, neraugoties uz valdības centieniem šajā jomā, Čehija joprojām atpaliek no progresīvākajām dalībvalstīm pētniecības un patentu darbību ziņā. |
| --- | --- |

(19)

Čehija ir to valstu vidū, kuras varētu īpaši ietekmēt tehnoloģiskās pārmaiņas un kurām šajā jomā ir vajadzīgas ievērojamas investīcijas. Digitālajai pārveidei būs vajadzīgs atbalsts, tostarp rūpniecības un pakalpojumu nozarēs, mērķtiecīgi investējot viedajos risinājumos un prasmēs. Mērķis nodrošināt pilnīgu fiksētās platjoslas pārklājumu ir sasniegts, bet mobilā platjosla joprojām ir salīdzinoši dārga. Infrastruktūras attīstības aizkavēšanās varētu īpaši ietekmēt neaizsargātās grupas un strukturāli vājos reģionus, kuros pastāv lielāks risks, ka tie tiks izolēti. Tas var negatīvi ietekmēt arī epidēmijas uzraudzību un kontroli. Lai apmierinātu savienojamības vajadzības, ir vajadzīgas investīcijas ļoti augstas veiktspējas tīklos, fiksētajos un mobilajos tīklos, un piemēroti pieprasījuma puses pasākumi. Lai to panāktu, būtiska nozīme būs 5G spektra savlaicīgai piešķiršanai ar paredzamiem nosacījumiem, kas veicina investīcijas. Īpaši ātru platjoslas pakalpojumu izmantošanu ierobežo zems pieprasījums, ko rada dažādi mainīgie lielumi, piemēram, abonēšanas cena, kā arī iedzīvotāju pirktspēja, vecums un izglītība. Iestādes ir apņēmušās izstrādāt un integrēt jaunas digitālās tehnoloģijas, taču to kavē pastāvīgi zemais prasmju līmenis. Čehijas iestādes ir apņēmušās veicināt uz mākslīgo intelektu balstītus risinājumus, taču, neraugoties uz valdības centieniem šajā jomā, Čehija joprojām atpaliek no progresīvākajām dalībvalstīm pētniecības un patentu darbību ziņā.

| (20) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp veicot attiecīgas reformas. Čehijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā ir ziņots par būtiskām investīcijām, kas vajadzīgas, lai sekmīgi risinātu klimata un enerģētikas pārkārtošanos un virzītos uz klimatneitralitāti. Tas jo īpaši attiecas uz atjaunojamo energoresursu, energoefektivitātes, infrastruktūras un pārvades sistēmas daļu veicināšanu. Klimata pārmaiņu ietekme jau ir redzama sausuma un plūdu veidā, radot ievērojamus ekonomiskos zaudējumus. Gaisa piesārņojums ir arī ilglaicīga problēma. Tajā pašā laikā nodokļi par piesārņojumu ir ļoti zemi. Enerģētikas nozarē joprojām dominē ogles, un tās joprojām ir svarīgs saimnieciskās darbības virzītājspēks trijos Čehijas reģionos. Projektu virzītāju ierobežotās attīstības spējas un ierobežotais konsultatīvais atbalsts, ko sniedz Čehijas iestādes, joprojām ir būtisks šķērslis, lai izstrādātu stabilu tādu projektu plānojumu, ar kuriem šajos reģionos īsteno gan klimata, gan digitālo pārkārtošanos. Paredzams, ka kopumā pāreja no ogļu izmantošanas radīs būtiskas sociālekonomiskās sekas, un šķiet, ka nav bijusi liela vēlme veikt investīcijas bezoglekļa un mazoglekļa siltumnīcefekta gāzu tehnoloģijās. Atjaunojamās enerģijas ražošana ir zemāka par ES vidējo rādītāju. Nozarei trūkst finansiālu stimulu un atbilstošas tiesiskās un institucionālās sistēmas, kas atbalstītu tās turpmāko attīstību. Šķiet, ka arī informētība par plašākiem ieguvumiem no energoefektivitātes ir zema. Pāreja uz elektromobilitāti ir bijusi diezgan lēna, un autotransports kļūst par vienu no galvenajiem enerģijas patērētājiem. Transporta nodokļi ir zemi un nav balstīti uz CO2 emisiju. Elektrotransportlīdzekļu uzlādes infrastruktūra joprojām ir sākuma attīstības stadijā. Rezultāti atkritumu apsaimniekošanas jomā joprojām ir mēreni, ņemot vērā to, ka mērķi ir daudz vērienīgāki. Trūkst visaptverošas stratēģijas, lai attīstītu ekonomikas aprites potenciālu. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Čehijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Čehijai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(20)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp veicot attiecīgas reformas. Čehijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā ir ziņots par būtiskām investīcijām, kas vajadzīgas, lai sekmīgi risinātu klimata un enerģētikas pārkārtošanos un virzītos uz klimatneitralitāti. Tas jo īpaši attiecas uz atjaunojamo energoresursu, energoefektivitātes, infrastruktūras un pārvades sistēmas daļu veicināšanu. Klimata pārmaiņu ietekme jau ir redzama sausuma un plūdu veidā, radot ievērojamus ekonomiskos zaudējumus. Gaisa piesārņojums ir arī ilglaicīga problēma. Tajā pašā laikā nodokļi par piesārņojumu ir ļoti zemi. Enerģētikas nozarē joprojām dominē ogles, un tās joprojām ir svarīgs saimnieciskās darbības virzītājspēks trijos Čehijas reģionos. Projektu virzītāju ierobežotās attīstības spējas un ierobežotais konsultatīvais atbalsts, ko sniedz Čehijas iestādes, joprojām ir būtisks šķērslis, lai izstrādātu stabilu tādu projektu plānojumu, ar kuriem šajos reģionos īsteno gan klimata, gan digitālo pārkārtošanos. Paredzams, ka kopumā pāreja no ogļu izmantošanas radīs būtiskas sociālekonomiskās sekas, un šķiet, ka nav bijusi liela vēlme veikt investīcijas bezoglekļa un mazoglekļa siltumnīcefekta gāzu tehnoloģijās. Atjaunojamās enerģijas ražošana ir zemāka par ES vidējo rādītāju. Nozarei trūkst finansiālu stimulu un atbilstošas tiesiskās un institucionālās sistēmas, kas atbalstītu tās turpmāko attīstību. Šķiet, ka arī informētība par plašākiem ieguvumiem no energoefektivitātes ir zema. Pāreja uz elektromobilitāti ir bijusi diezgan lēna, un autotransports kļūst par vienu no galvenajiem enerģijas patērētājiem. Transporta nodokļi ir zemi un nav balstīti uz CO2 emisiju. Elektrotransportlīdzekļu uzlādes infrastruktūra joprojām ir sākuma attīstības stadijā. Rezultāti atkritumu apsaimniekošanas jomā joprojām ir mēreni, ņemot vērā to, ka mērķi ir daudz vērienīgāki. Trūkst visaptverošas stratēģijas, lai attīstītu ekonomikas aprites potenciālu. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Čehijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Čehijai optimāli izmantot minēto fondu.

| (21) | Piekļuve tradicionālajam finansējumam pārsniedz ES vidējo rādītāju, bet riska finansējums ir mazāk attīstīts. Joprojām trūkst finansējuma augsta riska vietējiem uzņēmumiem, jo īpaši sākuma un vēlākā attīstības posmā. Lai gan tirgū ir ieviestas dažas veiksmīgas inovatīvas iniciatīvas, riska un pašu kapitāla finansējums joprojām ir ļoti zems. Pētniecību un inovāciju Čehijā kavē sistēmiskas reformas nepieciešamība. Lai gan privātā sektora investīcijas pētniecībā un izstrādē pastāvīgi palielinās, lieli uzņēmumi, kas lielākoties pieder ārvalstniekiem, iegulda ievērojami vairāk nemateriālajos aktīvos, piemēram, pētniecībā un izstrādē, nekā mazie un vidējie iekšzemes uzņēmumi. Vidējo un augsto tehnoloģiju nozarē trūkst lietpratēju, jo ir maz zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) absolventu un absolventu apmācība ir nepietiekama. Tajā pašā laikā uzņēmējdarbības veicināšana un atbalsts tai joprojām ir zems, kavējot ražīguma pieaugumu. Pētniecības nozare ir ļoti sadrumstalota, tāpēc pētniecības un izstrādes finansējums ir pārāk izkliedēts. Publiskā un privātā sektora sadarbību kavē pašreizējā pētnieku karjeras novērtēšanas prakse. Ciešāka sadarbība starp akadēmiskajām aprindām un uzņēmumiem, jo īpaši jaunu uzņēmumu izdalīšana no jau esošiem uzņēmumiem, varētu paātrināt tehnoloģiju nodošanu un inovāciju izplatīšanu. |
| --- | --- |

(21)

Piekļuve tradicionālajam finansējumam pārsniedz ES vidējo rādītāju, bet riska finansējums ir mazāk attīstīts. Joprojām trūkst finansējuma augsta riska vietējiem uzņēmumiem, jo īpaši sākuma un vēlākā attīstības posmā. Lai gan tirgū ir ieviestas dažas veiksmīgas inovatīvas iniciatīvas, riska un pašu kapitāla finansējums joprojām ir ļoti zems. Pētniecību un inovāciju Čehijā kavē sistēmiskas reformas nepieciešamība. Lai gan privātā sektora investīcijas pētniecībā un izstrādē pastāvīgi palielinās, lieli uzņēmumi, kas lielākoties pieder ārvalstniekiem, iegulda ievērojami vairāk nemateriālajos aktīvos, piemēram, pētniecībā un izstrādē, nekā mazie un vidējie iekšzemes uzņēmumi. Vidējo un augsto tehnoloģiju nozarē trūkst lietpratēju, jo ir maz zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) absolventu un absolventu apmācība ir nepietiekama. Tajā pašā laikā uzņēmējdarbības veicināšana un atbalsts tai joprojām ir zems, kavējot ražīguma pieaugumu. Pētniecības nozare ir ļoti sadrumstalota, tāpēc pētniecības un izstrādes finansējums ir pārāk izkliedēts. Publiskā un privātā sektora sadarbību kavē pašreizējā pētnieku karjeras novērtēšanas prakse. Ciešāka sadarbība starp akadēmiskajām aprindām un uzņēmumiem, jo īpaši jaunu uzņēmumu izdalīšana no jau esošiem uzņēmumiem, varētu paātrināt tehnoloģiju nodošanu un inovāciju izplatīšanu.

| (22) | Covid-19 ierobežojošie pasākumi ir radījuši spriedzi piegādes ķēdēm, un daudzi uzņēmumi nav spējuši darboties, kā arī tiem trūkst likviditātes rezervju. Visvairāk ir skartas autobūves un pakalpojumu nozares. Par tirgus uzraudzības pasākumiem ir atbildīgas pārāk daudzas iestādes, un sadarbība un koordinācija nav optimāla. Pieteikumu skaits uz oficiālajām shēmām, kuru mērķis ir nodrošināt uzņēmumiem valsts garantijas, ātri tika pārsniegts. Pastāv iespējas uzlabot koordināciju un paātrināt procesus, lai novirzītu atbalstu uzņēmumiem. Dažas ieinteresētās personas uzskata, ka pasākumi, ko Čehijas iestādes pieņēmušas, lai mazinātu Covid-19 krīzes ietekmi, ir birokrātiski un lēni ieviešami reālajā ekonomikā. Ir iespējams labāk analizēt datus, kas vajadzīgi, lai pieņemtu ātrus, uz informāciju balstītus un optimālus lēmumus par mērķtiecīgām ekonomikas atveseļošanas stratēģijām un pasākumiem. Kopumā strauji mainīgos tiesību aktus un sarežģītās administratīvās procedūras uzņēmējdarbības nozare uzskata par šķēršļiem investīcijām. Administratīvais slogs ir īpaši problemātisks jaunuzņēmumiem licenču un atļauju ziņā. Ilgas un sarežģītas būvniecības atļaujas iegūšanas procedūras ir būtisks šķērslis. Ierosinātie jaunie tiesību akti būvniecības jomā tiek kritizēti. Čehija ir viena no vismazāk attīstītajām dalībvalstīm digitālo publisko pakalpojumu izmantošanas ziņā. E-pārvaldes lietotāju skaits joprojām ir daudz zemāks par ES vidējo rādītāju. Valsts īsteno savu e-pārvaldes plānu. Kopš 2020. gada valstī ir jauna “digitālā konstitūcija”, kas vēlākais no 2025. gada dod tiesības saņemt gandrīz visus publiskos pakalpojumus elektroniski. Tomēr tikai salīdzinoši neliela daļa pašvaldību piedāvā tiešsaistes risinājumus. Parlaments pašlaik apspriež izmaiņas nodokļu kodeksā, kuru mērķis ir palielināt nodokļu sistēmas digitalizāciju, jo attiecībā uz dažiem nodokļiem elektroniskās iesniegšanas līmenis joprojām ir diezgan zems. |
| --- | --- |

(22)

Covid-19 ierobežojošie pasākumi ir radījuši spriedzi piegādes ķēdēm, un daudzi uzņēmumi nav spējuši darboties, kā arī tiem trūkst likviditātes rezervju. Visvairāk ir skartas autobūves un pakalpojumu nozares. Par tirgus uzraudzības pasākumiem ir atbildīgas pārāk daudzas iestādes, un sadarbība un koordinācija nav optimāla. Pieteikumu skaits uz oficiālajām shēmām, kuru mērķis ir nodrošināt uzņēmumiem valsts garantijas, ātri tika pārsniegts. Pastāv iespējas uzlabot koordināciju un paātrināt procesus, lai novirzītu atbalstu uzņēmumiem. Dažas ieinteresētās personas uzskata, ka pasākumi, ko Čehijas iestādes pieņēmušas, lai mazinātu Covid-19 krīzes ietekmi, ir birokrātiski un lēni ieviešami reālajā ekonomikā. Ir iespējams labāk analizēt datus, kas vajadzīgi, lai pieņemtu ātrus, uz informāciju balstītus un optimālus lēmumus par mērķtiecīgām ekonomikas atveseļošanas stratēģijām un pasākumiem. Kopumā strauji mainīgos tiesību aktus un sarežģītās administratīvās procedūras uzņēmējdarbības nozare uzskata par šķēršļiem investīcijām. Administratīvais slogs ir īpaši problemātisks jaunuzņēmumiem licenču un atļauju ziņā. Ilgas un sarežģītas būvniecības atļaujas iegūšanas procedūras ir būtisks šķērslis. Ierosinātie jaunie tiesību akti būvniecības jomā tiek kritizēti. Čehija ir viena no vismazāk attīstītajām dalībvalstīm digitālo publisko pakalpojumu izmantošanas ziņā. E-pārvaldes lietotāju skaits joprojām ir daudz zemāks par ES vidējo rādītāju. Valsts īsteno savu e-pārvaldes plānu. Kopš 2020. gada valstī ir jauna “digitālā konstitūcija”, kas vēlākais no 2025. gada dod tiesības saņemt gandrīz visus publiskos pakalpojumus elektroniski. Tomēr tikai salīdzinoši neliela daļa pašvaldību piedāvā tiešsaistes risinājumus. Parlaments pašlaik apspriež izmaiņas nodokļu kodeksā, kuru mērķis ir palielināt nodokļu sistēmas digitalizāciju, jo attiecībā uz dažiem nodokļiem elektroniskās iesniegšanas līmenis joprojām ir diezgan zems.

| (23) | Čehijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(23)

Čehijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (24) | Čehijas publiskā sektora sniegums un valdības efektivitāte ir zemāka par ES vidējo rādītāju. Saskaņā ar starptautiskajiem rādītājiem tai ir salīdzinoši labi rezultāti attiecībā uz piekļuvi valdības informācijai politikas veidošanā. Tās rezultāti civildienesta profesionalitātes, valdības pārredzamības un korupcijas kontroles jomā ir sliktāki. Labāka stratēģiskā plānošana un starpministriju koordinācija, un mazāka sadrumstalotība vietējās pašvaldībās uzlabotu valsts pārvaldes efektivitāti. Iepirkuma sistēma ir uzlabojusies, bet var būt nepieciešama turpmāka pilnveidošana. Lai arī ir panākti nelieli uzlabojumi, korupcija joprojām satrauc uzņēmējus un var turpmāk kavēt saimniecisko darbību. Vēl nav pieņemti vairāki pretkorupcijas pasākumi, tostarp likumprojekti par lobēšanu un trauksmes cēlēju aizsardzību. |
| --- | --- |

(24)

Čehijas publiskā sektora sniegums un valdības efektivitāte ir zemāka par ES vidējo rādītāju. Saskaņā ar starptautiskajiem rādītājiem tai ir salīdzinoši labi rezultāti attiecībā uz piekļuvi valdības informācijai politikas veidošanā. Tās rezultāti civildienesta profesionalitātes, valdības pārredzamības un korupcijas kontroles jomā ir sliktāki. Labāka stratēģiskā plānošana un starpministriju koordinācija, un mazāka sadrumstalotība vietējās pašvaldībās uzlabotu valsts pārvaldes efektivitāti. Iepirkuma sistēma ir uzlabojusies, bet var būt nepieciešama turpmāka pilnveidošana. Lai arī ir panākti nelieli uzlabojumi, korupcija joprojām satrauc uzņēmējus un var turpmāk kavēt saimniecisko darbību. Vēl nav pieņemti vairāki pretkorupcijas pasākumi, tostarp likumprojekti par lobēšanu un trauksmes cēlēju aizsardzību.

| (25) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Čehija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(25)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Čehija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (26) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Čehijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada konverģences programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Čehijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Čehijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(26)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Čehijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada konverģences programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Čehijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Čehijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (27) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada konverģences programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada konverģences programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Čehijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Nodrošināt veselības aprūpes sistēmas noturību, stiprināt veselības aprūpes darbinieku pieejamību, primāro aprūpi un aprūpes integrāciju, kā arī e-veselības pakalpojumu ieviešanu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Atbalstīt nodarbinātību, izmantojot aktīvu darba tirgus politiku, prasmju, tostarp digitālo prasmju, nodrošināšanu un piekļuvi digitālām mācībām. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus, vairāk izmantojot finanšu instrumentus, lai nodrošinātu likviditātes atbalstu, samazinot administratīvo slogu un uzlabojot e-pārvaldi. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Ievirzīt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz lieljaudas digitālo infrastruktūru un tehnoloģijām, tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, ilgtspējīgu transporta infrastruktūru, tostarp ogļu ieguves reģionos. Nodrošināt inovatīvu uzņēmumu piekļuvi finansējumam un uzlabot publiskā un privātā sektora sadarbību pētniecības un izstrādes jomā. |
| --- | --- |

3.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 15. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

7

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/22

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Dānijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2020. gada konverģences programmu

(2020/C 282/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Dānija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Dānija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Dāniju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Dānija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Dānijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Dāniju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Dānija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Dānijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Dānija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Dānija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Dānija savu 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 7. maijā un 2020. gada konverģences programmu – 2020. gada 5. maijā. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(9)

Dānija savu 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 7. maijā un 2020. gada konverģences programmu – 2020. gada 5. maijā. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (10) | Uz Dāniju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. |
| --- | --- |

(10)

Uz Dāniju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa.

| (11) | Valdība savā 2020. gada konverģences programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 3,7 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 8,0 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka 2021. gadā deficīts samazināsies līdz 2,4 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 33,2 % no IKP, taču saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu paredzams, ka 2020. gadā tā palielināsies līdz 40,7 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. |
| --- | --- |

(11)

Valdība savā 2020. gada konverģences programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 3,7 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 8,0 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka 2021. gadā deficīts samazināsies līdz 2,4 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 33,2 % no IKP, taču saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu paredzams, ka 2020. gadā tā palielināsies līdz 40,7 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

| (12) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Dānija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 4,9 % no IKP. Šie pasākumi ietver veselības aprūpes pakalpojumu stiprināšanu, pagaidu kompensāciju par uzņēmumu fiksētajām izmaksām, pagaidu atalgojuma kompensācijas shēmu un ārkārtas palīdzību grūtībās nonākušām nozarēm. Turklāt Dānija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, lai gan bez tiešas ietekmes uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, un saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu prognozi tie sasniegs apmēram 15 % no IKP. Minētie pasākumi ietver iedzīvotāju un uzņēmumu ienākuma nodokļa maksājumu atlikšanu un aizdevumu garantijas (3,7 % no IKP). Salīdzinot ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi, galvenā atšķirība ir tā, ka 2020. gada konverģences programmā ir iekļauti paredzamie nākotnes zaudējumi, kas izriet no valsts garantijām saistībā ar Covid-19 (0,5 % no IKP). Kopumā Dānijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(12)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Dānija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 4,9 % no IKP. Šie pasākumi ietver veselības aprūpes pakalpojumu stiprināšanu, pagaidu kompensāciju par uzņēmumu fiksētajām izmaksām, pagaidu atalgojuma kompensācijas shēmu un ārkārtas palīdzību grūtībās nonākušām nozarēm. Turklāt Dānija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, lai gan bez tiešas ietekmes uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, un saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu prognozi tie sasniegs apmēram 15 % no IKP. Minētie pasākumi ietver iedzīvotāju un uzņēmumu ienākuma nodokļa maksājumu atlikšanu un aizdevumu garantijas (3,7 % no IKP). Salīdzinot ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi, galvenā atšķirība ir tā, ka 2020. gada konverģences programmā ir iekļauti paredzamie nākotnes zaudējumi, kas izriet no valsts garantijām saistībā ar Covid-19 (0,5 % no IKP). Kopumā Dānijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (13) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Dānijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –7,2 % apmērā no IKP 2020. gadā un –2,3 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %. |
| --- | --- |

(13)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Dānijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –7,2 % apmērā no IKP 2020. gadā un –2,3 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %.

| (14) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo sagaidāms, ka Dānija 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(14)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo sagaidāms, ka Dānija 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (15) | Covid-19 pandēmija smagi skāra Dāniju 2020. gada pirmajā pusē, radot spiedienu uz veselības aprūpes sistēmu un ievērojami samazinot saimniecisko darbību dažās nozarēs. Dānija savlaicīgi īstenoja pasākumus, lai apturētu pandēmiju un stiprinātu veselības aprūpes sistēmu, tostarp īstenoja tālejošas iniciatīvas pandēmijas ekonomisko seku mazināšanai. Lai cīnītos ar ekonomikas lejupslīdi, tika veikti vairāki jaudīgi valdības un Centrālās bankas ekonomikas un finanšu pasākumi, tostarp tiešs atbalsts uzņēmumu fiksēto izmaksu un algu izdevumu daļējai segšanai, nodokļu atlikšana un likviditātes nodrošināšana bankām un uzņēmumiem, kredītu shēmas un citi monetārās politikas pasākumi. Izstrādājot un īstenojot šos pasākumus, jāņem vērā banku nozares noturība. Šie pasākumi efektīvi samazināja Covid-19 pandēmijas radīto ekonomisko satricinājumu, bet nenovērsa ievērojamu produkcijas samazinājumu, lielu skaitu bankrotu un maksātnespējas gadījumu un ievērojamu bezdarba un nabadzības riskam pakļauto personu skaita pieaugumu, arī starp neaizsargātām personām (piemēram, personām ar invaliditāti). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā mēreni pieaugs līdz apmēram 6,5 %, bet 2021. gadā samazināsies zem 6 % līmeņa. |
| --- | --- |

(15)

Covid-19 pandēmija smagi skāra Dāniju 2020. gada pirmajā pusē, radot spiedienu uz veselības aprūpes sistēmu un ievērojami samazinot saimniecisko darbību dažās nozarēs. Dānija savlaicīgi īstenoja pasākumus, lai apturētu pandēmiju un stiprinātu veselības aprūpes sistēmu, tostarp īstenoja tālejošas iniciatīvas pandēmijas ekonomisko seku mazināšanai. Lai cīnītos ar ekonomikas lejupslīdi, tika veikti vairāki jaudīgi valdības un Centrālās bankas ekonomikas un finanšu pasākumi, tostarp tiešs atbalsts uzņēmumu fiksēto izmaksu un algu izdevumu daļējai segšanai, nodokļu atlikšana un likviditātes nodrošināšana bankām un uzņēmumiem, kredītu shēmas un citi monetārās politikas pasākumi. Izstrādājot un īstenojot šos pasākumus, jāņem vērā banku nozares noturība. Šie pasākumi efektīvi samazināja Covid-19 pandēmijas radīto ekonomisko satricinājumu, bet nenovērsa ievērojamu produkcijas samazinājumu, lielu skaitu bankrotu un maksātnespējas gadījumu un ievērojamu bezdarba un nabadzības riskam pakļauto personu skaita pieaugumu, arī starp neaizsargātām personām (piemēram, personām ar invaliditāti). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā mēreni pieaugs līdz apmēram 6,5 %, bet 2021. gadā samazināsies zem 6 % līmeņa.

| (16) | Pašreizējā Covid-19 krīze izceļ to, ka Dānijai ir pastāvīgi jāstrādā pie tā, lai stiprinātu savas veselības aprūpes sistēmas noturību. Viens no jautājumiem, kas rada īpašas bažas, ir veselības aprūpes darbinieku trūkums un specializēto ārstu un māsu (īpaši māsu-anesteziologu) trūkums, piemēram, intensīvajā aprūpē. Izšķiroša nozīme ir nerimtīgiem centieniem risināt šo darbaspēka trūkumu. Īstermiņā Dānijai būtu jāstrādā pie tā, lai nodrošinātu, ka veselības aprūpes darbiniekiem ir pieejams kritiski svarīgs medicīniskais aprīkojums, tostarp individuālie aizsardzības līdzekļi. Notiek pētījumi ar mērķi rast ne tikai pretvīrusa ārstēšanu un vakcīnu, bet arī labāku un ātrāku testēšanu. |
| --- | --- |

(16)

Pašreizējā Covid-19 krīze izceļ to, ka Dānijai ir pastāvīgi jāstrādā pie tā, lai stiprinātu savas veselības aprūpes sistēmas noturību. Viens no jautājumiem, kas rada īpašas bažas, ir veselības aprūpes darbinieku trūkums un specializēto ārstu un māsu (īpaši māsu-anesteziologu) trūkums, piemēram, intensīvajā aprūpē. Izšķiroša nozīme ir nerimtīgiem centieniem risināt šo darbaspēka trūkumu. Īstermiņā Dānijai būtu jāstrādā pie tā, lai nodrošinātu, ka veselības aprūpes darbiniekiem ir pieejams kritiski svarīgs medicīniskais aprīkojums, tostarp individuālie aizsardzības līdzekļi. Notiek pētījumi ar mērķi rast ne tikai pretvīrusa ārstēšanu un vakcīnu, bet arī labāku un ātrāku testēšanu.

| (17) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Dānijai ir labi rezultāti digitalizācijas jomā, par ko liecina Eiropas Komisijas digitalizācijas rezultātu pārskats. Tomēr, lai šo spēcīgo pozīciju saglabātu ilgtermiņā un nodrošinātu savu konkurētspēju un gūtu labumu no digitālās pārveides, Dānijai būs vajadzīgas investīcijas digitālajā infrastruktūrā, kā arī izglītībā, apmācībā un prasmju pilnveidē. Dānijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā tiek ziņots par būtiskām investīcijām, kas vajadzīgas, lai sekmīgi veiktu klimatisko pārkārtošanos un enerģētikas pārkārtošanu. Lielākās investīcijas ir vajadzīgas, lai uzstādītu jaunu atjaunojamās enerģijas jaudu, taču būtiskas investīciju vajadzības ir apzinātas arī mājsaimniecībām (energoefektivitāte un siltumenerģijas pārveide elektroenerģijā), ilgtspējīgam transportam, rūpniecībai, kā arī biogāzes un centralizētai siltumapgādei. Dānijas klimata politikas mērķi ir līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 70 % salīdzinājumā ar 1990. gadu un, vēlākais, līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. Lai to atspoguļotu, būtu jāsāk samazināt enerģijas patēriņu, kas nozīmē, ka būs jāveic investīcijas, izmantojot visaptverošu pieeju un koncentrējoties uz nozarēm, kurās iespējams ietaupīt īpaši daudz enerģijas. Ekonomikas atveseļošanu no Covid-19 krīzes varētu veicināt, paātrināti veicot plānotās zaļās investīcijas un virzot vērienīgus vides, klimata, enerģētikas un infrastruktūras investīciju projektus, piemēram, mājokļu, atkrastes vēja enerģijas, energoapgādes savienojamības un dzelzceļa elektrifikācijas jomā. Transports ir Dānijas lielākais siltumnīcefekta gāzu emisiju avots, tāpēc turpmāka politikas rīcība šajā jomā ir īpaši aktuāla. Laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Dānijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Dānijai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(17)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Dānijai ir labi rezultāti digitalizācijas jomā, par ko liecina Eiropas Komisijas digitalizācijas rezultātu pārskats. Tomēr, lai šo spēcīgo pozīciju saglabātu ilgtermiņā un nodrošinātu savu konkurētspēju un gūtu labumu no digitālās pārveides, Dānijai būs vajadzīgas investīcijas digitālajā infrastruktūrā, kā arī izglītībā, apmācībā un prasmju pilnveidē. Dānijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā tiek ziņots par būtiskām investīcijām, kas vajadzīgas, lai sekmīgi veiktu klimatisko pārkārtošanos un enerģētikas pārkārtošanu. Lielākās investīcijas ir vajadzīgas, lai uzstādītu jaunu atjaunojamās enerģijas jaudu, taču būtiskas investīciju vajadzības ir apzinātas arī mājsaimniecībām (energoefektivitāte un siltumenerģijas pārveide elektroenerģijā), ilgtspējīgam transportam, rūpniecībai, kā arī biogāzes un centralizētai siltumapgādei. Dānijas klimata politikas mērķi ir līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 70 % salīdzinājumā ar 1990. gadu un, vēlākais, līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. Lai to atspoguļotu, būtu jāsāk samazināt enerģijas patēriņu, kas nozīmē, ka būs jāveic investīcijas, izmantojot visaptverošu pieeju un koncentrējoties uz nozarēm, kurās iespējams ietaupīt īpaši daudz enerģijas. Ekonomikas atveseļošanu no Covid-19 krīzes varētu veicināt, paātrināti veicot plānotās zaļās investīcijas un virzot vērienīgus vides, klimata, enerģētikas un infrastruktūras investīciju projektus, piemēram, mājokļu, atkrastes vēja enerģijas, energoapgādes savienojamības un dzelzceļa elektrifikācijas jomā. Transports ir Dānijas lielākais siltumnīcefekta gāzu emisiju avots, tāpēc turpmāka politikas rīcība šajā jomā ir īpaši aktuāla. Laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Dānijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Dānijai optimāli izmantot minēto fondu.

| (18) | Kopumā izdevumi pētniecībai un izstrādei nav veicinājuši augstāku produktivitātes pieaugumu Dānijā. Trūkst integrētas inovācijas stratēģijas, kurā būtu skaidri noteikts, ko Dānija vēlas sasniegt globālajā inovācijas vidē. Pētniecības un inovācijas darbības joprojām ir koncentrētas nedaudzos lielos uzņēmumos un fondos un galvenokārt farmācijas un biotehnoloģijas nozarēs. Astoņi lielākie uzņēmumi veido gandrīz 40 % no kopējiem privātajiem pētniecības un izstrādes izdevumiem (salīdzinājumam – pasaules vidējais rādītājs ir 19 %). Kopējie pētniecības un izstrādes izdevumi joprojām ir lieli, bet to uzņēmumu kopējais skaits, kas nodarbojas ar pētniecību un izstrādi, kopš 2009. gada ir samazinājies, galvenokārt tāpēc, ka mazāki uzņēmumi pētniecībā un izstrādē neiesaistās. Produktu vai procesu inovācijas ir ieviesuši tikai 33 % no MVU. Tādēļ varētu būt vajadzīgi turpmāki politikas centieni paplašināt inovācijas bāzi ar mērķi iekļaut vairāk uzņēmumu. Lai apmierinātu mainīgās prasmju vajadzības laikposmā pēc Covid-19 pandēmijas, ņemot vērā arī nākotnes tehnoloģiskās pārmaiņas, ir vajadzīgas pastāvīgas investīcijas prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās shēmās, tostarp ar pieaugušo izglītības palīdzību. |
| --- | --- |

(18)

Kopumā izdevumi pētniecībai un izstrādei nav veicinājuši augstāku produktivitātes pieaugumu Dānijā. Trūkst integrētas inovācijas stratēģijas, kurā būtu skaidri noteikts, ko Dānija vēlas sasniegt globālajā inovācijas vidē. Pētniecības un inovācijas darbības joprojām ir koncentrētas nedaudzos lielos uzņēmumos un fondos un galvenokārt farmācijas un biotehnoloģijas nozarēs. Astoņi lielākie uzņēmumi veido gandrīz 40 % no kopējiem privātajiem pētniecības un izstrādes izdevumiem (salīdzinājumam – pasaules vidējais rādītājs ir 19 %). Kopējie pētniecības un izstrādes izdevumi joprojām ir lieli, bet to uzņēmumu kopējais skaits, kas nodarbojas ar pētniecību un izstrādi, kopš 2009. gada ir samazinājies, galvenokārt tāpēc, ka mazāki uzņēmumi pētniecībā un izstrādē neiesaistās. Produktu vai procesu inovācijas ir ieviesuši tikai 33 % no MVU. Tādēļ varētu būt vajadzīgi turpmāki politikas centieni paplašināt inovācijas bāzi ar mērķi iekļaut vairāk uzņēmumu. Lai apmierinātu mainīgās prasmju vajadzības laikposmā pēc Covid-19 pandēmijas, ņemot vērā arī nākotnes tehnoloģiskās pārmaiņas, ir vajadzīgas pastāvīgas investīcijas prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās shēmās, tostarp ar pieaugušo izglītības palīdzību.

| (19) | Dānija ir veikusi pasākumus, lai stiprinātu savu regulējumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai. 2019. gadā tika pieņemti jauni tiesību akti, un valsts iestādes un regulatori sāka īstenot virkni pasākumu, lai stiprinātu Dānijas preventīvo regulējumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai. Finanšu uzraudzības iestādei ir piešķirtas sankciju piemērošanas pilnvaras un lielāks budžets, lai uzlabotu savas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas uzraudzības spējas. Arī finanšu ziņu vākšanas vienība ir saņēmusi papildu personālu un finansējumu. Ir būtiski, lai uzlabotais nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas regulējums tiktu īstenots efektīvā uzraudzībā un izpildē. Konkrēti, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas uzraudzības iestādei būs pilnībā jāīsteno uz riska novērtēšanu balstīta pieeja. Pēc finanšu ziņu vākšanas vienības spēju uzlabošanas tai būs jāpierāda, ka trūkumi, uz kuriem norādīts Dānijas Revīzijas palātas ziņojumā, ir pienācīgi novērsti. |
| --- | --- |

(19)

Dānija ir veikusi pasākumus, lai stiprinātu savu regulējumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai. 2019. gadā tika pieņemti jauni tiesību akti, un valsts iestādes un regulatori sāka īstenot virkni pasākumu, lai stiprinātu Dānijas preventīvo regulējumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai. Finanšu uzraudzības iestādei ir piešķirtas sankciju piemērošanas pilnvaras un lielāks budžets, lai uzlabotu savas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas uzraudzības spējas. Arī finanšu ziņu vākšanas vienība ir saņēmusi papildu personālu un finansējumu. Ir būtiski, lai uzlabotais nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas regulējums tiktu īstenots efektīvā uzraudzībā un izpildē. Konkrēti, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas uzraudzības iestādei būs pilnībā jāīsteno uz riska novērtēšanu balstīta pieeja. Pēc finanšu ziņu vākšanas vienības spēju uzlabošanas tai būs jāpierāda, ka trūkumi, uz kuriem norādīts Dānijas Revīzijas palātas ziņojumā, ir pienācīgi novērsti.

| (20) | Dānijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā termiņā līdz ilgtermiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(20)

Dānijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā termiņā līdz ilgtermiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (21) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Dānija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(21)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Dānija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (22) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Dānijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada konverģences programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Dānijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Dānijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(22)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Dānijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada konverģences programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Dānijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Dānijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (23) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada konverģences programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada konverģences programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Dānijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Uzlabot veselības aprūpes sistēmas noturību, tostarp, nodrošinot pietiekami daudz kritiski svarīga medicīniskā aprīkojuma un novēršot veselības aprūpes darbinieku trūkumu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, kā arī pētniecību un inovāciju. Atbalstīt integrētu inovācijas stratēģiju ar plašāku investīciju bāzi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Uzlabot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas uzraudzības efektivitāti un efektīvi īstenot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu. |
| --- | --- |

3.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 20. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

7

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/27

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Vācijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Vācijas 2020. gada stabilitātes programmu

(2020/C 282/05)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Vācija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Vācija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Vāciju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Vācija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Vācijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Vācijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Konkrēti – augstais tekošā konta pārpalikums atspoguļo pieticīgu investīciju līmeni attiecībā pret uzkrājumiem, un tam ir pārrobežu nozīme. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Vāciju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Vācija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Vācijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Vācijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Konkrēti – augstais tekošā konta pārpalikums atspoguļo pieticīgu investīciju līmeni attiecībā pret uzkrājumiem, un tam ir pārrobežu nozīme.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Vācija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Vācija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādās nozarēs un reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas rada risku, ka Vācijā palielināsies nevienlīdzība. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādās nozarēs un reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas rada risku, ka Vācijā palielināsies nevienlīdzība. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Vācija savu 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 20. aprīlī un 2020. gada stabilitātes programmu – 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Vācija savu 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 20. aprīlī un 2020. gada stabilitātes programmu – 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Vāciju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu. |
| --- | --- |

(11)

Uz Vāciju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu.

| (12) | Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 1,4 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 71⁄4 % apmērā no IKP 2020. gadā. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 59,8 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu ir paredzams, ka 2020. gadā tā palielināsies līdz 751⁄4 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. |
| --- | --- |

(12)

Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 1,4 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 71⁄4 % apmērā no IKP 2020. gadā. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 59,8 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu ir paredzams, ka 2020. gadā tā palielināsies līdz 751⁄4 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

| (13) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Vācija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi 2020. gadā sasniedz 7,2 % no IKP. Minētie pasākumi ietver likviditātes atbalstu uzņēmumiem, mērķorientētu palīdzību maziem uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām, kuru sniedz dotāciju un aizdevumu veidā, kā arī vieglāku piekļuvi saīsināta darblaika režīmam nolūkā nepieļaut darbinieku atlaišanu. Turklāt Vācija ir paziņojusi par pasākumiem, kas palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, un saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmas prognozi tie sasniegs 24,9 % no IKP. Minētie pasākumi ietver aizdevumu garantijas, ko galvenokārt sniedz valstij piederošā attīstības banka KfW, kā arī jaunais Ekonomikas stabilizācijas fonds, kurš izveidots, lai reaģētu uz Covid-19 pandēmiju. Pretstatā 2020. gada stabilitātes programmai Komisijas aplēsēs nodokļu atlikšana un budžeta kompensācijas par mazākiem nodokļu ieņēmumiem, kuru iemesls ir ekonomikas lejupslīde, netiek uzskatītas par diskrecionāriem pasākumiem, kas ietekmē budžetu. Kopumā Vācijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(13)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Vācija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi 2020. gadā sasniedz 7,2 % no IKP. Minētie pasākumi ietver likviditātes atbalstu uzņēmumiem, mērķorientētu palīdzību maziem uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām, kuru sniedz dotāciju un aizdevumu veidā, kā arī vieglāku piekļuvi saīsināta darblaika režīmam nolūkā nepieļaut darbinieku atlaišanu. Turklāt Vācija ir paziņojusi par pasākumiem, kas palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, un saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmas prognozi tie sasniegs 24,9 % no IKP. Minētie pasākumi ietver aizdevumu garantijas, ko galvenokārt sniedz valstij piederošā attīstības banka KfW, kā arī jaunais Ekonomikas stabilizācijas fonds, kurš izveidots, lai reaģētu uz Covid-19 pandēmiju. Pretstatā 2020. gada stabilitātes programmai Komisijas aplēsēs nodokļu atlikšana un budžeta kompensācijas par mazākiem nodokļu ieņēmumiem, kuru iemesls ir ekonomikas lejupslīde, netiek uzskatītas par diskrecionāriem pasākumiem, kas ietekmē budžetu. Kopumā Vācijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (14) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Vācijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –7,0 % apmērā no IKP 2020. gadā un –1,5 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP sasniegs 75,6 % 2020. gadā un 71,8 % 2021. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Vācijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –7,0 % apmērā no IKP 2020. gadā un –1,5 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP sasniegs 75,6 % 2020. gadā un 71,8 % 2021. gadā.

| (15) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Vācija 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Vācija 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (16) | Pirmā infekcija Vācijā tika reģistrēta 2020. gada 27. janvārī, savukārt 2020. gada martā Covid-19 inficēšanās gadījumu skaits sāka eksponenciāli palielināties. Vācijas iestādes uz to reaģēja ar ierobežošanas pasākumiem, kuru mērķis ir ierobežot vīrusa izplatīšanos, piemēram, slēdzot visus nebūtiskos veikalus, restorānus, izklaides un kultūras iestādes, sporta objektus, skolas un augstskolas. Tika aizliegtas visas publiskas pulcēšanās, kurās piedalās vairāk nekā divas personas, un cilvēki tika aicināti līdz minimumam samazināt visus sociālos kontaktus. Ražošana pati par sevi nav tikusi pakļauta ierobežošanas pasākumiem. Tomēr ārējās tirdzniecības traucējumu un samazināta pieprasījuma dēļ lielākās rūpnīcas tika slēgtas uz vairākām nedēļām. Ekonomikas perspektīvas ievērojami pasliktinājās, proti, Komisijas 2020. gada pavasara prognozē norādīts, ka 2020. gadā IKP samazināsies par 6,5 %. Pat ja saīsināta darbalaika režīma (Kurzarbeit) plašāka izmantošana palīdz uzņēmumiem paturēt savus darbiniekus, tomēr šķiet, ka bezdarba līmeņa pieaugums ir neizbēgams. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi paredzams, ka bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 4 %, bet 2021. gadā mazināsies – līdz 3,5 %. |
| --- | --- |

(16)

Pirmā infekcija Vācijā tika reģistrēta 2020. gada 27. janvārī, savukārt 2020. gada martā Covid-19 inficēšanās gadījumu skaits sāka eksponenciāli palielināties. Vācijas iestādes uz to reaģēja ar ierobežošanas pasākumiem, kuru mērķis ir ierobežot vīrusa izplatīšanos, piemēram, slēdzot visus nebūtiskos veikalus, restorānus, izklaides un kultūras iestādes, sporta objektus, skolas un augstskolas. Tika aizliegtas visas publiskas pulcēšanās, kurās piedalās vairāk nekā divas personas, un cilvēki tika aicināti līdz minimumam samazināt visus sociālos kontaktus. Ražošana pati par sevi nav tikusi pakļauta ierobežošanas pasākumiem. Tomēr ārējās tirdzniecības traucējumu un samazināta pieprasījuma dēļ lielākās rūpnīcas tika slēgtas uz vairākām nedēļām. Ekonomikas perspektīvas ievērojami pasliktinājās, proti, Komisijas 2020. gada pavasara prognozē norādīts, ka 2020. gadā IKP samazināsies par 6,5 %. Pat ja saīsināta darbalaika režīma (Kurzarbeit) plašāka izmantošana palīdz uzņēmumiem paturēt savus darbiniekus, tomēr šķiet, ka bezdarba līmeņa pieaugums ir neizbēgams. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi paredzams, ka bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 4 %, bet 2021. gadā mazināsies – līdz 3,5 %.

| (17) | Lai mīkstinātu ekonomikas lejupslīdes sekas, Vācijas valdība ir strauji reaģējusi un pieņēmusi tālejošus pasākumus. Maziem uzņēmumiem, pašnodarbinātajiem un ārštata darbiniekiem tiek piedāvāta tūlītēja palīdzība (tiešās dotācijas) līdz 50 miljardu euro apmērā. Ar jaunizveidotā Ekonomikas stabilizācijas fonda un valsts attīstības bankas KfW starpniecību valdība ir palielinājusi dažāda lieluma uzņēmumiem paredzētu aizdevumu apmēru un paplašinājusi piekļuvi tiem, sedzot līdz 80–90 % no aizdevējbankas kredītriska (dažos īpašos gadījumos pat līdz 100 %). Ekonomikas stabilizācijas fonds var arī atbalstīt lielus uzņēmumus, uz laiku nodrošinot papildu pašu kapitālu. Lai palielinātu uzņēmumu likviditāti, ir pieņemti pielāgojumi attiecībā uz nodokļu atlikšanu, priekšapmaksu un soda naudām. Lai nepieļautu tehniskas maksātnespējas procedūras, ir grozīti noteikumi par maksātnespēju. Atsevišķās federālās zemes (Länder) papildina federālajā līmenī pieņemtos pasākumus ar savām atbalsta programmām. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Covid-19 krīze, visticamāk, vēl vairāk pastiprinās spiedienu uz Vācijas banku nozares jau tā zemo rentabilitāti. Tādējādi šķiet, ka Vācijas bankām ir nepieciešams vēl vairāk samazināt izmaksas, lai uzlabotu rentabilitāti un atbrīvotu līdzekļus, kas vajadzīgi investīcijām informācijas tehnoloģijās un dabiskai kapitāla radīšanai. Šajā sakarā palīdzētu arī turpmāka konsolidācija. |
| --- | --- |

(17)

Lai mīkstinātu ekonomikas lejupslīdes sekas, Vācijas valdība ir strauji reaģējusi un pieņēmusi tālejošus pasākumus. Maziem uzņēmumiem, pašnodarbinātajiem un ārštata darbiniekiem tiek piedāvāta tūlītēja palīdzība (tiešās dotācijas) līdz 50 miljardu euro apmērā. Ar jaunizveidotā Ekonomikas stabilizācijas fonda un valsts attīstības bankas KfW starpniecību valdība ir palielinājusi dažāda lieluma uzņēmumiem paredzētu aizdevumu apmēru un paplašinājusi piekļuvi tiem, sedzot līdz 80–90 % no aizdevējbankas kredītriska (dažos īpašos gadījumos pat līdz 100 %). Ekonomikas stabilizācijas fonds var arī atbalstīt lielus uzņēmumus, uz laiku nodrošinot papildu pašu kapitālu. Lai palielinātu uzņēmumu likviditāti, ir pieņemti pielāgojumi attiecībā uz nodokļu atlikšanu, priekšapmaksu un soda naudām. Lai nepieļautu tehniskas maksātnespējas procedūras, ir grozīti noteikumi par maksātnespēju. Atsevišķās federālās zemes (Länder) papildina federālajā līmenī pieņemtos pasākumus ar savām atbalsta programmām. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Covid-19 krīze, visticamāk, vēl vairāk pastiprinās spiedienu uz Vācijas banku nozares jau tā zemo rentabilitāti. Tādējādi šķiet, ka Vācijas bankām ir nepieciešams vēl vairāk samazināt izmaksas, lai uzlabotu rentabilitāti un atbrīvotu līdzekļus, kas vajadzīgi investīcijām informācijas tehnoloģijās un dabiskai kapitāla radīšanai. Šajā sakarā palīdzētu arī turpmāka konsolidācija.

| (18) | Pēc tam, kad gada sākumā situācija darba tirgū bija labi attīstījusies, Covid-19 pandēmijas un ar to saistīto pārvietošanās ierobežojumu rezultātā tā pasliktinājās. Lai mīkstinātu krīzes ietekmi gan nodarbinātības, gan sociālajā jomā, valdība ir sniegusi būtisku atbalstu, izmantojot saīsināta darbalaika režīma (Kurzarbeit) shēmu. Valdība atviegloja nosacījumus par piekļuvi shēmai, ar atpakaļejošu spēku paplašināja shēmas tvērumu, attiecinot to arī uz pagaidu darba aģentūru darbiniekiem, un paaugstināja kompensācijas līmeni. Šie pasākumi palīdz saglabāt darbvietas un aizsargāt mājsaimniecību ienākumus. Darba devēji saņem finansiālus atvieglojumus, jo par nenostrādāto darba laiku viņiem nav jāmaksā sociālā nodrošinājuma iemaksas. Atvieglojot piekļuvi ienākumu minimuma atbalstam (uz Vācijas Sociālā kodeksa (Sozialgesetzbuch/SGB) II sējuma pamata), tiek nodrošināta aizsardzība pret ienākumu zudumu. Arī ģimenes ar zemiem ienākumiem tiek atbalstītas, atvieglojot tām piekļuvi bērnu pabalstiem. Turklāt īrnieki, kuri zaudējuši ienākumus, uz laiku ir aizsargāti pret izlikšanu no mājokļa. Kaut arī Vācijas sniegums attiecībā uz sociālo rezultātu pārskata rādītājiem, kas ir Eiropas sociālo tiesību pīlāra pamatā, ir labs, tomēr, ja netiks novērstas nepilnības tvērumā, pašreizējās krīzes apstākļos šīs nepilnības var samazināt neaizsargāto grupu ienākumus. |
| --- | --- |

(18)

Pēc tam, kad gada sākumā situācija darba tirgū bija labi attīstījusies, Covid-19 pandēmijas un ar to saistīto pārvietošanās ierobežojumu rezultātā tā pasliktinājās. Lai mīkstinātu krīzes ietekmi gan nodarbinātības, gan sociālajā jomā, valdība ir sniegusi būtisku atbalstu, izmantojot saīsināta darbalaika režīma (Kurzarbeit) shēmu. Valdība atviegloja nosacījumus par piekļuvi shēmai, ar atpakaļejošu spēku paplašināja shēmas tvērumu, attiecinot to arī uz pagaidu darba aģentūru darbiniekiem, un paaugstināja kompensācijas līmeni. Šie pasākumi palīdz saglabāt darbvietas un aizsargāt mājsaimniecību ienākumus. Darba devēji saņem finansiālus atvieglojumus, jo par nenostrādāto darba laiku viņiem nav jāmaksā sociālā nodrošinājuma iemaksas. Atvieglojot piekļuvi ienākumu minimuma atbalstam (uz Vācijas Sociālā kodeksa (Sozialgesetzbuch/SGB) II sējuma pamata), tiek nodrošināta aizsardzība pret ienākumu zudumu. Arī ģimenes ar zemiem ienākumiem tiek atbalstītas, atvieglojot tām piekļuvi bērnu pabalstiem. Turklāt īrnieki, kuri zaudējuši ienākumus, uz laiku ir aizsargāti pret izlikšanu no mājokļa. Kaut arī Vācijas sniegums attiecībā uz sociālo rezultātu pārskata rādītājiem, kas ir Eiropas sociālo tiesību pīlāra pamatā, ir labs, tomēr, ja netiks novērstas nepilnības tvērumā, pašreizējās krīzes apstākļos šīs nepilnības var samazināt neaizsargāto grupu ienākumus.

| (19) | Novēršot veselības jomā izraisītās sekas, Vācijai par labu nāca tās vispārējā veselības aprūpes sistēma, kuras ietvaros ir nodrošināta piekļuve kvalitatīvai aprūpei, un Vācijai izdevās strauji palielināt savu testēšanas un intensīvās aprūpes spēju. Tomēr pašreizējā Covid-19 krīze apliecina to, ka pastāvīgi jāpastiprina veselības aprūpes sistēmas noturība. Medmāsu pieejamība un medmāsu profesijas pievilcība vēl aizvien ir problēma. Neraugoties uz to, ka uz vienu iedzīvotāju ir nodarbināts salīdzinoši liels medmāsu skaits, tomēr slimnīcas arvien biežāk ziņo par neaizpildītām vakancēm medmāsu profesijā. Ar digitāliem rīkiem varētu arī uzlabot un sekmēt koordināciju starp veselības aprūpes sniedzējiem primārajā un stacionārajā aprūpē, kā arī starp veselības aprūpi un sociālo aprūpi. Paātrinātā tempā tiek izvērsta e-veselības infrastruktūra, tomēr veselības un aprūpes pakalpojumu un e-recepšu izmantošana tiešsaistē, kā arī medicīnisko datu apmaiņa tiešsaistē vēl aizvien krietni atpaliek no Savienības vidējā rādītāja. Jauns likums, kas pieņemts 2020. gada martā, palīdz mazināt negatīvās ekonomiskās sekas, ar kurām Covid-19 rezultātā galvenokārt saskaras slimnīcas un privātprakses ārsti. Tomēr būs jānodrošina veselības aprūpes iestāžu ilgtermiņa finansējums, lai saglabātu aprūpi visās jomās, jo neobligāto operāciju un terapijas pasākumu atlikšana kaitē veselības nozarē strādājošo iestāžu finanšu ieņēmumiem un pieejamie resursi tiek izmantoti prioritāro testu un iekārtu iegādei. Tā kā Vācijai ir spēcīga pētnieciskā bāze, tā var iesaistīties specifiskos pētniecības un inovācijas pasākumos, lai reaģētu uz Covid-19 krīzi, tostarp izstrādātu vakcīnas un terapijas līdzekļus un izveidotu pētniecības tīklu nolūkā apvienot un pastiprināt pētnieciskās darbības, kas tiek veiktas Vācijas medicīnas augstskolās, un atbalstīt Epidēmijgatavības inovāciju koalīciju. |
| --- | --- |

(19)

Novēršot veselības jomā izraisītās sekas, Vācijai par labu nāca tās vispārējā veselības aprūpes sistēma, kuras ietvaros ir nodrošināta piekļuve kvalitatīvai aprūpei, un Vācijai izdevās strauji palielināt savu testēšanas un intensīvās aprūpes spēju. Tomēr pašreizējā Covid-19 krīze apliecina to, ka pastāvīgi jāpastiprina veselības aprūpes sistēmas noturība. Medmāsu pieejamība un medmāsu profesijas pievilcība vēl aizvien ir problēma. Neraugoties uz to, ka uz vienu iedzīvotāju ir nodarbināts salīdzinoši liels medmāsu skaits, tomēr slimnīcas arvien biežāk ziņo par neaizpildītām vakancēm medmāsu profesijā. Ar digitāliem rīkiem varētu arī uzlabot un sekmēt koordināciju starp veselības aprūpes sniedzējiem primārajā un stacionārajā aprūpē, kā arī starp veselības aprūpi un sociālo aprūpi. Paātrinātā tempā tiek izvērsta e-veselības infrastruktūra, tomēr veselības un aprūpes pakalpojumu un e-recepšu izmantošana tiešsaistē, kā arī medicīnisko datu apmaiņa tiešsaistē vēl aizvien krietni atpaliek no Savienības vidējā rādītāja. Jauns likums, kas pieņemts 2020. gada martā, palīdz mazināt negatīvās ekonomiskās sekas, ar kurām Covid-19 rezultātā galvenokārt saskaras slimnīcas un privātprakses ārsti. Tomēr būs jānodrošina veselības aprūpes iestāžu ilgtermiņa finansējums, lai saglabātu aprūpi visās jomās, jo neobligāto operāciju un terapijas pasākumu atlikšana kaitē veselības nozarē strādājošo iestāžu finanšu ieņēmumiem un pieejamie resursi tiek izmantoti prioritāro testu un iekārtu iegādei. Tā kā Vācijai ir spēcīga pētnieciskā bāze, tā var iesaistīties specifiskos pētniecības un inovācijas pasākumos, lai reaģētu uz Covid-19 krīzi, tostarp izstrādātu vakcīnas un terapijas līdzekļus un izveidotu pētniecības tīklu nolūkā apvienot un pastiprināt pētnieciskās darbības, kas tiek veiktas Vācijas medicīnas augstskolās, un atbalstīt Epidēmijgatavības inovāciju koalīciju.

| (20) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas. Publiskās un privātās investīcijas 2019. gadā ievērojami pieauga, taču atpalika no vajadzīgo investīciju apjoma. Publiskās investīcijas nesasniedz aizvietojuma rādītāju pašvaldību līmenī, kur neveikto investīciju apjoms ir samazinājies, bet vēl aizvien ir liels (4,0 % no IKP), un šīs investīcijas joprojām kavē jaudas un plānošanas ierobežojumi. Jau plānotās investīcijas zaļajās tehnoloģijās un enerģētikas jomā var tikt veiktas agrāk, piemēram, ēku renovācijas un atjaunojamo energoresursu projektos. Neraugoties uz nesenajām iniciatīvām, problēmas joprojām rada īstermiņa un vidējā termiņa dekarbonizācijas mērķu sasniegšana, kā arī klimatneitralitātes mērķa sasniegšana līdz 2050. gadam. Tas pats attiecas arī uz vides aizsardzības un energoefektivitātes mērķiem, jo cenu stimuli (it īpaši laikā, kad pašreizējās Covid-19 krīzes dēļ naftas cenas ir zemas) attur no klimatam un videi draudzīgas rīcības. Lai Vācija varētu pāriet uz klimatneitrālu ekonomiku, ilgtermiņā būs vajadzīgas ievērojamas privātās un publiskās investīcijas, tostarp atjaunojamos energoresursos, elektroenerģijas infrastruktūrā, energoefektivitātē, aprites ekonomikā un ilgtspējīgā transportā. Turklāt Vācijas Federālais revīzijas birojs (Bundesrechnungshof) kritizēja to pasākumu izmaksu lietderību, kuri saistīti ar pāreju uz zaļo enerģiju. Ir vajadzīgi lielāki centieni un ilgtspējīgas investīcijas enerģētikas tīklos, lai gūtu labumu no pilnībā integrētas, ilgtspējīgas energosistēmas ar konsekventiem cenu signāliem. Tīru mobilitāti var veicināt, īstenojot atbilstošus regulatīvos pasākumus un veicot lielākas un straujākas investīcijas ilgtspējīgā transporta infrastruktūrā un tīras mobilitātes risinājumos. Papildu investīcijas pētniecībā un izstrādē ir ļoti svarīgas, lai veicinātu atveseļošanu virzībā uz ilgtspējīgāku un konkurētspējīgāku ekonomiku. Izdevumi izglītības un pētniecības jomā mazliet palielinājās no 9,2 % no IKP 2017. gadā līdz 9,31 % no IKP 2018. gadā, nesasniedzot iepriekšējo valsts izvirzīto mērķi, proti, 10 % no IKP. Privātās investīcijas pētniecībā un izstrādē arvien vairāk bija koncentrētas uz lieliem uzņēmumiem. Neraugoties uz veiktajiem politikas pasākumiem, mājokļu piedāvājums joprojām bija krietni mazāks par periodā no 2017.–2021. gadam noteikto mērķi, proti, 375 000 jaunu dzīvokļu būvniecība gadā. Politika, kas veicina investīcijas jaunos mājokļos, novērstu šo nelīdzsvarotību un uzlabotu mājokļu pieejamību. Laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Vācijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Vācijai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(20)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas. Publiskās un privātās investīcijas 2019. gadā ievērojami pieauga, taču atpalika no vajadzīgo investīciju apjoma. Publiskās investīcijas nesasniedz aizvietojuma rādītāju pašvaldību līmenī, kur neveikto investīciju apjoms ir samazinājies, bet vēl aizvien ir liels (4,0 % no IKP), un šīs investīcijas joprojām kavē jaudas un plānošanas ierobežojumi. Jau plānotās investīcijas zaļajās tehnoloģijās un enerģētikas jomā var tikt veiktas agrāk, piemēram, ēku renovācijas un atjaunojamo energoresursu projektos. Neraugoties uz nesenajām iniciatīvām, problēmas joprojām rada īstermiņa un vidējā termiņa dekarbonizācijas mērķu sasniegšana, kā arī klimatneitralitātes mērķa sasniegšana līdz 2050. gadam. Tas pats attiecas arī uz vides aizsardzības un energoefektivitātes mērķiem, jo cenu stimuli (it īpaši laikā, kad pašreizējās Covid-19 krīzes dēļ naftas cenas ir zemas) attur no klimatam un videi draudzīgas rīcības. Lai Vācija varētu pāriet uz klimatneitrālu ekonomiku, ilgtermiņā būs vajadzīgas ievērojamas privātās un publiskās investīcijas, tostarp atjaunojamos energoresursos, elektroenerģijas infrastruktūrā, energoefektivitātē, aprites ekonomikā un ilgtspējīgā transportā. Turklāt Vācijas Federālais revīzijas birojs (Bundesrechnungshof) kritizēja to pasākumu izmaksu lietderību, kuri saistīti ar pāreju uz zaļo enerģiju. Ir vajadzīgi lielāki centieni un ilgtspējīgas investīcijas enerģētikas tīklos, lai gūtu labumu no pilnībā integrētas, ilgtspējīgas energosistēmas ar konsekventiem cenu signāliem. Tīru mobilitāti var veicināt, īstenojot atbilstošus regulatīvos pasākumus un veicot lielākas un straujākas investīcijas ilgtspējīgā transporta infrastruktūrā un tīras mobilitātes risinājumos. Papildu investīcijas pētniecībā un izstrādē ir ļoti svarīgas, lai veicinātu atveseļošanu virzībā uz ilgtspējīgāku un konkurētspējīgāku ekonomiku. Izdevumi izglītības un pētniecības jomā mazliet palielinājās no 9,2 % no IKP 2017. gadā līdz 9,31 % no IKP 2018. gadā, nesasniedzot iepriekšējo valsts izvirzīto mērķi, proti, 10 % no IKP. Privātās investīcijas pētniecībā un izstrādē arvien vairāk bija koncentrētas uz lieliem uzņēmumiem. Neraugoties uz veiktajiem politikas pasākumiem, mājokļu piedāvājums joprojām bija krietni mazāks par periodā no 2017.–2021. gadam noteikto mērķi, proti, 375 000 jaunu dzīvokļu būvniecība gadā. Politika, kas veicina investīcijas jaunos mājokļos, novērstu šo nelīdzsvarotību un uzlabotu mājokļu pieejamību. Laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Vācijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Vācijai optimāli izmantot minēto fondu.

| (21) | Mobilitātes ierobežošanas gadījumā izšķiroša nozīme ir modernai digitālai infrastruktūrai un digitālajiem pakalpojumiem. Investīcijas digitālajā infrastruktūrā un sabiedriskajos pakalpojumos var atbalstīt ekonomikas atveseļošanu un palīdzēt samazināt Vācijas – vēl aizvien ievērojamo – atpalicību no citām valstīm ļoti augstas veiktspējas tīklu pārklājuma ziņā. Minētais pārklājums Vācijā 2019. gadā bija 32,7 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju, proti, 44 %, savukārt FTTP (fibre to the premises – optiskās šķiedras kabeļu nodrošināšana līdz telpām) pārklājums bija 10,5 %, kas ir krietni mazāk par Savienības vidējo rādītāju (33,5 %). Covid-19 krīze izgaismoja to, cik svarīgi ir savienoti digitālie pakalpojumi. Savienojamības nepilnības var būt viens no galvenajiem faktoriem, kas kavē investīcijas digitalizācijā, it īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) gadījumā, kuri vēl aizvien lēni ievieš digitālās tehnoloģijas. Salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm Vācija joprojām uzrāda zemu sniegumu digitālo publisko pakalpojumu jomā, neraugoties uz to, ka ir panākti uzlabojumi šādu pakalpojumu sniegšanā uzņēmumiem. Tomēr tiešsaistes mijiedarbības līmenis starp valsts iestādēm un sabiedrību kopumā ir ļoti zems. Likuma par tiešsaistes piekļuvi (Onlinezugangsgesetz) īstenošana norit lēni, un būs grūti sasniegt nosprausto mērķi, proti, līdz 2022. gada beigām digitalizēt visus 575 pakalpojumus. Šis likums būtu jāīsteno visām iesaistītajām publiskajām struktūrām (federālajām, federālo zemju un vietējām iestādēm), lai panāktu būtiskākus uzlabojumus digitālajā valsts pārvaldē. |
| --- | --- |

(21)

Mobilitātes ierobežošanas gadījumā izšķiroša nozīme ir modernai digitālai infrastruktūrai un digitālajiem pakalpojumiem. Investīcijas digitālajā infrastruktūrā un sabiedriskajos pakalpojumos var atbalstīt ekonomikas atveseļošanu un palīdzēt samazināt Vācijas – vēl aizvien ievērojamo – atpalicību no citām valstīm ļoti augstas veiktspējas tīklu pārklājuma ziņā. Minētais pārklājums Vācijā 2019. gadā bija 32,7 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju, proti, 44 %, savukārt FTTP (fibre to the premises – optiskās šķiedras kabeļu nodrošināšana līdz telpām) pārklājums bija 10,5 %, kas ir krietni mazāk par Savienības vidējo rādītāju (33,5 %). Covid-19 krīze izgaismoja to, cik svarīgi ir savienoti digitālie pakalpojumi. Savienojamības nepilnības var būt viens no galvenajiem faktoriem, kas kavē investīcijas digitalizācijā, it īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) gadījumā, kuri vēl aizvien lēni ievieš digitālās tehnoloģijas. Salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm Vācija joprojām uzrāda zemu sniegumu digitālo publisko pakalpojumu jomā, neraugoties uz to, ka ir panākti uzlabojumi šādu pakalpojumu sniegšanā uzņēmumiem. Tomēr tiešsaistes mijiedarbības līmenis starp valsts iestādēm un sabiedrību kopumā ir ļoti zems. Likuma par tiešsaistes piekļuvi (Onlinezugangsgesetz) īstenošana norit lēni, un būs grūti sasniegt nosprausto mērķi, proti, līdz 2022. gada beigām digitalizēt visus 575 pakalpojumus. Šis likums būtu jāīsteno visām iesaistītajām publiskajām struktūrām (federālajām, federālo zemju un vietējām iestādēm), lai panāktu būtiskākus uzlabojumus digitālajā valsts pārvaldē.

| (22) | Svarīgi ir nodrošināt, ka atbalsta pasākumu un turpmāko darbību īstenošanas nolūkā regulatīvais un administratīvais slogs arī nākotnē ir neliels. Pēc iespējas samazinot administratīvo slogu attiecībā uz piekļuvi atbalsta pasākumiem, būtu jānodrošina, ka nelieli uzņēmumi saņem tādu pašu atbalstu no starpniekiem kā lielākie uzņēmumi. Cita veida administratīvā sloga samazināšana plašākā mērogā, t. i., papildus minētajiem atbalsta pasākumiem (piemēram, piemērojot elastīgumu nebūtisku birokrātisku procedūru gadījumā), var sniegt papildu atvieglojumus MVU. |
| --- | --- |

(22)

Svarīgi ir nodrošināt, ka atbalsta pasākumu un turpmāko darbību īstenošanas nolūkā regulatīvais un administratīvais slogs arī nākotnē ir neliels. Pēc iespējas samazinot administratīvo slogu attiecībā uz piekļuvi atbalsta pasākumiem, būtu jānodrošina, ka nelieli uzņēmumi saņem tādu pašu atbalstu no starpniekiem kā lielākie uzņēmumi. Cita veida administratīvā sloga samazināšana plašākā mērogā, t. i., papildus minētajiem atbalsta pasākumiem (piemēram, piemērojot elastīgumu nebūtisku birokrātisku procedūru gadījumā), var sniegt papildu atvieglojumus MVU.

| (23) | Jau pirms Covid-19 krīzes izcelšanās tehnoloģiskais progress bija pārveidojis darba tirgu, proti, bija vajadzīgs lielāks finansējums izglītībai un apmācībai, tostarp pārkvalifikācijai un prasmju pilnveidei, kā arī digitālo prasmju uzlabošanai. Covid-19 krīzes rezultātā šī nepieciešamība ir kļuvusi vēl aktuālāka, it īpaši to darba ņēmēju gadījumā, kuri nodarbināti nozarēs, ko, iespējams, ilgāku laiku ietekmēs sociālā distancēšanās, vai tādu darba ņēmēju gadījumā, kuri ir pakļauti riskam zaudēt darbu. Pēkšņa pāreja uz digitalizētāku sabiedrību un mājās organizētu izglītību var radīt īpašas grūtības neaizsargātiem skolēniem un studentiem, kuriem mājās nav piekļuve digitālajiem risinājumiem un atbalstam. Tas attiecas arī uz studentiem ar invaliditāti. Īpaša uzmanība jāvelta tam, lai nodrošinātu, ka visi skolēni un studenti apgūst mācību programmā noteiktās pamatprasmes un ka Covid-19 radīto traucējumu mēneši nerada nelabvēlīgu situāciju visam turpmākajam mūžam. Pastāv risks, ka palielināsies jau pastāvošā nevienlīdzība pamatprasmju ziņā, kura saistīta ar sociālekonomisko izcelsmi un to, ka personai ir migrantu izcelsme. Krīze ir izgaismojusi to, cik svarīgi ir turpināt attīstīt izglītības sistēmu, lai veicinātu gudru un iekļaujošu atveseļošanu un turpinātu virzību uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju. |
| --- | --- |

(23)

Jau pirms Covid-19 krīzes izcelšanās tehnoloģiskais progress bija pārveidojis darba tirgu, proti, bija vajadzīgs lielāks finansējums izglītībai un apmācībai, tostarp pārkvalifikācijai un prasmju pilnveidei, kā arī digitālo prasmju uzlabošanai. Covid-19 krīzes rezultātā šī nepieciešamība ir kļuvusi vēl aktuālāka, it īpaši to darba ņēmēju gadījumā, kuri nodarbināti nozarēs, ko, iespējams, ilgāku laiku ietekmēs sociālā distancēšanās, vai tādu darba ņēmēju gadījumā, kuri ir pakļauti riskam zaudēt darbu. Pēkšņa pāreja uz digitalizētāku sabiedrību un mājās organizētu izglītību var radīt īpašas grūtības neaizsargātiem skolēniem un studentiem, kuriem mājās nav piekļuve digitālajiem risinājumiem un atbalstam. Tas attiecas arī uz studentiem ar invaliditāti. Īpaša uzmanība jāvelta tam, lai nodrošinātu, ka visi skolēni un studenti apgūst mācību programmā noteiktās pamatprasmes un ka Covid-19 radīto traucējumu mēneši nerada nelabvēlīgu situāciju visam turpmākajam mūžam. Pastāv risks, ka palielināsies jau pastāvošā nevienlīdzība pamatprasmju ziņā, kura saistīta ar sociālekonomisko izcelsmi un to, ka personai ir migrantu izcelsme. Krīze ir izgaismojusi to, cik svarīgi ir turpināt attīstīt izglītības sistēmu, lai veicinātu gudru un iekļaujošu atveseļošanu un turpinātu virzību uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju.

| (24) | Vācijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(24)

Vācijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (25) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Vācija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(25)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Vācija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (26) | Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Vācijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes. |
| --- | --- |

(26)

Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Vācijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes.

| (27) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Vācijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Vācijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Vācijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(27)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Vācijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Vācijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Vācijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (28) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (29) | Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. 2020. gada valstij adresētie ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomisko nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti turpmāk minētajā 2. ieteikumā, |
| --- | --- |

(29)

Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. 2020. gada valstij adresētie ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomisko nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti turpmāk minētajā 2. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Vācijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Mobilizēt pienācīgus resursus un stiprināt veselības sistēmas noturību, tostarp izvēršot e-veselības pakalpojumus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz ilgtspējīgu transportu, tīrām, efektīvām un integrētām energosistēmām, digitālo infrastruktūru un prasmēm, mājokļiem, izglītību, kā arī pētniecību un inovāciju. Uzlabot digitālos publiskos pakalpojumus visos līmeņos un veicināt digitalizāciju MVU. Samazināt normatīvo un administratīvo slogu uzņēmumiem. |
| --- | --- |

2.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 24. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

7

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/33

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Igaunijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas 2020. gada stabilitātes programmu

(2020/C 282/06)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Igaunija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Igaunija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Igauniju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Igaunija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Igaunijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Igauniju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Igaunija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Igaunijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Igaunija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Igaunija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādās nozarēs un reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas rada risku, ka Igaunijā palielināsies nevienlīdzība. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādās nozarēs un reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas rada risku, ka Igaunijā palielināsies nevienlīdzība. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Igaunija savu 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī un 2020. gada stabilitātes programmu – 2020. gada 28. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Igaunija savu 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī un 2020. gada stabilitātes programmu – 2020. gada 28. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Igauniju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Saistībā ar valstij adresētajiem ieteikumiem, ko Padome pieņēma 2018. gada 13. jūlijā (7), Padome ieteica Igaunijai nodrošināt, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums (8) nepārsniedz 4,1 % 2019. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,6 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP). Komisijas kopējais novērtējums apstiprina būtisku novirzi no ieteiktās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2019. gadā. Tomēr, ņemot vērā vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu, nav jāveic papildu pasākumi saskaņā ar būtiskas novirzes procedūru. |
| --- | --- |

(11)

Uz Igauniju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Saistībā ar valstij adresētajiem ieteikumiem, ko Padome pieņēma 2018. gada 13. jūlijā (7), Padome ieteica Igaunijai nodrošināt, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums (8) nepārsniedz 4,1 % 2019. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,6 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP). Komisijas kopējais novērtējums apstiprina būtisku novirzi no ieteiktās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2019. gadā. Tomēr, ņemot vērā vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu, nav jāveic papildu pasākumi saskaņā ar būtiskas novirzes procedūru.

| (12) | Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, deficīts palielināsies no 0,3 % IKP 2019. gadā līdz 10,1 % no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka deficīts 2021. gadā samazināsies līdz 3,8 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 8,4 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā palielināsies līdz 21,9 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. |
| --- | --- |

(12)

Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, deficīts palielināsies no 0,3 % IKP 2019. gadā līdz 10,1 % no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka deficīts 2021. gadā samazināsies līdz 3,8 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 8,4 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā palielināsies līdz 21,9 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

| (13) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Igaunija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 4,3 % no IKP. Šie pasākumi ietver veselības aprūpes pakalpojumu stiprināšanu, ārkārtas palīdzību grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, pagaidu algu subsīdijas un lielākas publiskās investīcijas. Turklāt Igaunija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu. Minētie pasākumi ietver aizdevumu garantijas un aizdevumus uzņēmumiem 8,7 % apmērā no IKP. Kopumā Igaunijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(13)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Igaunija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 4,3 % no IKP. Šie pasākumi ietver veselības aprūpes pakalpojumu stiprināšanu, ārkārtas palīdzību grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, pagaidu algu subsīdijas un lielākas publiskās investīcijas. Turklāt Igaunija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu. Minētie pasākumi ietver aizdevumu garantijas un aizdevumus uzņēmumiem 8,7 % apmērā no IKP. Kopumā Igaunijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (14) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Igaunijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –8,3 % apmērā no IKP 2020. gadā un –3,4 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %, 2021. gadā sasniedzot 22,6 % no IKP. Salīdzinājumā ar 2020. gada stabilitātes programmu Komisijas 2020. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks valdības budžeta deficīts, kas skaidrojams ar makroekonomikas prognožu atšķirībām. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Igaunijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –8,3 % apmērā no IKP 2020. gadā un –3,4 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %, 2021. gadā sasniedzot 22,6 % no IKP. Salīdzinājumā ar 2020. gada stabilitātes programmu Komisijas 2020. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks valdības budžeta deficīts, kas skaidrojams ar makroekonomikas prognožu atšķirībām.

| (15) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Igaunija 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Igaunija 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (16) | Igaunija ārkārtas stāvokli Covid-19 pandēmijas dēļ izsludināja 2020. gada 12. martā, un tas ilga līdz 2020. gada 17. maijam. Valdības tūlītējā reakcija bija vērsta uz to, lai novērstu vīrusa tālāku izplatīšanos un nodrošinātu pēc iespējas normālu Igaunijas ekonomikas darbību. Pandēmijas izplatības apstādināšanai paredzētie ierobežojumi smagi ietekmēja ekonomiku. Kopš ārkārtas stāvokļa izsludināšanas reģistrēto bezdarbnieku skaits ir pieaudzis par 35 %. Lielākais jaunreģistrēto bezdarbnieku skaits ir bijis mazumtirdzniecības un klientu apkalpošanas, būvniecības, ēdināšanas, izmitināšanas un pasākumu organizēšanas jomā. Paredzams, ka bezdarba līmenis 2020. gadā palielināsies līdz 9,2 %, bet 2021. gadā atkal mazināsies līdz 6,5 %. Igaunijas parlaments 2020. gada 15. aprīlī apstiprināja 2020. gada papildu budžetu. Tika ieviesti jauni pasākumi ar mērķi saglabāt darbvietas, novērst masveida atlaišanu un nodrošināt uzņēmumiem likviditāti. Budžetā ir paredzēts plašs pasākumu kopums, ieskaitot atbalstu veselības aprūpes nozarei un pašvaldībām, dažas investīciju programmas un vispārēju likviditātes atbalstu uzņēmumiem (piemēram, garantiju shēmas un nodokļu maksājumu atlikšanu). Mikrouzņēmumiem un tūrisma nozarei ir paredzēti daži specifiski pasākumi, tajā skaitā daži pasākumi, kas konkrēti orientēti uz vissmagāk skartajiem reģioniem. Ir ieviesti papildu pasākumi nodokļu jomā, piemēram, uz laiku samazināts dīzeļdegvielas, dabasgāzes un elektroenerģijas akcīzes nodoklis. Pasākumu kopumā ir paredzēts arī uz laiku apturēt valsts iemaksas otrā līmeņa pensiju shēmā. |
| --- | --- |

(16)

Igaunija ārkārtas stāvokli Covid-19 pandēmijas dēļ izsludināja 2020. gada 12. martā, un tas ilga līdz 2020. gada 17. maijam. Valdības tūlītējā reakcija bija vērsta uz to, lai novērstu vīrusa tālāku izplatīšanos un nodrošinātu pēc iespējas normālu Igaunijas ekonomikas darbību. Pandēmijas izplatības apstādināšanai paredzētie ierobežojumi smagi ietekmēja ekonomiku. Kopš ārkārtas stāvokļa izsludināšanas reģistrēto bezdarbnieku skaits ir pieaudzis par 35 %. Lielākais jaunreģistrēto bezdarbnieku skaits ir bijis mazumtirdzniecības un klientu apkalpošanas, būvniecības, ēdināšanas, izmitināšanas un pasākumu organizēšanas jomā. Paredzams, ka bezdarba līmenis 2020. gadā palielināsies līdz 9,2 %, bet 2021. gadā atkal mazināsies līdz 6,5 %. Igaunijas parlaments 2020. gada 15. aprīlī apstiprināja 2020. gada papildu budžetu. Tika ieviesti jauni pasākumi ar mērķi saglabāt darbvietas, novērst masveida atlaišanu un nodrošināt uzņēmumiem likviditāti. Budžetā ir paredzēts plašs pasākumu kopums, ieskaitot atbalstu veselības aprūpes nozarei un pašvaldībām, dažas investīciju programmas un vispārēju likviditātes atbalstu uzņēmumiem (piemēram, garantiju shēmas un nodokļu maksājumu atlikšanu). Mikrouzņēmumiem un tūrisma nozarei ir paredzēti daži specifiski pasākumi, tajā skaitā daži pasākumi, kas konkrēti orientēti uz vissmagāk skartajiem reģioniem. Ir ieviesti papildu pasākumi nodokļu jomā, piemēram, uz laiku samazināts dīzeļdegvielas, dabasgāzes un elektroenerģijas akcīzes nodoklis. Pasākumu kopumā ir paredzēts arī uz laiku apturēt valsts iemaksas otrā līmeņa pensiju shēmā.

| (17) | Igaunija ir veikusi vērā ņemamus pasākumus, ar ko tiek iegrožota Covid-19 izplatīšanās un ietekme uz veselību. Tomēr Covid-19 pandēmijas uzliesmojums ir izgaismojis dažus strukturālus veselības sistēmas trūkumus, kas saistīti ar pieejamajiem ierobežotajiem finanšu resursiem un cilvēkresursiem. Veselības sistēmas noturību ir iedragājis veselības aprūpes darbinieku trūkums, nevienmērīga piekļuve primārajai aprūpei un kritiski svarīga medicīniskā aprīkojuma nepietiekama pieejamība. Igaunijai būs arī jātiek galā ar problēmu, ka ārkārtas situācijas dēļ uzkrājas gadījumi, kuros ārstēšana tiek atlikta vai nav pieejama. Turklāt jau pirms Covid-19 pandēmijas Igaunijas iedzīvotāju norādītās neapmierinātās vajadzības pēc medicīniskās aprūpes bija vienas no lielākajām Savienībā ilgā gaidīšanas laika dēļ gan uz primāro, gan specializēto aprūpi. Šie faktori un ar dzīvesveidu saistītie riski palīdz izskaidrot iedzīvotāju slikto veselības stāvokli. Veselības sistēmas pieejamības un noturības uzlabošana ir priekšnosacījums efektīvai reaģēšanai uz pandēmijas izplatīšanos un ar iedzīvotāju veselības stāvokli saistīto problēmu novēršanai. |
| --- | --- |

(17)

Igaunija ir veikusi vērā ņemamus pasākumus, ar ko tiek iegrožota Covid-19 izplatīšanās un ietekme uz veselību. Tomēr Covid-19 pandēmijas uzliesmojums ir izgaismojis dažus strukturālus veselības sistēmas trūkumus, kas saistīti ar pieejamajiem ierobežotajiem finanšu resursiem un cilvēkresursiem. Veselības sistēmas noturību ir iedragājis veselības aprūpes darbinieku trūkums, nevienmērīga piekļuve primārajai aprūpei un kritiski svarīga medicīniskā aprīkojuma nepietiekama pieejamība. Igaunijai būs arī jātiek galā ar problēmu, ka ārkārtas situācijas dēļ uzkrājas gadījumi, kuros ārstēšana tiek atlikta vai nav pieejama. Turklāt jau pirms Covid-19 pandēmijas Igaunijas iedzīvotāju norādītās neapmierinātās vajadzības pēc medicīniskās aprūpes bija vienas no lielākajām Savienībā ilgā gaidīšanas laika dēļ gan uz primāro, gan specializēto aprūpi. Šie faktori un ar dzīvesveidu saistītie riski palīdz izskaidrot iedzīvotāju slikto veselības stāvokli. Veselības sistēmas pieejamības un noturības uzlabošana ir priekšnosacījums efektīvai reaģēšanai uz pandēmijas izplatīšanos un ar iedzīvotāju veselības stāvokli saistīto problēmu novēršanai.

| (18) | Nepieciešamība uzlabot Igaunijas sociālās drošības tīkla piemērotību ir jau sena problēma. Jau pirms pašreizējās krīzes sociālie pabalsti Igaunijā tika vērtēti kā tādi, kas nabadzības līmeni mazina mazāk efektīvi nekā vidēji ES. Turklāt bezdarbnieka pabalstu sistēmas tvērumā ir trūkumi attiecībā uz personām, kuras strādā nestandarta darbu vai īsus periodus. Covid-19 pandēmijas negatīvā ietekme uz nodarbinātību un ienākumiem apvienojumā ar pienācīga seguma trūkumu varētu palielināt nabadzību, jo īpaši bezdarbnieku mājsaimniecībās. Igaunija ir ieviesusi saīsināta darbalaika shēmu ar speciālām subsīdijām skartajiem uzņēmumiem, lai tie saglabātu darbvietas. Šis pasākums ir paredzēts tikai uz diviem mēnešiem, ar ko krīzes ietekmes mazināšanai varētu nepietikt, jo grūtības var ieilgt un dažās ekonomikas nozarēs parādīties vēlāk. Covid-19 pandēmija ir saasinājusi grūtības cenu ziņā pieņemamu un pieejamu sociālo pakalpojumu sniegšanā, ieskaitot ilgtermiņa aprūpes pakalpojumus, jo īpaši vecāka gadagājuma cilvēkiem, cilvēkiem ar invaliditāti un personām ar maziem ienākumiem. Minētās problēmas novērst palīdzētu turēšanās pie plāna attīstīt integrētu sociālo un veselības pakalpojumu sniegšanu. Ir svarīgi nodrošināt sociālo partneru jēgpilnu un savlaicīgu iesaisti ierobežojumu atcelšanas un sekojošā atveseļošanas procesa formulēšanā un līdztekus stiprināt to spējas šajā jomā. |
| --- | --- |

(18)

Nepieciešamība uzlabot Igaunijas sociālās drošības tīkla piemērotību ir jau sena problēma. Jau pirms pašreizējās krīzes sociālie pabalsti Igaunijā tika vērtēti kā tādi, kas nabadzības līmeni mazina mazāk efektīvi nekā vidēji ES. Turklāt bezdarbnieka pabalstu sistēmas tvērumā ir trūkumi attiecībā uz personām, kuras strādā nestandarta darbu vai īsus periodus. Covid-19 pandēmijas negatīvā ietekme uz nodarbinātību un ienākumiem apvienojumā ar pienācīga seguma trūkumu varētu palielināt nabadzību, jo īpaši bezdarbnieku mājsaimniecībās. Igaunija ir ieviesusi saīsināta darbalaika shēmu ar speciālām subsīdijām skartajiem uzņēmumiem, lai tie saglabātu darbvietas. Šis pasākums ir paredzēts tikai uz diviem mēnešiem, ar ko krīzes ietekmes mazināšanai varētu nepietikt, jo grūtības var ieilgt un dažās ekonomikas nozarēs parādīties vēlāk. Covid-19 pandēmija ir saasinājusi grūtības cenu ziņā pieņemamu un pieejamu sociālo pakalpojumu sniegšanā, ieskaitot ilgtermiņa aprūpes pakalpojumus, jo īpaši vecāka gadagājuma cilvēkiem, cilvēkiem ar invaliditāti un personām ar maziem ienākumiem. Minētās problēmas novērst palīdzētu turēšanās pie plāna attīstīt integrētu sociālo un veselības pakalpojumu sniegšanu. Ir svarīgi nodrošināt sociālo partneru jēgpilnu un savlaicīgu iesaisti ierobežojumu atcelšanas un sekojošā atveseļošanas procesa formulēšanā un līdztekus stiprināt to spējas šajā jomā.

| (19) | Covid-19 krīze ir skārusi Igaunijas uzņēmumus daudzās nozarēs, taču vissmagāk tā skārusi mazos un vidējos uzņēmumus (MVU). Negatīvo ietekmi uz saimniecisko darbību ir izraisījuši ne tikai ierobežojumi, bet arī pieprasījuma samazināšanās eksporta tirgos un globālo vērtības ķēžu pārrāvumi. Ietekmes mazināšanai ir paredzēti valdības noteiktie likviditātes atbalsta pasākumi, taču, lai tie spētu atbalstīt dzīvotspējīgos uzņēmumus visās skartajās nozarēs, noteicoša būs to ātra un efektīva īstenošana, turklāt līdztekus jāsaglabā banku nozares noturība. MVU naudas plūsmas uzlabošanā var palīdzēt arī nodokļu maksājumu atlikšana un kredītbrīvdienas. Turklāt ekonomikas atveseļošanas norise būs atkarīga no tā, cik trāpīgi būs investēts. Pašreizējā krīze ir izcēlusi digitālu un inovatīvu risinājumu nozīmību saimnieciskās darbības uzturēšanā. E-pārvalde ir darbojusies labi, taču MVU digitalizācijas turpināšana palielinātu to noturību un palīdzētu paātrināt atveseļošanu, radot produktivitātes pieaugumu vidējā termiņā. Pēdējos gados visa ekonomika ir arvien vairāk digitalizēta. Tomēr ražošanas nozarē informācijas un komunikācijas tehnoloģiju apguve līdz šim ir bijusi lēna. Lai gan Igaunijas vispārējais sniegums inovācijas jomā 2019. gadā uzlabojās, pētniecībā balstīto inovācijas spēju un darbības līmenis uzņēmējdarbībā joprojām ir zems. Pētniecībā balstītā inovācija un inovatīvu risinājumu ieviešana uzņēmumos varētu uzlabot valsts konkurētspēju un stimulēt ekonomikas izaugsmi. Lai palīdzētu uzņēmumiem atlabt no Covid-19 krīzes, būs svarīgi nodrošināt labu piekļuvi finansējumam, tostarp jaunuzņēmumu piekļuvi pašu kapitāla finansējumam. |
| --- | --- |

(19)

Covid-19 krīze ir skārusi Igaunijas uzņēmumus daudzās nozarēs, taču vissmagāk tā skārusi mazos un vidējos uzņēmumus (MVU). Negatīvo ietekmi uz saimniecisko darbību ir izraisījuši ne tikai ierobežojumi, bet arī pieprasījuma samazināšanās eksporta tirgos un globālo vērtības ķēžu pārrāvumi. Ietekmes mazināšanai ir paredzēti valdības noteiktie likviditātes atbalsta pasākumi, taču, lai tie spētu atbalstīt dzīvotspējīgos uzņēmumus visās skartajās nozarēs, noteicoša būs to ātra un efektīva īstenošana, turklāt līdztekus jāsaglabā banku nozares noturība. MVU naudas plūsmas uzlabošanā var palīdzēt arī nodokļu maksājumu atlikšana un kredītbrīvdienas. Turklāt ekonomikas atveseļošanas norise būs atkarīga no tā, cik trāpīgi būs investēts. Pašreizējā krīze ir izcēlusi digitālu un inovatīvu risinājumu nozīmību saimnieciskās darbības uzturēšanā. E-pārvalde ir darbojusies labi, taču MVU digitalizācijas turpināšana palielinātu to noturību un palīdzētu paātrināt atveseļošanu, radot produktivitātes pieaugumu vidējā termiņā. Pēdējos gados visa ekonomika ir arvien vairāk digitalizēta. Tomēr ražošanas nozarē informācijas un komunikācijas tehnoloģiju apguve līdz šim ir bijusi lēna. Lai gan Igaunijas vispārējais sniegums inovācijas jomā 2019. gadā uzlabojās, pētniecībā balstīto inovācijas spēju un darbības līmenis uzņēmējdarbībā joprojām ir zems. Pētniecībā balstītā inovācija un inovatīvu risinājumu ieviešana uzņēmumos varētu uzlabot valsts konkurētspēju un stimulēt ekonomikas izaugsmi. Lai palīdzētu uzņēmumiem atlabt no Covid-19 krīzes, būs svarīgi nodrošināt labu piekļuvi finansējumam, tostarp jaunuzņēmumu piekļuvi pašu kapitāla finansējumam.

| (20) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp veicot attiecīgas reformas. Proti, kā atspoguļots Igaunijas Nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, valsts ilgtspējīga izaugsme ir atkarīga no progresa virzībā uz dekarbonizāciju, ko paredzēts panākt, mazinot enerģētikas, transporta un būvniecības nozares oglekļietilpīgumu, pārstrukturējot degslānekļa rūpniecību un uzlabojot resursu produktivitāti, tostarp, ieviešot aprites ekonomikas darījumdarbības modeļus. Igaunijas resursu produktivitāte ir viena no mazākajām Savienībā, savukārt energopatēriņa līmenis pārsniedz ES vidējo rādītāju. Visaptveroša aprites ekonomikas stratēģija, kas papildinātu Nacionālo enerģētikas un klimata plānu, varētu palīdzēt pārejā uz dekarbonizāciju, samazināt degslānekļa rūpniecības negatīvo ietekmi uz vidi un stimulēt ekonomiku. Igaunija ir perifēra valsts ar mazu iedzīvotāju blīvumu, tāpēc tās saimnieciskajai darbībai un eksportam ļoti būtiska ir labi funkcionējoša un savstarpēji savienota transporta sistēma. Igaunijas transporta infrastruktūrai ir daži trūkumi savienojamības un ilgtspējas ziņā. Dzelzceļa transports un intermodālais transports joprojām ir nepietiekami attīstīti. Autotransporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas pēdējos gados ir palielinājušās, un atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantojums transporta nozarē atpaliek no valsts mērķrādītājiem. Rail Baltica projekts un energotīklu starpsavienojumu projekti Igaunijai ir būtiskas investīciju prioritātes nolūkā uzlabot tās apgādes drošumu un palielināt integrāciju iekšējā tirgū. Lai panāktu ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanu un samazinātu reģionālās atšķirības, ir būtiski sekmēt investīciju projektus, kuros ņemti vērā vidiskie un klimata apsvērumi. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Igaunijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Igaunijai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(20)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp veicot attiecīgas reformas. Proti, kā atspoguļots Igaunijas Nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, valsts ilgtspējīga izaugsme ir atkarīga no progresa virzībā uz dekarbonizāciju, ko paredzēts panākt, mazinot enerģētikas, transporta un būvniecības nozares oglekļietilpīgumu, pārstrukturējot degslānekļa rūpniecību un uzlabojot resursu produktivitāti, tostarp, ieviešot aprites ekonomikas darījumdarbības modeļus. Igaunijas resursu produktivitāte ir viena no mazākajām Savienībā, savukārt energopatēriņa līmenis pārsniedz ES vidējo rādītāju. Visaptveroša aprites ekonomikas stratēģija, kas papildinātu Nacionālo enerģētikas un klimata plānu, varētu palīdzēt pārejā uz dekarbonizāciju, samazināt degslānekļa rūpniecības negatīvo ietekmi uz vidi un stimulēt ekonomiku. Igaunija ir perifēra valsts ar mazu iedzīvotāju blīvumu, tāpēc tās saimnieciskajai darbībai un eksportam ļoti būtiska ir labi funkcionējoša un savstarpēji savienota transporta sistēma. Igaunijas transporta infrastruktūrai ir daži trūkumi savienojamības un ilgtspējas ziņā. Dzelzceļa transports un intermodālais transports joprojām ir nepietiekami attīstīti. Autotransporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas pēdējos gados ir palielinājušās, un atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantojums transporta nozarē atpaliek no valsts mērķrādītājiem. Rail Baltica projekts un energotīklu starpsavienojumu projekti Igaunijai ir būtiskas investīciju prioritātes nolūkā uzlabot tās apgādes drošumu un palielināt integrāciju iekšējā tirgū. Lai panāktu ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanu un samazinātu reģionālās atšķirības, ir būtiski sekmēt investīciju projektus, kuros ņemti vērā vidiskie un klimata apsvērumi. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Igaunijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Igaunijai optimāli izmantot minēto fondu.

| (21) | Igaunijas banku nozare kopumā ir stabila, taču joprojām pastāv riski saistībā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. Ir veikti pasākumi nolūkā ierobežot pakļautību riskiem, mazāk pieņemot nerezidentu noguldījumus, taču valsts risku izvērtējumā nav ietverti citi iespējami riskantie produkti, piemēram, turētājbankas pakalpojumi nerezidentiem. Attiecīgi atjauninot valsts risku izvērtējumu, tiktu nodrošināts, ka riski ir pienācīgi apzināti, un tiktu pavērta iespēja īstenot nepieciešamos riska mazināšanas pasākumus. Lai gan uzraudzības ietvaros ir veikti pasākumi pret noteikumiem neatbilstīgām bankām un maksājumu iestādēm, uzraudzības un izpildes panākšanas efektivitāti vēl varētu uzlabot. Konkrēti, vēl nav pieņemti tiesību akti par preventīvā satvara stiprināšanu, konfiskāciju un administratīvo sodu palielināšanu. Izmeklēšana noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas lietās rit gausi. Vēl nav pietiekami nostiprinātas Igaunijas Finanšu uzraudzības iestādes spējas un vēl nav pilnībā īstenota uz riskiem balstītā uzraudzības pieeja, jo īpaši attiecībā uz tematiskajām pārbaudēm uz vietas. Informācijas apmaiņa starp finanšu ziņu vākšanas vienību un tiesībaizsardzības iestādēm nav pietiekami proaktīva. |
| --- | --- |

(21)

Igaunijas banku nozare kopumā ir stabila, taču joprojām pastāv riski saistībā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. Ir veikti pasākumi nolūkā ierobežot pakļautību riskiem, mazāk pieņemot nerezidentu noguldījumus, taču valsts risku izvērtējumā nav ietverti citi iespējami riskantie produkti, piemēram, turētājbankas pakalpojumi nerezidentiem. Attiecīgi atjauninot valsts risku izvērtējumu, tiktu nodrošināts, ka riski ir pienācīgi apzināti, un tiktu pavērta iespēja īstenot nepieciešamos riska mazināšanas pasākumus. Lai gan uzraudzības ietvaros ir veikti pasākumi pret noteikumiem neatbilstīgām bankām un maksājumu iestādēm, uzraudzības un izpildes panākšanas efektivitāti vēl varētu uzlabot. Konkrēti, vēl nav pieņemti tiesību akti par preventīvā satvara stiprināšanu, konfiskāciju un administratīvo sodu palielināšanu. Izmeklēšana noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas lietās rit gausi. Vēl nav pietiekami nostiprinātas Igaunijas Finanšu uzraudzības iestādes spējas un vēl nav pilnībā īstenota uz riskiem balstītā uzraudzības pieeja, jo īpaši attiecībā uz tematiskajām pārbaudēm uz vietas. Informācijas apmaiņa starp finanšu ziņu vākšanas vienību un tiesībaizsardzības iestādēm nav pietiekami proaktīva.

| (22) | Igaunijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā termiņā līdz ilgtermiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(22)

Igaunijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā termiņā līdz ilgtermiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (23) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Igaunija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(23)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Igaunija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (24) | Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Igaunijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes. |
| --- | --- |

(24)

Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Igaunijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes.

| (25) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Igaunijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Igaunijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Igaunijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(25)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Igaunijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Igaunijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Igaunijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (26) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (9) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (9) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Igaunijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Uzlabot veselības sistēmas piekļūstamību un noturību, tostarp, novēršot veselības aprūpes darbinieku trūkumu, stiprinot primāro aprūpi un nodrošinot apgādi ar kritiski svarīgu medicīnisko aprīkojumu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stiprināt sociālās drošības tīkla piemērotību, tostarp, paplašinot bezdarbnieka pabalstu tvērumu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz uzņēmumu digitalizāciju, pētniecību un inovāciju, tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, resursu efektivitāti un ilgtspējīgu transportu, tādējādi veicinot pakāpenisku ekonomikas dekarbonizāciju. Atbalstīt mazo un vidējo uzņēmumu inovācijas spējas un nodrošināt pietiekamu piekļuvi finansējumam. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Aktīvāk nodrošināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas sistēmas efektīvu uzraudzību un izpildi. |
| --- | --- |

4.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 30. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  OV C 320, 10.9.2018., 24. lpp.

7

(8)  Valdības neto primāros izdevumus veido kopējie valdības izdevumi, izņemot procentu izdevumus, izdevumus saistībā ar Savienības programmām, kas ir pilnībā izlīdzināti ar ienākumiem no Savienības fondiem, un nediskrecionāras izmaiņas saistībā ar bezdarbnieku pabalstu izdevumiem. Valsts finansētā bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis ir izlīdzināts četru gadu laikposmā. Ir ņemti vērā tiesību aktos paredzētie diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā ir atskaitīti.

8

(9)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

9

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/39

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Īrijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2020. gada stabilitātes programmu

(2020/C 282/07)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Īrija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Īrija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Īriju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Īrija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Īrijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Īrijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Minētā nelīdzsvarotība jo īpaši attiecas uz ievērojamiem valsts parāda, privātā sektora parāda un neto ārējo saistību uzkrājumiem. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Īriju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Īrija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Īrijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Īrijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Minētā nelīdzsvarotība jo īpaši attiecas uz ievērojamiem valsts parāda, privātā sektora parāda un neto ārējo saistību uzkrājumiem.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Īrija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Īrija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādos reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas rada būtisku risku, ka reģionālās atšķirības Īrijā palielināsies. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādos reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas rada būtisku risku, ka reģionālās atšķirības Īrijā palielināsies. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Īrija savu 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 21. aprīlī un 2020. gada stabilitātes programmu – 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Īrija savu 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 21. aprīlī un 2020. gada stabilitātes programmu – 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Īriju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu. |
| --- | --- |

(11)

Uz Īriju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu.

| (12) | Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 0,4 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 7,4 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka 2021. gadā deficīts samazināsies līdz 4,1 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 58,8 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā sasniegs 69,1 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. |
| --- | --- |

(12)

Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 0,4 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 7,4 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka 2021. gadā deficīts samazināsies līdz 4,1 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 58,8 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā sasniegs 69,1 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

| (13) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Īrija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 2,0 % no IKP. Pasākumi ietver nodarbinātības un bezdarba atbalstu divpadsmit nedēļu periodam (aptuveni 1,4 % no IKP) un papildu izdevumus veselības aprūpes sistēmas kapacitātes un pieejamības palielināšanai (aptuveni 0,6 % no IKP). Turklāt Īrija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem; saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmas prognozi tie sasniegs apmēram 0,3 % no IKP. Minētie pasākumi ietver kredītgarantijas un dažādas aizdevumu shēmas, procentu un soda naudu apturēšanu par konkrētiem darba devēju novēlotiem maksājumiem, parādu piedziņas darbību apturēšanu un uzņēmējdarbības aizdevumu maksājumu pārtraukšanu uz laiku līdz trim mēnešiem. Valdība 2020. gada 2. maijā paziņoja par jaunu tādu parāda un pašu kapitāla atbalsta pasākumu kopumu uzņēmumiem aptuveni 2 % apmērā no IKP, kuri nebija iekļauti ne 2020. gada stabilitātes programmā, ne Komisijas prognozē. Kopumā Īrijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(13)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Īrija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 2,0 % no IKP. Pasākumi ietver nodarbinātības un bezdarba atbalstu divpadsmit nedēļu periodam (aptuveni 1,4 % no IKP) un papildu izdevumus veselības aprūpes sistēmas kapacitātes un pieejamības palielināšanai (aptuveni 0,6 % no IKP). Turklāt Īrija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem; saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmas prognozi tie sasniegs apmēram 0,3 % no IKP. Minētie pasākumi ietver kredītgarantijas un dažādas aizdevumu shēmas, procentu un soda naudu apturēšanu par konkrētiem darba devēju novēlotiem maksājumiem, parādu piedziņas darbību apturēšanu un uzņēmējdarbības aizdevumu maksājumu pārtraukšanu uz laiku līdz trim mēnešiem. Valdība 2020. gada 2. maijā paziņoja par jaunu tādu parāda un pašu kapitāla atbalsta pasākumu kopumu uzņēmumiem aptuveni 2 % apmērā no IKP, kuri nebija iekļauti ne 2020. gada stabilitātes programmā, ne Komisijas prognozē. Kopumā Īrijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (14) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Īrijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta -5,6 % apmērā no IKP 2020. gadā un -2,9 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā sasniegs 66,4 % no IKP un 2021. gadā – 66,7 % no IKP. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Īrijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta -5,6 % apmērā no IKP 2020. gadā un -2,9 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā sasniegs 66,4 % no IKP un 2021. gadā – 66,7 % no IKP.

| (15) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Īrija 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Īrija 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (16) | Covid-19 pandēmija smagi skāra Īriju 2020. gada pirmajā pusē, stipri ietekmējot veselības aprūpes sistēmu. Īrija ieviesa steidzamus pasākumus veselības aprūpes sistēmas stiprināšanai, kā arī ierobežošanas pasākumus, lai mazinātu pandēmiju, kas ir smagi skārusi saimniecisko darbību konkrētās nozarēs. Valdība ieviesa arī plašu ekonomikas pasākumu klāstu, lai pēc iespējas mazinātu Covid-19 krīzes sekas. Starp tiem bija algu subsīdiju shēmas darbvietu aizsardzībai, sociālie maksājumi, pagaidu aizliegumi īres maksas palielināšanai un izlikšanai no mājokļa, kā arī likviditātes un kredītu atbalsta pasākumi uzņēmumiem. Lai gan šo pasākumu mērķis ir mazināt pandēmijas radīto ekonomisko satricinājumu, joprojām augsts ir ražošanas apjoma būtiska krituma, bankrotu un maksātnespējas, kā arī bezdarba un nabadzības riskam pakļauto cilvēku skaita pieauguma risks. |
| --- | --- |

(16)

Covid-19 pandēmija smagi skāra Īriju 2020. gada pirmajā pusē, stipri ietekmējot veselības aprūpes sistēmu. Īrija ieviesa steidzamus pasākumus veselības aprūpes sistēmas stiprināšanai, kā arī ierobežošanas pasākumus, lai mazinātu pandēmiju, kas ir smagi skārusi saimniecisko darbību konkrētās nozarēs. Valdība ieviesa arī plašu ekonomikas pasākumu klāstu, lai pēc iespējas mazinātu Covid-19 krīzes sekas. Starp tiem bija algu subsīdiju shēmas darbvietu aizsardzībai, sociālie maksājumi, pagaidu aizliegumi īres maksas palielināšanai un izlikšanai no mājokļa, kā arī likviditātes un kredītu atbalsta pasākumi uzņēmumiem. Lai gan šo pasākumu mērķis ir mazināt pandēmijas radīto ekonomisko satricinājumu, joprojām augsts ir ražošanas apjoma būtiska krituma, bankrotu un maksātnespējas, kā arī bezdarba un nabadzības riskam pakļauto cilvēku skaita pieauguma risks.

| (17) | Pirms Covid-19 pandēmijas slimnīcas jau bija noslogotas gandrīz pilnībā, un akūtās aprūpes gultu aizņemtības rādītājs bija viens no augstākajiem ESAO valstīs. Tas galvenokārt bija saistīts ar to, ka nebija vispārējas piekļuves primārajai aprūpei un lielā mērā notika paļaušanās uz stacionāro aprūpi. Ar darbinieku pieņemšanu un darbā paturēšanu saistītās problēmas bija izraisījušas māsu trūkumu dažos reģionos un slimnīcās. Ilgtermiņa aprūpe mājās netika nodrošināta pienācīgā apjomā un nebija pietiekami paredzēta tiesību aktos, jo tika īstenota politika, kas stimulē institucionālās aprūpes izmantošanu. Covid-19 ir radījis nepieredzētu spiedienu uz veselības aprūpes sistēmu. Ir ieviesti savlaicīgi ārkārtas pasākumi, lai palielinātu slimnīcu kapacitāti un sniegtu pagaidu vispārējas veselības aprūpes pakalpojumus. Tomēr vidējā termiņā Īrijai tik un tā būs jārisina jautājums par savas veselības aprūpes sistēmas strukturālajiem trūkumiem efektivitātes, elastības, noturības un pieejamības ziņā. Vērienīgās Sláintecare reformas mērķis ir izveidot vispārēji pieejamu un ilgtspējīgu veselības aprūpes sistēmu. Tomēr tās īstenošanas plāni ir jāuzlabo attiecībā uz starpposma mērķiem, skaidrojot progresu, kāds panākts publiskās primārās aprūpes pieejamībā īstenošanas laikposmā, kamēr tiek nodrošināts vispārējs segums. Skaidru starpposma mērķu un termiņu noteikšana un stabila uzraudzības sistēma, iespējams, palīdzētu savlaicīgi panākt vispārēju segumu. Lai īstenotu ilgtermiņa aprūpes reformas, tostarp jaunus darba veidus kopienā, atbalstot aprūpi mājās un reorganizējot māsu resursus, iespējams, būtu jāizvērtē esošās iespējas, jāprognozē pieprasījuma pieaugums nākotnē un jāveic attiecīga “nepietiekamības” analīze, bet pēc tam jāizstrādā īstenošanas plāns. |
| --- | --- |

(17)

Pirms Covid-19 pandēmijas slimnīcas jau bija noslogotas gandrīz pilnībā, un akūtās aprūpes gultu aizņemtības rādītājs bija viens no augstākajiem ESAO valstīs. Tas galvenokārt bija saistīts ar to, ka nebija vispārējas piekļuves primārajai aprūpei un lielā mērā notika paļaušanās uz stacionāro aprūpi. Ar darbinieku pieņemšanu un darbā paturēšanu saistītās problēmas bija izraisījušas māsu trūkumu dažos reģionos un slimnīcās. Ilgtermiņa aprūpe mājās netika nodrošināta pienācīgā apjomā un nebija pietiekami paredzēta tiesību aktos, jo tika īstenota politika, kas stimulē institucionālās aprūpes izmantošanu. Covid-19 ir radījis nepieredzētu spiedienu uz veselības aprūpes sistēmu. Ir ieviesti savlaicīgi ārkārtas pasākumi, lai palielinātu slimnīcu kapacitāti un sniegtu pagaidu vispārējas veselības aprūpes pakalpojumus. Tomēr vidējā termiņā Īrijai tik un tā būs jārisina jautājums par savas veselības aprūpes sistēmas strukturālajiem trūkumiem efektivitātes, elastības, noturības un pieejamības ziņā. Vērienīgās Sláintecare reformas mērķis ir izveidot vispārēji pieejamu un ilgtspējīgu veselības aprūpes sistēmu. Tomēr tās īstenošanas plāni ir jāuzlabo attiecībā uz starpposma mērķiem, skaidrojot progresu, kāds panākts publiskās primārās aprūpes pieejamībā īstenošanas laikposmā, kamēr tiek nodrošināts vispārējs segums. Skaidru starpposma mērķu un termiņu noteikšana un stabila uzraudzības sistēma, iespējams, palīdzētu savlaicīgi panākt vispārēju segumu. Lai īstenotu ilgtermiņa aprūpes reformas, tostarp jaunus darba veidus kopienā, atbalstot aprūpi mājās un reorganizējot māsu resursus, iespējams, būtu jāizvērtē esošās iespējas, jāprognozē pieprasījuma pieaugums nākotnē un jāveic attiecīga “nepietiekamības” analīze, bet pēc tam jāizstrādā īstenošanas plāns.

| (18) | Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi paredzams, ka bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 7,4 %, bet 2021. gadā nedaudz mazināsies – līdz 7 %. Lai cīnītos ar pandēmiju, valdība ir plaši izmantojusi ienākumu un nodarbinātības atbalsta politiku, jo īpaši saīsināta darbalaika shēmas, kuras arī turpmāk būtu ātri jāievieš. Šis shēmas ir jāpārskata un būtu jāpaplašina, ja tas vajadzīgs, lai palīdzētu cilvēkiem saglabāt nodarbinātību vai ienākumus. Salīdzinoši lielais to cilvēku skaits, kuri dzīvo mājsaimniecībās ar zemu darba intensitāti, liek turpināt centienus individualizētu aktivizācijas stratēģiju veicināšanai. Problēmas, ar kurām Īrija saskaras saistībā ar nabadzību un nodarbinātības kvalitāti un atbalstu, tostarp cilvēkiem ar invaliditāti, joprojām pastāv, un pandēmija tās, visticamāk, saasinās. Pašreizējā situācijā sadarbībā ar sociālajiem partneriem ir jāturpina prasmju pilnveides un pārkvalificēšanas centieni, lai apmierinātu darba tirgus mainīgās vajadzības un sagatavotu darbaspēku tam, ka tiek veikta klimatiskā pārkārtošanās, enerģētikas pārkārtošana un pārkārtošanās uz aprites ekonomiku. Prasmju trūkums ir konstatēts mājokļu nozarē, bet sagaidāms, ka pārejas gaitā tas parādīsies arī citās nozarēs. Saistībā ar Covid-19 pandēmiju ir būtiski panākt, lai izglītības un darba digitalizācija nepalielinātu izglītības un sociālo nevienlīdzību. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi paredzams, ka bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 7,4 %, bet 2021. gadā nedaudz mazināsies – līdz 7 %. Lai cīnītos ar pandēmiju, valdība ir plaši izmantojusi ienākumu un nodarbinātības atbalsta politiku, jo īpaši saīsināta darbalaika shēmas, kuras arī turpmāk būtu ātri jāievieš. Šis shēmas ir jāpārskata un būtu jāpaplašina, ja tas vajadzīgs, lai palīdzētu cilvēkiem saglabāt nodarbinātību vai ienākumus. Salīdzinoši lielais to cilvēku skaits, kuri dzīvo mājsaimniecībās ar zemu darba intensitāti, liek turpināt centienus individualizētu aktivizācijas stratēģiju veicināšanai. Problēmas, ar kurām Īrija saskaras saistībā ar nabadzību un nodarbinātības kvalitāti un atbalstu, tostarp cilvēkiem ar invaliditāti, joprojām pastāv, un pandēmija tās, visticamāk, saasinās. Pašreizējā situācijā sadarbībā ar sociālajiem partneriem ir jāturpina prasmju pilnveides un pārkvalificēšanas centieni, lai apmierinātu darba tirgus mainīgās vajadzības un sagatavotu darbaspēku tam, ka tiek veikta klimatiskā pārkārtošanās, enerģētikas pārkārtošana un pārkārtošanās uz aprites ekonomiku. Prasmju trūkums ir konstatēts mājokļu nozarē, bet sagaidāms, ka pārejas gaitā tas parādīsies arī citās nozarēs. Saistībā ar Covid-19 pandēmiju ir būtiski panākt, lai izglītības un darba digitalizācija nepalielinātu izglītības un sociālo nevienlīdzību.

| (19) | Valdība ir īstenojusi dažādus pasākumus, lai atbalstītu mājokļu piedāvājumu, kas divos gados līdz 2019. gada septembrim ir palīdzējis palielināt ekspluatācijā nodoto mājokļu skaitu gadā par gandrīz 57 %. Apvienojumā ar efektīviem makrouzraudzības instrumentiem tas, šķiet, ir palīdzējis samazināt mājokļu cenu inflāciju. Tomēr ekspluatācijā nodoto mājokļu skaits joprojām neatbilst pieprasījumam. Mājokļu pieejamība cenas ziņā ir daudzu mājsaimniecību problēma, un inflācija īres sektorā ir nemainīgi augsta. Labāka infrastruktūra apvienojumā ar telpisko plānošanu varētu būt svarīgs veicinošs faktors mājokļu piedāvājuma uzlabošanai. Turklāt administratīvo trūkumu novēršana saistībā ar neapbūvēto platību nodevu galu galā varētu palīdzēt vidējā termiņā uzlabot mājokļu pieejamību cenas ziņā. Sociālo mājokļu piedāvājuma trūkums joprojām ir būtiska problēma saistībā ar iekļautības, tostarp attiecībā uz visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, veicināšanu. Nesenie politikas pasākumi ir paātrinājuši iedzīvotāju nodrošināšanu ar sociālajiem mājokļiem, bet 2019. gada jūnijā Īrijā to saņemšanu joprojām gaidīja aptuveni 68 700 mājsaimniecību. Ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai apmierinātu to mājsaimniecību vajadzības, kuras joprojām ir gaidītāju sarakstā, kā arī potenciālo jaunu pieteikumu iesniedzēju vajadzības. 3 500 no apmēram 10 000 Īrijā reģistrētajiem bezpajumtniekiem ir bērni. Tas rada bažas par iespējamiem riskiem saistībā ar nevienlīdzības padziļināšanos, iesakņojušos nabadzību un sociālo atstumtību. Vientuļie vecāki ar bērniem ir viena no grupām, kurās ir visvairāk bezpajumtnieku. Joprojām pastāv būtiskas atšķirības starp reģioniem un pilsētām, un 69 % no visiem pieaugušajiem bezpajumtniekiem ir koncentrēti Dublinā un tās apkārtnē. |
| --- | --- |

(19)

Valdība ir īstenojusi dažādus pasākumus, lai atbalstītu mājokļu piedāvājumu, kas divos gados līdz 2019. gada septembrim ir palīdzējis palielināt ekspluatācijā nodoto mājokļu skaitu gadā par gandrīz 57 %. Apvienojumā ar efektīviem makrouzraudzības instrumentiem tas, šķiet, ir palīdzējis samazināt mājokļu cenu inflāciju. Tomēr ekspluatācijā nodoto mājokļu skaits joprojām neatbilst pieprasījumam. Mājokļu pieejamība cenas ziņā ir daudzu mājsaimniecību problēma, un inflācija īres sektorā ir nemainīgi augsta. Labāka infrastruktūra apvienojumā ar telpisko plānošanu varētu būt svarīgs veicinošs faktors mājokļu piedāvājuma uzlabošanai. Turklāt administratīvo trūkumu novēršana saistībā ar neapbūvēto platību nodevu galu galā varētu palīdzēt vidējā termiņā uzlabot mājokļu pieejamību cenas ziņā. Sociālo mājokļu piedāvājuma trūkums joprojām ir būtiska problēma saistībā ar iekļautības, tostarp attiecībā uz visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, veicināšanu. Nesenie politikas pasākumi ir paātrinājuši iedzīvotāju nodrošināšanu ar sociālajiem mājokļiem, bet 2019. gada jūnijā Īrijā to saņemšanu joprojām gaidīja aptuveni 68 700 mājsaimniecību. Ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai apmierinātu to mājsaimniecību vajadzības, kuras joprojām ir gaidītāju sarakstā, kā arī potenciālo jaunu pieteikumu iesniedzēju vajadzības. 3 500 no apmēram 10 000 Īrijā reģistrētajiem bezpajumtniekiem ir bērni. Tas rada bažas par iespējamiem riskiem saistībā ar nevienlīdzības padziļināšanos, iesakņojušos nabadzību un sociālo atstumtību. Vientuļie vecāki ar bērniem ir viena no grupām, kurās ir visvairāk bezpajumtnieku. Joprojām pastāv būtiskas atšķirības starp reģioniem un pilsētām, un 69 % no visiem pieaugušajiem bezpajumtniekiem ir koncentrēti Dublinā un tās apkārtnē.

| (20) | Vietējā banku sistēma ir svarīgs likviditātes avots Īrijas uzņēmumiem. Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un uzņēmumiem bez nodrošinājuma vai jau esošām attiecībām ar aizdevēju savlaicīga piekļuve aizdevumiem var izrādīties sarežģīta. Lai mazinātu finansiālās grūtības, ar kurām saskaras uzņēmumi un mājsaimniecības, Īrijas iestādes un bankas ir ieviesušas vairākus pasākumus. Svarīgi, lai šie pasākumi nodrošinātu nepieciešamo likviditāti un ilgtspējīgus pārstrukturēšanas risinājumus aizņēmējiem, kuru finansiālās grūtības ir cieši saistītas ar epidēmijas uzliesmojumu un kuriem tāpēc būtu jāatgūst dzīvotspēja pēc pārejas perioda. Tikai šāda līdzsvarota pieeja var palīdzēt uzņēmumiem un mājsaimniecībām pārvarēt pagaidu problēmas, neapdraudot Īrijas jau tā vājo rentabilitāti un pēdējos gados panākto progresu banku nozares finanšu stabilitātes uzlabošanā. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. |
| --- | --- |

(20)

Vietējā banku sistēma ir svarīgs likviditātes avots Īrijas uzņēmumiem. Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un uzņēmumiem bez nodrošinājuma vai jau esošām attiecībām ar aizdevēju savlaicīga piekļuve aizdevumiem var izrādīties sarežģīta. Lai mazinātu finansiālās grūtības, ar kurām saskaras uzņēmumi un mājsaimniecības, Īrijas iestādes un bankas ir ieviesušas vairākus pasākumus. Svarīgi, lai šie pasākumi nodrošinātu nepieciešamo likviditāti un ilgtspējīgus pārstrukturēšanas risinājumus aizņēmējiem, kuru finansiālās grūtības ir cieši saistītas ar epidēmijas uzliesmojumu un kuriem tāpēc būtu jāatgūst dzīvotspēja pēc pārejas perioda. Tikai šāda līdzsvarota pieeja var palīdzēt uzņēmumiem un mājsaimniecībām pārvarēt pagaidu problēmas, neapdraudot Īrijas jau tā vājo rentabilitāti un pēdējos gados panākto progresu banku nozares finanšu stabilitātes uzlabošanā. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība.

| (21) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Lai ekonomika spētu atlabt, Īrijai ir jāpanāk progress attiecībā uz savām vērienīgajām investīcijām vides, klimata, enerģētikas un infrastruktūras jomā. Īrija līdz šim ir atpalikusi dekarbonizācijas jautājuma risināšanā. Siltumnīcefekta gāzu emisijas no transporta un ēkām ir apjomīgas, un tām joprojām ir tendence pieaugt. Īrija nesasniegs 2020. gada energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas mērķus. Valsts ir atkarīga no enerģijas importa, un tā ir viena no dalībvalstīm ar augstākajām elektroenerģijas cenām, kas varētu negatīvi ietekmēt gan vidi, gan uzņēmumu konkurētspēju. Īrijas pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku ilgākā laika periodā prasīs apjomīgas privātās un publiskās investīcijas cita starpā tādās jomās kā atjaunojamie energoresursi, elektroenerģijas infrastruktūra, energoefektivitāte un ilgtspējīgs transports. Klimata rīcības plāns ir ticama iniciatīva, kas varētu mainīt emisiju profilu. Būs vajadzīga efektīva un ilgtspējīga tajā minētās politikas un pasākumu īstenošana, lai vērienīgos mērķus pārvērstu konkrētos rezultātos. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Īrijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijā, kas ietverta 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Īrijai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(21)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Lai ekonomika spētu atlabt, Īrijai ir jāpanāk progress attiecībā uz savām vērienīgajām investīcijām vides, klimata, enerģētikas un infrastruktūras jomā. Īrija līdz šim ir atpalikusi dekarbonizācijas jautājuma risināšanā. Siltumnīcefekta gāzu emisijas no transporta un ēkām ir apjomīgas, un tām joprojām ir tendence pieaugt. Īrija nesasniegs 2020. gada energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas mērķus. Valsts ir atkarīga no enerģijas importa, un tā ir viena no dalībvalstīm ar augstākajām elektroenerģijas cenām, kas varētu negatīvi ietekmēt gan vidi, gan uzņēmumu konkurētspēju. Īrijas pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku ilgākā laika periodā prasīs apjomīgas privātās un publiskās investīcijas cita starpā tādās jomās kā atjaunojamie energoresursi, elektroenerģijas infrastruktūra, energoefektivitāte un ilgtspējīgs transports. Klimata rīcības plāns ir ticama iniciatīva, kas varētu mainīt emisiju profilu. Būs vajadzīga efektīva un ilgtspējīga tajā minētās politikas un pasākumu īstenošana, lai vērienīgos mērķus pārvērstu konkrētos rezultātos. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Īrijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijā, kas ietverta 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Īrijai optimāli izmantot minēto fondu.

| (22) | Īrijas centieni samazināt produktivitātes atšķirības starp ārvalstu un iekšzemes nozarēm joprojām ir kūtri. Ir vēlams ar Revolucionāro tehnoloģiju inovāciju fonda starpniecību sniegt tiešu atbalstu sadarbībai starp uzņēmumiem un publiskiem pētniecības centriem, piemēram, īstenojot sadarbības projektus starp rūpniecības uzņēmumiem, tostarp MVU, un pētniecības iestādēm. Īrija gan sniedz salīdzinoši lielu valsts atbalstu uzņēmumiem, taču to īsteno, galvenokārt izmantojot pētniecības un izstrādes nodokļu kredīta shēmu. Nesenās izmaiņas 2020. gada budžetā nodokļu kredītu padara pievilcīgāku MVU, tomēr labumu no tā drīzāk gūst lielāki starptautiski uzņēmumi. Īrijas nākotnes nodarbinātības programmā Future Jobs Ireland ir noteikti galvenie pasākumi – sevišķi iniciatīvas vietējo uzņēmumu, īpaši MVU, produktivitātes stiprināšanai –, kas varētu palīdzēt novērst iekšzemes ekonomikas trūkumus. Ir svarīgi efektīvi īstenot šos pasākumus. Krīze arī izgaismoja MVU digitalizācijas vajadzības, kas īpaši saistītas ar attālinātā darba risinājumiem, darba ņēmēju apmācību un kiberdrošību. Digitālajai infrastruktūrai ir liela nozīme MVU produktivitātes palielināšanā un uzņēmējdarbības veicināšanā. Īpaši ātrdarbīga platjosla ir pieejama tikai 5 % lauku teritoriju, kas ir krietni zem Savienības vidējā rādītāja – 29 %, un Īrija ir arī viena no dārgākajām dalībvalstīm fiksētās platjoslas ziņā. Tā kā ir parakstīts līgums par lielām publiskajām investīcijām saskaņā ar valsts platjoslas plānu infrastruktūras nepilnību novēršanai, ir svarīgi cieši uzraudzīt un nodrošināt valsts atbalstītā īpaši ātrdarbīgā platjoslas tīkla izbūves savlaicīgu īstenošanu, sevišķi lauku apvidos. |
| --- | --- |

(22)

Īrijas centieni samazināt produktivitātes atšķirības starp ārvalstu un iekšzemes nozarēm joprojām ir kūtri. Ir vēlams ar Revolucionāro tehnoloģiju inovāciju fonda starpniecību sniegt tiešu atbalstu sadarbībai starp uzņēmumiem un publiskiem pētniecības centriem, piemēram, īstenojot sadarbības projektus starp rūpniecības uzņēmumiem, tostarp MVU, un pētniecības iestādēm. Īrija gan sniedz salīdzinoši lielu valsts atbalstu uzņēmumiem, taču to īsteno, galvenokārt izmantojot pētniecības un izstrādes nodokļu kredīta shēmu. Nesenās izmaiņas 2020. gada budžetā nodokļu kredītu padara pievilcīgāku MVU, tomēr labumu no tā drīzāk gūst lielāki starptautiski uzņēmumi. Īrijas nākotnes nodarbinātības programmā Future Jobs Ireland ir noteikti galvenie pasākumi – sevišķi iniciatīvas vietējo uzņēmumu, īpaši MVU, produktivitātes stiprināšanai –, kas varētu palīdzēt novērst iekšzemes ekonomikas trūkumus. Ir svarīgi efektīvi īstenot šos pasākumus. Krīze arī izgaismoja MVU digitalizācijas vajadzības, kas īpaši saistītas ar attālinātā darba risinājumiem, darba ņēmēju apmācību un kiberdrošību. Digitālajai infrastruktūrai ir liela nozīme MVU produktivitātes palielināšanā un uzņēmējdarbības veicināšanā. Īpaši ātrdarbīga platjosla ir pieejama tikai 5 % lauku teritoriju, kas ir krietni zem Savienības vidējā rādītāja – 29 %, un Īrija ir arī viena no dārgākajām dalībvalstīm fiksētās platjoslas ziņā. Tā kā ir parakstīts līgums par lielām publiskajām investīcijām saskaņā ar valsts platjoslas plānu infrastruktūras nepilnību novēršanai, ir svarīgi cieši uzraudzīt un nodrošināt valsts atbalstītā īpaši ātrdarbīgā platjoslas tīkla izbūves savlaicīgu īstenošanu, sevišķi lauku apvidos.

| (23) | Cīņai pret agresīvu nodokļu plānošanu ir būtiska nozīme nodokļu sistēmu efektivitātes un taisnīguma uzlabošanā, kā atzīts 2020. gada ieteikumā par eurozonas ekonomikas politiku. Nodokļu maksātāju agresīvās nodokļu plānošanas stratēģiju blakusietekme uz citām dalībvalstīm nozīmē, ka papildus Savienības tiesiskajam regulējumam ir nepieciešama koordinēta politiskā rīcība valsts līmenī. Īrija ir spērusi soļus, lai novērstu agresīvas nodokļu plānošanas praksi – īstenojusi starptautiski un Eiropas līmenī saskaņotas iniciatīvas un veikusi dažus papildu pasākumus valsts līmenī. Tomēr procentuāli augstais autoratlīdzības maksājumu un dividenžu līmenis attiecībā pret IKP liecina, ka Īrijas nodokļu noteikumus izmanto uzņēmumi, kas nodarbojas ar agresīvu nodokļu plānošanu, un valsts pasākumu efektivitāte būs jāizvērtē. Nodokļu bāzes paplašināšana padarītu ieņēmumus noturīgākus pret ekonomikas svārstībām un specifiskiem satricinājumiem un veicinātu automātisko stabilizatoru darbību. Uzņēmumu ienākuma nodokļu augstā koncentrācija (proti, desmit lielākie uzņēmumi veido 45 % no uzņēmumu ienākuma nodokļiem), to svārstīgums un, iespējams, pārejošais raksturs, kā arī to pieaugošā daļa kopējos nodokļu ieņēmumos (rekords –18,7 % 2018. gadā) norāda uz risku, kas rodas, pārmērīgi paļaujoties uz šiem ieņēmumiem pastāvīgo kārtējo izdevumu finansēšanā. |
| --- | --- |

(23)

Cīņai pret agresīvu nodokļu plānošanu ir būtiska nozīme nodokļu sistēmu efektivitātes un taisnīguma uzlabošanā, kā atzīts 2020. gada ieteikumā par eurozonas ekonomikas politiku. Nodokļu maksātāju agresīvās nodokļu plānošanas stratēģiju blakusietekme uz citām dalībvalstīm nozīmē, ka papildus Savienības tiesiskajam regulējumam ir nepieciešama koordinēta politiskā rīcība valsts līmenī. Īrija ir spērusi soļus, lai novērstu agresīvas nodokļu plānošanas praksi – īstenojusi starptautiski un Eiropas līmenī saskaņotas iniciatīvas un veikusi dažus papildu pasākumus valsts līmenī. Tomēr procentuāli augstais autoratlīdzības maksājumu un dividenžu līmenis attiecībā pret IKP liecina, ka Īrijas nodokļu noteikumus izmanto uzņēmumi, kas nodarbojas ar agresīvu nodokļu plānošanu, un valsts pasākumu efektivitāte būs jāizvērtē. Nodokļu bāzes paplašināšana padarītu ieņēmumus noturīgākus pret ekonomikas svārstībām un specifiskiem satricinājumiem un veicinātu automātisko stabilizatoru darbību. Uzņēmumu ienākuma nodokļu augstā koncentrācija (proti, desmit lielākie uzņēmumi veido 45 % no uzņēmumu ienākuma nodokļiem), to svārstīgums un, iespējams, pārejošais raksturs, kā arī to pieaugošā daļa kopējos nodokļu ieņēmumos (rekords –18,7 % 2018. gadā) norāda uz risku, kas rodas, pārmērīgi paļaujoties uz šiem ieņēmumiem pastāvīgo kārtējo izdevumu finansēšanā.

| (24) | Neraugoties uz centieniem stiprināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas regulējumu, Īrija joprojām saskaras ar riskiem, ko rada tās starptautiski orientētā ekonomika, kas nozīmē ārvalstu tiešo investīciju ievērojamu pieplūdumu un sarežģītas juridiskās struktūras, kuras tiek finansētas no ārvalstīm. Ir pārskatīts valsts riska novērtējums, lai labāk atspoguļotu to speciālistu faktisko pakļautību riskam, kuri iesaistīti pakalpojumu sniegšanā uzņēmumiem un trastiem. Nepietiekama šo speciālistu izpratne par pakļautību riskam noved pie tā, ka maz tiek ziņots par aizdomīgiem darījumiem. Uzraudzības intensitāte nav pietiekama, lai risinātu šīs problēmas, un nav pamatota uz risku balstītā pieejā, līdz ar to samazinās nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas regulējuma efektivitāte. Ir izveidots uzņēmumu faktisko īpašnieku valsts reģistrs, lai ierobežotu slepenību un identificētu faktiskos īpašniekus. Turpmāk ir jāseko sniegtās informācijas kvalitātei un reģistra efektivitātei. |
| --- | --- |

(24)

Neraugoties uz centieniem stiprināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas regulējumu, Īrija joprojām saskaras ar riskiem, ko rada tās starptautiski orientētā ekonomika, kas nozīmē ārvalstu tiešo investīciju ievērojamu pieplūdumu un sarežģītas juridiskās struktūras, kuras tiek finansētas no ārvalstīm. Ir pārskatīts valsts riska novērtējums, lai labāk atspoguļotu to speciālistu faktisko pakļautību riskam, kuri iesaistīti pakalpojumu sniegšanā uzņēmumiem un trastiem. Nepietiekama šo speciālistu izpratne par pakļautību riskam noved pie tā, ka maz tiek ziņots par aizdomīgiem darījumiem. Uzraudzības intensitāte nav pietiekama, lai risinātu šīs problēmas, un nav pamatota uz risku balstītā pieejā, līdz ar to samazinās nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas regulējuma efektivitāte. Ir izveidots uzņēmumu faktisko īpašnieku valsts reģistrs, lai ierobežotu slepenību un identificētu faktiskos īpašniekus. Turpmāk ir jāseko sniegtās informācijas kvalitātei un reģistra efektivitātei.

| (25) | Īrijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(25)

Īrijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (26) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Īrija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(26)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Īrija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (27) | Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Īrijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes. |
| --- | --- |

(27)

Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Īrijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes.

| (28) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Īrijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Īrijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Īrijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(28)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Īrijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Īrijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Īrijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (29) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (30) | Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. 2020. gada valstij adresētie ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomikas nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 1., 2. un 4. ieteikumā, |
| --- | --- |

(30)

Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. 2020. gada valstij adresētie ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomikas nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 1., 2. un 4. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Īrijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Uzlabot veselības aprūpes sistēmas pieejamību un stiprināt tās noturību, tostarp, reaģējot uz veselības aprūpes darbaspēka vajadzībām un nodrošinot primārās aprūpes vispārēju segumu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Atbalstīt nodarbinātību, attīstot prasmes. Novērst digitālās plaisas risku, tostarp izglītības nozarē. Uzlabot sociālo un cenas ziņā pieejamu mājokļu nodrošinājumu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Turpināt sniegt atbalstu uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, sevišķi ar pasākumiem to likviditātes nodrošināšanai. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, ilgtspējīgu sabiedrisko transportu, ūdensapgādi un attīrīšanu, pētniecību un inovāciju un digitālo infrastruktūru. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Paplašināt nodokļu bāzi. Intensīvāk strādāt pie tā, lai novērstu nodokļu sistēmas iezīmes, kas veicina agresīvu nodokļu plānošanu, tostarp attiecībā uz izejošajiem maksājumiem. Nodrošināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējuma efektīvu uzraudzību un izpildi attiecībā uz speciālistiem, kas sniedz trasta vai uzņēmumu pakalpojumus. |
| --- | --- |

4.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 35. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

7

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/46 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/46

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Grieķijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Grieķijas 2020. gada stabilitātes programmu

(2020/C 282/08)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Grieķija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Grieķija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Grieķiju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Grieķija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), un Grieķijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Grieķijā pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība. Konkrētāk, nelīdzsvarotība konstatēta tādās jomās kā augstais valsts parāds, apjomīgi ieņēmumus nenesoši aizdevumi banku bilancēs un ārējais sektors apstākļos, kad joprojām ir zems ekonomiskās izaugsmes potenciāls un augsts bezdarba līmenis. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Grieķiju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Grieķija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), un Grieķijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Grieķijā pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība. Konkrētāk, nelīdzsvarotība konstatēta tādās jomās kā augstais valsts parāds, apjomīgi ieņēmumus nenesoši aizdevumi banku bilancēs un ārējais sektors apstākļos, kad joprojām ir zems ekonomiskās izaugsmes potenciāls un augsts bezdarba līmenis.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Grieķija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Grieķija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Visticamāk, Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas Grieķijas reģionos izpaudīsies nevienmērīgi, jo tiem ir atšķirīgi specializācijas modeļi, jo īpaši reģionos, kas izteikti paļaujas uz tūrismu un plašākā nozīmē – uz uzņēmējdarbību, kurā pastāv tieša saskare ar patērētājiem. Tas rada būtisku risku, ka Grieķijā palielināsies reģionālās un teritoriālās atšķirības, pastiprinot jau novēroto un finanšu krīzes gados vēl vairāk saasinājušos tendenci, kura liecina par aizvien lielāku atšķirību veidošanos starp galvaspilsētu un jo īpaši salu un kalnu reģioniem. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Visticamāk, Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas Grieķijas reģionos izpaudīsies nevienmērīgi, jo tiem ir atšķirīgi specializācijas modeļi, jo īpaši reģionos, kas izteikti paļaujas uz tūrismu un plašākā nozīmē – uz uzņēmējdarbību, kurā pastāv tieša saskare ar patērētājiem. Tas rada būtisku risku, ka Grieķijā palielināsies reģionālās un teritoriālās atšķirības, pastiprinot jau novēroto un finanšu krīzes gados vēl vairāk saasinājušos tendenci, kura liecina par aizvien lielāku atšķirību veidošanos starp galvaspilsētu un jo īpaši salu un kalnu reģioniem. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Grieķija savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Grieķija savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Grieķiju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu. |
| --- | --- |

(11)

Uz Grieķiju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu.

| (12) | Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 1,5 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 4,7 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka deficīts 2021. gadā samazināsies līdz 0,2 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 176,6 % no IKP, taču saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu ir paredzams, ka 2020. gadā tā palielināsies līdz 188,8 %, 2021. gadā atkal samazinoties līdz 176,8 %. Budžeta prognožu pamatā ir riski, proti, nepabeigtā tiesvedība un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumi. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. |
| --- | --- |

(12)

Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 1,5 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 4,7 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka deficīts 2021. gadā samazināsies līdz 0,2 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 176,6 % no IKP, taču saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu ir paredzams, ka 2020. gadā tā palielināsies līdz 188,8 %, 2021. gadā atkal samazinoties līdz 176,8 %. Budžeta prognožu pamatā ir riski, proti, nepabeigtā tiesvedība un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumi. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

| (13) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Grieķija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 5,4 % no IKP. Minētie pasākumi ietver pagaidu ekonomisku atbalstu algotiem darba ņēmējiem, pašnodarbinātām personām, individuālajiem uzņēmumiem un dažām brīvajām profesijām, ko skārusi pandēmijas ietekme, atmaksājamu avansu maksājumus uzņēmumiem ar samazinājušos apgrozījumu, sociālās apdrošināšanas iemaksu veikšanu par darbiniekiem, kuru darba līgumi ir apturēti, nodokļu un sociālās apdrošināšanas iemaksu, tostarp nodokļu kārtējo maksājumu shēmās, atlikšanu uz vismaz trim mēnešiem visiem uzņēmumiem, pašnodarbinātajiem un algotiem darba ņēmējiem, kurus skārusi Covid-19 pandēmijas ietekme, procentu subsīdijas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) piešķirtiem aizdevumiem un lielākus veselības aprūpes izdevumus. Turklāt Grieķija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu. Minētie pasākumi ietver naudas nodrošinājuma piešķiršanu, lai stimulētu bankas aizdevumu izsniegšanu, – minētā piešķiršana notiek ar Hellenic Development Bank starpniecību. Tomēr Komisijas 2020. gada pavasara prognozē arī visi nodokļu atlikšanas gadījumi tiek uzskatīti par likviditātes pasākumiem bez negatīvas ietekmes uz budžetu 2020. gadā. Kopumā Grieķijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(13)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Grieķija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 5,4 % no IKP. Minētie pasākumi ietver pagaidu ekonomisku atbalstu algotiem darba ņēmējiem, pašnodarbinātām personām, individuālajiem uzņēmumiem un dažām brīvajām profesijām, ko skārusi pandēmijas ietekme, atmaksājamu avansu maksājumus uzņēmumiem ar samazinājušos apgrozījumu, sociālās apdrošināšanas iemaksu veikšanu par darbiniekiem, kuru darba līgumi ir apturēti, nodokļu un sociālās apdrošināšanas iemaksu, tostarp nodokļu kārtējo maksājumu shēmās, atlikšanu uz vismaz trim mēnešiem visiem uzņēmumiem, pašnodarbinātajiem un algotiem darba ņēmējiem, kurus skārusi Covid-19 pandēmijas ietekme, procentu subsīdijas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) piešķirtiem aizdevumiem un lielākus veselības aprūpes izdevumus. Turklāt Grieķija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu. Minētie pasākumi ietver naudas nodrošinājuma piešķiršanu, lai stimulētu bankas aizdevumu izsniegšanu, – minētā piešķiršana notiek ar Hellenic Development Bank starpniecību. Tomēr Komisijas 2020. gada pavasara prognozē arī visi nodokļu atlikšanas gadījumi tiek uzskatīti par likviditātes pasākumiem bez negatīvas ietekmes uz budžetu 2020. gadā. Kopumā Grieķijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (14) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Grieķijas vispārējās valdības budžeta deficīts tiek prognozēts 6,4 % apmērā no IKP 2020. gadā un 2,1 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP sasniegs 196,4 % 2020. gadā un 182,6 % 2021. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Grieķijas vispārējās valdības budžeta deficīts tiek prognozēts 6,4 % apmērā no IKP 2020. gadā un 2,1 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP sasniegs 196,4 % 2020. gadā un 182,6 % 2021. gadā.

| (15) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Grieķija 2019. gadā nebija ievērojusi noteikumu par parādu un 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais parāda kritērijs ir izpildīts, taču deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Grieķija 2019. gadā nebija ievērojusi noteikumu par parādu un 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais parāda kritērijs ir izpildīts, taču deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (16) | Attiecībā uz Covid-19 pandēmiju, šķiet, ka Grieķijas savlaicīgā reakcija un ierobežojumu ieviešana ir apliecinājušas efektivitāti, spriežot pēc samērā nelielā līdz šim apstiprināto infekcijas gadījumu skaita. Tomēr sagaidāms, ka Covid-19 krīzes ekonomiskā ietekme būs smaga, jo salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm Grieķija lielā mērā paļaujas uz tūrisma un transporta nozari. Tūrisma nozarē Grieķija varētu zaudēt lielu daļu ieņēmumu salīdzinājumā ar 2019. gadu. Tūrisms ir Grieķijas ekonomikas nozīmīgākie eksportētie pakalpojumi, kura devums atbilst 45 % no visiem eksportētajiem pakalpojumiem. Turklāt paredzams, ka, pasaules tirdzniecībai palēninoties pandēmijas dēļ, pieprasījuma kritums ietekmēs arī kuģniecības nozari, kas atbilst 40 % no eksportētajiem pakalpojumiem. Ņemot vērā pārvietošanās ierobežojumus, zemākus izmantojamos ienākumus un bezdarba pieaugumu, paredzams, ka iekšzemes pieprasījums ievērojami samazināsies. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz Covid-19 pandēmiju, šķiet, ka Grieķijas savlaicīgā reakcija un ierobežojumu ieviešana ir apliecinājušas efektivitāti, spriežot pēc samērā nelielā līdz šim apstiprināto infekcijas gadījumu skaita. Tomēr sagaidāms, ka Covid-19 krīzes ekonomiskā ietekme būs smaga, jo salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm Grieķija lielā mērā paļaujas uz tūrisma un transporta nozari. Tūrisma nozarē Grieķija varētu zaudēt lielu daļu ieņēmumu salīdzinājumā ar 2019. gadu. Tūrisms ir Grieķijas ekonomikas nozīmīgākie eksportētie pakalpojumi, kura devums atbilst 45 % no visiem eksportētajiem pakalpojumiem. Turklāt paredzams, ka, pasaules tirdzniecībai palēninoties pandēmijas dēļ, pieprasījuma kritums ietekmēs arī kuģniecības nozari, kas atbilst 40 % no eksportētajiem pakalpojumiem. Ņemot vērā pārvietošanās ierobežojumus, zemākus izmantojamos ienākumus un bezdarba pieaugumu, paredzams, ka iekšzemes pieprasījums ievērojami samazināsies.

| (17) | Saskaroties ar Covid-19 uzliesmojumu, Grieķija aktivizēja valsts pandēmijas plānu un strauji ieviesa bezprecedenta pasākumu kopumu, tostarp stingru karantīnu un sociālo distancēšanos, jo īpaši attiecībā uz personām, par kurām bija aizdomas, ka tās varētu būt kontaktējušās ar vīrusa nēsātājiem. Lai mazinātu ekonomisko un sociālo ietekmi, iestādes noteica plašu pasākumu klāstu, kas 2020. gadā atbilst 10,5 % no IKP. No šiem pasākumiem 5 % no IKP atbilst fiskālajiem pasākumiem ar neto ietekmi uz budžetu 3,7 % apmērā no IKP un vēl 1,9 % uz laiku atliktiem nodokļiem un naudas nodrošinājumam komercbankām, kas papildus varētu nodrošināt jaunus aizdevumus līdz 3,6 % apmērā no IKP. Valsts veselības aprūpes nozare ir saņēmusi vienreizēju piešķīrumu 273 miljonu EUR apmērā, kas, piemēram, segs vēl 2 000 veselības aprūpes nozares darbinieku pieņemšanu darbā, medicīniskā aprīkojuma un materiālu iegādi un pastiprinātu skrīningu. |
| --- | --- |

(17)

Saskaroties ar Covid-19 uzliesmojumu, Grieķija aktivizēja valsts pandēmijas plānu un strauji ieviesa bezprecedenta pasākumu kopumu, tostarp stingru karantīnu un sociālo distancēšanos, jo īpaši attiecībā uz personām, par kurām bija aizdomas, ka tās varētu būt kontaktējušās ar vīrusa nēsātājiem. Lai mazinātu ekonomisko un sociālo ietekmi, iestādes noteica plašu pasākumu klāstu, kas 2020. gadā atbilst 10,5 % no IKP. No šiem pasākumiem 5 % no IKP atbilst fiskālajiem pasākumiem ar neto ietekmi uz budžetu 3,7 % apmērā no IKP un vēl 1,9 % uz laiku atliktiem nodokļiem un naudas nodrošinājumam komercbankām, kas papildus varētu nodrošināt jaunus aizdevumus līdz 3,6 % apmērā no IKP. Valsts veselības aprūpes nozare ir saņēmusi vienreizēju piešķīrumu 273 miljonu EUR apmērā, kas, piemēram, segs vēl 2 000 veselības aprūpes nozares darbinieku pieņemšanu darbā, medicīniskā aprīkojuma un materiālu iegādi un pastiprinātu skrīningu.

| (18) | Lai turpinātu risināt ar Covid-19 pandēmiju saistītos jautājumus, ir jāuzlabo veselības aprūpes sistēmas kapacitāte, piekļūstamība un noturība. Joprojām lieli ir tiešie maksājumi par privātiem veselības aprūpes pakalpojumiem un neoficiālie maksājumi, kas ir cieši saistīti ar neefektīvu slimnīcu pārvaldību. Tas rada nevienlīdzību. Piekļūstamība vēl aizvien ir problemātiska, un iedzīvotāju norādītās neapmierinātās vajadzības pēc veselības aprūpes ir vienas no lielākajām Savienībā, turklāt pastāv ievērojamas atšķirības starp ienākumu grupām un atkarībā no nodarbinātības statusa. Attiecībā uz līdzmaksājumiem netiek veiktas pietiekamas saņēmēju piemērotības pārbaudes, tādējādi kavējot neaizsargāto grupu aizsardzību. To vēl vairāk saasina pārāk dārgu zāļu pārmērīgais piedāvājums un līdz ar to arī patēriņš pārāk lielā apjomā. Lai risinātu šo problēmu, Grieķija īsteno vērienīgu primārās aprūpes reformu, kas īstermiņā nodrošinās piekļuvi kvalitatīviem pamatpakalpojumiem un ilgtermiņā izveidos visaptverošu, uz ģimenes ārsta nosūtījumiem balstītu sistēmu visiem iedzīvotājiem. Agrīnas pazīmes liecina, ka šie pasākumi ir svarīgi iedzīvotāju aizsargāšanai un vīrusa izplatīšanās iegrožošanai, jo tie nodrošina, ka pacientu ārstēšanai atbilstoši viņu vajadzībām var izmantot visu sistēmas jaudu. Veselības aprūpes jomas izdevumiem vēl ir jāatrod ilgtspējīgs risinājums, jo fiskālo ilgtspēju galvenokārt nodrošina līdzekļu atgūšanas sistēma, kas nepietiekamu strukturālo pasākumu dēļ aizvien vairāk tiek pakļauta spiedienam. Lai gan daži nesen veiktie pasākumi ir daudzsološi, centralizētais iepirkums joprojām ir vājš. 2018. gadā publiskie izdevumi veselības aprūpes jomā bija zemāki par Savienības vidējo rādītāju, pat ietverot atgūšanas vērtību, un veidoja aptuveni 1 % no IKP. Lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmas rezultativitāti, piekļūstamību un vispārējo noturību, ir vajadzīga lielāka efektivitāte un papildu finanšu resursi. |
| --- | --- |

(18)

Lai turpinātu risināt ar Covid-19 pandēmiju saistītos jautājumus, ir jāuzlabo veselības aprūpes sistēmas kapacitāte, piekļūstamība un noturība. Joprojām lieli ir tiešie maksājumi par privātiem veselības aprūpes pakalpojumiem un neoficiālie maksājumi, kas ir cieši saistīti ar neefektīvu slimnīcu pārvaldību. Tas rada nevienlīdzību. Piekļūstamība vēl aizvien ir problemātiska, un iedzīvotāju norādītās neapmierinātās vajadzības pēc veselības aprūpes ir vienas no lielākajām Savienībā, turklāt pastāv ievērojamas atšķirības starp ienākumu grupām un atkarībā no nodarbinātības statusa. Attiecībā uz līdzmaksājumiem netiek veiktas pietiekamas saņēmēju piemērotības pārbaudes, tādējādi kavējot neaizsargāto grupu aizsardzību. To vēl vairāk saasina pārāk dārgu zāļu pārmērīgais piedāvājums un līdz ar to arī patēriņš pārāk lielā apjomā. Lai risinātu šo problēmu, Grieķija īsteno vērienīgu primārās aprūpes reformu, kas īstermiņā nodrošinās piekļuvi kvalitatīviem pamatpakalpojumiem un ilgtermiņā izveidos visaptverošu, uz ģimenes ārsta nosūtījumiem balstītu sistēmu visiem iedzīvotājiem. Agrīnas pazīmes liecina, ka šie pasākumi ir svarīgi iedzīvotāju aizsargāšanai un vīrusa izplatīšanās iegrožošanai, jo tie nodrošina, ka pacientu ārstēšanai atbilstoši viņu vajadzībām var izmantot visu sistēmas jaudu. Veselības aprūpes jomas izdevumiem vēl ir jāatrod ilgtspējīgs risinājums, jo fiskālo ilgtspēju galvenokārt nodrošina līdzekļu atgūšanas sistēma, kas nepietiekamu strukturālo pasākumu dēļ aizvien vairāk tiek pakļauta spiedienam. Lai gan daži nesen veiktie pasākumi ir daudzsološi, centralizētais iepirkums joprojām ir vājš. 2018. gadā publiskie izdevumi veselības aprūpes jomā bija zemāki par Savienības vidējo rādītāju, pat ietverot atgūšanas vērtību, un veidoja aptuveni 1 % no IKP. Lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmas rezultativitāti, piekļūstamību un vispārējo noturību, ir vajadzīga lielāka efektivitāte un papildu finanšu resursi.

| (19) | Ir nepieciešami pasākumi, ar kuriem mazinātu Covid-19 krīzes ietekmi uz darba ņēmējiem un uzņēmumiem. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 19,9 %, bet 2021. gadā mazināsies – līdz 16,8 %. Grieķija jau ir ieviesusi pagaidu shēmu, kas atvieglo darbaspēka izmaksas uzņēmumiem, kuru darbība ir apturēta vai būtiski ietekmēta, un kas vienlaikus aizsargā darba līgumus un sniedz ienākumu atbalstu krīzes skartajiem darba ņēmējiem. Tomēr visaptverošas saīsināta darbalaika shēmas īstenošana nodrošinātu ilgtspējīgāku un elastīgāku risinājumu, un iestādes jau ir veikušas pasākumus šajā virzienā, pieņemot nodarbinātības atbalsta shēmu SYN-ERGASIA, ko paredzēts ieviest no 2020. gada 15. jūnija līdz 15. oktobrim. Šāda shēma ļautu uzņēmumiem saīsināt darbalaiku modulētā veidā atbilstoši tam, cik lielā mērā ir ierobežota to darbība, vienlaikus saglabājot nozaru darbību un nepieļaujot, ka darbinieku pagaidu atlaišana kļūst strukturāla. Pārvietošanās ierobežojumu un sociālās distancēšanās laikā saimniecisko darbību un darbvietas palīdzētu saglabāt arī elastīga darba režīma, piemēram, tāldarba, paplašināšana, – līdz šim Grieķijā tas nebija tik izplatīts kā citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(19)

Ir nepieciešami pasākumi, ar kuriem mazinātu Covid-19 krīzes ietekmi uz darba ņēmējiem un uzņēmumiem. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 19,9 %, bet 2021. gadā mazināsies – līdz 16,8 %. Grieķija jau ir ieviesusi pagaidu shēmu, kas atvieglo darbaspēka izmaksas uzņēmumiem, kuru darbība ir apturēta vai būtiski ietekmēta, un kas vienlaikus aizsargā darba līgumus un sniedz ienākumu atbalstu krīzes skartajiem darba ņēmējiem. Tomēr visaptverošas saīsināta darbalaika shēmas īstenošana nodrošinātu ilgtspējīgāku un elastīgāku risinājumu, un iestādes jau ir veikušas pasākumus šajā virzienā, pieņemot nodarbinātības atbalsta shēmu SYN-ERGASIA, ko paredzēts ieviest no 2020. gada 15. jūnija līdz 15. oktobrim. Šāda shēma ļautu uzņēmumiem saīsināt darbalaiku modulētā veidā atbilstoši tam, cik lielā mērā ir ierobežota to darbība, vienlaikus saglabājot nozaru darbību un nepieļaujot, ka darbinieku pagaidu atlaišana kļūst strukturāla. Pārvietošanās ierobežojumu un sociālās distancēšanās laikā saimniecisko darbību un darbvietas palīdzētu saglabāt arī elastīga darba režīma, piemēram, tāldarba, paplašināšana, – līdz šim Grieķijā tas nebija tik izplatīts kā citās dalībvalstīs.

| (20) | Pastāv risks, ka Covid-19 krīze no jauna saasinās lielas iedzīvotāju daļas sociālo situāciju un palielinās ienākumu nevienlīdzību. To iedzīvotāju īpatsvars, kuriem draud nabadzība vai sociālā atstumtība, Grieķijā pirms pandēmijas uzliesmojuma vēl aizvien bija viens no augstākajiem Savienībā, un bērni un darbspējas vecuma iedzīvotāji bija pakļauti lielākam riskam nekā vecāka gadagājuma cilvēki. Nopietnas bažas raisa arī nodarbinātu personu nabadzība, nepietiekama piekļuve izmaksu ziņā pieejamiem mājokļiem un enerģētiskā nabadzība. Lai mīkstinātu krīzes ietekmi, izšķiroša nozīme būs pienācīgai ienākumu kompensēšanai visiem krīzes skartajiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem, tostarp tiem, kuriem nav pilnvērtīgas piekļuves sociālajai aizsardzībai. Svarīgi būs, nostiprinot sociālās drošības tīklus, arī atbalstīt visneaizsargātākās personas, tostarp neaktīvos un nedeklarētos darba ņēmējus. Tā kā paredzams, ka lielākam cilvēku skaitam nāksies paļauties uz pamata drošības tīkliem, svarīgi būs uzlabot minimālā ienākumu atbalsta adekvātumu. Vistrūcīgākajām un visneaizsargātākajām grupām, tostarp personām ar invaliditāti, bēgļiem un patvēruma meklētājiem, ir nepieciešama visaptveroša piekļuve sociālajiem pakalpojumiem. Turklāt ilgtermiņa aprūpes pakalpojumi nav pietiekami attīstīti. Grieķijai būtu arī turpmāk jāveicina piekļuve izmaksu ziņā pieejamiem mājokļiem, jo īpaši attiecībā uz mājsaimniecībām, kuras ir pakļautas nabadzības riskam; tas darāms, piemēram, ieviešot shēmu, lai palīdzētu neaizsargātiem mājokļu īpašniekiem, kuriem ir hipotekārais kredīts. |
| --- | --- |

(20)

Pastāv risks, ka Covid-19 krīze no jauna saasinās lielas iedzīvotāju daļas sociālo situāciju un palielinās ienākumu nevienlīdzību. To iedzīvotāju īpatsvars, kuriem draud nabadzība vai sociālā atstumtība, Grieķijā pirms pandēmijas uzliesmojuma vēl aizvien bija viens no augstākajiem Savienībā, un bērni un darbspējas vecuma iedzīvotāji bija pakļauti lielākam riskam nekā vecāka gadagājuma cilvēki. Nopietnas bažas raisa arī nodarbinātu personu nabadzība, nepietiekama piekļuve izmaksu ziņā pieejamiem mājokļiem un enerģētiskā nabadzība. Lai mīkstinātu krīzes ietekmi, izšķiroša nozīme būs pienācīgai ienākumu kompensēšanai visiem krīzes skartajiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem, tostarp tiem, kuriem nav pilnvērtīgas piekļuves sociālajai aizsardzībai. Svarīgi būs, nostiprinot sociālās drošības tīklus, arī atbalstīt visneaizsargātākās personas, tostarp neaktīvos un nedeklarētos darba ņēmējus. Tā kā paredzams, ka lielākam cilvēku skaitam nāksies paļauties uz pamata drošības tīkliem, svarīgi būs uzlabot minimālā ienākumu atbalsta adekvātumu. Vistrūcīgākajām un visneaizsargātākajām grupām, tostarp personām ar invaliditāti, bēgļiem un patvēruma meklētājiem, ir nepieciešama visaptveroša piekļuve sociālajiem pakalpojumiem. Turklāt ilgtermiņa aprūpes pakalpojumi nav pietiekami attīstīti. Grieķijai būtu arī turpmāk jāveicina piekļuve izmaksu ziņā pieejamiem mājokļiem, jo īpaši attiecībā uz mājsaimniecībām, kuras ir pakļautas nabadzības riskam; tas darāms, piemēram, ieviešot shēmu, lai palīdzētu neaizsargātiem mājokļu īpašniekiem, kuriem ir hipotekārais kredīts.

| (21) | Covid-19 krīze ir apturējusi pēdējos gados novērotās pozitīvās norises darba tirgū, un paredzams, ka bezdarba līmenis atkal pieaugs. Lai atbalstītu spēcīgu nodarbinātības atveseļošanu pēckrīzes periodā, Grieķijai ir jāpabeidz reformas, kas padarītu efektīvāku politiku, kura palīdz cilvēkiem atrast darbu, īpaši mācību programmas. Būtiski būs palielināt valsts nodarbinātības dienesta spēju nodrošināt pastāvīgu un individualizētu atbalstu darba meklētājiem. Grieķijai īpaša uzmanība ir jāpievērš jauniešiem un sievietēm, kurus visvairāk skar nodarbinātības iespēju trūkums. Nav izsmeltas arī iespējas uzlabot sociālo dialogu, atbalstot sociālo partneru aktīvu un jēgpilnu iesaistīšanos politikas veidošanā, tostarp tādu pasākumu izstrādē un īstenošanā, ar kuriem risina Covid-19 krīzes sekas. Valdībai pūliņi būtu jāpievērš tam, lai uzlabotu visu personu pamatprasmes, tostarp digitālās prasmes. Svarīgi būs novērst sliktus izglītības rezultātus, uzlabot profesionālo izglītību un apmācību un izvērst pieaugušo izglītību. Lai samazinātu prasmju neatbilstību un paātrinātu darba tirgus atveseļošanu, ir būtiski uzlabot izglītības un apmācības kvalitāti un atbilstību darba tirgus vajadzībām. |
| --- | --- |

(21)

Covid-19 krīze ir apturējusi pēdējos gados novērotās pozitīvās norises darba tirgū, un paredzams, ka bezdarba līmenis atkal pieaugs. Lai atbalstītu spēcīgu nodarbinātības atveseļošanu pēckrīzes periodā, Grieķijai ir jāpabeidz reformas, kas padarītu efektīvāku politiku, kura palīdz cilvēkiem atrast darbu, īpaši mācību programmas. Būtiski būs palielināt valsts nodarbinātības dienesta spēju nodrošināt pastāvīgu un individualizētu atbalstu darba meklētājiem. Grieķijai īpaša uzmanība ir jāpievērš jauniešiem un sievietēm, kurus visvairāk skar nodarbinātības iespēju trūkums. Nav izsmeltas arī iespējas uzlabot sociālo dialogu, atbalstot sociālo partneru aktīvu un jēgpilnu iesaistīšanos politikas veidošanā, tostarp tādu pasākumu izstrādē un īstenošanā, ar kuriem risina Covid-19 krīzes sekas. Valdībai pūliņi būtu jāpievērš tam, lai uzlabotu visu personu pamatprasmes, tostarp digitālās prasmes. Svarīgi būs novērst sliktus izglītības rezultātus, uzlabot profesionālo izglītību un apmācību un izvērst pieaugušo izglītību. Lai samazinātu prasmju neatbilstību un paātrinātu darba tirgus atveseļošanu, ir būtiski uzlabot izglītības un apmācības kvalitāti un atbilstību darba tirgus vajadzībām.

| (22) | Ilgtspējīga likviditātes atbalsta, tostarp apgrozāmā kapitāla, nodrošināšana skartajiem uzņēmumiem, sevišķi MVU un mikrouzņēmumiem, jo īpaši ar aizdevumu un garantiju palīdzību, gluži pamatoti ir bijusi valdības prioritāte, kopš tā sāka reaģēt uz Covid-19 uzliesmojumu. Saskaņā ar pagaidu regulējumu valsts atbalsta pasākumiem Grieķija ir ieviesusi trīs shēmas, lai palielinātu uzņēmumu kapitāla likviditāti, proti: i) shēmu, kas attiecas uz atmaksājamiem avansa maksājumiem, ii) naudas nodrošinājuma shēmu banku aizdevumu segšanai un iii) procentu likmes subsīdiju shēmu īstermiņa aizdevumiem. Ir svarīgi, lai šajā procesā banku nozare ar iestāžu atbalstu pildītu starpnieka funkciju – uzturētu nepieciešamo kredītu plūsmu, pamatojoties uz atbilstīgu kredītriska novērtējumu un piesardzīgiem kredītstandartiem, un vienlaikus precīzi ziņotu par aktīvu kvalitātes pasliktināšanos. Lai aizsargātu aktīvu kvalitāti, vienlaikus veicinot ekonomikas atveseļošanu, ļoti svarīgi būs atbalstīt banku nozares spēju piedāvāt ilgtspējīgus parādu pārstrukturēšanas risinājumus dzīvotspējīgiem krīzes skartajiem aizņēmējiem. |
| --- | --- |

(22)

Ilgtspējīga likviditātes atbalsta, tostarp apgrozāmā kapitāla, nodrošināšana skartajiem uzņēmumiem, sevišķi MVU un mikrouzņēmumiem, jo īpaši ar aizdevumu un garantiju palīdzību, gluži pamatoti ir bijusi valdības prioritāte, kopš tā sāka reaģēt uz Covid-19 uzliesmojumu. Saskaņā ar pagaidu regulējumu valsts atbalsta pasākumiem Grieķija ir ieviesusi trīs shēmas, lai palielinātu uzņēmumu kapitāla likviditāti, proti: i) shēmu, kas attiecas uz atmaksājamiem avansa maksājumiem, ii) naudas nodrošinājuma shēmu banku aizdevumu segšanai un iii) procentu likmes subsīdiju shēmu īstermiņa aizdevumiem. Ir svarīgi, lai šajā procesā banku nozare ar iestāžu atbalstu pildītu starpnieka funkciju – uzturētu nepieciešamo kredītu plūsmu, pamatojoties uz atbilstīgu kredītriska novērtējumu un piesardzīgiem kredītstandartiem, un vienlaikus precīzi ziņotu par aktīvu kvalitātes pasliktināšanos. Lai aizsargātu aktīvu kvalitāti, vienlaikus veicinot ekonomikas atveseļošanu, ļoti svarīgi būs atbalstīt banku nozares spēju piedāvāt ilgtspējīgus parādu pārstrukturēšanas risinājumus dzīvotspējīgiem krīzes skartajiem aizņēmējiem.

| (23) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Lai nodrošinātu ilgtermiņa izaugsmi un mazinātu reģionālās atšķirības, būtiski ir palielināt izaugsmi veicinošas investīcijas prioritārās nozarēs. 2019. gadā publiskās investīcijas atpalika no plānotā līmeņa par vairāk nekā 1 % no IKP, līdzīgi kā iepriekšējos gados. Iestādes ir sākušas risināt ieilgušo nepietiekamību un izstrādājušas valsts attīstības programmu, lai nostiprinātu noteikumus par atbalstīto projektu izstrādi, pārvaldību, finansēšanu un īstenošanu, un rīcības plānu, kas uzlabos publisko investīciju prognozēšanu un pārraudzību. Ņemot vērā publisko investīciju svarīgo nozīmi laikā, kad sāksies ekonomikas atveseļošana pēc Covid-19 krīzes, ir būtiski novērst visus atlikušos administratīvos šķēršļus un izveidot jaunu projektu sarakstu. Izveidojot īpašu projektu sagatavošanas mehānismu, varētu vēl vairāk uzlabot un paātrināt publiskās investīcijas. Efektīvāka publisko investīciju īstenošana pastiprinātu to ietekmi, kas vēl vairāk stimulētu izaugsmi. Grieķijai varētu ieteikt arī izmantot priekšrocības, kuras sniedz efektīvāks un ilgtspējīgāks publiskais iepirkums, kas ietilptu tās centienos uzlabot un racionalizēt publiskos izdevumus, kā arī garantēt konkurētspējīgu uzņēmējdarbības vidi. Lai to panāktu, būtu jānovērš konstatētie trūkumi, piemēram, pastāvīgais nepamatoti lēto piedāvājumu fenomens, – tālab būtu jāizmanto atbilstīgi likumdošanas un administratīvie pasākumi. |
| --- | --- |

(23)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Lai nodrošinātu ilgtermiņa izaugsmi un mazinātu reģionālās atšķirības, būtiski ir palielināt izaugsmi veicinošas investīcijas prioritārās nozarēs. 2019. gadā publiskās investīcijas atpalika no plānotā līmeņa par vairāk nekā 1 % no IKP, līdzīgi kā iepriekšējos gados. Iestādes ir sākušas risināt ieilgušo nepietiekamību un izstrādājušas valsts attīstības programmu, lai nostiprinātu noteikumus par atbalstīto projektu izstrādi, pārvaldību, finansēšanu un īstenošanu, un rīcības plānu, kas uzlabos publisko investīciju prognozēšanu un pārraudzību. Ņemot vērā publisko investīciju svarīgo nozīmi laikā, kad sāksies ekonomikas atveseļošana pēc Covid-19 krīzes, ir būtiski novērst visus atlikušos administratīvos šķēršļus un izveidot jaunu projektu sarakstu. Izveidojot īpašu projektu sagatavošanas mehānismu, varētu vēl vairāk uzlabot un paātrināt publiskās investīcijas. Efektīvāka publisko investīciju īstenošana pastiprinātu to ietekmi, kas vēl vairāk stimulētu izaugsmi. Grieķijai varētu ieteikt arī izmantot priekšrocības, kuras sniedz efektīvāks un ilgtspējīgāks publiskais iepirkums, kas ietilptu tās centienos uzlabot un racionalizēt publiskos izdevumus, kā arī garantēt konkurētspējīgu uzņēmējdarbības vidi. Lai to panāktu, būtu jānovērš konstatētie trūkumi, piemēram, pastāvīgais nepamatoti lēto piedāvājumu fenomens, – tālab būtu jāizmanto atbilstīgi likumdošanas un administratīvie pasākumi.

| (24) | Lai atjaunotu Grieķijas ekonomiku, būs arī jānovērš dažas ilgtermiņa nepilnības un jāizmanto potenciālās turpmākās iespējas. Starp nozarēm, kurām ir vajadzīgas ievērojamas investīcijas, ir transports un loģistika, kur atbalsts jo īpaši ir nepieciešams dzelzceļam, ceļu satiksmes drošībai un intermodālo mezglu modernizācijai, kā arī cieto atkritumu un komunālo notekūdeņu apsaimniekošanai, kur ir vajadzīgas vides ziņā ilgtspējīgas investīcijas. Grieķijas pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku ilgtermiņā prasīs arī apjomīgas privātās un publiskās investīcijas. Plānotās investīcijas, piemēram, maza mēroga projektus energoefektivitātes, ēku renovācijas un atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā, varētu koncentrēt sākumposmā un tādējādi veicināt ekonomikas atveseļošanu pēc Covid-19. Sagatavojot vidēja termiņa ekonomikas atveseļošanas pasākumus, var izmantot investīcijas, kas plānotas saskaņā ar dalībvalstu nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem, kopīgu interešu projektiem un infrastruktūras attīstības plāniem. Saistītās investīcijas varētu ietvert pārrobežu savienojumus starp kaimiņos esošām dalībvalstīm importa un eksporta jaudas palielināšanai, lai nodrošinātu ilgtspējīgu enerģijas piegādi iedzīvotājiem un uzņēmumiem Grieķijā, un pasākumus, kas nodrošinātu taisnīgu pāreju reģionos, kurus visvairāk ietekmē Grieķijas vērienīgais plāns pamazām pāriet uz bezlignīta elektroenerģijas ražošanu. Laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Grieķijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Grieķijai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(24)

Lai atjaunotu Grieķijas ekonomiku, būs arī jānovērš dažas ilgtermiņa nepilnības un jāizmanto potenciālās turpmākās iespējas. Starp nozarēm, kurām ir vajadzīgas ievērojamas investīcijas, ir transports un loģistika, kur atbalsts jo īpaši ir nepieciešams dzelzceļam, ceļu satiksmes drošībai un intermodālo mezglu modernizācijai, kā arī cieto atkritumu un komunālo notekūdeņu apsaimniekošanai, kur ir vajadzīgas vides ziņā ilgtspējīgas investīcijas. Grieķijas pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku ilgtermiņā prasīs arī apjomīgas privātās un publiskās investīcijas. Plānotās investīcijas, piemēram, maza mēroga projektus energoefektivitātes, ēku renovācijas un atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā, varētu koncentrēt sākumposmā un tādējādi veicināt ekonomikas atveseļošanu pēc Covid-19. Sagatavojot vidēja termiņa ekonomikas atveseļošanas pasākumus, var izmantot investīcijas, kas plānotas saskaņā ar dalībvalstu nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem, kopīgu interešu projektiem un infrastruktūras attīstības plāniem. Saistītās investīcijas varētu ietvert pārrobežu savienojumus starp kaimiņos esošām dalībvalstīm importa un eksporta jaudas palielināšanai, lai nodrošinātu ilgtspējīgu enerģijas piegādi iedzīvotājiem un uzņēmumiem Grieķijā, un pasākumus, kas nodrošinātu taisnīgu pāreju reģionos, kurus visvairāk ietekmē Grieķijas vērienīgais plāns pamazām pāriet uz bezlignīta elektroenerģijas ražošanu. Laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Grieķijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Grieķijai optimāli izmantot minēto fondu.

| (25) | Lai gan iepriekšējos gados ir panākts zināms progress, Grieķijai ir jāpaātrina centieni uzlabot savu digitālo sniegumu, tostarp, izvēršot digitālos rīkus un pakalpojumus valsts pārvaldē, tiesu sistēmā un uzņēmumos. Valsts pārvaldei ekonomikas atveseļošanas posmā sevišķi svarīgi būs saglabāt impulsu un ieguvumus, kurus kopš Covid-19 uzliesmojuma sākuma devusi vairāku digitālo pakalpojumu ieviešana. Stratēģiska pieeja digitālo tehnoloģiju izmantošanas paātrināšanai visās ekonomikas nozarēs (arī valsts pārvaldē) un dažādu informācijas sistēmu, jo īpaši tirgus uzraudzības datubāzes, sadarbspēja palīdzētu mazināt produktivitātes atšķirības salīdzinājumā ar valstīm, kuru valūta ir euro, un mazināt administratīvo slogu. Prioritāte ir arī uzlabot ļoti augstas veiktspējas tīklu pieejamību un ļoti ātrdarbīga interneta ieviešanu. Digitālo prasmju ziņā Grieķija nesasniedz Savienības vidējo līmeni, jo 2019. gadā tikai 51 % iedzīvotāju vecumā no 16 līdz 74 gadiem bija apguvuši vismaz digitālās pamatprasmes, savukārt Savienības vidējais rādītājs ir 58 %. Digitālo prasmju pilnveide Grieķijā ikvienam nodrošinās vienlīdzīgu piekļuvi e-pakalpojumiem, palīdzēs uzņēmumiem efektīvi izmantot tāldarba un e-rīku iespējas un ļaus visiem izglītojamajiem – gan skolā, gan augstskolā un pieaugušo izglītībā – pilnvērtīgi piedalīties tālmācībā. Īpaša uzmanība būtu jāvelta personām no nelabvēlīgas vides, tostarp bēgļiem un patvēruma meklētājiem, kā arī tiem, kas dzīvo attālos un lauku apvidos. |
| --- | --- |

(25)

Lai gan iepriekšējos gados ir panākts zināms progress, Grieķijai ir jāpaātrina centieni uzlabot savu digitālo sniegumu, tostarp, izvēršot digitālos rīkus un pakalpojumus valsts pārvaldē, tiesu sistēmā un uzņēmumos. Valsts pārvaldei ekonomikas atveseļošanas posmā sevišķi svarīgi būs saglabāt impulsu un ieguvumus, kurus kopš Covid-19 uzliesmojuma sākuma devusi vairāku digitālo pakalpojumu ieviešana. Stratēģiska pieeja digitālo tehnoloģiju izmantošanas paātrināšanai visās ekonomikas nozarēs (arī valsts pārvaldē) un dažādu informācijas sistēmu, jo īpaši tirgus uzraudzības datubāzes, sadarbspēja palīdzētu mazināt produktivitātes atšķirības salīdzinājumā ar valstīm, kuru valūta ir euro, un mazināt administratīvo slogu. Prioritāte ir arī uzlabot ļoti augstas veiktspējas tīklu pieejamību un ļoti ātrdarbīga interneta ieviešanu. Digitālo prasmju ziņā Grieķija nesasniedz Savienības vidējo līmeni, jo 2019. gadā tikai 51 % iedzīvotāju vecumā no 16 līdz 74 gadiem bija apguvuši vismaz digitālās pamatprasmes, savukārt Savienības vidējais rādītājs ir 58 %. Digitālo prasmju pilnveide Grieķijā ikvienam nodrošinās vienlīdzīgu piekļuvi e-pakalpojumiem, palīdzēs uzņēmumiem efektīvi izmantot tāldarba un e-rīku iespējas un ļaus visiem izglītojamajiem – gan skolā, gan augstskolā un pieaugušo izglītībā – pilnvērtīgi piedalīties tālmācībā. Īpaša uzmanība būtu jāvelta personām no nelabvēlīgas vides, tostarp bēgļiem un patvēruma meklētājiem, kā arī tiem, kas dzīvo attālos un lauku apvidos.

| (26) | Pēc tam, kad Grieķija 2018. gadā sekmīgi pabeidza Eiropas Stabilitātes mehānisma finansiālās palīdzības programmu, valstij piemēro pastiprinātu uzraudzību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 472/2013 (7). Aktivizējot pastiprinātu Grieķijas uzraudzību saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumiem (ES) 2018/1192 (8) un (ES) 2019/338 (9), tiek atzīts, ka vidējā termiņā Grieķijai arī turpmāk būs jāpieņem pasākumi, lai novērstu iespējamos makroekonomikas nelīdzsvarotības cēloņus, vienlaikus īstenojot strukturālas reformas, kas atbalstītu stabilu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi. Grieķija 2018. gada 22. jūnija Eurogrupas sanāksmē apņēmās turpināt visas galvenās reformas, kas pieņemtas saskaņā ar minēto programmu, līdz tās tiek pilnībā pabeigtas. Grieķija ir arī apņēmusies īstenot konkrētus pasākumus saistībā ar fiskālo un fiskāli strukturālo politiku, sociālo labklājību, finanšu stabilitāti, darba un produktu tirgiem, privatizāciju, tieslietu sistēmas darbību, valsts pārvaldi un korupcijas apkarošanu. Šīs strukturālās reformas ir vēl svarīgākas saistībā ar Grieķijas centieniem restartēt savu ekonomiku. Ja šīs reformas tiks veiksmīgi īstenotas un pabeigtas, tas ievērojami palīdzētu atbalstīt Grieķijas izaugsmi vidējā termiņā un ilgtermiņā. Par Grieķiju reizi ceturksnī tiek sagatavots ziņojums, kā tai veicies ar saistību izpildi pastiprinātas uzraudzības režīmā, un uz labvēlīga ziņojuma pamata valstij var reizi pusgadā piemērot parāda atvieglošanas pasākumus, kuru vērtība ir 0,7 % no IKP gadā. Eurogrupa 2019. gada aprīlī un 2019. gada decembrī vienojās izmaksāt pirmos divus maksājumus no politikas atkarīgu parāda pasākumu ietvaros attiecīgi 970 miljonu EUR un 767 miljonu EUR apmērā. Sestais pastiprinātas uzraudzības ziņojums, kurā novērtēts Grieķijas progress attiecībā uz saistību izpildi, tika publicēts 2020. gada 20. maijā. |
| --- | --- |

(26)

Pēc tam, kad Grieķija 2018. gadā sekmīgi pabeidza Eiropas Stabilitātes mehānisma finansiālās palīdzības programmu, valstij piemēro pastiprinātu uzraudzību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 472/2013 (7). Aktivizējot pastiprinātu Grieķijas uzraudzību saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumiem (ES) 2018/1192 (8) un (ES) 2019/338 (9), tiek atzīts, ka vidējā termiņā Grieķijai arī turpmāk būs jāpieņem pasākumi, lai novērstu iespējamos makroekonomikas nelīdzsvarotības cēloņus, vienlaikus īstenojot strukturālas reformas, kas atbalstītu stabilu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi. Grieķija 2018. gada 22. jūnija Eurogrupas sanāksmē apņēmās turpināt visas galvenās reformas, kas pieņemtas saskaņā ar minēto programmu, līdz tās tiek pilnībā pabeigtas. Grieķija ir arī apņēmusies īstenot konkrētus pasākumus saistībā ar fiskālo un fiskāli strukturālo politiku, sociālo labklājību, finanšu stabilitāti, darba un produktu tirgiem, privatizāciju, tieslietu sistēmas darbību, valsts pārvaldi un korupcijas apkarošanu. Šīs strukturālās reformas ir vēl svarīgākas saistībā ar Grieķijas centieniem restartēt savu ekonomiku. Ja šīs reformas tiks veiksmīgi īstenotas un pabeigtas, tas ievērojami palīdzētu atbalstīt Grieķijas izaugsmi vidējā termiņā un ilgtermiņā. Par Grieķiju reizi ceturksnī tiek sagatavots ziņojums, kā tai veicies ar saistību izpildi pastiprinātas uzraudzības režīmā, un uz labvēlīga ziņojuma pamata valstij var reizi pusgadā piemērot parāda atvieglošanas pasākumus, kuru vērtība ir 0,7 % no IKP gadā. Eurogrupa 2019. gada aprīlī un 2019. gada decembrī vienojās izmaksāt pirmos divus maksājumus no politikas atkarīgu parāda pasākumu ietvaros attiecīgi 970 miljonu EUR un 767 miljonu EUR apmērā. Sestais pastiprinātas uzraudzības ziņojums, kurā novērtēts Grieķijas progress attiecībā uz saistību izpildi, tika publicēts 2020. gada 20. maijā.

| (27) | Grieķijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(27)

Grieķijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (28) | Pašreizējā situācijā īpaši svarīgi ir arī turpmāk koncentrēties uz banku reorganizāciju, lai saglabātu finanšu stabilitāti un palielinātu banku kreditēšanas spēju, kas ļautu finansēt ekonomikas atveseļošanu. Banku nozare ir kļuvusi noturīgāka, un rezultātā 2019. gada septembrī tika atcelta kapitāla kontrole, taču pārmantotie riski un problēmas joprojām ir lieli. Starp tiem ir joprojām liels ieņēmumus nenesošu aizdevumu apjoms, kapitāla pozīcija, kas gan atbilst kapitāla prasībām, taču vidējā termiņā saskaras ar aizvien lielāku kapitāla pieprasījumu, kā arī zema rentabilitāte, kas atkarīga no kreditēšanas pieauguma. Tāpēc Grieķijas bankas ir īpaši pakļautas riskam, ka Covid-19 pandēmijas dēļ pieaugs finansēšanas izmaksas un no jauna pasliktināsies aktīvu kvalitāte. Ieņēmumus nenesošu aizdevumu sekundārā tirgus nepārtrauktas darbības veicināšanai, ko pavada jauni aizdevumi un dzīvotspējīgu aizdevumu ilgtermiņa pārstrukturēšana, ievērojot piesardzīgus kredītstandartus, var būt liela nozīme, lai sasniegtu divkāršu mērķi – mazinātu Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz aktīvu kvalitāti un vienlaikus risinātu pārmantoto problēmu, ko rada ieņēmumus nenesošie aizdevumi. Būtisks solis minētajā virzienā varētu būt tiesiskā regulējuma reformas īstenošana, kas pieļauj neierobežotu pret nodrošinājumu vērstu izpildi aizņēmēju maksātnespējas gadījumā. |
| --- | --- |

(28)

Pašreizējā situācijā īpaši svarīgi ir arī turpmāk koncentrēties uz banku reorganizāciju, lai saglabātu finanšu stabilitāti un palielinātu banku kreditēšanas spēju, kas ļautu finansēt ekonomikas atveseļošanu. Banku nozare ir kļuvusi noturīgāka, un rezultātā 2019. gada septembrī tika atcelta kapitāla kontrole, taču pārmantotie riski un problēmas joprojām ir lieli. Starp tiem ir joprojām liels ieņēmumus nenesošu aizdevumu apjoms, kapitāla pozīcija, kas gan atbilst kapitāla prasībām, taču vidējā termiņā saskaras ar aizvien lielāku kapitāla pieprasījumu, kā arī zema rentabilitāte, kas atkarīga no kreditēšanas pieauguma. Tāpēc Grieķijas bankas ir īpaši pakļautas riskam, ka Covid-19 pandēmijas dēļ pieaugs finansēšanas izmaksas un no jauna pasliktināsies aktīvu kvalitāte. Ieņēmumus nenesošu aizdevumu sekundārā tirgus nepārtrauktas darbības veicināšanai, ko pavada jauni aizdevumi un dzīvotspējīgu aizdevumu ilgtermiņa pārstrukturēšana, ievērojot piesardzīgus kredītstandartus, var būt liela nozīme, lai sasniegtu divkāršu mērķi – mazinātu Covid-19 uzliesmojuma ietekmi uz aktīvu kvalitāti un vienlaikus risinātu pārmantoto problēmu, ko rada ieņēmumus nenesošie aizdevumi. Būtisks solis minētajā virzienā varētu būt tiesiskā regulējuma reformas īstenošana, kas pieļauj neierobežotu pret nodrošinājumu vērstu izpildi aizņēmēju maksātnespējas gadījumā.

| (29) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Grieķija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(29)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Grieķija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (30) | Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Grieķijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes. |
| --- | --- |

(30)

Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Grieķijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes.

| (31) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Grieķijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Grieķijai adresēti 2019. gadā. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Grieķijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(31)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Grieķijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Grieķijai adresēti 2019. gadā. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Grieķijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (32) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (10) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (10) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

| (33) | Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. 2020. gada valstij adresētie ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomikas nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 1., 2., 3. un 4. ieteikumā, |
| --- | --- |

(33)

Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. 2020. gada valstij adresētie ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomikas nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 1., 2., 3. un 4. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Grieķijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Stiprināt veselības aprūpes sistēmas noturību un nodrošināt pienācīgu un vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mazināt Covid-19 krīzes ietekmi uz nodarbinātību un sociālo jomu, tostarp, īstenojot tādus pasākumus kā saīsināta darbalaika shēmas un nodrošinot efektīvu aktivizācijas atbalstu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Strauji izvērst pasākumus likviditātes un kredītu un cita veida finansējuma plūsmas turpināšanās nodrošināšanai, īpašu uzmanību pievēršot krīzes visvairāk skartajiem MVU. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz drošu un ilgtspējīgu transportu un loģistiku, tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, vides infrastruktūru un ļoti augstas veiktspējas digitālo infrastruktūru un prasmēm. Uzlabot valsts pārvaldes efektivitāti un digitalizāciju un sekmēt uzņēmumu digitālo pārveidi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Turpināt un pabeigt reformas saskaņā ar pēcprogrammas saistībām, kuras Grieķija uzņēmās Eurogrupas 2018. gada 22. jūnija sanāksmē, – tās palīdzēs atsākt ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanu pēc tam, kad pakāpeniski tiks atviegloti Covid-19 uzliesmojuma dēļ uzliktie ierobežojumi. |
| --- | --- |

4.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 42. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 472/2013 (2013. gada 21. maijs) par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (OV L 140, 27.5.2013., 1. lpp.).

7

(8)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1192 (2018. gada 11. jūlijs) par pastiprinātas uzraudzības aktivizēšanu Grieķijā (OV L 211, 22.8.2018., 1. lpp.).

8

(9)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/338 (2019. gada 20. februāris) par pastiprinātas uzraudzības pagarināšanu Grieķijā (OV L 60, 28.2.2019., 17. lpp.).

9

(10)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

10

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/54

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Spānijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2020. gada stabilitātes programmu

(2020/C 282/09)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Spānija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Spānija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Spāniju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Spānija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Spānijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. Komisijas veiktā analīze tai ļāva secināt, ka Spānijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Valstī joprojām bija augsts bezdarba līmenis, tāpēc liels gan valsts, gan privātā sektora ārējais un iekšējais parāds vēl arvien bija uzskatāms par neaizsargātības izraisītāju, kam turklāt ir pārrobežu ietekme. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Spāniju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Spānija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Spānijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. Komisijas veiktā analīze tai ļāva secināt, ka Spānijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Valstī joprojām bija augsts bezdarba līmenis, tāpēc liels gan valsts, gan privātā sektora ārējais un iekšējais parāds vēl arvien bija uzskatāms par neaizsargātības izraisītāju, kam turklāt ir pārrobežu ietekme.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, cita starpā, integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, cita starpā, integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Spānija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Spānija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādās Spānijas nozarēs un reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas attiecas, piemēram, uz reģioniem, kuros vissvarīgākā nozare ir tūrisms, piemēram, Vidusjūras piekrasti, Andalūziju vai Baleāru salām un Kanāriju salām, kur vairāk nekā viena ceturtā daļa darbvietu ir saistītas ar šo nozari. Tas rada būtisku risku, ka Spānijā palielināsies reģionālās atšķirības. Turklāt pastāv risks, ka uz laiku tiks traucēts konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādās Spānijas nozarēs un reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas attiecas, piemēram, uz reģioniem, kuros vissvarīgākā nozare ir tūrisms, piemēram, Vidusjūras piekrasti, Andalūziju vai Baleāru salām un Kanāriju salām, kur vairāk nekā viena ceturtā daļa darbvietu ir saistītas ar šo nozari. Tas rada būtisku risku, ka Spānijā palielināsies reģionālās atšķirības. Turklāt pastāv risks, ka uz laiku tiks traucēts konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Spānija savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu iesniedza 2020. gada 1. maijā. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Spānija savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu iesniedza 2020. gada 1. maijā. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Spāniju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un pārejas noteikums par parādu. |
| --- | --- |

(11)

Uz Spāniju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un pārejas noteikums par parādu.

| (12) | Padome 2018. gada 13. jūlijā ieteica Spānijai nodrošināt, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums (7) nepārsniedz 0,6 % pieaugumu 2019. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,65 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP). Komisijas vispārējais izvērtējums apstiprina, ka 2019. gadā ir vērojama būtiska novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai ieteiktajām korekcijām. Tas ir būtisks faktors Komisijas ziņojumā, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, novērtējot Spānijas atbilstību parāda kritērijam 2019. gadā. |
| --- | --- |

(12)

Padome 2018. gada 13. jūlijā ieteica Spānijai nodrošināt, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums (7) nepārsniedz 0,6 % pieaugumu 2019. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,65 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP). Komisijas vispārējais izvērtējums apstiprina, ka 2019. gadā ir vērojama būtiska novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai ieteiktajām korekcijām. Tas ir būtisks faktors Komisijas ziņojumā, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, novērtējot Spānijas atbilstību parāda kritērijam 2019. gadā.

| (13) | Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, deficīts pieaugs no 2,8 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz 10,3 % no IKP 2020. gadā. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 95,5 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā palielināsies līdz 115,5 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. |
| --- | --- |

(13)

Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, deficīts pieaugs no 2,8 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz 10,3 % no IKP 2020. gadā. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 95,5 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā palielināsies līdz 115,5 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

| (14) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Spānija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 3,2 % no IKP. Deficītu palielinošo pasākumu kvantitatīvie rādītāji lielā mērā sakrīt ar Komisijas aplēsēm – pēc tam, kad ir ņemts vērā automātisko stabilizatoru atšķirīgais režīms. Minētie pasākumi ietver veselības aprūpes pakalpojumu stiprināšanu, ienākumu atbalsta sniegšanu tiem darba ņēmējiem, kuriem piemēro saīsināta darba laika shēmas, mērķtiecīgu izņēmumu noteikšanu sociālā nodrošinājuma iemaksām un īpašu dīkstāves pabalstu tiem pašnodarbinātajiem, kuru darbība ir apturēta vai kuru ieņēmumi ir būtiski samazinājušies. Turklāt Spānija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, un saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmā ietvertajām aplēsēm tie sasniegs 9,2 % no IKP. Minētie pasākumi jo īpaši ietver aizdevumu garantijas (8,8 % no IKP). Kopumā Spānijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(14)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Spānija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 3,2 % no IKP. Deficītu palielinošo pasākumu kvantitatīvie rādītāji lielā mērā sakrīt ar Komisijas aplēsēm – pēc tam, kad ir ņemts vērā automātisko stabilizatoru atšķirīgais režīms. Minētie pasākumi ietver veselības aprūpes pakalpojumu stiprināšanu, ienākumu atbalsta sniegšanu tiem darba ņēmējiem, kuriem piemēro saīsināta darba laika shēmas, mērķtiecīgu izņēmumu noteikšanu sociālā nodrošinājuma iemaksām un īpašu dīkstāves pabalstu tiem pašnodarbinātajiem, kuru darbība ir apturēta vai kuru ieņēmumi ir būtiski samazinājušies. Turklāt Spānija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, un saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmā ietvertajām aplēsēm tie sasniegs 9,2 % no IKP. Minētie pasākumi jo īpaši ietver aizdevumu garantijas (8,8 % no IKP). Kopumā Spānijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (15) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Spānijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –10,1 % apmērā no IKP 2020. gadā un –6,7 % apmērā 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā sasniegs 115,6 % no IKP un 2021. gadā – 113,7 %. |
| --- | --- |

(15)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Spānijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –10,1 % apmērā no IKP 2020. gadā un –6,7 % apmērā 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā sasniegs 115,6 % no IKP un 2021. gadā – 113,7 %.

| (16) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Spānija 2019. gadā nebija ievērojusi noteikumu par parādu un 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktie deficīta un parāda kritēriji nav izpildīti. |
| --- | --- |

(16)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Spānija 2019. gadā nebija ievērojusi noteikumu par parādu un 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktie deficīta un parāda kritēriji nav izpildīti.

| (17) | Pasākumi, kas veikti, lai apturētu Covid-19 pandēmiju izraisījušā vīrusa izplatīšanos, būtiski ietekmē ekonomiku, un to dēļ IKP šogad varētu samazināties par 9,4 %. Arī ietekme uz nodarbinātību, ko šajā posmā gan ir grūti aprēķināt, būs ievērojama. Kopš Covid-19 krīzes sākuma, no februāra līdz maijam, darbu ir zaudējuši jau gandrīz 700 000 cilvēku. Ietekmi uz nodarbinātību pašlaik mazina tas, ka gandrīz 3,5 miljoni darba ņēmēju ir iesaistīti saīsināta darba laika shēmās (ERTE), kuras līdz šim ir novērsušas tūlītēju darba zaudēšanu. Covid-19 pandēmijas sekas Spānijā vēl vairāk palielinās tas, ka liels nodarbināto īpatsvars strādā mazos un vidējos uzņēmumos (MVU), ka vissmagāk cietušas ir svarīgas nozares un to atveseļošana, visticamāk, būs lēnāka, piemēram, tūrisma un mazumtirdzniecības nozares, kā arī tas, ka darba ņēmēju vidū ir liels terminēto darba līgumu īpatsvars (26,3 % 2019. gadā). Visi šie faktori varētu izraisīt milzīgu bezdarbnieku pieplūdumu un pastiprināt triecienu. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarba līmenis (kas 2020. gada februārī bija 13,6 %) 2020. gadā pieaugs līdz 18,9 %, bet 2021. gadā mazināsies līdz 17 %. |
| --- | --- |

(17)

Pasākumi, kas veikti, lai apturētu Covid-19 pandēmiju izraisījušā vīrusa izplatīšanos, būtiski ietekmē ekonomiku, un to dēļ IKP šogad varētu samazināties par 9,4 %. Arī ietekme uz nodarbinātību, ko šajā posmā gan ir grūti aprēķināt, būs ievērojama. Kopš Covid-19 krīzes sākuma, no februāra līdz maijam, darbu ir zaudējuši jau gandrīz 700 000 cilvēku. Ietekmi uz nodarbinātību pašlaik mazina tas, ka gandrīz 3,5 miljoni darba ņēmēju ir iesaistīti saīsināta darba laika shēmās (ERTE), kuras līdz šim ir novērsušas tūlītēju darba zaudēšanu. Covid-19 pandēmijas sekas Spānijā vēl vairāk palielinās tas, ka liels nodarbināto īpatsvars strādā mazos un vidējos uzņēmumos (MVU), ka vissmagāk cietušas ir svarīgas nozares un to atveseļošana, visticamāk, būs lēnāka, piemēram, tūrisma un mazumtirdzniecības nozares, kā arī tas, ka darba ņēmēju vidū ir liels terminēto darba līgumu īpatsvars (26,3 % 2019. gadā). Visi šie faktori varētu izraisīt milzīgu bezdarbnieku pieplūdumu un pastiprināt triecienu. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarba līmenis (kas 2020. gada februārī bija 13,6 %) 2020. gadā pieaugs līdz 18,9 %, bet 2021. gadā mazināsies līdz 17 %.

| (18) | Spānijas iestādes ir mēģinājušas Covid-19 pandēmijas un ierobežojumu perioda ietekmi mazināt ar dažādu pasākumu kopumiem, kuru kopējā summa ir 145 miljardi EUR. Lai cīnītos ar Covid-19 slimību, iestādes ir palielinājušas izdevumus veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem. Tās ir arī atvieglojušas ERTE izmantošanu, lai saglabātu cilvēkiem darbu un atbalstītu mājsaimniecību ienākumus. Darba ņēmēji, uz kuriem attiecas ERTE, saņem pabalstu 70 % apmērā no savas sociālā nodrošinājuma iemaksu bāzes, un tam ir minimālais un maksimālais apmērs (attiecīgi 502 EUR un 1 402 EUR). ERTE darbības laikā darba tiesiskās attiecības nemainās, un iespēja šo juridisko instrumentu izmantot ar Covid-19 saistītu force majeure iemeslu dēļ nesen tika pagarināta vismaz līdz 2020. gada 30. jūnijam. Uzņēmumi, kas piemēro ERTE, ir atbrīvoti no pienākuma maksāt ļoti lielu daļu no sociālā nodrošinājuma iemaksām par darba ņēmējiem, uz kuriem attiecas šī shēma, ar nosacījumu, ka viņiem saglabā darbu vismaz sešus mēnešus pēc darbības atsākšanas. Minētie pasākumi ir cieši saistīti ar īpašu atbalstu MVU un pašnodarbinātām personām, kas ir Spānijas ekonomikas stūrakmens (nodokļu maksājumu atlikšana, sociālā nodrošinājuma iemaksu un valsts garantiju samazināšana), un ar tiem tiek mēģināts palīdzēt šiem ekonomikas dalībniekiem izvairīties no bankrota un ātri atsākt darbību, kad Covid-19 krīze būs beigusies. Ir pieņemti arī pasākumi ar mērķi uz laiku garantēt ienākumu atbalstu pašnodarbinātajiem, nestandarta nodarbinātībā iesaistītajiem un neaizsargātajiem darba ņēmējiem, kuriem parastos apstākļos nebūtu pieejama sociālā aizsardzība. |
| --- | --- |

(18)

Spānijas iestādes ir mēģinājušas Covid-19 pandēmijas un ierobežojumu perioda ietekmi mazināt ar dažādu pasākumu kopumiem, kuru kopējā summa ir 145 miljardi EUR. Lai cīnītos ar Covid-19 slimību, iestādes ir palielinājušas izdevumus veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem. Tās ir arī atvieglojušas ERTE izmantošanu, lai saglabātu cilvēkiem darbu un atbalstītu mājsaimniecību ienākumus. Darba ņēmēji, uz kuriem attiecas ERTE, saņem pabalstu 70 % apmērā no savas sociālā nodrošinājuma iemaksu bāzes, un tam ir minimālais un maksimālais apmērs (attiecīgi 502 EUR un 1 402 EUR). ERTE darbības laikā darba tiesiskās attiecības nemainās, un iespēja šo juridisko instrumentu izmantot ar Covid-19 saistītu force majeure iemeslu dēļ nesen tika pagarināta vismaz līdz 2020. gada 30. jūnijam. Uzņēmumi, kas piemēro ERTE, ir atbrīvoti no pienākuma maksāt ļoti lielu daļu no sociālā nodrošinājuma iemaksām par darba ņēmējiem, uz kuriem attiecas šī shēma, ar nosacījumu, ka viņiem saglabā darbu vismaz sešus mēnešus pēc darbības atsākšanas. Minētie pasākumi ir cieši saistīti ar īpašu atbalstu MVU un pašnodarbinātām personām, kas ir Spānijas ekonomikas stūrakmens (nodokļu maksājumu atlikšana, sociālā nodrošinājuma iemaksu un valsts garantiju samazināšana), un ar tiem tiek mēģināts palīdzēt šiem ekonomikas dalībniekiem izvairīties no bankrota un ātri atsākt darbību, kad Covid-19 krīze būs beigusies. Ir pieņemti arī pasākumi ar mērķi uz laiku garantēt ienākumu atbalstu pašnodarbinātajiem, nestandarta nodarbinātībā iesaistītajiem un neaizsargātajiem darba ņēmējiem, kuriem parastos apstākļos nebūtu pieejama sociālā aizsardzība.

| (19) | Neskatoties uz salīdzinoši mazām investīcijām, Spānijas veselības aprūpes sistēma ir panākusi labus rezultātus. Tomēr Covid-19 pandēmija sistēmai ir radījusi nepieredzētu pārslodzi un atklājusi, ka tā nav aizsargāta pret satricinājumiem. Tūlītējie pasākumi ir vērsti uz spēju stiprināšanu saistībā ar veselības aprūpes darbiniekiem, kritiski svarīgiem medikamentiem un infrastruktūru ar mērķi glābt dzīvības un atjaunot veselību pandēmijas laikā. Covid-19 krīzes laikā sevišķi apdraudētas ir personas ar invaliditāti un veci cilvēki aprūpes iestādēs. Ir jānodrošina viņiem pastāvīga piekļuve medicīniskajai un sociālajai aprūpei, t. sk. neatliekamās palīdzības un intensīvās aprūpes pakalpojumiem. Vēlāk būtu jākoncentrējas uz veselības aprūpes sistēmas noturības uzlabošanu, lai tā iespējami ātri varētu atsākt optimāli darboties un labāk izturēt jaunus satricinājumus. Covid-19 pandēmija ir atklājusi pastāvošās strukturālās problēmas, no kurām dažas ir sekas nepietiekamām investīcijām fiziskajā infrastruktūrā un trūkumiem, kas saistīti ar veselības aprūpes darbinieku pieņemšanu darbā un darba apstākļiem. Pastāv reģionālas atšķirības izdevumu, fizisko resursu un personāla ziņā, un koordinācija dažādu pārvaldes līmeņu starpā ne vienmēr ir efektīva. Vidējā termiņā varētu uzlabot veselības aprūpes sistēmas reakciju uz tādām problēmām kā novecošana, pieaugošais hronisko slimību apmērs un invaliditāte. Liela nozīme šajā ziņā ir primārajai aprūpei un e-veselības attīstībai. Vidējā termiņā būs svarīgi nodrošināt, lai ekonomikas lejupslīdes izraisītais iespējamais resursu samazinājums neietekmētu veselības aprūpes pieejamību un neradītu nevienlīdzību šajā ziņā. |
| --- | --- |

(19)

Neskatoties uz salīdzinoši mazām investīcijām, Spānijas veselības aprūpes sistēma ir panākusi labus rezultātus. Tomēr Covid-19 pandēmija sistēmai ir radījusi nepieredzētu pārslodzi un atklājusi, ka tā nav aizsargāta pret satricinājumiem. Tūlītējie pasākumi ir vērsti uz spēju stiprināšanu saistībā ar veselības aprūpes darbiniekiem, kritiski svarīgiem medikamentiem un infrastruktūru ar mērķi glābt dzīvības un atjaunot veselību pandēmijas laikā. Covid-19 krīzes laikā sevišķi apdraudētas ir personas ar invaliditāti un veci cilvēki aprūpes iestādēs. Ir jānodrošina viņiem pastāvīga piekļuve medicīniskajai un sociālajai aprūpei, t. sk. neatliekamās palīdzības un intensīvās aprūpes pakalpojumiem. Vēlāk būtu jākoncentrējas uz veselības aprūpes sistēmas noturības uzlabošanu, lai tā iespējami ātri varētu atsākt optimāli darboties un labāk izturēt jaunus satricinājumus. Covid-19 pandēmija ir atklājusi pastāvošās strukturālās problēmas, no kurām dažas ir sekas nepietiekamām investīcijām fiziskajā infrastruktūrā un trūkumiem, kas saistīti ar veselības aprūpes darbinieku pieņemšanu darbā un darba apstākļiem. Pastāv reģionālas atšķirības izdevumu, fizisko resursu un personāla ziņā, un koordinācija dažādu pārvaldes līmeņu starpā ne vienmēr ir efektīva. Vidējā termiņā varētu uzlabot veselības aprūpes sistēmas reakciju uz tādām problēmām kā novecošana, pieaugošais hronisko slimību apmērs un invaliditāte. Liela nozīme šajā ziņā ir primārajai aprūpei un e-veselības attīstībai. Vidējā termiņā būs svarīgi nodrošināt, lai ekonomikas lejupslīdes izraisītais iespējamais resursu samazinājums neietekmētu veselības aprūpes pieejamību un neradītu nevienlīdzību šajā ziņā.

| (20) | Lai gan Spānijā vairākus gadus radīts daudz jaunu darbvietu, tomēr pirms Covid-19 pandēmijas tās darba tirgū bija augsts bezdarba līmenis un darba tirgus segmentācija. Provizoriskie dati liecina, ka Covid-19 krīzes dēļ Spānijā ļoti būtiski pieaudzis bezdarba līmenis, kas negatīvi ietekmēs gan nodarbinātības dienestu jau tā ierobežoto spēju atbalstīt darba ņēmējus un darba devējus, gan arī sociālos pakalpojumus. Vidējā termiņā atveseļošana būtu jāsekmē ar nodarbinātības atbalsta pasākumiem, kurus pieņemtu, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, piemēram, pakāpenisku saīsināta darba laika shēmu atcelšanu, darbā pieņemšanas stimulu sistēmas pārskatīšanu ar mērķi labāk veicināt ilgtspējīgus nodarbinātības veidus, jo īpaši gados jauniem darba ņēmējiem, kā arī elastīgu darba apstākļu nodrošināšanu. Studentu īpatsvara palielināšana dabaszinātņu un digitālo tehnoloģiju priekšmetos, profesionālās izglītības un apmācības pievilcības veicināšana un elastīgu prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespēju nodrošināšana varētu palīdzēt reaģēt uz augošo pieprasījumu pēc tehniskajām prasmēm, kas vajadzīgas, lai īstenotu zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju ceļā uz atveseļošanu. Kopumā izglītības un profesionālās orientācijas uzlabošana un adekvāta atbalsta nodrošināšana nelabvēlīgākā situācijā esošajiem studentiem un atpalikušajiem reģioniem varētu uzlabot izglītības rezultātus. Tas, cik sekmīgi būs pasākumi, kuri, iespējams, tiks pieņemti minēto mērķu sasniegšanai, būs ļoti atkarīgs no tā, vai tiks atvēlēts pietiekams laiks plašas un ilgstošas sociālās un politiskās vienprātības panākšanai par reformām. |
| --- | --- |

(20)

Lai gan Spānijā vairākus gadus radīts daudz jaunu darbvietu, tomēr pirms Covid-19 pandēmijas tās darba tirgū bija augsts bezdarba līmenis un darba tirgus segmentācija. Provizoriskie dati liecina, ka Covid-19 krīzes dēļ Spānijā ļoti būtiski pieaudzis bezdarba līmenis, kas negatīvi ietekmēs gan nodarbinātības dienestu jau tā ierobežoto spēju atbalstīt darba ņēmējus un darba devējus, gan arī sociālos pakalpojumus. Vidējā termiņā atveseļošana būtu jāsekmē ar nodarbinātības atbalsta pasākumiem, kurus pieņemtu, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, piemēram, pakāpenisku saīsināta darba laika shēmu atcelšanu, darbā pieņemšanas stimulu sistēmas pārskatīšanu ar mērķi labāk veicināt ilgtspējīgus nodarbinātības veidus, jo īpaši gados jauniem darba ņēmējiem, kā arī elastīgu darba apstākļu nodrošināšanu. Studentu īpatsvara palielināšana dabaszinātņu un digitālo tehnoloģiju priekšmetos, profesionālās izglītības un apmācības pievilcības veicināšana un elastīgu prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespēju nodrošināšana varētu palīdzēt reaģēt uz augošo pieprasījumu pēc tehniskajām prasmēm, kas vajadzīgas, lai īstenotu zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju ceļā uz atveseļošanu. Kopumā izglītības un profesionālās orientācijas uzlabošana un adekvāta atbalsta nodrošināšana nelabvēlīgākā situācijā esošajiem studentiem un atpalikušajiem reģioniem varētu uzlabot izglītības rezultātus. Tas, cik sekmīgi būs pasākumi, kuri, iespējams, tiks pieņemti minēto mērķu sasniegšanai, būs ļoti atkarīgs no tā, vai tiks atvēlēts pietiekams laiks plašas un ilgstošas sociālās un politiskās vienprātības panākšanai par reformām.

| (21) | Covid-19 pandēmijas ietekme uz darba tirgu ir radījusi neatliekamu vajadzību atbalstīt Covid-19 krīzes skarto mājsaimniecību ienākumus. Liela nozīme šajā sakarā bijusi saīsināta darba laika shēmu izmantošanas atvieglošanai. Tomēr pagaidu darba ņēmējiem ar ļoti īslaicīgiem līgumiem, kuri veido lielāko daļu no jaunajiem bezdarbniekiem un kuru vidū ir daudz gados jaunu darba ņēmēju, bieži vien nepienākas standarta aizsardzība bezdarba gadījumā. Lai papildus valdības jau veiktajiem ārkārtas pasākumiem atbalstītu ilgtspējīgu atveseļošanu un sociālo kohēziju, jānodrošina, ka uz visiem darba ņēmējiem, t. sk. pagaidu darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, attiecas adekvāta sociālā aizsardzība un aktīva darba tirgus politika. |
| --- | --- |

(21)

Covid-19 pandēmijas ietekme uz darba tirgu ir radījusi neatliekamu vajadzību atbalstīt Covid-19 krīzes skarto mājsaimniecību ienākumus. Liela nozīme šajā sakarā bijusi saīsināta darba laika shēmu izmantošanas atvieglošanai. Tomēr pagaidu darba ņēmējiem ar ļoti īslaicīgiem līgumiem, kuri veido lielāko daļu no jaunajiem bezdarbniekiem un kuru vidū ir daudz gados jaunu darba ņēmēju, bieži vien nepienākas standarta aizsardzība bezdarba gadījumā. Lai papildus valdības jau veiktajiem ārkārtas pasākumiem atbalstītu ilgtspējīgu atveseļošanu un sociālo kohēziju, jānodrošina, ka uz visiem darba ņēmējiem, t. sk. pagaidu darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, attiecas adekvāta sociālā aizsardzība un aktīva darba tirgus politika.

| (22) | Domājams, ka Covid-19 krīze palielinās augsto nabadzības vai sociālās atstumtības līmeni Spānijā, jo īpaši ģimenēs ar bērniem. Spānijā 2019. gadā ģimenes pabalsts uz vienu bērnu vidēji bija pats zemākais Eiropas Savienībā. Ģimenēm ar zemiem līdz vidējiem ienākumiem nepienākas bērnu pabalsti, uz kuriem šajā valstī attiecas stingri nosacījumi, un tām ir pieejami tikai ierobežoti nodokļu atvieglojumi. Sociālās aizsardzības izdevumi joprojām ir izteikti vērsti uz vecāka gadagājuma cilvēkiem, un paredzams, ka pensiju izdevumu līmenis vidējā termiņā un ilgtermiņā ievērojami palielināsies, ja paziņotā atkāpšanās no 2013. gada pensiju reformas būs pastāvīga un netiks veikti pietiekami kompensācijas pasākumi. Sarežģītie ekonomiskie un sociālie apstākļi, kas izveidojušies Covid-19 pandēmijas dēļ, drīzāk nosaka vajadzību pēc paaudžu solidaritātes par labu jaunākajām paaudzēm. Bezdarbnieka atbalsts ilgtermiņa bezdarbniekiem un darba ņēmējiem, kuri neatbilst iemaksu shēmu nosacījumiem, pašlaik ir sadalīts pa vairākām shēmām, tādēļ tā tvērums ir mazs. Valstī pašlaik spēkā esošās reģionālās minimālo ienākumu shēmas sasniedz tikai 20 % potenciālo saņēmēju, turklāt pastāv lielas reģionālās atšķirības tvēruma, ilguma, piekļuves nosacījumu un adekvātuma ziņā. Pašreizējos spiedīgajos apstākļos nesen tika pieņemta un tagad parlamenta ratifikāciju gaida pastāvīgu valsts ienākumu garantijas shēma, kuras plānotais tvērums ir vairāk nekā divi miljoni saņēmēju un kuru papildinās esošās reģionālās minimālo ienākumu shēmas. Šajā posmā nav iespējams novērtēt tās ietekmi uz nabadzības mazināšanu un ilgtspējību īstermiņā un vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(22)

Domājams, ka Covid-19 krīze palielinās augsto nabadzības vai sociālās atstumtības līmeni Spānijā, jo īpaši ģimenēs ar bērniem. Spānijā 2019. gadā ģimenes pabalsts uz vienu bērnu vidēji bija pats zemākais Eiropas Savienībā. Ģimenēm ar zemiem līdz vidējiem ienākumiem nepienākas bērnu pabalsti, uz kuriem šajā valstī attiecas stingri nosacījumi, un tām ir pieejami tikai ierobežoti nodokļu atvieglojumi. Sociālās aizsardzības izdevumi joprojām ir izteikti vērsti uz vecāka gadagājuma cilvēkiem, un paredzams, ka pensiju izdevumu līmenis vidējā termiņā un ilgtermiņā ievērojami palielināsies, ja paziņotā atkāpšanās no 2013. gada pensiju reformas būs pastāvīga un netiks veikti pietiekami kompensācijas pasākumi. Sarežģītie ekonomiskie un sociālie apstākļi, kas izveidojušies Covid-19 pandēmijas dēļ, drīzāk nosaka vajadzību pēc paaudžu solidaritātes par labu jaunākajām paaudzēm. Bezdarbnieka atbalsts ilgtermiņa bezdarbniekiem un darba ņēmējiem, kuri neatbilst iemaksu shēmu nosacījumiem, pašlaik ir sadalīts pa vairākām shēmām, tādēļ tā tvērums ir mazs. Valstī pašlaik spēkā esošās reģionālās minimālo ienākumu shēmas sasniedz tikai 20 % potenciālo saņēmēju, turklāt pastāv lielas reģionālās atšķirības tvēruma, ilguma, piekļuves nosacījumu un adekvātuma ziņā. Pašreizējos spiedīgajos apstākļos nesen tika pieņemta un tagad parlamenta ratifikāciju gaida pastāvīgu valsts ienākumu garantijas shēma, kuras plānotais tvērums ir vairāk nekā divi miljoni saņēmēju un kuru papildinās esošās reģionālās minimālo ienākumu shēmas. Šajā posmā nav iespējams novērtēt tās ietekmi uz nabadzības mazināšanu un ilgtspējību īstermiņā un vidējā termiņā.

| (23) | Covid-19 pandēmijas sekas Spānijā pastiprina arī tas, ka valstī ir liels skaits MVU, kuros strādā liela daļa nodarbināto. Lai novērstu bankrotu, no kura iespējams izvairīties, steidzami ir pieņemti daži pasākumi, lai nodrošinātu likviditātes atbalstu uzņēmumiem, izmantojot aizdevumus un garantijas, koncentrējoties uz MVU un nozarēm, kuras Covid-19 krīze skars smagāk un ilgāk, piemēram, tūrisma nozari (kas Spānijā 2019. gadā veidoja 12 % no IKP). Lai varētu izmantot šo pasākumu rezultātus, finanšu starpniekiem tie būtu efektīvi un ātri jāīsteno. MVU naudas plūsmu uzlabot palīdzēs arī atļauja atlikt nodokļu un sociālo iemaksu maksājumus un ātrāka valsts iestāžu līgumu maksājumu izpilde. Izstrādājot un īstenojot šos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Lai nodrošinātu minēto pasākumu efektivitāti, ir svarīgi turpināt samazināt administratīvo slogu un piedāvāt efektīvus digitālos publiskos pakalpojumus. Lai panāktu sekmīgu atveseļošanu, izšķiroši svarīgi ir atbalstīt uzņēmumus Covid-19 krīzes vissmagāk skartajās nozarēs, saglabāt eksporta uzņēmumu konkurētspēju un veicināt internacionalizāciju kā uzņēmumu izturētspējas nostiprināšanas paņēmienu. |
| --- | --- |

(23)

Covid-19 pandēmijas sekas Spānijā pastiprina arī tas, ka valstī ir liels skaits MVU, kuros strādā liela daļa nodarbināto. Lai novērstu bankrotu, no kura iespējams izvairīties, steidzami ir pieņemti daži pasākumi, lai nodrošinātu likviditātes atbalstu uzņēmumiem, izmantojot aizdevumus un garantijas, koncentrējoties uz MVU un nozarēm, kuras Covid-19 krīze skars smagāk un ilgāk, piemēram, tūrisma nozari (kas Spānijā 2019. gadā veidoja 12 % no IKP). Lai varētu izmantot šo pasākumu rezultātus, finanšu starpniekiem tie būtu efektīvi un ātri jāīsteno. MVU naudas plūsmu uzlabot palīdzēs arī atļauja atlikt nodokļu un sociālo iemaksu maksājumus un ātrāka valsts iestāžu līgumu maksājumu izpilde. Izstrādājot un īstenojot šos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Lai nodrošinātu minēto pasākumu efektivitāti, ir svarīgi turpināt samazināt administratīvo slogu un piedāvāt efektīvus digitālos publiskos pakalpojumus. Lai panāktu sekmīgu atveseļošanu, izšķiroši svarīgi ir atbalstīt uzņēmumus Covid-19 krīzes vissmagāk skartajās nozarēs, saglabāt eksporta uzņēmumu konkurētspēju un veicināt internacionalizāciju kā uzņēmumu izturētspējas nostiprināšanas paņēmienu.

| (24) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Spānijai būs labākas izredzes atlabt, ja tā spēs palielināt ražīgumu un veicināt inovāciju, tostarp, veicot digitālo un zaļo pārkārtošanos. Spānijas sniegums inovācijas jomā ir zemāks par visu Savienības reģionu vidējo rādītāju. Spānija atpaliek tādos aspektos kā uzņēmumu spēja ieviest inovāciju, ieguldīt materiālos un nemateriālos aktīvos un optimāli izmantot savu iedzīvotāju prasmes, kas varētu kavēt to konkurētspēju uz zināšanām balstītā ekonomikā. Covid-19 krīze ir izgaismojusi digitalizācijas nozīmi valdības pakalpojumu un izglītības un apmācības pieejamības saglabāšanā, kā arī darbvietu un saimnieciskās darbības saglabāšanā. Pirms sākās ierobežojumu periods, tikai pusē no Spānijas skolām bija izveidotas piemērotas digitālās mācīšanās platformas, un situācija reģionos bija ļoti atšķirīga. Pēkšņā pāreja uz digitālo mācīšanos arī sagādāja īpašas grūtības neaizsargātiem skolēniem, kuriem mājās nav pieejami digitālie risinājumi. Spānijai būtu jānodrošina, ka visiem skolēniem, arī lauku apvidos un neaizsargātās mājsaimniecībās, ir iespēja piekļūt digitālajai izglītībai. Arī atbalsts uzņēmumu digitalizācijai veicinātu Spānijas uzņēmumu, īpaši MVU un mikrouzņēmumu, konkurētspēju globālajās vērtības ķēdēs un palielinātu to eksporta spēju. Digitālo risinājumu, t. sk. progresīvu digitālo tehnoloģiju ieviešana un digitālās plaisas mazināšana starp pilsētām un lauku apvidiem uzlabotu Spānijas ekonomikas spēju radīt inovāciju. Turklāt pētniecības un inovācijas pārvaldības stiprināšana visos līmeņos, pētniecības kvalitātes uzlabošana, sistemātiski veicot novērtējumus un stimulējot pētniecības organizāciju sadarbību ar privāto sektoru, varētu padarīt pētniecības un inovācijas politiku efektīvāku un paātrināt inovācijas izplatīšanu ar mērķi sekmēt atveseļošanu. |
| --- | --- |

(24)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Spānijai būs labākas izredzes atlabt, ja tā spēs palielināt ražīgumu un veicināt inovāciju, tostarp, veicot digitālo un zaļo pārkārtošanos. Spānijas sniegums inovācijas jomā ir zemāks par visu Savienības reģionu vidējo rādītāju. Spānija atpaliek tādos aspektos kā uzņēmumu spēja ieviest inovāciju, ieguldīt materiālos un nemateriālos aktīvos un optimāli izmantot savu iedzīvotāju prasmes, kas varētu kavēt to konkurētspēju uz zināšanām balstītā ekonomikā. Covid-19 krīze ir izgaismojusi digitalizācijas nozīmi valdības pakalpojumu un izglītības un apmācības pieejamības saglabāšanā, kā arī darbvietu un saimnieciskās darbības saglabāšanā. Pirms sākās ierobežojumu periods, tikai pusē no Spānijas skolām bija izveidotas piemērotas digitālās mācīšanās platformas, un situācija reģionos bija ļoti atšķirīga. Pēkšņā pāreja uz digitālo mācīšanos arī sagādāja īpašas grūtības neaizsargātiem skolēniem, kuriem mājās nav pieejami digitālie risinājumi. Spānijai būtu jānodrošina, ka visiem skolēniem, arī lauku apvidos un neaizsargātās mājsaimniecībās, ir iespēja piekļūt digitālajai izglītībai. Arī atbalsts uzņēmumu digitalizācijai veicinātu Spānijas uzņēmumu, īpaši MVU un mikrouzņēmumu, konkurētspēju globālajās vērtības ķēdēs un palielinātu to eksporta spēju. Digitālo risinājumu, t. sk. progresīvu digitālo tehnoloģiju ieviešana un digitālās plaisas mazināšana starp pilsētām un lauku apvidiem uzlabotu Spānijas ekonomikas spēju radīt inovāciju. Turklāt pētniecības un inovācijas pārvaldības stiprināšana visos līmeņos, pētniecības kvalitātes uzlabošana, sistemātiski veicot novērtējumus un stimulējot pētniecības organizāciju sadarbību ar privāto sektoru, varētu padarīt pētniecības un inovācijas politiku efektīvāku un paātrināt inovācijas izplatīšanu ar mērķi sekmēt atveseļošanu.

| (25) | Spānijas pārejai uz klimatneitrālu ekonomiku ilgstoši būs vajadzīgas ievērojamas investīcijas – cita starpā atjaunojamos energoresursos, ilgstpējīgā energoinfrastruktūrā, energoefektivitātē un ilgtspējīgā transportā. Investīcijas būtu jāpiešķir ātrāk, lai sekmētu zaļo pārkārtošanos atveseļošanas laikā, saskaņā ar Spānijas nacionālo enerģētikas un klimata plānu. Integrētas energosistēmas veicināšanai būtu jāatvieglo atjaunojamo energoresursu izmantošana. Samazinot enerģijas patēriņu privātās un sabiedriskās ēkās ar plašas renovācijas palīdzību un attīstot viedos tīklus un atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas akumulēšanas sistēmu, varētu labāk pārvaldīt pieprasījumu pēc enerģijas, vienlaikus atbalstot darbvietu radīšanu atveseļošanas laikā. Turpmāki ieguldījumi energoinfrastruktūrā, t. sk. elektroenerģijas starpsavienojumos ar pārējo Savienību, palīdzētu uzlabot Savienības iekšējā enerģijas tirgus integrāciju, vienlaikus ieviešot lielāku konkurenci un atvieglojot atjaunojamo energoresursu izmantošanu. Ar papildu pasākumiem būtu jāveicina arī ilgtspējīgs un efektīvs transports, tostarp jāstiprina sabiedriskā transporta pakalpojumi un alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešana, jo īpaši elektriskajiem transportlīdzekļiem. Ieguldījumi būs vajadzīgi arī tam, lai dzelzceļu varētu pēc iespējas vairāk izmantot kravu pārvadājumiem, ieskaitot pārrobežu savienojumus ar Franciju un Portugāli un savienojumus ar ostām un loģistikas centriem. Turklāt daži Spānijas apvidi ir starp klimata pārmaiņu visvairāk skartajiem Eiropas apvidiem. Ir saspringta situācija ar ūdens resursiem, un ūdens un atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras attīstība visā valstī nav vienmērīga. Zaļās investīcijas, tostarp mežu saglabāšana, var palīdzēt pārvarēt klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi, piemēram, karstuma viļņus, sausumu, plūdus un mežu ugunsgrēkus, uzlabot gaisa kvalitāti, kā arī ūdens un atkritumu apsaimniekošanu un attīstīt aprites ekonomikas potenciālu. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Spānijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Spānijai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(25)

Spānijas pārejai uz klimatneitrālu ekonomiku ilgstoši būs vajadzīgas ievērojamas investīcijas – cita starpā atjaunojamos energoresursos, ilgstpējīgā energoinfrastruktūrā, energoefektivitātē un ilgtspējīgā transportā. Investīcijas būtu jāpiešķir ātrāk, lai sekmētu zaļo pārkārtošanos atveseļošanas laikā, saskaņā ar Spānijas nacionālo enerģētikas un klimata plānu. Integrētas energosistēmas veicināšanai būtu jāatvieglo atjaunojamo energoresursu izmantošana. Samazinot enerģijas patēriņu privātās un sabiedriskās ēkās ar plašas renovācijas palīdzību un attīstot viedos tīklus un atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas akumulēšanas sistēmu, varētu labāk pārvaldīt pieprasījumu pēc enerģijas, vienlaikus atbalstot darbvietu radīšanu atveseļošanas laikā. Turpmāki ieguldījumi energoinfrastruktūrā, t. sk. elektroenerģijas starpsavienojumos ar pārējo Savienību, palīdzētu uzlabot Savienības iekšējā enerģijas tirgus integrāciju, vienlaikus ieviešot lielāku konkurenci un atvieglojot atjaunojamo energoresursu izmantošanu. Ar papildu pasākumiem būtu jāveicina arī ilgtspējīgs un efektīvs transports, tostarp jāstiprina sabiedriskā transporta pakalpojumi un alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešana, jo īpaši elektriskajiem transportlīdzekļiem. Ieguldījumi būs vajadzīgi arī tam, lai dzelzceļu varētu pēc iespējas vairāk izmantot kravu pārvadājumiem, ieskaitot pārrobežu savienojumus ar Franciju un Portugāli un savienojumus ar ostām un loģistikas centriem. Turklāt daži Spānijas apvidi ir starp klimata pārmaiņu visvairāk skartajiem Eiropas apvidiem. Ir saspringta situācija ar ūdens resursiem, un ūdens un atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras attīstība visā valstī nav vienmērīga. Zaļās investīcijas, tostarp mežu saglabāšana, var palīdzēt pārvarēt klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi, piemēram, karstuma viļņus, sausumu, plūdus un mežu ugunsgrēkus, uzlabot gaisa kvalitāti, kā arī ūdens un atkritumu apsaimniekošanu un attīstīt aprites ekonomikas potenciālu. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Spānijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Spānijai optimāli izmantot minēto fondu.

| (26) | Regulējuma sadrumstalotība un šķēršļi Spānijā neļauj uzņēmumiem izmantot apjomradītus ietaupījumus un negatīvi ietekmē ražīgumu. Lai veicinātu labāku regulējumu un konkurenci atveseļošanas laikā, būtu aktīvāk jāizmanto Likums par tirgus vienotību, ko jau īsteno tiesas un konkurences iestādes. Šajā sakarā, tiklīdz beigsies ārkārtas stāvoklis, būtu jāatceļ stingrie īpašumtiesību un tirgus ierobežojumi, kuru mērķis bijis nodrošināt stratēģisku preču un pakalpojumu piegādi Covid-19 pandēmijas apstākļos. Kopumā ciešāka un noturīga koordinācija starp dažādiem valdības līmeņiem varētu ekonomikas atveseļošanas veicināšanas politiku padarīt efektīvāku. Svarīgi ir arī nodrošināt, ka pārvaldības struktūra, kas jau ir izveidota ar tiesību aktiem, ar kuriem īsteno 2014. gada publiskā iepirkuma direktīvas, var pēc iespējas ātrāk pilnvērtīgi darboties, lai attaisnotu publisko investīciju efektīvu izmantošanu, kas var veicināt ekonomikas atveseļošanu. Ar Sadarbības komitejas starpniecību būtu jāpastiprina darbs pie visaptverošas valsts publiskā iepirkuma stratēģijas, cieši sadarbojoties ar visu pārvaldības līmeņu (centrālā, reģionālā un vietējā līmeņa) pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(26)

Regulējuma sadrumstalotība un šķēršļi Spānijā neļauj uzņēmumiem izmantot apjomradītus ietaupījumus un negatīvi ietekmē ražīgumu. Lai veicinātu labāku regulējumu un konkurenci atveseļošanas laikā, būtu aktīvāk jāizmanto Likums par tirgus vienotību, ko jau īsteno tiesas un konkurences iestādes. Šajā sakarā, tiklīdz beigsies ārkārtas stāvoklis, būtu jāatceļ stingrie īpašumtiesību un tirgus ierobežojumi, kuru mērķis bijis nodrošināt stratēģisku preču un pakalpojumu piegādi Covid-19 pandēmijas apstākļos. Kopumā ciešāka un noturīga koordinācija starp dažādiem valdības līmeņiem varētu ekonomikas atveseļošanas veicināšanas politiku padarīt efektīvāku. Svarīgi ir arī nodrošināt, ka pārvaldības struktūra, kas jau ir izveidota ar tiesību aktiem, ar kuriem īsteno 2014. gada publiskā iepirkuma direktīvas, var pēc iespējas ātrāk pilnvērtīgi darboties, lai attaisnotu publisko investīciju efektīvu izmantošanu, kas var veicināt ekonomikas atveseļošanu. Ar Sadarbības komitejas starpniecību būtu jāpastiprina darbs pie visaptverošas valsts publiskā iepirkuma stratēģijas, cieši sadarbojoties ar visu pārvaldības līmeņu (centrālā, reģionālā un vietējā līmeņa) pārstāvjiem.

| (27) | Spānijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(27)

Spānijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (28) | Arī maksātnespējas procedūru savlaicīgai noregulēšanai būs būtiska nozīme uzņēmumu likviditātes nodrošināšanā un resursu efektīvā pārdalē, kā arī uzņēmējdarbības un finanšu sektora stabilitātes veicināšanā. Ir svarīgi nodrošināt tiesu sistēmas spēju efektīvi izskatīt maksātnespējas procedūras. Tas ir īpaši svarīgi, jo pašreizējā tiesu darbības apturēšana un gaidāmais tiesvedības pieaugums Covid-19 pandēmijas izraisītās recesijas dēļ var vēl vairāk saasināt jau esošās problēmas, kad tiesvedība kļūst aizvien garāka un pieaug uzkrājušos lietu skaits. |
| --- | --- |

(28)

Arī maksātnespējas procedūru savlaicīgai noregulēšanai būs būtiska nozīme uzņēmumu likviditātes nodrošināšanā un resursu efektīvā pārdalē, kā arī uzņēmējdarbības un finanšu sektora stabilitātes veicināšanā. Ir svarīgi nodrošināt tiesu sistēmas spēju efektīvi izskatīt maksātnespējas procedūras. Tas ir īpaši svarīgi, jo pašreizējā tiesu darbības apturēšana un gaidāmais tiesvedības pieaugums Covid-19 pandēmijas izraisītās recesijas dēļ var vēl vairāk saasināt jau esošās problēmas, kad tiesvedība kļūst aizvien garāka un pieaug uzkrājušos lietu skaits.

| (29) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Spānija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(29)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Spānija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (30) | Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Spānijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes. |
| --- | --- |

(30)

Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Spānijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes.

| (31) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Spānijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Spānijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Spānijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(31)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Spānijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Spānijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Spānijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (32) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (8) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (8) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (33) | Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. 2020. gada valstij adresētie ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomikas nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 1., 2. un 4. ieteikumā, |
| --- | --- |

(33)

Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. 2020. gada valstij adresētie ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomikas nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 1., 2. un 4. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Spānijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Stiprināt veselības aprūpes sistēmas noturību un spējas attiecībā uz veselības aprūpes darbiniekiem, kritiski svarīgām zālēm un infrastruktūru. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ar darbvietu saglabāšanas pasākumiem, efektīviem darbā pieņemšanas stimuliem un prasmju attīstīšanu atbalstīt nodarbinātību. Pastiprināt aizsardzību bezdarba gadījumā, jo īpaši tiem darba ņēmējiem, kuri nodarbināti uz nestandarta līguma pamata. Uzlabot minimālo ienākumu shēmu un ģimenes atbalsta tvērumu un adekvātumu, kā arī digitālās mācīšanās pieejamību. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nodrošināt pasākumu efektīvu īstenošanu, lai nodrošinātu likviditāti MVU un pašnodarbinātām personām, cita starpā, novēršot maksājumu kavējumus. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz pētniecības un inovācijas veicināšanu, tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, ūdens un atkritumu apsaimniekošanu un ilgtspējīgu transportu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Uzlabot koordināciju starp dažādiem pārvaldes līmeņiem un stiprināt publiskā iepirkuma regulējumu, lai efektīvi atbalstītu ekonomikas atveseļošanu. |
| --- | --- |

4.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 48. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Valdības neto primāros izdevumus veido kopējie valdības izdevumi, izņemot procentu izdevumus, izdevumus saistībā ar Savienības programmām, kas ir pilnībā izlīdzināti ar ienākumiem no Savienības fondiem, un nediskrecionāras izmaiņas saistībā ar bezdarbnieku pabalstu izdevumiem. Valsts finansētā bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis ir izlīdzināts četru gadu laikposmā. Ir ņemti vērā tiesību aktos paredzētie diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā ir atskaitīti.

7

(8)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

8

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/62 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/62

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Francijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2020. gada stabilitātes programmu

(2020/C 282/10)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Francija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Francija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Franciju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Francija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Francijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Francijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Šī nelīdzsvarotība it īpaši bija saistīta ar augstu valsts parādu un vāju konkurētspējas dinamiku, ko papildina zems ražīguma pieaugums, kam ir pārrobežu nozīme. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Franciju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Francija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Francijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Francijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Šī nelīdzsvarotība it īpaši bija saistīta ar augstu valsts parādu un vāju konkurētspējas dinamiku, ko papildina zems ražīguma pieaugums, kam ir pārrobežu nozīme.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Francija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Francija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas reģionos izpaudīsies nevienādi, jo tiem ir dažādi specializācijas modeļi, jo īpaši reģionos, kas izteikti paļaujas uz tūrismu (piemēram, tālākajos reģionos) un plašākā nozīmē – uz tiešas saskares darījumiem ar patērētājiem. Tas rada būtisku risku, ka Francijā palielināsies reģionālās un teritoriālās atšķirības, tādējādi pastiprinot jau novēroto tendenci, proti, lēnām pieaugošās atšķirības starp galvaspilsētas reģionu, lielajām pilsētām un pārējo valsti, starp pilsētu un lauku teritorijām, kā arī starp metropoli un tālākajiem reģioniem. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas reģionos izpaudīsies nevienādi, jo tiem ir dažādi specializācijas modeļi, jo īpaši reģionos, kas izteikti paļaujas uz tūrismu (piemēram, tālākajos reģionos) un plašākā nozīmē – uz tiešas saskares darījumiem ar patērētājiem. Tas rada būtisku risku, ka Francijā palielināsies reģionālās un teritoriālās atšķirības, tādējādi pastiprinot jau novēroto tendenci, proti, lēnām pieaugošās atšķirības starp galvaspilsētas reģionu, lielajām pilsētām un pārējo valsti, starp pilsētu un lauku teritorijām, kā arī starp metropoli un tālākajiem reģioniem. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Francija savu 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 7. maijā un 2020. gada stabilitātes programmu – 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Francija savu 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 7. maijā un 2020. gada stabilitātes programmu – 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Franciju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un tai piemēro pārejas noteikumu par parādu. Padome 2018. gada 13. jūlijā ieteica Francijai nodrošināt, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums (7) nepārsniedz 1,4 % 2019. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,6 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP). Komisijas kopējais novērtējums apstiprina būtisku novirzi no ieteiktās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2019. gadā un 2018. un 2019. gadā, aplūkojot abus kopā. Tas ir būtisks faktors Komisijas ziņojumā, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu un kurā izvērtēta Francijas atbilstība parāda kritērijam 2019. gadā. |
| --- | --- |

(11)

Uz Franciju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un tai piemēro pārejas noteikumu par parādu. Padome 2018. gada 13. jūlijā ieteica Francijai nodrošināt, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums (7) nepārsniedz 1,4 % 2019. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,6 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP). Komisijas kopējais novērtējums apstiprina būtisku novirzi no ieteiktās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2019. gadā un 2018. un 2019. gadā, aplūkojot abus kopā. Tas ir būtisks faktors Komisijas ziņojumā, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu un kurā izvērtēta Francijas atbilstība parāda kritērijam 2019. gadā.

| (12) | Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, deficīts palielināsies no 3,0 % no IKP 2019. gadā līdz 9,0 % no IKP 2020. gadā. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā stabilizējās un bija 98,1 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā palielināsies līdz 115,2 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. |
| --- | --- |

(12)

Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, deficīts palielināsies no 3,0 % no IKP 2019. gadā līdz 9,0 % no IKP 2020. gadā. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā stabilizējās un bija 98,1 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā palielināsies līdz 115,2 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

| (13) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Francija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 1,9 % no IKP. Starp minētajiem pasākumiem ir daļēja bezdarba shēmas finansēšana 1,1 % apmērā no IKP; papildu izdevumi 0,4 % apmērā no IKP, lai stiprinātu veselības aprūpes pakalpojumus, veselības apdrošināšanas pabalstus un veselības aprūpes personāla kompensācijas; solidaritātes fonda izveide 0,3 % apmērā no IKP, lai sniegtu tiešu atbalstu maziem un ļoti maziem uzņēmumiem, kā arī pašnodarbinātām personām. Turklāt Francija ir paziņojusi par pasākumiem, kas palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, un saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmas prognozi tie sasniegs 17 % no IKP. Šie pasākumi ietver nodokļu un sociālo maksājumu atlikšanu attiecībā uz uzņēmumiem; nodokļu un PVN pārmaksas paātrinātu atmaksu; īpašas rezerves izveidi, lai tieši atbalstītu stratēģiskos uzņēmumus, izmantojot kapitālieguldījumus (3,1 % no IKP) un aizdevumu garantijas (13,9 % no IKP). Kopumā Francijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(13)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Francija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 1,9 % no IKP. Starp minētajiem pasākumiem ir daļēja bezdarba shēmas finansēšana 1,1 % apmērā no IKP; papildu izdevumi 0,4 % apmērā no IKP, lai stiprinātu veselības aprūpes pakalpojumus, veselības apdrošināšanas pabalstus un veselības aprūpes personāla kompensācijas; solidaritātes fonda izveide 0,3 % apmērā no IKP, lai sniegtu tiešu atbalstu maziem un ļoti maziem uzņēmumiem, kā arī pašnodarbinātām personām. Turklāt Francija ir paziņojusi par pasākumiem, kas palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, un saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmas prognozi tie sasniegs 17 % no IKP. Šie pasākumi ietver nodokļu un sociālo maksājumu atlikšanu attiecībā uz uzņēmumiem; nodokļu un PVN pārmaksas paātrinātu atmaksu; īpašas rezerves izveidi, lai tieši atbalstītu stratēģiskos uzņēmumus, izmantojot kapitālieguldījumus (3,1 % no IKP) un aizdevumu garantijas (13,9 % no IKP). Kopumā Francijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (14) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Francijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta – 9,9 % apmērā no IKP 2020. gadā un – 4,0 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā sasniegs 116,5 % un 2021. gadā –111,9 %. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Francijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta – 9,9 % apmērā no IKP 2020. gadā un – 4,0 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā sasniegs 116,5 % un 2021. gadā –111,9 %.

| (15) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Francija 2019. gadā nebija ievērojusi noteikumu par parādu un 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta un parāda kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Francija 2019. gadā nebija ievērojusi noteikumu par parādu un 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta un parāda kritērijs nav izpildīts.

| (16) | Francijas veselības aprūpes sistēma ļauj efektīvi sasniegt labus rezultātus. Tomēr Covid-19 krīze ir atklājusi trūkumus sistēmas sagatavotībā novērst pandēmiju. Starp tiem ir šādi trūkumi: a) grūtības nodrošināt, lai veselības aprūpes darbinieki, kritiski svarīgas preces un individuālie aizsardzības līdzekļi būtu viegli pieejami, un b) slēptas strukturālās problēmas. Attiecībā uz vispirms minētajām grūtībām, Francija mobilizēja medicīnas darbinieku un medicīnas palīgpersonāla, tostarp medicīnas studentu un pensionētu ārstu un medmāsu, kā arī aprīkojuma rezervi. Atbildes pasākumu koordinēšana visos veselības aprūpes sistēmas segmentos joprojām ir sarežģīts uzdevums. Attiecībā uz strukturālajām problēmām – tās ir izraisījis investīciju trūkums fiziskajā infrastruktūrā un cilvēkresursos, pakalpojumu organizācijas ierobežota pielāgošana un nepieciešamība uzlabot koordināciju starp privātā un publiskā sektora dalībniekiem. Sarežģījumus saasina pastāvošās reģionālās atšķirības. Piemēram, lai gan praktizējošo ārstu īpatsvars ir gandrīz Savienības vidējā rādītāja līmenī, aptuveni 18 % Francijas iedzīvotāju dzīvo apgabalos, kur piekļuve ģimenes ārstiem ir ierobežota. Ir nepieciešami turpmāki izlēmīgi centieni digitalizēt veselības aprūpes pakalpojumus, kas ir stūrakmens valdības izstrādātajā veselības aprūpes sistēmas pārveides stratēģijā. Covid-19 krīze liecina, ka pandēmijas laikā svarīga ir e-veselības, jo īpaši telemedicīnas, uzlabota izmantošana. |
| --- | --- |

(16)

Francijas veselības aprūpes sistēma ļauj efektīvi sasniegt labus rezultātus. Tomēr Covid-19 krīze ir atklājusi trūkumus sistēmas sagatavotībā novērst pandēmiju. Starp tiem ir šādi trūkumi: a) grūtības nodrošināt, lai veselības aprūpes darbinieki, kritiski svarīgas preces un individuālie aizsardzības līdzekļi būtu viegli pieejami, un b) slēptas strukturālās problēmas. Attiecībā uz vispirms minētajām grūtībām, Francija mobilizēja medicīnas darbinieku un medicīnas palīgpersonāla, tostarp medicīnas studentu un pensionētu ārstu un medmāsu, kā arī aprīkojuma rezervi. Atbildes pasākumu koordinēšana visos veselības aprūpes sistēmas segmentos joprojām ir sarežģīts uzdevums. Attiecībā uz strukturālajām problēmām – tās ir izraisījis investīciju trūkums fiziskajā infrastruktūrā un cilvēkresursos, pakalpojumu organizācijas ierobežota pielāgošana un nepieciešamība uzlabot koordināciju starp privātā un publiskā sektora dalībniekiem. Sarežģījumus saasina pastāvošās reģionālās atšķirības. Piemēram, lai gan praktizējošo ārstu īpatsvars ir gandrīz Savienības vidējā rādītāja līmenī, aptuveni 18 % Francijas iedzīvotāju dzīvo apgabalos, kur piekļuve ģimenes ārstiem ir ierobežota. Ir nepieciešami turpmāki izlēmīgi centieni digitalizēt veselības aprūpes pakalpojumus, kas ir stūrakmens valdības izstrādātajā veselības aprūpes sistēmas pārveides stratēģijā. Covid-19 krīze liecina, ka pandēmijas laikā svarīga ir e-veselības, jo īpaši telemedicīnas, uzlabota izmantošana.

| (17) | Covid-19 krīze negatīvi ietekmē Francijas darba tirgu un sociālos apstākļus. Neraugoties uz veiktajiem ierobežošanas pasākumiem, paredzams, ka bezdarbs 2020. gadā palielināsies līdz 10,1 % saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi, bet pēc tam 2021. gadā tas samazināsies līdz 9,7 %. Šie pasākumi ietver saīsināta darbalaika shēmas grozīšanu un paplašināšanu, darba meklētāju tiesību pagaidu paplašināšanu, kā arī pasākumus, kas pieņemti, lai atbalstītu uzņēmumus un darba ņēmējus, un ar ko nodrošina sabiedrisko pakalpojumu un veselības aprūpes sistēmas darbību. Bažas joprojām rada pastāvīga darba tirgus segmentācija. 2019. gadā aptuveni divām trešdaļām jaunpieņemto darbinieku bija īstermiņa darba līgumi, proti, līguma termiņš nepārsniedza vienu mēnesi. Rādītājs pārejai no īstermiņa darba līguma uz beztermiņa darba līgumu ir viens no zemākajiem Savienībā. Bezdarbnieka pabalstu sistēmas (Unédic) nesenās reformas mērķis bija stiprināt sistēmas finansiālo ilgtspēju un risināt segmentācijas problēmu. Tomēr atsevišķi reformas posmi, kas saistīti ar kompensācijas noteikumiem, Covid-19 krīzes dēļ ir apturēti. Ņemot vērā situācijas pasliktināšanos, ir svarīgi nodrošināt, ka visiem darba meklētājiem neatkarīgi no iepriekšējā nodarbinātības statusa ir pieejami bezdarbnieka pabalsti, kā arī aktīvs atbalsts nodarbinātībai. Lai novērstu prasmju neatbilstību un uzlabotu darba tirgus noturību, būtu jāturpina centieni veicināt darbaspēka pārdali starp nozarēm. Pirms Covid-19 pandēmijas darba devēji arvien biežāk ziņoja par grūtībām atrast piemērotus kandidātus pieņemšanai darbā, norādot uz nepieciešamību veicināt prasmju pilnveidi un pārkvalifikāciju. Piemēram, lai gan prasmju nepietiekamība īpaši skar informācijas tehnoloģiju nozari, šīs jomas absolventi veido tikai 3,5 % no kopējā terciāro absolventu skaita. |
| --- | --- |

(17)

Covid-19 krīze negatīvi ietekmē Francijas darba tirgu un sociālos apstākļus. Neraugoties uz veiktajiem ierobežošanas pasākumiem, paredzams, ka bezdarbs 2020. gadā palielināsies līdz 10,1 % saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi, bet pēc tam 2021. gadā tas samazināsies līdz 9,7 %. Šie pasākumi ietver saīsināta darbalaika shēmas grozīšanu un paplašināšanu, darba meklētāju tiesību pagaidu paplašināšanu, kā arī pasākumus, kas pieņemti, lai atbalstītu uzņēmumus un darba ņēmējus, un ar ko nodrošina sabiedrisko pakalpojumu un veselības aprūpes sistēmas darbību. Bažas joprojām rada pastāvīga darba tirgus segmentācija. 2019. gadā aptuveni divām trešdaļām jaunpieņemto darbinieku bija īstermiņa darba līgumi, proti, līguma termiņš nepārsniedza vienu mēnesi. Rādītājs pārejai no īstermiņa darba līguma uz beztermiņa darba līgumu ir viens no zemākajiem Savienībā. Bezdarbnieka pabalstu sistēmas (Unédic) nesenās reformas mērķis bija stiprināt sistēmas finansiālo ilgtspēju un risināt segmentācijas problēmu. Tomēr atsevišķi reformas posmi, kas saistīti ar kompensācijas noteikumiem, Covid-19 krīzes dēļ ir apturēti. Ņemot vērā situācijas pasliktināšanos, ir svarīgi nodrošināt, ka visiem darba meklētājiem neatkarīgi no iepriekšējā nodarbinātības statusa ir pieejami bezdarbnieka pabalsti, kā arī aktīvs atbalsts nodarbinātībai. Lai novērstu prasmju neatbilstību un uzlabotu darba tirgus noturību, būtu jāturpina centieni veicināt darbaspēka pārdali starp nozarēm. Pirms Covid-19 pandēmijas darba devēji arvien biežāk ziņoja par grūtībām atrast piemērotus kandidātus pieņemšanai darbā, norādot uz nepieciešamību veicināt prasmju pilnveidi un pārkvalifikāciju. Piemēram, lai gan prasmju nepietiekamība īpaši skar informācijas tehnoloģiju nozari, šīs jomas absolventi veido tikai 3,5 % no kopējā terciāro absolventu skaita.

| (18) | Covid-19 krīzes kontekstā ir īpaši svarīgi nodrošināt kritiskās infrastruktūras darbību un preču brīvu apgrozību visā vienotajā tirgū, kā arī sadarbībā ar kaimiņvalstīm uzraudzīt un nodrošināt piegādes ķēžu pareizu darbību. Šajā nolūkā Covid-19 krīzes laikā pieņemto dažu zāļu eksporta ierobežojumu atcelšana palīdzēs saskaņoti un solidaritātes garā apmierināt iedzīvotāju vajadzības visā Savienībā, novērst piegādes ķēžu trūkuma un traucējumu risku un, visbeidzot, pavērs ceļu Savienības līmenī koordinētas Covid-19 izejas stratēģijas sekmīgai īstenošanai. |
| --- | --- |

(18)

Covid-19 krīzes kontekstā ir īpaši svarīgi nodrošināt kritiskās infrastruktūras darbību un preču brīvu apgrozību visā vienotajā tirgū, kā arī sadarbībā ar kaimiņvalstīm uzraudzīt un nodrošināt piegādes ķēžu pareizu darbību. Šajā nolūkā Covid-19 krīzes laikā pieņemto dažu zāļu eksporta ierobežojumu atcelšana palīdzēs saskaņoti un solidaritātes garā apmierināt iedzīvotāju vajadzības visā Savienībā, novērst piegādes ķēžu trūkuma un traucējumu risku un, visbeidzot, pavērs ceļu Savienības līmenī koordinētas Covid-19 izejas stratēģijas sekmīgai īstenošanai.

| (19) | Francija ir pieņēmusi daudzas shēmas uzņēmumu likviditātes atbalstam, tostarp saskaņā ar pagaidu regulējumu valsts atbalsta pasākumiem, ar ko atbalsta ekonomiku pašreizējā Covid-19 uzliesmojuma situācijā (8). Šādu shēmu efektīva īstenošana ir būtiska, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi un jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) gūst labumu no tām. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. |
| --- | --- |

(19)

Francija ir pieņēmusi daudzas shēmas uzņēmumu likviditātes atbalstam, tostarp saskaņā ar pagaidu regulējumu valsts atbalsta pasākumiem, ar ko atbalsta ekonomiku pašreizējā Covid-19 uzliesmojuma situācijā (8). Šādu shēmu efektīva īstenošana ir būtiska, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi un jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) gūst labumu no tām. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība.

| (20) | Francijas vispārējā uzņēmējdarbības vide ir uzlabojusies, tomēr Francijai ir jāturpina centieni vienkāršot savu nodokļu sistēmu un samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem, jo īpaši, ja tā vēlas sekmēt efektīvu ekonomikas atveseļošanu vidējā termiņā. Piemēram, saskaņā ar Komisijas novērtējumu, ko apliecināja ESAO 2018. gada produktu tirgus regulējuma rādītāji, neraugoties uz panākto progresu un vairāku pasākumu pieņemšanu pakalpojumu nozarē, regulatīvie ierobežojumi Francijā joprojām ir augstāki nekā citās dalībvalstīs, jo īpaši attiecībā uz komercpakalpojumiem, kas ietver lielu skaitu reglamentēto profesiju, un mazumtirdzniecību. Tā kā pakalpojumu nozare ir viena no visvairāk skartajām nozarēm, tai būs liela nozīme Covid-19 krīzes pārvarēšanā un atveseļošanas procesā pēc tās. Pārstrādājot prasības attiecībā uz piekļuvi pakalpojumu darbībām un to veikšanu, tiktu stimulēta inovācija, konkurence un profesionālā mobilitāte, nodrošinot pozitīvu vispārējo ekonomisko ietekmi. Regulatīvais elastīgums varētu arī veicināt mazumtirdzniecības darbības atjaunošanos pēc Covid-19 pandēmijas. |
| --- | --- |

(20)

Francijas vispārējā uzņēmējdarbības vide ir uzlabojusies, tomēr Francijai ir jāturpina centieni vienkāršot savu nodokļu sistēmu un samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem, jo īpaši, ja tā vēlas sekmēt efektīvu ekonomikas atveseļošanu vidējā termiņā. Piemēram, saskaņā ar Komisijas novērtējumu, ko apliecināja ESAO 2018. gada produktu tirgus regulējuma rādītāji, neraugoties uz panākto progresu un vairāku pasākumu pieņemšanu pakalpojumu nozarē, regulatīvie ierobežojumi Francijā joprojām ir augstāki nekā citās dalībvalstīs, jo īpaši attiecībā uz komercpakalpojumiem, kas ietver lielu skaitu reglamentēto profesiju, un mazumtirdzniecību. Tā kā pakalpojumu nozare ir viena no visvairāk skartajām nozarēm, tai būs liela nozīme Covid-19 krīzes pārvarēšanā un atveseļošanas procesā pēc tās. Pārstrādājot prasības attiecībā uz piekļuvi pakalpojumu darbībām un to veikšanu, tiktu stimulēta inovācija, konkurence un profesionālā mobilitāte, nodrošinot pozitīvu vispārējo ekonomisko ietekmi. Regulatīvais elastīgums varētu arī veicināt mazumtirdzniecības darbības atjaunošanos pēc Covid-19 pandēmijas.

| (21) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp veicot attiecīgas reformas. Tas varētu tikt apzināts Eiropas zaļā kursa prioritātēs, jo īpaši attiecībā uz mazoglekļa transporta iniciatīvām, atjaunojamajiem energoresursiem un ēku renovāciju. Kopā ar ekonomikas digitālo pārveidi tas varētu palīdzēt īstermiņā stimulēt atveseļošanu un nodrošināt rezultātus vidējā termiņā pēc Covid-19 krīzes, kā arī pavērt Francijai ceļu uz ilgtspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku, vienlaikus veicinot tehnoloģisko līderību. Sagatavojot atveseļošanas pasākumus, darbs varētu balstīties uz Francijas Nacionālo enerģētikas un klimata plānu, kopīgu interešu projektiem un infrastruktūras attīstības plāniem. Turpmākas investīcijas enerģētikas infrastruktūrās, tostarp elektrotīklu starpsavienojumos, palīdzētu uzlabot Savienības iekšējā enerģijas tirgus integrāciju, vienlaikus palielinot konkurenci un veicinot atjaunojamo energoresursu izmantošanu. 2021.–2027. gada laikposmam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Francijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Francijai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(21)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp veicot attiecīgas reformas. Tas varētu tikt apzināts Eiropas zaļā kursa prioritātēs, jo īpaši attiecībā uz mazoglekļa transporta iniciatīvām, atjaunojamajiem energoresursiem un ēku renovāciju. Kopā ar ekonomikas digitālo pārveidi tas varētu palīdzēt īstermiņā stimulēt atveseļošanu un nodrošināt rezultātus vidējā termiņā pēc Covid-19 krīzes, kā arī pavērt Francijai ceļu uz ilgtspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku, vienlaikus veicinot tehnoloģisko līderību. Sagatavojot atveseļošanas pasākumus, darbs varētu balstīties uz Francijas Nacionālo enerģētikas un klimata plānu, kopīgu interešu projektiem un infrastruktūras attīstības plāniem. Turpmākas investīcijas enerģētikas infrastruktūrās, tostarp elektrotīklu starpsavienojumos, palīdzētu uzlabot Savienības iekšējā enerģijas tirgus integrāciju, vienlaikus palielinot konkurenci un veicinot atjaunojamo energoresursu izmantošanu. 2021.–2027. gada laikposmam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Francijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Francijai optimāli izmantot minēto fondu.

| (22) | Pārvietošanās ierobežojumu laikā digitalizācija ir izrādījusies būtiska, lai saglabātu piekļuvi valdības, izglītības un medicīnas pakalpojumiem un saglabātu saimniecisko darbību, izmantojot tāldarbu un e-komerciju. Vidējā termiņā digitalizācija sniedz uzņēmumiem, jo īpaši MVU, lielākas iespējas atveseļoties un attīstīties, nodrošinot tiem kontaktus ar lielāku skaitu potenciālo klientu, uzlabojot ražošanas procesu efektivitāti un stimulējot inovāciju. Investīcijas digitalizācijā ietver atbilstošas infrastruktūras nodrošināšanu un plašākas sabiedrības, jo īpaši nodarbināto iedzīvotāju, digitālo prasmju uzlabošanu. Francijas plāns par ļoti ātrdarbīgu platjoslu (Plan France Très Haut Débit), šķiet, tiek pienācīgi īstenots pilsētu teritorijās. Tomēr citās teritorijās joprojām pastāv būtiskas atšķirības ļoti ātrdarbīga tīkla pārklājumā. |
| --- | --- |

(22)

Pārvietošanās ierobežojumu laikā digitalizācija ir izrādījusies būtiska, lai saglabātu piekļuvi valdības, izglītības un medicīnas pakalpojumiem un saglabātu saimniecisko darbību, izmantojot tāldarbu un e-komerciju. Vidējā termiņā digitalizācija sniedz uzņēmumiem, jo īpaši MVU, lielākas iespējas atveseļoties un attīstīties, nodrošinot tiem kontaktus ar lielāku skaitu potenciālo klientu, uzlabojot ražošanas procesu efektivitāti un stimulējot inovāciju. Investīcijas digitalizācijā ietver atbilstošas infrastruktūras nodrošināšanu un plašākas sabiedrības, jo īpaši nodarbināto iedzīvotāju, digitālo prasmju uzlabošanu. Francijas plāns par ļoti ātrdarbīgu platjoslu (Plan France Très Haut Débit), šķiet, tiek pienācīgi īstenots pilsētu teritorijās. Tomēr citās teritorijās joprojām pastāv būtiskas atšķirības ļoti ātrdarbīga tīkla pārklājumā.

| (23) | Francijai ir spēcīga pētniecības bāze un potenciāls iesaistīties konkrētos ar pētniecību un inovāciju saistītos pasākumos, lai reaģētu uz Covid-19 krīzi, tostarp vakcīnu un zāļu izstrādē. Covid-19 krīzes laikā un pēc tās ir nepieciešama pastiprināta sadarbība starp publisko un privāto sektoru pētniecības un inovācijas jomā. Vidējā termiņā investīcijas pētniecībā un inovācijā varētu veicināt produktivitātes pieaugumu, kā to norādījusi Francijas Valsts produktivitātes padome. Investīcijas ir nepieciešamas arī izaugsmi veicinošās nozarēs, lai ļautu uzņēmumiem izmantot iespējas, ko sniedz Eiropas ekonomikas pārveide. |
| --- | --- |

(23)

Francijai ir spēcīga pētniecības bāze un potenciāls iesaistīties konkrētos ar pētniecību un inovāciju saistītos pasākumos, lai reaģētu uz Covid-19 krīzi, tostarp vakcīnu un zāļu izstrādē. Covid-19 krīzes laikā un pēc tās ir nepieciešama pastiprināta sadarbība starp publisko un privāto sektoru pētniecības un inovācijas jomā. Vidējā termiņā investīcijas pētniecībā un inovācijā varētu veicināt produktivitātes pieaugumu, kā to norādījusi Francijas Valsts produktivitātes padome. Investīcijas ir nepieciešamas arī izaugsmi veicinošās nozarēs, lai ļautu uzņēmumiem izmantot iespējas, ko sniedz Eiropas ekonomikas pārveide.

| (24) | Francijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(24)

Francijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (25) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Francija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(25)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Francija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (26) | Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Francijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes. |
| --- | --- |

(26)

Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Francijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes.

| (27) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Francijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Francijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Francijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(27)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Francijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Francijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Francijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (28) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (9) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (9) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

| (29) | Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. 2020. gada valstij adresētie ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomikas nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 1., 3. un 4. ieteikumā, |
| --- | --- |

(29)

Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. 2020. gada valstij adresētie ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomikas nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 1., 3. un 4. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Francijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Stiprināt veselības aprūpes sistēmas noturību, nodrošinot pietiekamu apgādi ar kritiski svarīgu medicīnisko aprīkojumu un līdzsvarotu veselības aprūpes darbinieku sadalījumu, kā arī ieguldot e-veselībā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mazināt Covid-19 krīzes ietekmi uz nodarbinātību un sociālo jomu, tostarp veicinot prasmju apguvi un aktīvu atbalstu visiem darba meklētājiem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nodrošināt uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, likviditātes atbalsta pasākumu efektīvu īstenošanu. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Ievirzīt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz ilgtspējīgu transportu, tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, enerģētikas un digitālo infrastruktūru un pētniecību un inovāciju. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Turpināt uzlabot normatīvo vidi, samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem un vienkāršot nodokļu sistēmu. |
| --- | --- |

4.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 55. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Valdības neto primāros izdevumus veido kopējie valdības izdevumi, izņemot procentu izdevumus, izdevumus saistībā ar Savienības programmām, kas ir pilnībā izlīdzināti ar ienākumiem no Savienības fondiem, un nediskrecionāras izmaiņas saistībā ar bezdarbnieku pabalstu izdevumiem. Valsts finansētā bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis ir izlīdzināts četru gadu laikposmā. Ir ņemti vērā tiesību aktos paredzētie diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā ir atskaitīti.

7

(8)  OV C 91I, 20.3.2020., 1. lpp.

8

(9)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

9

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/68 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/68

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Horvātijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Horvātijas 2020. gada konverģences programmu

(2020/C 282/11)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Horvātija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Horvātija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Horvātiju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Horvātija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Horvātijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes ir secināms, ka Horvātijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība, kas saistīta ar valsts, privātā un ārējā parāda augsto līmeni zemas potenciālās izaugsmes kontekstā. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Horvātiju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Horvātija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Horvātijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes ir secināms, ka Horvātijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība, kas saistīta ar valsts, privātā un ārējā parāda augsto līmeni zemas potenciālās izaugsmes kontekstā.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (“ESI fondiem”) nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Horvātija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (“ESI fondiem”) nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Horvātija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ būs ievērojamas un dažādos Horvātijas reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Īpaši cietīs piekrastes reģioni un salas, kas ir ievērojami atkarīgi no tūrisma. Tāpēc, ņemot vērā pašreizējo situāciju, ir vajadzīgi mērķtiecīgi politikas risinājumi. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ būs ievērojamas un dažādos Horvātijas reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Īpaši cietīs piekrastes reģioni un salas, kas ir ievērojami atkarīgi no tūrisma. Tāpēc, ņemot vērā pašreizējo situāciju, ir vajadzīgi mērķtiecīgi politikas risinājumi.

| (10) | Horvātija savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada konverģences programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Horvātija savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada konverģences programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Horvātiju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu. |
| --- | --- |

(11)

Uz Horvātiju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu.

| (12) | Valdība savā 2020. gada konverģences programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 0,4 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 6,8 % apmērā no IKP 2020. gadā, savukārt 2021. gadā tā uzlabosies, panākot deficītu 2,4 % apmērā no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 73,2 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu 2020. gadā tā sasniegs 86,7 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. |
| --- | --- |

(12)

Valdība savā 2020. gada konverģences programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 0,4 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 6,8 % apmērā no IKP 2020. gadā, savukārt 2021. gadā tā uzlabosies, panākot deficītu 2,4 % apmērā no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 73,2 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu 2020. gadā tā sasniegs 86,7 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

| (13) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Horvātija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un uzņēmumiem. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 2,8 % no IKP. Divi galvenie pasākumi ir subsīdijas, ko izmaksā uzņēmumiem, lai tie saglabātu darbiniekus, un nodokļu atbrīvojumi, ko piešķir vissmagāk skartajiem uzņēmumiem. Turklāt Horvātija ir pieņēmusi pasākumus, kas palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, un saskaņā ar 2020. gada konverģences programmas prognozi tie sasniegs 1,3 % no IKP. Minētie pasākumi ietver iedzīvotāju un uzņēmumu ienākuma nodokļa un sociālo iemaksu atlikšanu. Kopumā Horvātijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(13)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Horvātija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un uzņēmumiem. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 2,8 % no IKP. Divi galvenie pasākumi ir subsīdijas, ko izmaksā uzņēmumiem, lai tie saglabātu darbiniekus, un nodokļu atbrīvojumi, ko piešķir vissmagāk skartajiem uzņēmumiem. Turklāt Horvātija ir pieņēmusi pasākumus, kas palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, un saskaņā ar 2020. gada konverģences programmas prognozi tie sasniegs 1,3 % no IKP. Minētie pasākumi ietver iedzīvotāju un uzņēmumu ienākuma nodokļa un sociālo iemaksu atlikšanu. Kopumā Horvātijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (14) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Horvātijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –7,1 % apmērā no IKP 2020. gadā un –2,2 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP sasniegs 88,6 % 2020. gadā un nedaudz samazināsies – līdz 83,4 % no IKP – 2021. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Horvātijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –7,1 % apmērā no IKP 2020. gadā un –2,2 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP sasniegs 88,6 % 2020. gadā un nedaudz samazināsies – līdz 83,4 % no IKP – 2021. gadā.

| (15) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo sagaidāms, ka Horvātija 2020. gadā pārkāps deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo sagaidāms, ka Horvātija 2020. gadā pārkāps deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (16) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, Horvātija ātri veica tālejošus pasākumus, lai aizsargātu savus iedzīvotājus un ierobežotu vīrusa izplatīšanos. Pandēmija (un ar to saistītie ierobežošanas pasākumi) izraisīja nopietnus uzņēmējdarbības traucējumus, kas negatīvi ietekmēja darba tirgu. Tiek lēsts, ka reālais IKP 2020. gadā samazināsies par 9,1 % un 2021. gadā pieaugs par 7,5 %, savukārt bezdarba līmenis saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi 2020. gadā palielināsies līdz 10,2 % un 2021. gadā uzlabosies līdz 7,4 %. Būtiski skarta tiks tūrisma nozare, kas veido ļoti nozīmīgu Horvātijas ekonomikas daļu. Tajā pašā laikā Horvātijai bija jārisina arī 2020. gada 22. martā Zagrebā notikušās ievērojamās zemestrīces sekas. Lai mazinātu negatīvo ietekmi uz ekonomiku, Horvātija veica vairākus vērienīgus pasākumus, tostarp algu atbalsta pasākumus, atbrīvojumus no nodokļiem un sociālajām iemaksām un to atlikšanu, atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), papildu garantijas eksporta apdrošināšanai un moratorijus aizdevumu maksājumiem, kā arī īpašus pasākumus tūrismam un citām īpaši skartām nozarēm. |
| --- | --- |

(16)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, Horvātija ātri veica tālejošus pasākumus, lai aizsargātu savus iedzīvotājus un ierobežotu vīrusa izplatīšanos. Pandēmija (un ar to saistītie ierobežošanas pasākumi) izraisīja nopietnus uzņēmējdarbības traucējumus, kas negatīvi ietekmēja darba tirgu. Tiek lēsts, ka reālais IKP 2020. gadā samazināsies par 9,1 % un 2021. gadā pieaugs par 7,5 %, savukārt bezdarba līmenis saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi 2020. gadā palielināsies līdz 10,2 % un 2021. gadā uzlabosies līdz 7,4 %. Būtiski skarta tiks tūrisma nozare, kas veido ļoti nozīmīgu Horvātijas ekonomikas daļu. Tajā pašā laikā Horvātijai bija jārisina arī 2020. gada 22. martā Zagrebā notikušās ievērojamās zemestrīces sekas. Lai mazinātu negatīvo ietekmi uz ekonomiku, Horvātija veica vairākus vērienīgus pasākumus, tostarp algu atbalsta pasākumus, atbrīvojumus no nodokļiem un sociālajām iemaksām un to atlikšanu, atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), papildu garantijas eksporta apdrošināšanai un moratorijus aizdevumu maksājumiem, kā arī īpašus pasākumus tūrismam un citām īpaši skartām nozarēm.

| (17) | Covid-19 uzliesmojums ir pārbaudījums Horvātijas veselības sistēmas noturībai. Lai gan piekļuve veselības aprūpei Horvātijā kopumā ir laba, attāluma dēļ neapmierināto medicīnisko vajadzību līmenis ir viens no augstākajiem Savienībā. Līdzsvarotāks veselības aprūpes darbinieku un iestāžu ģeogrāfiskais sadalījums ļautu vieglāk piekļūt veselības aprūpes pakalpojumiem. Atbildības sadalījumu par veselības aprūpes iestādēm Horvātijā starp centrālo valdību un apgabalu pašpārvaldēm ir iespējams uzlabot. Centrālajai valdībai ir jāsedz apgabalu īpašumā esošo slimnīcu parādi, bet tās rīcībā ir ierobežoti līdzekļi, lai ietekmētu to pārvaldību. Ciešāka sadarbība starp centrālo valdību un apgabaliem ir būtiska, lai nodrošinātu kritiski svarīgu medicīnisko izstrādājumu piegādi un spētu veikt pasākumus Covid-19 izplatības ierobežošanai. E-veselības rīku izmantošana ļauj samazināt tiešos kontaktus starp veselības aprūpes darbiniekiem un pacientiem, vienlaikus samazinot infekciju risku. E-recepšu izmantošana ir plaši izplatīta, tomēr digitālu nosūtījumu un medicīnisko ierakstu proporcija ir ļoti maza. |
| --- | --- |

(17)

Covid-19 uzliesmojums ir pārbaudījums Horvātijas veselības sistēmas noturībai. Lai gan piekļuve veselības aprūpei Horvātijā kopumā ir laba, attāluma dēļ neapmierināto medicīnisko vajadzību līmenis ir viens no augstākajiem Savienībā. Līdzsvarotāks veselības aprūpes darbinieku un iestāžu ģeogrāfiskais sadalījums ļautu vieglāk piekļūt veselības aprūpes pakalpojumiem. Atbildības sadalījumu par veselības aprūpes iestādēm Horvātijā starp centrālo valdību un apgabalu pašpārvaldēm ir iespējams uzlabot. Centrālajai valdībai ir jāsedz apgabalu īpašumā esošo slimnīcu parādi, bet tās rīcībā ir ierobežoti līdzekļi, lai ietekmētu to pārvaldību. Ciešāka sadarbība starp centrālo valdību un apgabaliem ir būtiska, lai nodrošinātu kritiski svarīgu medicīnisko izstrādājumu piegādi un spētu veikt pasākumus Covid-19 izplatības ierobežošanai. E-veselības rīku izmantošana ļauj samazināt tiešos kontaktus starp veselības aprūpes darbiniekiem un pacientiem, vienlaikus samazinot infekciju risku. E-recepšu izmantošana ir plaši izplatīta, tomēr digitālu nosūtījumu un medicīnisko ierakstu proporcija ir ļoti maza.

| (18) | Ekonomiskās aktivitātes palēnināšanās dēļ darba devējiem ir grūtības izmaksāt algas, un paredzams, ka tas palielinās bezdarba un nabadzības līmeni un teritoriālās atšķirības kļūs vēl izteiktākas. Tradicionāli līdzdalība aktīvos darba tirgus politikas pasākumos ir bijusi ļoti zema, taču pašreizējos apstākļos šādas programmas iegūst lielāku nozīmi. Lai sniegtu atbalstu darba devējiem un līdz minimumam samazinātu atlaišanas gadījumu skaitu, būtu jāpastiprina ne tikai šādi pasākumi, bet arī citas ierobežota termiņa atbalsta shēmas, jo īpaši saīsināta darba laika shēmas. Īstermiņā tās saglabā darbvietas, bet arī vidējā termiņā ir iespējams uzlabot atbilstību darba tirgus vajadzībām ekonomikas atveseļošanas posmā. Horvātijas valsts nodarbinātības dienestam būtu jāpastiprina centieni atbalstīt darbaspēku atbilstošu prasmju (piemēram, digitālo prasmju) attīstīšanā, jāizstrādā neaktīvo iedzīvotāju informēšanas stratēģijas un ar oficiālas nodarbinātības veicināšanu jāpalīdz apkarot nedeklarētu darbu. Bezdarbnieka pabalsts nenodrošina pienācīgu drošības tīklu atlaistajiem darbiniekiem, jo gan tvērums, gan adekvātums ir zems. Minimālā ienākuma pabalstu spēja samazināt nabadzību arī ir novērtēta kā vāja, ņemot vērā augstos nabadzības un sociālās atstumtības rādītājus, teritoriālās atšķirības un riska faktorus, kas saistīti ar vecumu, dzimumu un invaliditāti. |
| --- | --- |

(18)

Ekonomiskās aktivitātes palēnināšanās dēļ darba devējiem ir grūtības izmaksāt algas, un paredzams, ka tas palielinās bezdarba un nabadzības līmeni un teritoriālās atšķirības kļūs vēl izteiktākas. Tradicionāli līdzdalība aktīvos darba tirgus politikas pasākumos ir bijusi ļoti zema, taču pašreizējos apstākļos šādas programmas iegūst lielāku nozīmi. Lai sniegtu atbalstu darba devējiem un līdz minimumam samazinātu atlaišanas gadījumu skaitu, būtu jāpastiprina ne tikai šādi pasākumi, bet arī citas ierobežota termiņa atbalsta shēmas, jo īpaši saīsināta darba laika shēmas. Īstermiņā tās saglabā darbvietas, bet arī vidējā termiņā ir iespējams uzlabot atbilstību darba tirgus vajadzībām ekonomikas atveseļošanas posmā. Horvātijas valsts nodarbinātības dienestam būtu jāpastiprina centieni atbalstīt darbaspēku atbilstošu prasmju (piemēram, digitālo prasmju) attīstīšanā, jāizstrādā neaktīvo iedzīvotāju informēšanas stratēģijas un ar oficiālas nodarbinātības veicināšanu jāpalīdz apkarot nedeklarētu darbu. Bezdarbnieka pabalsts nenodrošina pienācīgu drošības tīklu atlaistajiem darbiniekiem, jo gan tvērums, gan adekvātums ir zems. Minimālā ienākuma pabalstu spēja samazināt nabadzību arī ir novērtēta kā vāja, ņemot vērā augstos nabadzības un sociālās atstumtības rādītājus, teritoriālās atšķirības un riska faktorus, kas saistīti ar vecumu, dzimumu un invaliditāti.

| (19) | Bažas rada interneta savienojamības uzticamība. Mājsaimniecībās Horvātijā nav plaši izplatīta piekļuve ātrdarbīgam internetam mājās. Aptuveni 70 % mājsaimniecību izmanto fiksēto platjoslas pieslēgumu, un tikai 6 % mājsaimniecību izmanto vismaz 100 Mb/s fiksēto platjoslas pieslēgumu. Jo īpaši lauku apvidos tas varētu kavēt tāldarbu un attālinātas mācības, jo īpaši neaizsargātām grupām, piemēram, studentiem no nelabvēlīgā situācijā esošām ģimenēm vai personām ar invaliditāti. Pastāv risks, ka šīs grupas tiks izslēgtas no pēkšņās pārejas uz digitalizētāku sabiedrību. Ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem būtu jāpastiprina alternatīvi darba režīmi, kuros izmanto digitālās tehnoloģijas, jo to darba ņēmēju īpatsvars, kuri strādā tāldarbā (6 līdz 7 %) ir tikai puse no Savienības vidējā rādītāja. |
| --- | --- |

(19)

Bažas rada interneta savienojamības uzticamība. Mājsaimniecībās Horvātijā nav plaši izplatīta piekļuve ātrdarbīgam internetam mājās. Aptuveni 70 % mājsaimniecību izmanto fiksēto platjoslas pieslēgumu, un tikai 6 % mājsaimniecību izmanto vismaz 100 Mb/s fiksēto platjoslas pieslēgumu. Jo īpaši lauku apvidos tas varētu kavēt tāldarbu un attālinātas mācības, jo īpaši neaizsargātām grupām, piemēram, studentiem no nelabvēlīgā situācijā esošām ģimenēm vai personām ar invaliditāti. Pastāv risks, ka šīs grupas tiks izslēgtas no pēkšņās pārejas uz digitalizētāku sabiedrību. Ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem būtu jāpastiprina alternatīvi darba režīmi, kuros izmanto digitālās tehnoloģijas, jo to darba ņēmēju īpatsvars, kuri strādā tāldarbā (6 līdz 7 %) ir tikai puse no Savienības vidējā rādītāja.

| (20) | Darbaspēka trūkums ir pastāvīgi ietekmējis dažas ekonomikas nozares, galvenokārt prasmju trūkuma dēļ. Atbilstīgu prasmju, tostarp digitālo prasmju, apguves veicināšana sākotnējās izglītības un apmācības laikā un vēlāk, pārkvalificējoties un uzlabojot prasmes, varētu palielināt produktivitāti un novērst prasmju trūkumu. Visos līmeņos ir jāuzlabo izglītības un apmācības sistēmas kvalitāte un iekļautība, un ir jāturpina mācību programmu reforma. Digitālās izglītības ieviešana jau ir apliecinājusi savu vērtību Covid-19 krīzē; ir jāturpina attīstīt digitālās izglītības un apmācības infrastruktūru un materiālus, kā arī skolotāju, skolēnu un pieaugušo digitālās prasmes. |
| --- | --- |

(20)

Darbaspēka trūkums ir pastāvīgi ietekmējis dažas ekonomikas nozares, galvenokārt prasmju trūkuma dēļ. Atbilstīgu prasmju, tostarp digitālo prasmju, apguves veicināšana sākotnējās izglītības un apmācības laikā un vēlāk, pārkvalificējoties un uzlabojot prasmes, varētu palielināt produktivitāti un novērst prasmju trūkumu. Visos līmeņos ir jāuzlabo izglītības un apmācības sistēmas kvalitāte un iekļautība, un ir jāturpina mācību programmu reforma. Digitālās izglītības ieviešana jau ir apliecinājusi savu vērtību Covid-19 krīzē; ir jāturpina attīstīt digitālās izglītības un apmācības infrastruktūru un materiālus, kā arī skolotāju, skolēnu un pieaugušo digitālās prasmes.

| (21) | Horvātijai būtu jāatbalsta pastāvīga kredītu un cita finansējuma, tostarp nebanku finansējuma, plūsma ekonomiski dzīvotspējīgiem aizņēmējiem, kurus negatīvi ietekmē Covid-19 krīze. Horvātija ir pieņēmusi vairākas MVU paredzētas stimulu un atbalsta shēmas. Lai pārvarētu krīzi un atvieglotu atveseļošanu būtu jāturpina centieni nodrošināt ātru un pastāvīgu likviditātes atbalstu uzņēmumiem, izmantojot aizdevumus un garantijas, jo īpaši valsts garantijas, īpašu uzmanību pievēršot MVU. Uzņēmumi Horvātijā lielā mērā paļaujas uz banku aizdevumiem un naudas plūsmu, lai apmierinātu savas finansējuma vajadzības. Banku sistēma būtu jāatbalsta ar garantijām, lai finansējumu varētu saņemt jaunizveidoti MVU un uzlabotos piekļuve līdzekļiem. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Atbrīvojums no nodokļu un sociālo iemaksu maksājumiem un to atlikšana arī ir palīdzējuši uzlabot uzņēmumu likviditāti. |
| --- | --- |

(21)

Horvātijai būtu jāatbalsta pastāvīga kredītu un cita finansējuma, tostarp nebanku finansējuma, plūsma ekonomiski dzīvotspējīgiem aizņēmējiem, kurus negatīvi ietekmē Covid-19 krīze. Horvātija ir pieņēmusi vairākas MVU paredzētas stimulu un atbalsta shēmas. Lai pārvarētu krīzi un atvieglotu atveseļošanu būtu jāturpina centieni nodrošināt ātru un pastāvīgu likviditātes atbalstu uzņēmumiem, izmantojot aizdevumus un garantijas, jo īpaši valsts garantijas, īpašu uzmanību pievēršot MVU. Uzņēmumi Horvātijā lielā mērā paļaujas uz banku aizdevumiem un naudas plūsmu, lai apmierinātu savas finansējuma vajadzības. Banku sistēma būtu jāatbalsta ar garantijām, lai finansējumu varētu saņemt jaunizveidoti MVU un uzlabotos piekļuve līdzekļiem. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Atbrīvojums no nodokļu un sociālo iemaksu maksājumiem un to atlikšana arī ir palīdzējuši uzlabot uzņēmumu likviditāti.

| (22) | Ir atjaunoti centieni samazināt administratīvo slogu un regulatīvos ierobežojumus. Tomēr uzņēmumu darbību kopumā joprojām kavē joprojām lielais regulatīvais un administratīvais slogs, piemēram, attiecībā uz atļaujām, ziņošanas prasībām – zināmā mērā – un nodokļu procedūrām. Administratīvā un finansiālā sloga apzināšana virzās uz priekšu, apspriežoties ar ieinteresētajām personām un izmantojot īpašu tīmekļa vietni, un tiek ieviesti pasākumi apgrūtinošāko pienākumu samazināšanai. Ļoti svarīgi ir arī nodrošināt netraucētu piekļuvi profesijām un to praktizēšanu, racionalizējot tiesisko regulējumu un saistītās administratīvās procedūras, jo īpaši MVU un mikrouzņēmumiem, tostarp individuālajiem uzņēmējiem. Ir veikta parafiskālo maksājumu pārskatīšana, un 2020. gada maijā valdība pieņēma pirmo rīcības plānu. |
| --- | --- |

(22)

Ir atjaunoti centieni samazināt administratīvo slogu un regulatīvos ierobežojumus. Tomēr uzņēmumu darbību kopumā joprojām kavē joprojām lielais regulatīvais un administratīvais slogs, piemēram, attiecībā uz atļaujām, ziņošanas prasībām – zināmā mērā – un nodokļu procedūrām. Administratīvā un finansiālā sloga apzināšana virzās uz priekšu, apspriežoties ar ieinteresētajām personām un izmantojot īpašu tīmekļa vietni, un tiek ieviesti pasākumi apgrūtinošāko pienākumu samazināšanai. Ļoti svarīgi ir arī nodrošināt netraucētu piekļuvi profesijām un to praktizēšanu, racionalizējot tiesisko regulējumu un saistītās administratīvās procedūras, jo īpaši MVU un mikrouzņēmumiem, tostarp individuālajiem uzņēmējiem. Ir veikta parafiskālo maksājumu pārskatīšana, un 2020. gada maijā valdība pieņēma pirmo rīcības plānu.

| (23) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Horvātijai būtu jāveicina investīcijas izaugsmi veicinošās nozarēs, tādējādi atbalstot zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju. Mūsdienīga un stabila digitālā infrastruktūra ir būtiska valsts pārvaldes un uzņēmumu digitālajai pārveidei. Digitālās pārejas priekšnoteikums ir investīcijas ļoti augstas veiktspējas tīklos, tostarp 5G tīklos. Investīcijām būtu jāatbalsta Horvātijas valsts enerģētikas un klimata plānā izklāstītie dekarbonizācijas un enerģētikas pārkārtošanas mērķi. Horvātijai ir īpaša vajadzība un iespēja ieguldīt ilgtspējīgā pilsētu un dzelzceļa transportā, energoefektivitātē, atjaunojamos enerģijas avotos un vides infrastruktūrā. Turklāt ūdens un atkritumu apsaimniekošanas jomā Horvātija ievērojami atpaliek no Savienības vidējā rādītāja, un ir vajadzīgas investīcijas, lai atbalstītu Horvātijas ekonomikas attīstību. Laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Horvātijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Horvātijai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(23)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Horvātijai būtu jāveicina investīcijas izaugsmi veicinošās nozarēs, tādējādi atbalstot zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju. Mūsdienīga un stabila digitālā infrastruktūra ir būtiska valsts pārvaldes un uzņēmumu digitālajai pārveidei. Digitālās pārejas priekšnoteikums ir investīcijas ļoti augstas veiktspējas tīklos, tostarp 5G tīklos. Investīcijām būtu jāatbalsta Horvātijas valsts enerģētikas un klimata plānā izklāstītie dekarbonizācijas un enerģētikas pārkārtošanas mērķi. Horvātijai ir īpaša vajadzība un iespēja ieguldīt ilgtspējīgā pilsētu un dzelzceļa transportā, energoefektivitātē, atjaunojamos enerģijas avotos un vides infrastruktūrā. Turklāt ūdens un atkritumu apsaimniekošanas jomā Horvātija ievērojami atpaliek no Savienības vidējā rādītāja, un ir vajadzīgas investīcijas, lai atbalstītu Horvātijas ekonomikas attīstību. Laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Horvātijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Horvātijai optimāli izmantot minēto fondu.

| (24) | Horvātijas valsts pārvaldes efektivitāte ir zemāka par Savienības vidējo rādītāju. Zema spēja izstrādāt un īstenot rīcībpolitikas un projektus kavē efektivitāti un samazina ātrumu, tostarp attiecībā uz ESI fondu īstenošanu, kuri Horvātijai sniedz lielu iespēju mazināt krīzes sekas un atbalstīt ekonomikas atveseļošanu. Jaunās stratēģiskās plānošanas sistēmas un paziņotās Valsts attīstības stratēģijas īstenošana nevirzās uz priekšu. Turklāt pastāv liela valsts pārvaldes teritoriālā sadrumstalotība un nelīdzsvarotība starp pienākumiem un resursiem vietējā līmenī. Tas veicina nevienlīdzīgu sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti visā valstī un palielina administratīvās izmaksas. |
| --- | --- |

(24)

Horvātijas valsts pārvaldes efektivitāte ir zemāka par Savienības vidējo rādītāju. Zema spēja izstrādāt un īstenot rīcībpolitikas un projektus kavē efektivitāti un samazina ātrumu, tostarp attiecībā uz ESI fondu īstenošanu, kuri Horvātijai sniedz lielu iespēju mazināt krīzes sekas un atbalstīt ekonomikas atveseļošanu. Jaunās stratēģiskās plānošanas sistēmas un paziņotās Valsts attīstības stratēģijas īstenošana nevirzās uz priekšu. Turklāt pastāv liela valsts pārvaldes teritoriālā sadrumstalotība un nelīdzsvarotība starp pienākumiem un resursiem vietējā līmenī. Tas veicina nevienlīdzīgu sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti visā valstī un palielina administratīvās izmaksas.

| (25) | Ievērojams neizskatīto lietu skaits un ilgstoša tiesvedība civillietās un komerclietās joprojām ietekmē uzņēmējdarbības vidi un maksātnespējas efektīvu atrisināšanu, savukārt problēmas saistībā ar krimināljustīcijas kvalitāti un efektivitāti kavē cīņu pret ekonomiskiem un finanšu pārkāpumiem. Ir panākts progress attiecībā uz senāko neizskatīto lietu izskatīšanu un elektroniskās saziņas izmantošanu tiesās, taču joprojām ir iespējami uzlabojumi. |
| --- | --- |

(25)

Ievērojams neizskatīto lietu skaits un ilgstoša tiesvedība civillietās un komerclietās joprojām ietekmē uzņēmējdarbības vidi un maksātnespējas efektīvu atrisināšanu, savukārt problēmas saistībā ar krimināljustīcijas kvalitāti un efektivitāti kavē cīņu pret ekonomiskiem un finanšu pārkāpumiem. Ir panākts progress attiecībā uz senāko neizskatīto lietu izskatīšanu un elektroniskās saziņas izmantošanu tiesās, taču joprojām ir iespējami uzlabojumi.

| (26) | Horvātijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(26)

Horvātijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (27) | Horvātijas finanšu sektors ir labi kapitalizēts un rentabls, turklāt aktīvu kvalitāte banku nozarē pēdējos gados ir uzlabojusies. Tomēr finanšu iestādes, visticamāk, saskarsies ar zināmu spriedzi, ņemot vērā to saskari ar nozarēm, kas ir visneaizsargātākās pret Covid-19 uzliesmojumu. Ir ieviesti pasākumi, lai mazinātu ierobežošanas pasākumu negatīvo ietekmi uz uzņēmumiem. Ir būtiski, lai šiem pasākumiem būtu pagaidu raksturs, tie būtu cieši saistīti ar slimības uzliesmojumu un atbilstīgi, lai palīdzētu atjaunot to uzņēmumu dzīvotspēju, kuri saskaras ar finansiālām grūtībām. Šāda pieeja atbalstīs uzņēmumus, neapdraudot Horvātijas panākto progresu tās finanšu nozares stabilitātes uzlabošanā. |
| --- | --- |

(27)

Horvātijas finanšu sektors ir labi kapitalizēts un rentabls, turklāt aktīvu kvalitāte banku nozarē pēdējos gados ir uzlabojusies. Tomēr finanšu iestādes, visticamāk, saskarsies ar zināmu spriedzi, ņemot vērā to saskari ar nozarēm, kas ir visneaizsargātākās pret Covid-19 uzliesmojumu. Ir ieviesti pasākumi, lai mazinātu ierobežošanas pasākumu negatīvo ietekmi uz uzņēmumiem. Ir būtiski, lai šiem pasākumiem būtu pagaidu raksturs, tie būtu cieši saistīti ar slimības uzliesmojumu un atbilstīgi, lai palīdzētu atjaunot to uzņēmumu dzīvotspēju, kuri saskaras ar finansiālām grūtībām. Šāda pieeja atbalstīs uzņēmumus, neapdraudot Horvātijas panākto progresu tās finanšu nozares stabilitātes uzlabošanā.

| (28) | Lai nodrošinātu atveseļošanos pēc Covid-19 krīzes un panāktu līdzekļu un resursu efektīvu, atbildīgu un pārredzamu piešķiršanu un sadali, ir svarīgi turpināt centienus stiprināt korupcijas novēršanas un sankciju sistēmu. Neraugoties uz vairāku rīcības plānu daļēju īstenošanu, korupcijas un interešu konfliktu problēmas joprojām ir plaši izplatītas uzņēmumos. Ir vajadzīgi turpmāki centieni stiprināt korupcijas novēršanas un sankciju sistēmu, lai nodrošinātu publisko līdzekļu pārredzamu un efektīvu izmantošanu. Ir vajadzīgi efektīvāki instrumenti korupcijas novēršanai un sodīšanai par to, jo īpaši vietējā līmenī. Joprojām ir jāuzlabo vietējo amatpersonu un vietējos publiskajos uzņēmumos iecelto personu pārraudzības mehānismi, kā arī jānodrošina, ka Interešu konfliktu komisija var pildīt savu būtisko preventīvo uzdevumu. Paredzams, ka 2020. gadā tiks sāktas iniciatīvas pārredzamības palielināšanai, piemēram, tiesnešu un prokuroru aktīvu publicēšana. |
| --- | --- |

(28)

Lai nodrošinātu atveseļošanos pēc Covid-19 krīzes un panāktu līdzekļu un resursu efektīvu, atbildīgu un pārredzamu piešķiršanu un sadali, ir svarīgi turpināt centienus stiprināt korupcijas novēršanas un sankciju sistēmu. Neraugoties uz vairāku rīcības plānu daļēju īstenošanu, korupcijas un interešu konfliktu problēmas joprojām ir plaši izplatītas uzņēmumos. Ir vajadzīgi turpmāki centieni stiprināt korupcijas novēršanas un sankciju sistēmu, lai nodrošinātu publisko līdzekļu pārredzamu un efektīvu izmantošanu. Ir vajadzīgi efektīvāki instrumenti korupcijas novēršanai un sodīšanai par to, jo īpaši vietējā līmenī. Joprojām ir jāuzlabo vietējo amatpersonu un vietējos publiskajos uzņēmumos iecelto personu pārraudzības mehānismi, kā arī jānodrošina, ka Interešu konfliktu komisija var pildīt savu būtisko preventīvo uzdevumu. Paredzams, ka 2020. gadā tiks sāktas iniciatīvas pārredzamības palielināšanai, piemēram, tiesnešu un prokuroru aktīvu publicēšana.

| (29) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Horvātija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(29)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Horvātija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (30) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Horvātijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada konverģences programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Horvātijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Horvātijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(30)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Horvātijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada konverģences programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Horvātijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Horvātijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (31) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada konverģences programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada konverģences programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (32) | Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. 2020. gada valstij adresētie ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomikas nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 1., 2., 3. un 4. ieteikumā, |
| --- | --- |

(32)

Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. 2020. gada valstij adresētie ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomikas nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 1., 2., 3. un 4. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Horvātijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Uzlabot veselības aprūpes sistēmas noturību. Veicināt veselības aprūpes darbinieku un iestāžu līdzsvarotu ģeogrāfisko sadalījumu, ciešāku sadarbību starp visiem pārvaldes līmeņiem un investīcijas e-veselības sistēmā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stiprināt darba tirgus pasākumus un iestādes un uzlabot bezdarbnieka pabalstu un minimālo ienākumu shēmu adekvātumu. Palielināt piekļuvi digitālajai infrastruktūrai un pakalpojumiem. Veicināt prasmju apguvi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Turpināt pasākumus, lai nodrošinātu likviditāti MVU un pašnodarbinātām personām. Vēl vairāk samazināt parafiskālos maksājumus un ierobežojumus preču un pakalpojumu tirgus regulējumā. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz vides infrastruktūru, ilgtspējīgu pilsētas un dzelzceļa transportu, tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, kā arī ātrdarbīgu platjoslu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Stiprināt valsts pārvaldes efektivitāti un spējas izstrādāt un īstenot publiskus projektus un rīcībpolitikas centrālā un vietējā līmenī. Uzlabot tiesu sistēmas kvalitāti un efektivitāti. |
| --- | --- |

4.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 64. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

7

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/74

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Itālijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas 2020. gada stabilitātes programmu

(2020/C 282/12)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Itālija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Itālija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Itāliju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Itālija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Itālijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Itālijā pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši liels valsts parāds un ieilgusi vājas produktivitātes dinamika norāda uz pārrobežu nozīmes riskiem, ņemot vērā augsto bezdarba līmeni un joprojām lielo ieņēmumus nenesošu aizdevumu (INA) apmēru. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Itāliju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Itālija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Itālijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Itālijā pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši liels valsts parāds un ieilgusi vājas produktivitātes dinamika norāda uz pārrobežu nozīmes riskiem, ņemot vērā augsto bezdarba līmeni un joprojām lielo ieņēmumus nenesošu aizdevumu (INA) apmēru.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Itālija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Itālija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas nevienmērīgi izpaudīsies Itālijas reģionos un teritorijās saistībā ar ilgstošajām ekonomiskajām un sociālajām atšķirībām, atšķirīgo konkurētspējas potenciālu un to, cik liela ir atkarība no tūrisma. Tas rada risku, ka Itālijā paplašināsies reģionālās un teritoriālās atšķirības, pasliktinot neviendabīgās tendences starp mazāk attīstītiem reģioniem un attīstītākiem reģioniem, starp sociālajām perifērijām un pārējām pilsētas teritorijām, kā arī starp dažām pilsētas teritorijām un lauku apvidiem. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas nevienmērīgi izpaudīsies Itālijas reģionos un teritorijās saistībā ar ilgstošajām ekonomiskajām un sociālajām atšķirībām, atšķirīgo konkurētspējas potenciālu un to, cik liela ir atkarība no tūrisma. Tas rada risku, ka Itālijā paplašināsies reģionālās un teritoriālās atšķirības, pasliktinot neviendabīgās tendences starp mazāk attīstītiem reģioniem un attīstītākiem reģioniem, starp sociālajām perifērijām un pārējām pilsētas teritorijām, kā arī starp dažām pilsētas teritorijām un lauku apvidiem. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Itālija savu 2020. gada stabilitātes programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī. |
| --- | --- |

(10)

Itālija savu 2020. gada stabilitātes programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī.

| (11) | Uz Itāliju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu. |
| --- | --- |

(11)

Uz Itāliju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu.

| (12) | Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no deficīta 1,6 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 10,4 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka 2021. gadā deficīts samazināsies līdz 5,7 % no IKP. Pēc nostabilizēšanās 2019. gadā 134,8 % apmērā ir paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu palielināsies līdz 155,7 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. Budžeta prognožu pamatā ir riski, proti, ievērojams publisko garantiju apjoms un valsts obligāciju ienesīguma svārstīgums. |
| --- | --- |

(12)

Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no deficīta 1,6 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 10,4 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka 2021. gadā deficīts samazināsies līdz 5,7 % no IKP. Pēc nostabilizēšanās 2019. gadā 134,8 % apmērā ir paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu palielināsies līdz 155,7 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. Budžeta prognožu pamatā ir riski, proti, ievērojams publisko garantiju apjoms un valsts obligāciju ienesīguma svārstīgums.

| (13) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Itālija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi 2020. gadā sasniedz 4,5 % no IKP. Šie pasākumi ietver stabilāku veselības aprūpes sistēmu un civilo aizsardzību, iekļaujošākas algu piemaksas shēmas un finansiālo atbalstu pašnodarbinātām personām un uzņēmumiem. Turklāt Itālija ir ieviesusi pasākumus, kuri palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, tostarp nodokļu maksājumu atlikšanu un aizdevumu garantijas. Kopumā Itālijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(13)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Itālija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi 2020. gadā sasniedz 4,5 % no IKP. Šie pasākumi ietver stabilāku veselības aprūpes sistēmu un civilo aizsardzību, iekļaujošākas algu piemaksas shēmas un finansiālo atbalstu pašnodarbinātām personām un uzņēmumiem. Turklāt Itālija ir ieviesusi pasākumus, kuri palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, tostarp nodokļu maksājumu atlikšanu un aizdevumu garantijas. Kopumā Itālijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (14) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Itālijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –11,1 % apmērā no IKP 2020. gadā un –5,6 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP sasniegs 158,9 % 2020. gadā un 153,6 % 2021. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Itālijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –11,1 % apmērā no IKP 2020. gadā un –5,6 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP sasniegs 158,9 % 2020. gadā un 153,6 % 2021. gadā.

| (15) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Itālija 2019. gadā nebija ievērojusi noteikumu par parādu un 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka nav pietiekamu pierādījumu, lai secinātu, vai Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais parāda kritērijs ir izpildīts, savukārt deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Itālija 2019. gadā nebija ievērojusi noteikumu par parādu un 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka nav pietiekamu pierādījumu, lai secinātu, vai Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais parāda kritērijs ir izpildīts, savukārt deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (16) | Covid-19 pandēmija valsts veselības aprūpes sistēmai ir radījusi vēl nepieredzētu spriedzi, norādot uz strukturāliem trūkumiem un nepieciešamību palielināt sagatavotību, lai reaģētu uz krīzes situācijām. Neraugoties uz to, ka Itālijas veselības aprūpes sistēmas izdevumi ir zemāki par Savienības vidējiem rādītājiem, tai ir raksturīgi ļoti specializēti, kā arī kvalitatīvi universāli pakalpojumi, un tai kopumā ir izdevies nodrošināt piekļūstamu aprūpi. Tomēr jo īpaši Covid-19 pandēmijas sākumā veselības aprūpes sistēmas pārvaldības sadrumstalotība un koordinācija starp centrālajām un reģionālajām iestādēm palēnināja dažu ierobežošanas pasākumu īstenošanu. Reģionālo veselības aprūpes sistēmu reakcija uz krīzi galvenokārt balstījās uz ārkārtas mobilizāciju, jo īpaši veselības aprūpes darbinieku un vietējo sociālo dienestu mobilizāciju. Tas atsvēra fiziskās infrastruktūras ierobežojumus, veselības aprūpes darbinieku ierobežoto skaitu un tādu investīciju ierobežoto apjomu iepriekšējos gados, kuru mērķis bija uzlabot struktūras un pakalpojumus. Valdība pielika milzīgus pūliņus, lai mazinātu Covid-19 izraisītāja vīrusa izplatīšanos, atvieglotu slimnīcu noslogotību un radītu papildu aprūpes kapacitāti. Patlaban tiek izstrādāta ilgtermiņa ierobežošanas stratēģija, lai nodrošinātu drošu atgriešanos pie ražošanas darbībām. Papildus pārvaldības procesu un krīžgatavības plānu uzlabošanai politikas pasākumiem pēc Covid-19 būtu jātiecas mazināt publisko investīciju trūkumu veselības aprūpē. Vidējā termiņā līdz ilgtermiņā būs svarīgi izstrādāt stratēģisku investīciju plānu, lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmas noturību un garantētu nepārtrauktu piekļūstamas aprūpes sniegšanu. Ņemot vērā pašreizējās prognozes par veselības aprūpes darbaspēku, prioritāte būtu jāpiešķir tādas politikas izstrādei, kas novērš šķēršļus veselības aprūpes darbaspēka apmācībai, darbā pieņemšanai un noturēšanai. |
| --- | --- |

(16)

Covid-19 pandēmija valsts veselības aprūpes sistēmai ir radījusi vēl nepieredzētu spriedzi, norādot uz strukturāliem trūkumiem un nepieciešamību palielināt sagatavotību, lai reaģētu uz krīzes situācijām. Neraugoties uz to, ka Itālijas veselības aprūpes sistēmas izdevumi ir zemāki par Savienības vidējiem rādītājiem, tai ir raksturīgi ļoti specializēti, kā arī kvalitatīvi universāli pakalpojumi, un tai kopumā ir izdevies nodrošināt piekļūstamu aprūpi. Tomēr jo īpaši Covid-19 pandēmijas sākumā veselības aprūpes sistēmas pārvaldības sadrumstalotība un koordinācija starp centrālajām un reģionālajām iestādēm palēnināja dažu ierobežošanas pasākumu īstenošanu. Reģionālo veselības aprūpes sistēmu reakcija uz krīzi galvenokārt balstījās uz ārkārtas mobilizāciju, jo īpaši veselības aprūpes darbinieku un vietējo sociālo dienestu mobilizāciju. Tas atsvēra fiziskās infrastruktūras ierobežojumus, veselības aprūpes darbinieku ierobežoto skaitu un tādu investīciju ierobežoto apjomu iepriekšējos gados, kuru mērķis bija uzlabot struktūras un pakalpojumus. Valdība pielika milzīgus pūliņus, lai mazinātu Covid-19 izraisītāja vīrusa izplatīšanos, atvieglotu slimnīcu noslogotību un radītu papildu aprūpes kapacitāti. Patlaban tiek izstrādāta ilgtermiņa ierobežošanas stratēģija, lai nodrošinātu drošu atgriešanos pie ražošanas darbībām. Papildus pārvaldības procesu un krīžgatavības plānu uzlabošanai politikas pasākumiem pēc Covid-19 būtu jātiecas mazināt publisko investīciju trūkumu veselības aprūpē. Vidējā termiņā līdz ilgtermiņā būs svarīgi izstrādāt stratēģisku investīciju plānu, lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmas noturību un garantētu nepārtrauktu piekļūstamas aprūpes sniegšanu. Ņemot vērā pašreizējās prognozes par veselības aprūpes darbaspēku, prioritāte būtu jāpiešķir tādas politikas izstrādei, kas novērš šķēršļus veselības aprūpes darbaspēka apmācībai, darbā pieņemšanai un noturēšanai.

| (17) | Ierobežošanas pasākumi, kas pieņemti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, ļoti negatīvi ietekmē darba tirgu un sociālos apstākļus. Pirms krīzes sociālā situācija lēnām uzlabojās, lai gan nabadzības vai sociālās atstumtības, nodarbinātu personu nabadzības un ienākumu nevienlīdzības risks joprojām bija augsts, lielā mērā atšķiroties reģionālā līmenī. Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas ietekmi un tās sekas, būtu jāstiprina sociālās drošības tīkli, lai nodrošinātu pienācīgu ienākumu kompensēšanu, neatkarīgi no nodarbinātības statusa, tostarp tiem, kas saskaras ar nepietiekamām iespējām piekļūt sociālajai aizsardzībai. Ienākumu kompensēšanas un atbalsta stiprināšana ir jo īpaši svarīga nestandarta nodarbinātības formu darba ņēmējiem un cilvēkiem, kas ir nelabvēlīgā situācijā. Tikpat svarīga ir tādu pakalpojumu nodrošināšana, kuri ir vērsti uz sociālo iekļaušanu un iekļaušanu darba tirgū. Jaunā minimālo ienākumu shēma, kas pēdējo gadu laikā ir sniegusi pabalstus vairāk nekā vienam miljonam mājsaimniecību (vidēji 513 EUR), var mazināt Covid-19 krīzes sekas. Tomēr varētu uzlabot tās darbību attiecībā uz neaizsargātajām grupām. Valdība pagaidu kārtā ieviesa papildu “ārkārtas pabalstu”, lai atbalstītu mājsaimniecības, kuras līdz šim nebija tiesīgas saņemt minimālos ienākumus. Cilvēki, kas ir nodarbināti ēnu ekonomikā, jo īpaši tādās nozarēs kā lauksaimniecība, pārtikas rūpniecība un mājokļu nozare, arī saskaras ar nepietiekamām iespējām piekļūt sociālajai aizsardzībai un ienākumu atbalstam. Lai risinātu šo problēmu, valdība nesen atviegloja noteikumus par nedeklarētu darba ņēmēju nodarbinātības statusa legalizēšanu un uzturēšanās atļauju iegūšanu vai pagarināšanu strādājošiem migrantiem. Izaugsmes perspektīvas kavē arī negatīvas demogrāfiskās tendences un intelektuālā darbaspēka aizplūšana. Papildus sarežģītākiem darba tirgus apstākļiem kvalitatīvu pakalpojumu trūkums veicina iedzīvotāju skaita samazināšanos dienvidu reģionos un lauku apvidos. Būtiski ir uzlabot piekļuvi e-pakalpojumiem, jo īpaši ierobežotas mobilitātes kontekstā. |
| --- | --- |

(17)

Ierobežošanas pasākumi, kas pieņemti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, ļoti negatīvi ietekmē darba tirgu un sociālos apstākļus. Pirms krīzes sociālā situācija lēnām uzlabojās, lai gan nabadzības vai sociālās atstumtības, nodarbinātu personu nabadzības un ienākumu nevienlīdzības risks joprojām bija augsts, lielā mērā atšķiroties reģionālā līmenī. Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas ietekmi un tās sekas, būtu jāstiprina sociālās drošības tīkli, lai nodrošinātu pienācīgu ienākumu kompensēšanu, neatkarīgi no nodarbinātības statusa, tostarp tiem, kas saskaras ar nepietiekamām iespējām piekļūt sociālajai aizsardzībai. Ienākumu kompensēšanas un atbalsta stiprināšana ir jo īpaši svarīga nestandarta nodarbinātības formu darba ņēmējiem un cilvēkiem, kas ir nelabvēlīgā situācijā. Tikpat svarīga ir tādu pakalpojumu nodrošināšana, kuri ir vērsti uz sociālo iekļaušanu un iekļaušanu darba tirgū. Jaunā minimālo ienākumu shēma, kas pēdējo gadu laikā ir sniegusi pabalstus vairāk nekā vienam miljonam mājsaimniecību (vidēji 513 EUR), var mazināt Covid-19 krīzes sekas. Tomēr varētu uzlabot tās darbību attiecībā uz neaizsargātajām grupām. Valdība pagaidu kārtā ieviesa papildu “ārkārtas pabalstu”, lai atbalstītu mājsaimniecības, kuras līdz šim nebija tiesīgas saņemt minimālos ienākumus. Cilvēki, kas ir nodarbināti ēnu ekonomikā, jo īpaši tādās nozarēs kā lauksaimniecība, pārtikas rūpniecība un mājokļu nozare, arī saskaras ar nepietiekamām iespējām piekļūt sociālajai aizsardzībai un ienākumu atbalstam. Lai risinātu šo problēmu, valdība nesen atviegloja noteikumus par nedeklarētu darba ņēmēju nodarbinātības statusa legalizēšanu un uzturēšanās atļauju iegūšanu vai pagarināšanu strādājošiem migrantiem. Izaugsmes perspektīvas kavē arī negatīvas demogrāfiskās tendences un intelektuālā darbaspēka aizplūšana. Papildus sarežģītākiem darba tirgus apstākļiem kvalitatīvu pakalpojumu trūkums veicina iedzīvotāju skaita samazināšanos dienvidu reģionos un lauku apvidos. Būtiski ir uzlabot piekļuvi e-pakalpojumiem, jo īpaši ierobežotas mobilitātes kontekstā.

| (18) | Kopš Covid-19 krīzes sākuma Itālija veic pasākumus, lai mazinātu krīzes ietekmi uz nodarbinātību. Saīsināta darba laika shēmām (Cassa integrazione) ir bijusi liela nozīme, un paredzams, ka tā būs arī turpmāk. Attiecināmība ir paplašināta, iekļaujot mazos uzņēmumus un mikrouzņēmumus, kā arī visas ekonomikas nozares un darba ņēmējus. Turklāt ir izveidota atsevišķa (pagaidu) shēma pašnodarbinātām personām. Pirms Covid-19 krīzes darba tirgus apstākļi turpināja uzlaboties. 2019. gadā nodarbinātības līmenis sasniedza 64 %, kas bija visaugstākais jebkad reģistrētais rādītājs. Tomēr tas joprojām bija ievērojami zemāks par Savienības vidējo rādītāju. Bezdarba līmenis – tāpat kā citi darba tirgus neizmantotā darbaspēka potenciāla rādītāji – bija pastāvīgi augsts, un saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ir sagaidāms, ka 2020. gadā tas turpinās palielināties, sasniedzot 11,8 %, un 2021. gadā mazināsies līdz 10,7 %. Arī pagaidu darba līgumu īpatsvars bija augsts, lai gan kopš 2018. gada vidus darbvietu izveides pieaugumu veicināja pastāvīgas darbvietas. Turpmāk nolūkā veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu atveseļošanu ir ļoti svarīgi darba tirgū integrēt sievietes un neaktīvus jauniešus. Tika veikti daži pasākumi, lai stiprinātu valsts nodarbinātības dienestus un labāk integrētu tos ar sociālajiem pakalpojumiem, pieaugušo izglītību un profesionālo apmācību. Tomēr to darbā iekārtošanas spējas joprojām ir vājas un dažādos reģionos ļoti atšķiras. Arī darba devēju iesaiste joprojām ir neliela. Tā kā ierobežošanas pasākumi tiek pamazām atcelti, elastīgs darba režīms un tāldarbs var palīdzēt uzņēmumiem un darba ņēmējiem. Reaģējot uz Covid-19 krīzi, valdība pieņēma pagaidu pasākumus, kuru mērķis ir saskaņot privāto un darba dzīvi, piemēram, veicinot vieddarbu un īpašus atvaļinājumus un nodrošinot kuponus bērnu pieskatīšanai. Neraugoties uz nesenajiem centieniem, pasākumi vienlīdzīgu iespēju un darba un privātās dzīves līdzsvara politikas veicināšanai, kā arī agrīnas pirmsskolas izglītības un aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu piedāvājums par pieņemamu cenu joprojām ir vājš un nepietiekami integrēts. |
| --- | --- |

(18)

Kopš Covid-19 krīzes sākuma Itālija veic pasākumus, lai mazinātu krīzes ietekmi uz nodarbinātību. Saīsināta darba laika shēmām (Cassa integrazione) ir bijusi liela nozīme, un paredzams, ka tā būs arī turpmāk. Attiecināmība ir paplašināta, iekļaujot mazos uzņēmumus un mikrouzņēmumus, kā arī visas ekonomikas nozares un darba ņēmējus. Turklāt ir izveidota atsevišķa (pagaidu) shēma pašnodarbinātām personām. Pirms Covid-19 krīzes darba tirgus apstākļi turpināja uzlaboties. 2019. gadā nodarbinātības līmenis sasniedza 64 %, kas bija visaugstākais jebkad reģistrētais rādītājs. Tomēr tas joprojām bija ievērojami zemāks par Savienības vidējo rādītāju. Bezdarba līmenis – tāpat kā citi darba tirgus neizmantotā darbaspēka potenciāla rādītāji – bija pastāvīgi augsts, un saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ir sagaidāms, ka 2020. gadā tas turpinās palielināties, sasniedzot 11,8 %, un 2021. gadā mazināsies līdz 10,7 %. Arī pagaidu darba līgumu īpatsvars bija augsts, lai gan kopš 2018. gada vidus darbvietu izveides pieaugumu veicināja pastāvīgas darbvietas. Turpmāk nolūkā veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu atveseļošanu ir ļoti svarīgi darba tirgū integrēt sievietes un neaktīvus jauniešus. Tika veikti daži pasākumi, lai stiprinātu valsts nodarbinātības dienestus un labāk integrētu tos ar sociālajiem pakalpojumiem, pieaugušo izglītību un profesionālo apmācību. Tomēr to darbā iekārtošanas spējas joprojām ir vājas un dažādos reģionos ļoti atšķiras. Arī darba devēju iesaiste joprojām ir neliela. Tā kā ierobežošanas pasākumi tiek pamazām atcelti, elastīgs darba režīms un tāldarbs var palīdzēt uzņēmumiem un darba ņēmējiem. Reaģējot uz Covid-19 krīzi, valdība pieņēma pagaidu pasākumus, kuru mērķis ir saskaņot privāto un darba dzīvi, piemēram, veicinot vieddarbu un īpašus atvaļinājumus un nodrošinot kuponus bērnu pieskatīšanai. Neraugoties uz nesenajiem centieniem, pasākumi vienlīdzīgu iespēju un darba un privātās dzīves līdzsvara politikas veicināšanai, kā arī agrīnas pirmsskolas izglītības un aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu piedāvājums par pieņemamu cenu joprojām ir vājš un nepietiekami integrēts.

| (19) | Pašreizējā ārkārtas situācija arī norāda uz nepieciešamību uzlabot digitālo mācīšanos un digitālās prasmes, tostarp darbspējīga vecuma pieaugušajiem, un attālinātas mācības. Ir ļoti svarīgi investēt izglītībā un prasmēs, lai veicinātu viedu un iekļaujošu ekonomikas atveseļošanu un turpinātu zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi. Šajā ziņā izglītības un apmācības rezultāti joprojām ir liels izaicinājums Itālijai. Reģionos pastāv lielas atšķirības pamatprasmju apguvē, un priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājs krietni pārsniedz Savienības vidējo rādītāju (13,5 % salīdzinājumā ar 10,3 % 2019. gadā), jo īpaši attiecībā uz skolēniem, kuri dzimuši ārpus Savienības (33 %). Saistībā ar mobilitātes ierobežojumiem pastāv risks, ka reģionālās un teritoriālās atšķirības palielināsies. Šajā sakarā īpaši svarīgi ir ieguldīt attālinātās mācībās, kā arī digitālajā infrastruktūrā un pedagogu un izglītojamo prasmēs. Itālijā ir arī zemāks absolventu īpatsvars zinātnē un inženierzinātnēs salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju, un terciārās izglītības iegūšanas līmenis joprojām ir ļoti zems (27,6 % 2019. gadā). Turklāt Itālijas uzņēmumi mazāk iegulda darbinieku apmācībā attiecībā uz informācijas un komunikācijas tehnoloģijām salīdzinājumā ar līdzīgām valstīm. Bažas rada arī mazkvalificētu pieaugušo zemais līdzdalības līmenis apmācībā, ņemot vērā to, ka samazinās tādu darbvietu skaits, kurās nepieciešama zema kvalifikācija. Prasmju pilnveide un pārkvalifikācija joprojām ir tikpat izšķiroši svarīga kā iepriekš, lai nodrošinātu darba ņēmējus ar darba tirgum atbilstošām prasmēm un veicinātu taisnīgu pāreju uz digitālāku un ilgtspējīgāku ekonomiku. |
| --- | --- |

(19)

Pašreizējā ārkārtas situācija arī norāda uz nepieciešamību uzlabot digitālo mācīšanos un digitālās prasmes, tostarp darbspējīga vecuma pieaugušajiem, un attālinātas mācības. Ir ļoti svarīgi investēt izglītībā un prasmēs, lai veicinātu viedu un iekļaujošu ekonomikas atveseļošanu un turpinātu zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi. Šajā ziņā izglītības un apmācības rezultāti joprojām ir liels izaicinājums Itālijai. Reģionos pastāv lielas atšķirības pamatprasmju apguvē, un priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājs krietni pārsniedz Savienības vidējo rādītāju (13,5 % salīdzinājumā ar 10,3 % 2019. gadā), jo īpaši attiecībā uz skolēniem, kuri dzimuši ārpus Savienības (33 %). Saistībā ar mobilitātes ierobežojumiem pastāv risks, ka reģionālās un teritoriālās atšķirības palielināsies. Šajā sakarā īpaši svarīgi ir ieguldīt attālinātās mācībās, kā arī digitālajā infrastruktūrā un pedagogu un izglītojamo prasmēs. Itālijā ir arī zemāks absolventu īpatsvars zinātnē un inženierzinātnēs salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju, un terciārās izglītības iegūšanas līmenis joprojām ir ļoti zems (27,6 % 2019. gadā). Turklāt Itālijas uzņēmumi mazāk iegulda darbinieku apmācībā attiecībā uz informācijas un komunikācijas tehnoloģijām salīdzinājumā ar līdzīgām valstīm. Bažas rada arī mazkvalificētu pieaugušo zemais līdzdalības līmenis apmācībā, ņemot vērā to, ka samazinās tādu darbvietu skaits, kurās nepieciešama zema kvalifikācija. Prasmju pilnveide un pārkvalifikācija joprojām ir tikpat izšķiroši svarīga kā iepriekš, lai nodrošinātu darba ņēmējus ar darba tirgum atbilstošām prasmēm un veicinātu taisnīgu pāreju uz digitālāku un ilgtspējīgāku ekonomiku.

| (20) | Covid-19 krīze ir pastiprinājusi nepieciešamību atbalstīt uzņēmumu piekļuvi finansējumam. Itālija ir pieņēmusi vairākas shēmas uzņēmumu likviditātes plūsmas atbalstam, tostarp saskaņā ar pagaidu regulējumu valsts atbalsta pasākumiem, ar ko atbalsta ekonomiku pašreizējā Covid-19 uzliesmojuma situācijā (7). Šādu shēmu efektīva īstenošana, tostarp caur banku sistēmu virzītas garantijas, ir būtiska, lai nodrošinātu, ka visi uzņēmumi, jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) un tie, kas darbojas visvairāk cietušajās nozarēs un ģeogrāfiskajās teritorijās, kā arī inovatīvi uzņēmumi gūst labumu no tām. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. MVU un inovatīvu uzņēmumu likviditāti var atbalstīt arī ar tiešām dotācijām un stimuliem uz tirgu balstītam finansējumam. Inovatīviem uzņēmumiem (bieži bez nodrošinājuma) ir grūtāk piekļūt kredītiem, un pašreizējā krīze šo situāciju varētu pasliktināt. Nodokļu un sociālo iemaksu atlikšana valstij ir palīdzējusi uzlabot uzņēmumu naudas plūsmas. Tomēr būtu jānovērš apstiprināto maksājumu kavējumi gan no pārvaldes iestādēm uzņēmumiem, gan uzņēmumu starpā, jo tie kavē visu uzņēmumu, jo īpaši mazo uzņēmumu, likviditāti. |
| --- | --- |

(20)

Covid-19 krīze ir pastiprinājusi nepieciešamību atbalstīt uzņēmumu piekļuvi finansējumam. Itālija ir pieņēmusi vairākas shēmas uzņēmumu likviditātes plūsmas atbalstam, tostarp saskaņā ar pagaidu regulējumu valsts atbalsta pasākumiem, ar ko atbalsta ekonomiku pašreizējā Covid-19 uzliesmojuma situācijā (7). Šādu shēmu efektīva īstenošana, tostarp caur banku sistēmu virzītas garantijas, ir būtiska, lai nodrošinātu, ka visi uzņēmumi, jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) un tie, kas darbojas visvairāk cietušajās nozarēs un ģeogrāfiskajās teritorijās, kā arī inovatīvi uzņēmumi gūst labumu no tām. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. MVU un inovatīvu uzņēmumu likviditāti var atbalstīt arī ar tiešām dotācijām un stimuliem uz tirgu balstītam finansējumam. Inovatīviem uzņēmumiem (bieži bez nodrošinājuma) ir grūtāk piekļūt kredītiem, un pašreizējā krīze šo situāciju varētu pasliktināt. Nodokļu un sociālo iemaksu atlikšana valstij ir palīdzējusi uzlabot uzņēmumu naudas plūsmas. Tomēr būtu jānovērš apstiprināto maksājumu kavējumi gan no pārvaldes iestādēm uzņēmumiem, gan uzņēmumu starpā, jo tie kavē visu uzņēmumu, jo īpaši mazo uzņēmumu, likviditāti.

| (21) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Investīcijas, kas atbalsta zaļo pārkārtošanos, būs jo īpaši svarīgas, lai atbalstītu ekonomikas atveseļošanu un palielinātu turpmāku noturību. Itālija ir ļoti neaizsargāta pret ārkārtēju laikapstākļu izraisītām un hidroģeoloģiskām katastrofām, tostarp sausumu un mežu ugunsgrēkiem. Lai notiktu Itālijas pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, ilgākā laikposmā būs nepieciešamas ievērojamas privātās un publiskās investīcijas, jo īpaši jaunā atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanā, elektroenerģijas infrastruktūrā un energoefektivitātē. Zaļā kursa investīcijas cīņai pret klimata pārmaiņām ir izklāstītas Itālijas valsts enerģētikas un klimata plānā. Tās ir būtiskas, lai novērstu klimata pārmaiņu radīto apdraudējumu, vienlaikus tās ir nozīmīgas Itālijas ekonomikas atveseļošanā un tās noturības stiprināšanā. Zaļā kursa investīcijām arī ir izšķiroša nozīme, lai samazinātu gaisa piesārņojuma ietekmi uz cilvēku veselību Itālijas pilsētās, jo īpaši Po baseina zonā. Ilgtspējīgas mobilitātes iniciatīvu īstenošana, piemēram, vietējo sabiedrisko autobusu aizstāšana ar jauniem, ir piemērs, kā risināt gan sastrēgumu, gan gaisa piesārņojuma problēmu. Ūdens un atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras nepilnības, jo īpaši dienvidu reģionos, ietekmē vidi un veselību, radot ievērojamas izmaksas un zaudētus ieņēmumus ekonomikai. Vispārīgāk runājot, noturība pret klimata pārmaiņām ir būtiska visai infrastruktūrai, tostarp veselības aprūpes infrastruktūrai. Tam nepieciešamas pielāgošanās stratēģijas. Pievēršanās tādiem ar vidi un klimata pārmaiņām saistītiem izaicinājumiem kā, piemēram, hidroloģiskie riski, ilgtspējīga mobilitāte pilsētās, energoefektivitāte, aprites ekonomika un rūpniecības pārveide, ir iespēja uzlabot ražīgumu, vienlaikus izvairoties no neilgtspējīgas prakses. Tajā pašā laikā ieguldījumi šādos projektos var palīdzēt radīt darbvietas un panākt atveseļošanu pēc krīzes. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Itālijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Itālijai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(21)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Investīcijas, kas atbalsta zaļo pārkārtošanos, būs jo īpaši svarīgas, lai atbalstītu ekonomikas atveseļošanu un palielinātu turpmāku noturību. Itālija ir ļoti neaizsargāta pret ārkārtēju laikapstākļu izraisītām un hidroģeoloģiskām katastrofām, tostarp sausumu un mežu ugunsgrēkiem. Lai notiktu Itālijas pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, ilgākā laikposmā būs nepieciešamas ievērojamas privātās un publiskās investīcijas, jo īpaši jaunā atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanā, elektroenerģijas infrastruktūrā un energoefektivitātē. Zaļā kursa investīcijas cīņai pret klimata pārmaiņām ir izklāstītas Itālijas valsts enerģētikas un klimata plānā. Tās ir būtiskas, lai novērstu klimata pārmaiņu radīto apdraudējumu, vienlaikus tās ir nozīmīgas Itālijas ekonomikas atveseļošanā un tās noturības stiprināšanā. Zaļā kursa investīcijām arī ir izšķiroša nozīme, lai samazinātu gaisa piesārņojuma ietekmi uz cilvēku veselību Itālijas pilsētās, jo īpaši Po baseina zonā. Ilgtspējīgas mobilitātes iniciatīvu īstenošana, piemēram, vietējo sabiedrisko autobusu aizstāšana ar jauniem, ir piemērs, kā risināt gan sastrēgumu, gan gaisa piesārņojuma problēmu. Ūdens un atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras nepilnības, jo īpaši dienvidu reģionos, ietekmē vidi un veselību, radot ievērojamas izmaksas un zaudētus ieņēmumus ekonomikai. Vispārīgāk runājot, noturība pret klimata pārmaiņām ir būtiska visai infrastruktūrai, tostarp veselības aprūpes infrastruktūrai. Tam nepieciešamas pielāgošanās stratēģijas. Pievēršanās tādiem ar vidi un klimata pārmaiņām saistītiem izaicinājumiem kā, piemēram, hidroloģiskie riski, ilgtspējīga mobilitāte pilsētās, energoefektivitāte, aprites ekonomika un rūpniecības pārveide, ir iespēja uzlabot ražīgumu, vienlaikus izvairoties no neilgtspējīgas prakses. Tajā pašā laikā ieguldījumi šādos projektos var palīdzēt radīt darbvietas un panākt atveseļošanu pēc krīzes. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Itālijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Itālijai optimāli izmantot minēto fondu.

| (22) | Covid-19 uzliesmojuma dēl noteiktie ierobežojumi ir uzskatāmi parādījuši, cik svarīgi ir ieguldīt ekonomikas digitalizācijā un cik nozīmīgas ir digitālās infrastruktūras. Itālijas uzņēmumu, jo īpaši MVU un mikrouzņēmumu, zemais digitālās intensitātes un digitālo zināšanu līmenis ir liedzis tiem piedāvāt e-komercijas un tāldarba režīma iespējas un nodrošināt un izmantot digitālos rīkus ierobežošanas pasākumu laikā. Ieguldījumi digitalizācijā un prasmēs, pastāvīgi un laikus īstenojot mērķtiecīgu valsts politiku, ir būtiski, lai uzlabotu e-uzņēmējdarbības modeļus un palīdzētu uzņēmumiem pielāgoties, kā arī palielinātu produktivitāti un konkurētspēju. Ir pierādījies, ka piekļuve ātrai un uzticamai digitālajai infrastruktūrai ir būtiska, lai nodrošinātu pamatpakalpojumu sniegšanu valdībā, izglītībā, veselības aprūpē un medicīnā, kā arī lai uzraudzītu un kontrolētu epidēmiju. Itālija joprojām atpaliek FTTP (optiskās šķiedras kabeļu nodrošināšana līdz telpām) pārklājuma ziņā lauku apvidos. Būtu jāpieņem konkrēti pasākumi, lai novērstu minēto trūkumu, kā arī vēl vairāk veicinātu FTTP izmantošanu. |
| --- | --- |

(22)

Covid-19 uzliesmojuma dēl noteiktie ierobežojumi ir uzskatāmi parādījuši, cik svarīgi ir ieguldīt ekonomikas digitalizācijā un cik nozīmīgas ir digitālās infrastruktūras. Itālijas uzņēmumu, jo īpaši MVU un mikrouzņēmumu, zemais digitālās intensitātes un digitālo zināšanu līmenis ir liedzis tiem piedāvāt e-komercijas un tāldarba režīma iespējas un nodrošināt un izmantot digitālos rīkus ierobežošanas pasākumu laikā. Ieguldījumi digitalizācijā un prasmēs, pastāvīgi un laikus īstenojot mērķtiecīgu valsts politiku, ir būtiski, lai uzlabotu e-uzņēmējdarbības modeļus un palīdzētu uzņēmumiem pielāgoties, kā arī palielinātu produktivitāti un konkurētspēju. Ir pierādījies, ka piekļuve ātrai un uzticamai digitālajai infrastruktūrai ir būtiska, lai nodrošinātu pamatpakalpojumu sniegšanu valdībā, izglītībā, veselības aprūpē un medicīnā, kā arī lai uzraudzītu un kontrolētu epidēmiju. Itālija joprojām atpaliek FTTP (optiskās šķiedras kabeļu nodrošināšana līdz telpām) pārklājuma ziņā lauku apvidos. Būtu jāpieņem konkrēti pasākumi, lai novērstu minēto trūkumu, kā arī vēl vairāk veicinātu FTTP izmantošanu.

| (23) | Labi funkcionējoša pētniecības un inovācijas sistēma ir nepārtraukta, saskaņota un uz pierādījumiem balstīta politikas atbalsta rezultāts, ko papildina investīcijas un atbilstošs cilvēkkapitāls. Pašreizējā Covid-19 krīze ir skaidri parādījusi, ka vēl vairāk jāstiprina ātra datu apmaiņa starp pētniekiem, tostarp lietotāja bezmaksas piekļuve rezultātiem un pierādījumiem, kā arī atvērtajai zinātnei. Atvērtās zinātnes, kā arī zinātnes un uzņēmējdarbības sadarbība, neapšaubāmi ir svarīga, lai tirgū ieviestu pētījumu rezultātus, tostarp tos, kas vajadzīgi vakcīnu un terapiju jomā, balstoties uz Itālijas pieredzi medicīnas rūpniecības un pētniecības nozarē. |
| --- | --- |

(23)

Labi funkcionējoša pētniecības un inovācijas sistēma ir nepārtraukta, saskaņota un uz pierādījumiem balstīta politikas atbalsta rezultāts, ko papildina investīcijas un atbilstošs cilvēkkapitāls. Pašreizējā Covid-19 krīze ir skaidri parādījusi, ka vēl vairāk jāstiprina ātra datu apmaiņa starp pētniekiem, tostarp lietotāja bezmaksas piekļuve rezultātiem un pierādījumiem, kā arī atvērtajai zinātnei. Atvērtās zinātnes, kā arī zinātnes un uzņēmējdarbības sadarbība, neapšaubāmi ir svarīga, lai tirgū ieviestu pētījumu rezultātus, tostarp tos, kas vajadzīgi vakcīnu un terapiju jomā, balstoties uz Itālijas pieredzi medicīnas rūpniecības un pētniecības nozarē.

| (24) | Efektīvai valsts pārvaldei ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu, ka netiek aizkavēta to pasākumu īstenošana, kuri pieņemti ārkārtas situācijas risināšanai un ekonomikas atveseļošanas atbalstam. Sociālo pabalstu izmaksa, likviditātes pasākumi un steidzamāka investīciju īstenošana u. c. varētu nebūt efektīva, ja to kavēs trūkumi publiskajā sektorā. Trūkumi ietver ilgstošas procedūras, tostarp civillietās, zemu digitalizācijas līmeni un vāju administratīvo spēju. Procedūras un pārbaudes ir jāveic ātri situācijā, kurā tiek ievērojami palielināti publiskie resursi, lai atbalstītu saimniecisko darbību. Valsts pārvaldes iestāžu digitalizācija pirms Covid-19 krīzes bija nevienmērīga. Iestāžu un plašas sabiedrības mijiedarbība tiešsaistē bija zema. Reģionu un pašvaldību pārvaldīto administratīvo procedūru īpatsvars, kuras var pilnībā sākt un pabeigt digitāli, joprojām ir zems. Covid-19 krīze ir arī atklājusi publisko digitālo pakalpojumu sadarbspējas trūkumu. Lai veicinātu valsts pārvaldes operatīvo reaģētspēju, ir jāuzlabo un jāvienkāršo nozaru noteikumi un vienlaikus jālikvidē atlikušie šķēršļi konkurencei. Visbeidzot, efektīva tiesu sistēma ir ļoti svarīga pievilcīgai, investīcijām un uzņēmējdarbībai labvēlīgai ekonomikai, un tai būs izšķiroša nozīme atveseļošanas procesā, arī ļaujot īstenot efektīvas glābšanas un pārstrukturēšanas sistēmas. |
| --- | --- |

(24)

Efektīvai valsts pārvaldei ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu, ka netiek aizkavēta to pasākumu īstenošana, kuri pieņemti ārkārtas situācijas risināšanai un ekonomikas atveseļošanas atbalstam. Sociālo pabalstu izmaksa, likviditātes pasākumi un steidzamāka investīciju īstenošana u. c. varētu nebūt efektīva, ja to kavēs trūkumi publiskajā sektorā. Trūkumi ietver ilgstošas procedūras, tostarp civillietās, zemu digitalizācijas līmeni un vāju administratīvo spēju. Procedūras un pārbaudes ir jāveic ātri situācijā, kurā tiek ievērojami palielināti publiskie resursi, lai atbalstītu saimniecisko darbību. Valsts pārvaldes iestāžu digitalizācija pirms Covid-19 krīzes bija nevienmērīga. Iestāžu un plašas sabiedrības mijiedarbība tiešsaistē bija zema. Reģionu un pašvaldību pārvaldīto administratīvo procedūru īpatsvars, kuras var pilnībā sākt un pabeigt digitāli, joprojām ir zems. Covid-19 krīze ir arī atklājusi publisko digitālo pakalpojumu sadarbspējas trūkumu. Lai veicinātu valsts pārvaldes operatīvo reaģētspēju, ir jāuzlabo un jāvienkāršo nozaru noteikumi un vienlaikus jālikvidē atlikušie šķēršļi konkurencei. Visbeidzot, efektīva tiesu sistēma ir ļoti svarīga pievilcīgai, investīcijām un uzņēmējdarbībai labvēlīgai ekonomikai, un tai būs izšķiroša nozīme atveseļošanas procesā, arī ļaujot īstenot efektīvas glābšanas un pārstrukturēšanas sistēmas.

| (25) | Itālijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā termiņā līdz ilgtermiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(25)

Itālijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā termiņā līdz ilgtermiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (26) | Valdības pieņemtie pasākumi mājsaimniecību un uzņēmumu atbalstam arī palīdz saglabāt banku nozares kapitalizāciju un noturību pašreizējā sarežģītajā darbības vidē. Neraugoties uz pieņemtajiem riska mazināšanas pasākumiem, tostarp banku uzraudzības iestāžu nodrošināto prudenciālās uzraudzības elastību, Covid-19 pandēmija arī negatīvi ietekmē banku aktīvu kvalitāti visā Savienībā, un paredzams, ka tas turpināsies arī tuvākajās nedēļās un mēnešos, tostarp Itālijā. Tā rezultātā tiek ietekmēti INA samazināšanas centieni, arī tiesu darbības un samazinātas vērtības aktīvu restrukturizācijas darbību palēnināšanās dēļ. Šajā sakarā tas, ka tiek sekmēti ilgtspējīgi risinājumi dzīvotspējīgiem aizņēmējiem, kurus skārusi Covid-19 krīze, tostarp, izvairoties no juridiskiem automātiskiem procesiem, ir svarīgs priekšnoteikums aktīvu kvalitātes aizsardzībai. Vienlaikus, nodrošinot precīzu ziņošanu par aktīvu kvalitātes pasliktināšanos un piesardzīgiem kredītstandartiem, var arī palīdzēt atbalstīt INA sekundārā tirgus darbību un ierobežot negatīvu ietekmi uz esošām INA atsavināšanas iniciatīvām. |
| --- | --- |

(26)

Valdības pieņemtie pasākumi mājsaimniecību un uzņēmumu atbalstam arī palīdz saglabāt banku nozares kapitalizāciju un noturību pašreizējā sarežģītajā darbības vidē. Neraugoties uz pieņemtajiem riska mazināšanas pasākumiem, tostarp banku uzraudzības iestāžu nodrošināto prudenciālās uzraudzības elastību, Covid-19 pandēmija arī negatīvi ietekmē banku aktīvu kvalitāti visā Savienībā, un paredzams, ka tas turpināsies arī tuvākajās nedēļās un mēnešos, tostarp Itālijā. Tā rezultātā tiek ietekmēti INA samazināšanas centieni, arī tiesu darbības un samazinātas vērtības aktīvu restrukturizācijas darbību palēnināšanās dēļ. Šajā sakarā tas, ka tiek sekmēti ilgtspējīgi risinājumi dzīvotspējīgiem aizņēmējiem, kurus skārusi Covid-19 krīze, tostarp, izvairoties no juridiskiem automātiskiem procesiem, ir svarīgs priekšnoteikums aktīvu kvalitātes aizsardzībai. Vienlaikus, nodrošinot precīzu ziņošanu par aktīvu kvalitātes pasliktināšanos un piesardzīgiem kredītstandartiem, var arī palīdzēt atbalstīt INA sekundārā tirgus darbību un ierobežot negatīvu ietekmi uz esošām INA atsavināšanas iniciatīvām.

| (27) | Efektīvai korupcijas novēršanai un sankciju piemērošanai par to var būt svarīga nozīme, lai nodrošinātu Itālijas atveseļošanu pēc Covid-19 krīzes. Pārredzamība publiskajā sektorā un jo īpaši pastiprinātas korupcijas apkarošanas pārbaudes var novērst organizētās noziedzības mēģinājumus iefiltrēties ekonomikas un finanšu apritē, izkropļot publiskā iepirkuma procedūras un plašākā nozīmē novirzīt investīcijām nepieciešamos publiskos resursus. Tajā pašā laikā publiskā iepirkuma procedūrām būtu jāpaliek efektīvām, līdzsvarojot nepieciešamību pēc rūpīgas uzraudzības un nepieciešamību pēc savlaicīguma. Nolēmuma pieņemšanas laiks krimināltiesu apelācijas instancēs joprojām rada bažas, bet parlamentā tiek apspriestas visaptverošas reformas, lai uzlabotu kriminālprocesus. Itālijas pretkorupcijas regulējums nesen ir pastiprināts, taču tas ir jāpabeidz, interešu konflikta gadījumā arī piemērojot sankcijas vēlētām valsts amatpersonām. |
| --- | --- |

(27)

Efektīvai korupcijas novēršanai un sankciju piemērošanai par to var būt svarīga nozīme, lai nodrošinātu Itālijas atveseļošanu pēc Covid-19 krīzes. Pārredzamība publiskajā sektorā un jo īpaši pastiprinātas korupcijas apkarošanas pārbaudes var novērst organizētās noziedzības mēģinājumus iefiltrēties ekonomikas un finanšu apritē, izkropļot publiskā iepirkuma procedūras un plašākā nozīmē novirzīt investīcijām nepieciešamos publiskos resursus. Tajā pašā laikā publiskā iepirkuma procedūrām būtu jāpaliek efektīvām, līdzsvarojot nepieciešamību pēc rūpīgas uzraudzības un nepieciešamību pēc savlaicīguma. Nolēmuma pieņemšanas laiks krimināltiesu apelācijas instancēs joprojām rada bažas, bet parlamentā tiek apspriestas visaptverošas reformas, lai uzlabotu kriminālprocesus. Itālijas pretkorupcijas regulējums nesen ir pastiprināts, taču tas ir jāpabeidz, interešu konflikta gadījumā arī piemērojot sankcijas vēlētām valsts amatpersonām.

| (28) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Itālija sekmēs progresu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(28)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Itālija sekmēs progresu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (29) | Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Itālijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes. |
| --- | --- |

(29)

Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Itālijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes.

| (30) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Itālijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Itālijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Itālijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(30)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Itālijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Itālijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Itālijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (31) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (8) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (8) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

| (32) | Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. 2020. gada valstij adresētie ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomikas nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 1., 2., 3. un 4. ieteikumā, |
| --- | --- |

(32)

Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. 2020. gada valstij adresētie ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomikas nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 1., 2., 3. un 4. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Itālijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Stiprināt veselības aprūpes sistēmas noturību un spējas tādās jomās kā veselības aprūpes darbinieki, kritiski svarīgs medicīniskais aprīkojums un infrastruktūra. Uzlabot koordināciju starp valsts un reģionālajām iestādēm. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nodrošināt pienācīgu ienākumu kompensēšanu un piekļuvi sociālajai aizsardzībai, jo īpaši nestandarta nodarbinātības formu darba ņēmējiem. Mazināt Covid-19 krīzes ietekmi uz nodarbinātību, tostarp, izmantojot elastīgu darba režīmu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai. Stiprināt attālinātas mācības un prasmes, tostarp digitālajā jomā. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nodrošināt tādu pasākumu efektīvu īstenošanu, ar ko nodrošina likviditāti reālajai ekonomikai, tostarp MVU, inovatīviem uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām, un novērš maksājumu kavējumus. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi, jo īpaši uz tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, pētniecību un inovāciju, ilgtspējīgu sabiedrisko transportu, atkritumu un ūdens apsaimniekošanu, kā arī pastiprinātu digitālo infrastruktūru, lai nodrošinātu pamatpakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Uzlabot tiesu sistēmas un valsts pārvaldes efektivitāti. |
| --- | --- |

4.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 69. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  OV C 91I, 20.3.2020., 1. lpp.

7

(8)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

8

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/82 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/82

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Kipras 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Kipras 2020. gada stabilitātes programmu

(2020/C 282/13)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Kipra bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Kipra bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Kipru tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Kipra īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Kipras progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Kiprā pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība. Proti, ļoti augsts ienākumus nenesošu aizdevumu īpatsvars noslogo finanšu sektoru, un liels privātais, valsts un ārējais parāds apgrūtina ekonomiku mērena izaugsmes potenciāla apstākļos. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Kipru tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Kipra īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Kipras progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Kiprā pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība. Proti, ļoti augsts ienākumus nenesošu aizdevumu īpatsvars noslogo finanšu sektoru, un liels privātais, valsts un ārējais parāds apgrūtina ekonomiku mērena izaugsmes potenciāla apstākļos.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Kipra tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Kipra tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas valstī, iespējams, izpaudīsies nevienādi, jo pastāv atšķirīgi specializācijas modeļi; sevišķi tas attiecas uz vietām, kuras lielā mērā paļaujas uz tūrismu un plašākā nozīmē – uz uzņēmējdarbību, kurā pastāv tieša saskare ar patērētājiem. Tas rada risku, ka Kiprā palielināsies teritoriālā nevienlīdzība. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas valstī, iespējams, izpaudīsies nevienādi, jo pastāv atšķirīgi specializācijas modeļi; sevišķi tas attiecas uz vietām, kuras lielā mērā paļaujas uz tūrismu un plašākā nozīmē – uz uzņēmējdarbību, kurā pastāv tieša saskare ar patērētājiem. Tas rada risku, ka Kiprā palielināsies teritoriālā nevienlīdzība. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Kipra savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu iesniedza 2020. gada 7. maijā. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Kipra savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu iesniedza 2020. gada 7. maijā. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Kipru šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu. |
| --- | --- |

(11)

Uz Kipru šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu.

| (12) | Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 1,7 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 4,3 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka 2021. gadā deficīts samazināsies līdz 0,4 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 95,5 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā palielināsies līdz 116,8 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. Turklāt budžeta prognožu pamatā ir riski, proti, konkrētas iespējamās saistības un potenciālās valsts slimnīcu finansēšanas vajadzības valsts veselības apdrošināšanas sistēmas īstenošanas pirmajos gados. |
| --- | --- |

(12)

Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 1,7 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 4,3 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka 2021. gadā deficīts samazināsies līdz 0,4 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 95,5 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā palielināsies līdz 116,8 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. Turklāt budžeta prognožu pamatā ir riski, proti, konkrētas iespējamās saistības un potenciālās valsts slimnīcu finansēšanas vajadzības valsts veselības apdrošināšanas sistēmas īstenošanas pirmajos gados.

| (13) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Kipra ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 4,4 % no IKP. Pasākumi ietver veselības aprūpes pakalpojumu stiprināšanu ar papildu budžetu līdz 0,5 % no IKP, subsidētas algas darba ņēmēju paturēšanai uzņēmumā uzņēmējdarbības pārtraukšanas gadījumā (2,7 % no IKP) un ienākumu atbalstu mazajiem uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām (0,3 % no IKP). Turklāt Kipra ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, lai gan bez tiešas ietekmes uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, tostarp, piemēram, PVN maksājuma atlikšanu uz diviem mēnešiem. Kopumā Kipras veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(13)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Kipra ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 4,4 % no IKP. Pasākumi ietver veselības aprūpes pakalpojumu stiprināšanu ar papildu budžetu līdz 0,5 % no IKP, subsidētas algas darba ņēmēju paturēšanai uzņēmumā uzņēmējdarbības pārtraukšanas gadījumā (2,7 % no IKP) un ienākumu atbalstu mazajiem uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām (0,3 % no IKP). Turklāt Kipra ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, lai gan bez tiešas ietekmes uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, tostarp, piemēram, PVN maksājuma atlikšanu uz diviem mēnešiem. Kopumā Kipras veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (14) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Kipras vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –7 % apmērā no IKP 2020. gadā un –1,8 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā sasniegs 115,7 % no IKP un 2021. gadā – 105 % no IKP. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Kipras vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –7 % apmērā no IKP 2020. gadā un –1,8 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā sasniegs 115,7 % no IKP un 2021. gadā – 105 % no IKP.

| (15) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Kipra 2019. gadā nebija ievērojusi noteikumu par parādu un 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais parāda kritērijs ir ievērots, taču deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Kipra 2019. gadā nebija ievērojusi noteikumu par parādu un 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais parāda kritērijs ir ievērots, taču deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (16) | Kipra reaģēja uz Covid-19 uzliesmojumu ar virkni pasākumu krīzes ekonomiskās ietekmes mazināšanai. Valdība 2020. gada 15. martā nāca klajā ar finansiālā atbalsta programmu, kuras mērķis ir aizsargāt sabiedrības veselību un nodrošināt uzņēmumu un darba devēju ekonomisko izdzīvošanu. Programmā paredzēti 100 miljoni EUR finansiālam atbalstam veselības aprūpes nozarē pandēmijas apkarošanai, tostarp papildu medicīnas, aprūpes un atbalsta personāla pieņemšanai darbā, kā arī aprīkojumam un infrastruktūrai. Tajā ir izklāstīta virkne pasākumu, kas atbalstītu uzņēmumus, uzlabojot likviditāti, piemēram, atbalsta shēmas uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām un PVN maksājumu pagaidu apturēšana uzņēmumiem. Pasākumu kopums ietver arī īpašu atbalstu 11 miljonu EUR apmērā, kas palīdzēs atgūties tūrisma nozarei. |
| --- | --- |

(16)

Kipra reaģēja uz Covid-19 uzliesmojumu ar virkni pasākumu krīzes ekonomiskās ietekmes mazināšanai. Valdība 2020. gada 15. martā nāca klajā ar finansiālā atbalsta programmu, kuras mērķis ir aizsargāt sabiedrības veselību un nodrošināt uzņēmumu un darba devēju ekonomisko izdzīvošanu. Programmā paredzēti 100 miljoni EUR finansiālam atbalstam veselības aprūpes nozarē pandēmijas apkarošanai, tostarp papildu medicīnas, aprūpes un atbalsta personāla pieņemšanai darbā, kā arī aprīkojumam un infrastruktūrai. Tajā ir izklāstīta virkne pasākumu, kas atbalstītu uzņēmumus, uzlabojot likviditāti, piemēram, atbalsta shēmas uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām un PVN maksājumu pagaidu apturēšana uzņēmumiem. Pasākumu kopums ietver arī īpašu atbalstu 11 miljonu EUR apmērā, kas palīdzēs atgūties tūrisma nozarei.

| (17) | Covid-19 krīze liecina par nepieciešamību virzīt investīcijas tā, lai uzlabotu un modernizētu sabiedrības veselības aprūpi, atjaunotu tās spējas un īstenotu veselības aprūpes reformu. Jaunā veselības aprūpes sistēma nodrošina labāku piekļuvi primārās aprūpes pakalpojumiem, atbilstošiem norādījumiem un ārstēšanai, pamatojoties uz klīniskajiem protokoliem. Tā paredz arī vispārējas tiesības uz cenas ziņā pieejamiem veselības aprūpes pakalpojumiem saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu. Kiprai ir izstrādāts ārkārtas plāns rīcībai pandēmijas situācijā, un tā ir piešķīrusi papildu resursus infekcijas izplatīšanās novēršanai un tās ietekmes pārvaldībai. Vidējā termiņā Kiprai ir jāvirza investīcijas tā, lai palielinātu veselības aprūpes sistēmas efektivitāti, piekļūstamību un vispārējo noturību. Ar papildu resursiem veselības aprūpes sistēmai būtu jānovērš turpmāks medicīniskā personāla, kritiski svarīgu medicīnas preču un infrastruktūras trūkums. Lai nodrošinātu piekļuvi veselības aprūpei un vispārēju segumu, būtiska nozīme ir veselības aprūpes reformas raitai īstenošanai saskaņā ar plānu. Digitāli veselības aizsardzības risinājumi un jaunas lietojumprogrammas palīdzētu veicināt e-veselības pakalpojumu ieviešanu un uzlabot telekonsultācijas un brīdināšanas mehānismus. Ļoti svarīga ir politika, kas uzlabo slimnīcu kapacitāti, pievēršas veselības aprūpes darbinieku darba apstākļiem un nodrošina individuālo aizsardzības līdzekļu izmantošanu, testēšanu, zāles un medicīniskās ierīces. Ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas un nepieciešamību atbalstīt visneaizsargātākos, tostarp cilvēkus ar invaliditāti, būtiska nozīme ir ilgtermiņa aprūpes, kā arī primārās un ambulatorās aprūpes integrācijai. |
| --- | --- |

(17)

Covid-19 krīze liecina par nepieciešamību virzīt investīcijas tā, lai uzlabotu un modernizētu sabiedrības veselības aprūpi, atjaunotu tās spējas un īstenotu veselības aprūpes reformu. Jaunā veselības aprūpes sistēma nodrošina labāku piekļuvi primārās aprūpes pakalpojumiem, atbilstošiem norādījumiem un ārstēšanai, pamatojoties uz klīniskajiem protokoliem. Tā paredz arī vispārējas tiesības uz cenas ziņā pieejamiem veselības aprūpes pakalpojumiem saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu. Kiprai ir izstrādāts ārkārtas plāns rīcībai pandēmijas situācijā, un tā ir piešķīrusi papildu resursus infekcijas izplatīšanās novēršanai un tās ietekmes pārvaldībai. Vidējā termiņā Kiprai ir jāvirza investīcijas tā, lai palielinātu veselības aprūpes sistēmas efektivitāti, piekļūstamību un vispārējo noturību. Ar papildu resursiem veselības aprūpes sistēmai būtu jānovērš turpmāks medicīniskā personāla, kritiski svarīgu medicīnas preču un infrastruktūras trūkums. Lai nodrošinātu piekļuvi veselības aprūpei un vispārēju segumu, būtiska nozīme ir veselības aprūpes reformas raitai īstenošanai saskaņā ar plānu. Digitāli veselības aizsardzības risinājumi un jaunas lietojumprogrammas palīdzētu veicināt e-veselības pakalpojumu ieviešanu un uzlabot telekonsultācijas un brīdināšanas mehānismus. Ļoti svarīga ir politika, kas uzlabo slimnīcu kapacitāti, pievēršas veselības aprūpes darbinieku darba apstākļiem un nodrošina individuālo aizsardzības līdzekļu izmantošanu, testēšanu, zāles un medicīniskās ierīces. Ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas un nepieciešamību atbalstīt visneaizsargātākos, tostarp cilvēkus ar invaliditāti, būtiska nozīme ir ilgtermiņa aprūpes, kā arī primārās un ambulatorās aprūpes integrācijai.

| (18) | Pēc noturīgām pozitīvām tendencēm darba tirgū pēdējos gados Kipra veselības krīzes dēļ tagad saskarsies ar problēmām nodarbinātības līmeņa ziņā. Ir nepieciešami turpmāki centieni, lai mazinātu krīzes sociālekonomisko ietekmi. Kipra jau ir pieņēmusi ārkārtas pasākumus, tostarp īstermiņa darbalaika režīmu un bezdarbnieka pabalstu attiecināšanu arī uz pašnodarbinātām personām. Svarīgi būs saglabāt nodarbinātību un nodrošināt izziņoto pasākumu īstenošanu, rūpīgi konsultējoties ar sociālajiem partneriem. Ļoti svarīgi būs stiprināt valsts nodarbinātības dienestu spējas ar pastāvīgiem darbiniekiem, jo īpaši, nodrošinot to nodarbinātības konsultantu pakalpojumu nepārtrauktību, kuru pagaidu līgumiem termiņš beidzas 2020. gada otrajā pusē. Tādējādi tiks novērsta turpmāka spriedze šajos dienestos un tiks sniegts efektīvs atbalsts nesenajiem bezdarbniekiem un citām neaizsargātām grupām, piemēram, jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, ilgtermiņa bezdarbniekiem un personām ar invaliditāti. Papildu uzmanība īpaši jāpievērš tam, lai atbalstītu pāreju no skolas uz darba dzīvi un informētu jauniešus, jo nesenie absolventi var saskarties ar papildu grūtībām darba atrašanā. |
| --- | --- |

(18)

Pēc noturīgām pozitīvām tendencēm darba tirgū pēdējos gados Kipra veselības krīzes dēļ tagad saskarsies ar problēmām nodarbinātības līmeņa ziņā. Ir nepieciešami turpmāki centieni, lai mazinātu krīzes sociālekonomisko ietekmi. Kipra jau ir pieņēmusi ārkārtas pasākumus, tostarp īstermiņa darbalaika režīmu un bezdarbnieka pabalstu attiecināšanu arī uz pašnodarbinātām personām. Svarīgi būs saglabāt nodarbinātību un nodrošināt izziņoto pasākumu īstenošanu, rūpīgi konsultējoties ar sociālajiem partneriem. Ļoti svarīgi būs stiprināt valsts nodarbinātības dienestu spējas ar pastāvīgiem darbiniekiem, jo īpaši, nodrošinot to nodarbinātības konsultantu pakalpojumu nepārtrauktību, kuru pagaidu līgumiem termiņš beidzas 2020. gada otrajā pusē. Tādējādi tiks novērsta turpmāka spriedze šajos dienestos un tiks sniegts efektīvs atbalsts nesenajiem bezdarbniekiem un citām neaizsargātām grupām, piemēram, jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, ilgtermiņa bezdarbniekiem un personām ar invaliditāti. Papildu uzmanība īpaši jāpievērš tam, lai atbalstītu pāreju no skolas uz darba dzīvi un informētu jauniešus, jo nesenie absolventi var saskarties ar papildu grūtībām darba atrašanā.

| (19) | Covid-19 uzliesmojuma dēļ ir vajadzīgi atbilstoši pasākumi, kas mazinātu sociālo ietekmi, noturētu mājsaimniecību ienākumu līmeni un nodrošinātu ātru ekonomikas atveseļošanu. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 8,6 %, bet 2021. gadā mazināsies līdz 7,5 %. Domājams, ārējais pieprasījums pēc pakalpojumiem ievērojami samazināsies, jo paredzams, ka krīze īpaši smagi skars tūrisma nozari. Būtu jānodrošina pienācīga ienākumu kompensācija visiem skartajiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, ieskaitot tos, kuriem nav piekļuves sociālajai aizsardzībai. Sociālās aizsardzības shēmām ir jāaizsargā nodarbinātie, pašnodarbinātie un bezdarbnieki. Būtu jānostiprina vispārējā sociālās aizsardzības sistēma, lai novērstu nabadzības un nevienlīdzības pieaugumu, jo īpaši, pievēršoties visneaizsargātākajiem, tostarp bērniem, ekonomiski neaktīvām personām, nedeklarētiem darba ņēmējiem un personām ar migrantu izcelsmi. |
| --- | --- |

(19)

Covid-19 uzliesmojuma dēļ ir vajadzīgi atbilstoši pasākumi, kas mazinātu sociālo ietekmi, noturētu mājsaimniecību ienākumu līmeni un nodrošinātu ātru ekonomikas atveseļošanu. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 8,6 %, bet 2021. gadā mazināsies līdz 7,5 %. Domājams, ārējais pieprasījums pēc pakalpojumiem ievērojami samazināsies, jo paredzams, ka krīze īpaši smagi skars tūrisma nozari. Būtu jānodrošina pienācīga ienākumu kompensācija visiem skartajiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, ieskaitot tos, kuriem nav piekļuves sociālajai aizsardzībai. Sociālās aizsardzības shēmām ir jāaizsargā nodarbinātie, pašnodarbinātie un bezdarbnieki. Būtu jānostiprina vispārējā sociālās aizsardzības sistēma, lai novērstu nabadzības un nevienlīdzības pieaugumu, jo īpaši, pievēršoties visneaizsargātākajiem, tostarp bērniem, ekonomiski neaktīvām personām, nedeklarētiem darba ņēmējiem un personām ar migrantu izcelsmi.

| (20) | Ļoti svarīgi, iesaistot sociālos partnerus, ir veicināt elastīgu darba režīmu, īpaši tāldarba veidā. Īstermiņā tas atbalstīs darba ņēmējus, kuriem ir neparedzēti jāaprūpē bērni un citi apgādājamie, savukārt ilgtermiņā veicinās to sieviešu atgriešanos darba tirgū, kuras ir neaktīvas aprūpes pienākumu dēļ. Tā kā vecāka gadagājuma cilvēkiem un cilvēkiem ar hroniskām slimībām smagas slimības risks vīrusa dēļ ir palielinājies, investīcijas kvalitatīvos ilgtermiņa aprūpes pakalpojumos ir ļoti svarīgas, lai nodrošinātu to nepārtrauktu sniegšanu un efektivitāti īstermiņā un vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(20)

Ļoti svarīgi, iesaistot sociālos partnerus, ir veicināt elastīgu darba režīmu, īpaši tāldarba veidā. Īstermiņā tas atbalstīs darba ņēmējus, kuriem ir neparedzēti jāaprūpē bērni un citi apgādājamie, savukārt ilgtermiņā veicinās to sieviešu atgriešanos darba tirgū, kuras ir neaktīvas aprūpes pienākumu dēļ. Tā kā vecāka gadagājuma cilvēkiem un cilvēkiem ar hroniskām slimībām smagas slimības risks vīrusa dēļ ir palielinājies, investīcijas kvalitatīvos ilgtermiņa aprūpes pakalpojumos ir ļoti svarīgas, lai nodrošinātu to nepārtrauktu sniegšanu un efektivitāti īstermiņā un vidējā termiņā.

| (21) | Šajā krīzes situācijā ir būtiski uzlabot izglītības un apmācības kvalitāti, efektivitāti un atbilstību darba tirgus prasībām, lai nodrošinātu ātru darba tirgus atveseļošanu. Cilvēku nodrošināšana ar vajadzīgajām prasmēm ir vēl jo svarīgāka laikā, kad arvien lielākam skaitam ir risks zaudēt darbu un pēc tam jābūt gataviem pārejai uz citu darbu. Mobilitātes ierobežojumi padarīja uzskatāmākas problēmas saistībā ar digitālo prasmju zemo līmeni Kiprā. Tas negatīvi ietekmē tādas tiešsaistes darbības kā tāldarbs, attālinātas mācības un e-veselības pakalpojumu izmantošana. No kvalitatīvas digitālās izglītības un attālinātu mācību viedokļa ļoti svarīga ir vienlīdzīga piekļuve IT infrastruktūrai un internetam (ieskaitot nelabvēlīgā situācijā esošus izglītojamos), kā arī labi apmācīti skolotāji. Lai tiktu galā ar zemajiem vispārējiem izglītības un apmācības rezultātiem un uzlabotu prasmes plašākā nozīmē, ir būtiski turpināt izglītības reformu, vienlaikus ieguldot digitālās mācīšanās, mācīšanās darbavietā un māceklības apmācības risinājumos, kā arī skolotāju un pasniedzēju prasmēs efektīvi izmantot IT rīkus. Būtu jāmeklē risinājums nepietiekamām pamatprasmēm, kā arī jāpalielina līdzdalība pieaugušo izglītībā. Lai paātrinātu pieteikšanos, pārkvalificēšanās programmas iespēju robežās varētu izstrādāt lietošanai tiešsaistē, bet pēc pandēmijas ierobežošanas tajās pēc nepieciešamības iekļaut klātienes nodarbības. |
| --- | --- |

(21)

Šajā krīzes situācijā ir būtiski uzlabot izglītības un apmācības kvalitāti, efektivitāti un atbilstību darba tirgus prasībām, lai nodrošinātu ātru darba tirgus atveseļošanu. Cilvēku nodrošināšana ar vajadzīgajām prasmēm ir vēl jo svarīgāka laikā, kad arvien lielākam skaitam ir risks zaudēt darbu un pēc tam jābūt gataviem pārejai uz citu darbu. Mobilitātes ierobežojumi padarīja uzskatāmākas problēmas saistībā ar digitālo prasmju zemo līmeni Kiprā. Tas negatīvi ietekmē tādas tiešsaistes darbības kā tāldarbs, attālinātas mācības un e-veselības pakalpojumu izmantošana. No kvalitatīvas digitālās izglītības un attālinātu mācību viedokļa ļoti svarīga ir vienlīdzīga piekļuve IT infrastruktūrai un internetam (ieskaitot nelabvēlīgā situācijā esošus izglītojamos), kā arī labi apmācīti skolotāji. Lai tiktu galā ar zemajiem vispārējiem izglītības un apmācības rezultātiem un uzlabotu prasmes plašākā nozīmē, ir būtiski turpināt izglītības reformu, vienlaikus ieguldot digitālās mācīšanās, mācīšanās darbavietā un māceklības apmācības risinājumos, kā arī skolotāju un pasniedzēju prasmēs efektīvi izmantot IT rīkus. Būtu jāmeklē risinājums nepietiekamām pamatprasmēm, kā arī jāpalielina līdzdalība pieaugušo izglītībā. Lai paātrinātu pieteikšanos, pārkvalificēšanās programmas iespēju robežās varētu izstrādāt lietošanai tiešsaistē, bet pēc pandēmijas ierobežošanas tajās pēc nepieciešamības iekļaut klātienes nodarbības.

| (22) | Gan krīzes laikā, gan pēc tās ir un būs vajadzīgi ievērojami līdzekļi uzņēmumu atbalstam. Lai uzņēmumi varētu turpināt strādāt, bet darbinieki – saņemt algas, ir būtiski nodrošināt pienācīgu piekļuvi finansējumam un likviditātei, īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) gadījumā. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Kipra ir ieviesusi īpašu mazo uzņēmumu atbalsta shēmu, kas subsidē algu maksājumus uzņēmumiem, kuros ir ne vairāk kā pieci darbinieki. Turklāt tūlītējais spiediens tiks mazināts, apturot palielinātās iemaksas valsts veselības aprūpes sistēmā un atliekot nodokļu (piemēram, PVN) maksājumus. Liela nozīme ir ātrai administratīvai koordinācijai, praktiskam atbalstam un efektīvai saziņai par MVU pieejamo palīdzību sadarbībā ar MVU atbalsta struktūrām un uzņēmējdarbības organizācijām. Arī tas, ka valsts iestādes ātrāk veic savus līgumsaistību maksājumus, var palīdzēt uzlabot MVU naudas plūsmu. Jaundibinātiem jaunuzņēmumiem un augošiem uzņēmumiem var būt vajadzīgs īpašs atbalsts, piemēram, kā valsts struktūru daļas pašu kapitālā un stimuli riska kapitāla fondiem ieguldījumu palielināšanai šajos uzņēmumos. Joprojām ir svarīgi īstenot finanšu instrumentus, kas sagatavoti pirms krīzes (Kipras Enerģētikas fonds). |
| --- | --- |

(22)

Gan krīzes laikā, gan pēc tās ir un būs vajadzīgi ievērojami līdzekļi uzņēmumu atbalstam. Lai uzņēmumi varētu turpināt strādāt, bet darbinieki – saņemt algas, ir būtiski nodrošināt pienācīgu piekļuvi finansējumam un likviditātei, īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) gadījumā. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Kipra ir ieviesusi īpašu mazo uzņēmumu atbalsta shēmu, kas subsidē algu maksājumus uzņēmumiem, kuros ir ne vairāk kā pieci darbinieki. Turklāt tūlītējais spiediens tiks mazināts, apturot palielinātās iemaksas valsts veselības aprūpes sistēmā un atliekot nodokļu (piemēram, PVN) maksājumus. Liela nozīme ir ātrai administratīvai koordinācijai, praktiskam atbalstam un efektīvai saziņai par MVU pieejamo palīdzību sadarbībā ar MVU atbalsta struktūrām un uzņēmējdarbības organizācijām. Arī tas, ka valsts iestādes ātrāk veic savus līgumsaistību maksājumus, var palīdzēt uzlabot MVU naudas plūsmu. Jaundibinātiem jaunuzņēmumiem un augošiem uzņēmumiem var būt vajadzīgs īpašs atbalsts, piemēram, kā valsts struktūru daļas pašu kapitālā un stimuli riska kapitāla fondiem ieguldījumu palielināšanai šajos uzņēmumos. Joprojām ir svarīgi īstenot finanšu instrumentus, kas sagatavoti pirms krīzes (Kipras Enerģētikas fonds).

| (23) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp veicot attiecīgas reformas. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanu un turpmāku izaugsmi, ir ārkārtīgi svarīgi efektīvi aizsargāt un izmantot valsts dabas resursus. Lai saglabātu valsts pievilcību tūristiem, ir jārisina problēmas, kas saistītas ar pāreju uz zaļo enerģiju, efektīvu atkritumu un ūdens apsaimniekošanu, kā arī dabas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību. Lai gan ievērojami ieguldījumi jau tiek veikti, ir jāpasteidzina vēl lielākas investīcijas šajās jomās. Kipra saskaras ar nopietnām problēmām sava 2030. gada mērķa izpildē saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisijām, uz kurām neattiecas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma. Šīs problēmas ir jārisina, savlaicīgi plānojot un pieņemot papildu pasākumus saskaņā ar valsts nacionālo enerģētikas un klimata plānu. Šādiem pasākumiem būs vajadzīgas investīcijas, īpaši tādās jomās kā atjaunojamā enerģija, energoefektivitāte un ilgtspējīgs transports, kuras var arī palīdzēt nodrošināt spēcīgu stimulu zaļajai pārejai. Kiprai arī jāuzlabo atkritumu apsaimniekošanas sistēma un aprites ekonomika. Joprojām tiek saražots ievērojami vairāk atkritumu nekā vidēji Savienībā, savukārt pārstrādes rādītāji joprojām ir ievērojami zemāki par Savienības vidējiem. Arī atkritumu apglabāšanas līmenis poligonos ir ļoti augsts. Ūdens resursu un notekūdeņu apsaimniekošanas jomā, īpaši pilsētu teritorijās, ir vērojama neefektivitāte. Sausums un ūdens trūkums ir visproblemātiskākās jomas, un nepietiekama politiskā reakcija varētu ietekmēt valsts lauku ekonomiku un tūrismu. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Kiprai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Kiprai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(23)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp veicot attiecīgas reformas. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanu un turpmāku izaugsmi, ir ārkārtīgi svarīgi efektīvi aizsargāt un izmantot valsts dabas resursus. Lai saglabātu valsts pievilcību tūristiem, ir jārisina problēmas, kas saistītas ar pāreju uz zaļo enerģiju, efektīvu atkritumu un ūdens apsaimniekošanu, kā arī dabas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību. Lai gan ievērojami ieguldījumi jau tiek veikti, ir jāpasteidzina vēl lielākas investīcijas šajās jomās. Kipra saskaras ar nopietnām problēmām sava 2030. gada mērķa izpildē saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisijām, uz kurām neattiecas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma. Šīs problēmas ir jārisina, savlaicīgi plānojot un pieņemot papildu pasākumus saskaņā ar valsts nacionālo enerģētikas un klimata plānu. Šādiem pasākumiem būs vajadzīgas investīcijas, īpaši tādās jomās kā atjaunojamā enerģija, energoefektivitāte un ilgtspējīgs transports, kuras var arī palīdzēt nodrošināt spēcīgu stimulu zaļajai pārejai. Kiprai arī jāuzlabo atkritumu apsaimniekošanas sistēma un aprites ekonomika. Joprojām tiek saražots ievērojami vairāk atkritumu nekā vidēji Savienībā, savukārt pārstrādes rādītāji joprojām ir ievērojami zemāki par Savienības vidējiem. Arī atkritumu apglabāšanas līmenis poligonos ir ļoti augsts. Ūdens resursu un notekūdeņu apsaimniekošanas jomā, īpaši pilsētu teritorijās, ir vērojama neefektivitāte. Sausums un ūdens trūkums ir visproblemātiskākās jomas, un nepietiekama politiskā reakcija varētu ietekmēt valsts lauku ekonomiku un tūrismu. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Kiprai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Kiprai optimāli izmantot minēto fondu.

| (24) | Covid-19 radītie pārvietošanās ierobežojumi parādīja, cik svarīga nozīme ir modernai digitālajai infrastruktūrai, vispārējai interneta piekļuvei un digitālo pakalpojumu pieejamībai. Investīcijas digitālajā ekonomikā ir būtiskas, lai stiprinātu ražīgumu un veicinātu ekonomikas atveseļošanu pēc krīzes. Kipras rādītājs Komisijas 2020. gada Digitālās ekonomikas un sabiedrības indeksā ir zems. Tikai 45 % Kipras iedzīvotāju vecumā no 16 līdz 74 gadiem ir vismaz digitālās pamatprasmes, un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju speciālisti salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju joprojām veido mazāku darbaspēka īpatsvaru (2,7 % salīdzinājumā ar 3,9 %), tādējādi kavējot digitālās ekonomikas potenciāla izmantošanu. Tiešsaistes mijiedarbība starp valsts iestādēm un iedzīvotājiem ir zema, un tiešsaistē sazinās tikai 51 % Kipras iedzīvotāju. E-komercijas līmenis (t. i., MVU, kas pārdod tiešsaistē, e-komercijas apgrozījums un pārrobežu tirdzniecība tiešsaistē) uzlabojas (31,8 % 2019. gadā salīdzinājumā ar 29,4 % 2018. gadā), taču tas joprojām ir zemāks par Savienības vidējo rādītāju –40,1 %. |
| --- | --- |

(24)

Covid-19 radītie pārvietošanās ierobežojumi parādīja, cik svarīga nozīme ir modernai digitālajai infrastruktūrai, vispārējai interneta piekļuvei un digitālo pakalpojumu pieejamībai. Investīcijas digitālajā ekonomikā ir būtiskas, lai stiprinātu ražīgumu un veicinātu ekonomikas atveseļošanu pēc krīzes. Kipras rādītājs Komisijas 2020. gada Digitālās ekonomikas un sabiedrības indeksā ir zems. Tikai 45 % Kipras iedzīvotāju vecumā no 16 līdz 74 gadiem ir vismaz digitālās pamatprasmes, un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju speciālisti salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju joprojām veido mazāku darbaspēka īpatsvaru (2,7 % salīdzinājumā ar 3,9 %), tādējādi kavējot digitālās ekonomikas potenciāla izmantošanu. Tiešsaistes mijiedarbība starp valsts iestādēm un iedzīvotājiem ir zema, un tiešsaistē sazinās tikai 51 % Kipras iedzīvotāju. E-komercijas līmenis (t. i., MVU, kas pārdod tiešsaistē, e-komercijas apgrozījums un pārrobežu tirdzniecība tiešsaistē) uzlabojas (31,8 % 2019. gadā salīdzinājumā ar 29,4 % 2018. gadā), taču tas joprojām ir zemāks par Savienības vidējo rādītāju –40,1 %.

| (25) | Kipra var turpināt uzlabot savu pētniecības un inovācijas sistēmu, lai atbalstītu ražīguma pieaugumu un nepieciešamo digitālo un vides pāreju pēc pandēmijas. Uzņēmumu zemā pētniecības un inovācijas absorbcijas spēja pazemina Kipras konkurētspēju. Sadarbības uzlabošana starp akadēmiskajām aprindām un uzņēmumiem un pētniecības rezultātu komercializācija joprojām ir viena no galvenajām jomām, kur nepieciešama steidzama rīcība. Tomēr nesen ir veikti daudzsološi pasākumi, piemēram, ir izveidota jauna Pētniecības, inovācijas un digitālās politikas viceministrija, iecelts jauns pētniecības, inovācijas un digitālās politikas ministra vietnieks, kā arī izveidots jaunais Kipras pētniecības un inovācijas stratēģiskais satvars 2019.–2023. gadam (“Inovācijas Kiprai”), kurā noteikts augstāks pētniecības un izstrādes mērķis 1,5 % apmērā no IKP līdz 2023. gadam (salīdzinājumā ar pašreizējiem 0,56 %). |
| --- | --- |

(25)

Kipra var turpināt uzlabot savu pētniecības un inovācijas sistēmu, lai atbalstītu ražīguma pieaugumu un nepieciešamo digitālo un vides pāreju pēc pandēmijas. Uzņēmumu zemā pētniecības un inovācijas absorbcijas spēja pazemina Kipras konkurētspēju. Sadarbības uzlabošana starp akadēmiskajām aprindām un uzņēmumiem un pētniecības rezultātu komercializācija joprojām ir viena no galvenajām jomām, kur nepieciešama steidzama rīcība. Tomēr nesen ir veikti daudzsološi pasākumi, piemēram, ir izveidota jauna Pētniecības, inovācijas un digitālās politikas viceministrija, iecelts jauns pētniecības, inovācijas un digitālās politikas ministra vietnieks, kā arī izveidots jaunais Kipras pētniecības un inovācijas stratēģiskais satvars 2019.–2023. gadam (“Inovācijas Kiprai”), kurā noteikts augstāks pētniecības un izstrādes mērķis 1,5 % apmērā no IKP līdz 2023. gadam (salīdzinājumā ar pašreizējiem 0,56 %).

| (26) | Cīņai pret agresīvu nodokļu plānošanu ir būtiska nozīme nodokļu sistēmu efektivitātes un taisnīguma uzlabošanā, kā atzīts 2020. gada ieteikumā par eurozonas ekonomikas politiku. Nodokļu maksātāju agresīvo nodokļu plānošanas stratēģiju blakusietekme nozīmē, ka papildus Savienības tiesiskajam regulējumam ir nepieciešama koordinēta politiskā rīcība valsts līmenī. Ekonomiskie pierādījumi liecina, ka Kipras nodokļu noteikumi tiek izmantoti agresīvai nodokļu plānošanai. Kipra ir spērusi soļus šīs problēmas risināšanai, īstenojot starptautiskas un Eiropas iniciatīvas un veicot dažus papildu valsts pasākumus. Tomēr agresīvu nodokļu plānošanu arī turpmāk var veicināt tādas sistēmas iezīmes kā nodokļu neieturēšana par dividendēm, procentu un honorāru maksājumiem, ko Kiprā bāzēti uzņēmumi pārskaita trešo valstu rezidentiem, un noteikumi par uzņēmumu ienākuma nodokļa rezidenci. Ir cieši jāuzrauga fiktīvo procentu samazināšanas shēma. Visbeidzot, shēmu investoru naturalizācijai Kiprā izņēmuma kārtā un investoru uzturēšanās shēmu ESAO ir iekļāvusi sarakstā kā shēmas ar potenciāli augstu ļaunprātīgas izmantošanas risku. Kipra ir sagatavojusi un iesniegusi juridiskai pārbaudei likumprojektus, ar kuriem ievieš nodokļu ieturēšanu par dividenžu, procentu un honorāru maksājumiem uz valstīm, kuras iekļautas ES saraksta ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, I pielikumā. Papildus esošajai pārvaldībai un kontrolei Kipra ir arī sagatavojusi un iesniegusi juridiskai pārbaudei uz inkorporāciju balstīta uzņēmumu ienākuma nodokļa rezidences testa ieviešanu. Šo pasākumu efektivitāte cīņā pret agresīvu nodokļu plānošanu būs jāizvērtē. |
| --- | --- |

(26)

Cīņai pret agresīvu nodokļu plānošanu ir būtiska nozīme nodokļu sistēmu efektivitātes un taisnīguma uzlabošanā, kā atzīts 2020. gada ieteikumā par eurozonas ekonomikas politiku. Nodokļu maksātāju agresīvo nodokļu plānošanas stratēģiju blakusietekme nozīmē, ka papildus Savienības tiesiskajam regulējumam ir nepieciešama koordinēta politiskā rīcība valsts līmenī. Ekonomiskie pierādījumi liecina, ka Kipras nodokļu noteikumi tiek izmantoti agresīvai nodokļu plānošanai. Kipra ir spērusi soļus šīs problēmas risināšanai, īstenojot starptautiskas un Eiropas iniciatīvas un veicot dažus papildu valsts pasākumus. Tomēr agresīvu nodokļu plānošanu arī turpmāk var veicināt tādas sistēmas iezīmes kā nodokļu neieturēšana par dividendēm, procentu un honorāru maksājumiem, ko Kiprā bāzēti uzņēmumi pārskaita trešo valstu rezidentiem, un noteikumi par uzņēmumu ienākuma nodokļa rezidenci. Ir cieši jāuzrauga fiktīvo procentu samazināšanas shēma. Visbeidzot, shēmu investoru naturalizācijai Kiprā izņēmuma kārtā un investoru uzturēšanās shēmu ESAO ir iekļāvusi sarakstā kā shēmas ar potenciāli augstu ļaunprātīgas izmantošanas risku. Kipra ir sagatavojusi un iesniegusi juridiskai pārbaudei likumprojektus, ar kuriem ievieš nodokļu ieturēšanu par dividenžu, procentu un honorāru maksājumiem uz valstīm, kuras iekļautas ES saraksta ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, I pielikumā. Papildus esošajai pārvaldībai un kontrolei Kipra ir arī sagatavojusi un iesniegusi juridiskai pārbaudei uz inkorporāciju balstīta uzņēmumu ienākuma nodokļa rezidences testa ieviešanu. Šo pasākumu efektivitāte cīņā pret agresīvu nodokļu plānošanu būs jāizvērtē.

| (27) | Efektīva tiesu sistēma joprojām ir svarīga pievilcīgas, investīcijām un uzņēmējdarbībai labvēlīgas ekonomikas sastāvdaļa, un tai būs izšķiroša nozīme ekonomikas atveseļošanas procesā. Tas, ka tiesu sistēma darbojas ļoti neefektīvi, joprojām apdraud līgumu izpildi, kā arī liedz ātri izskatīt civillietas un komerclietas. Ir izsludinātas vairākas reformas, lai risinātu būtiskākās tiesu sistēmas problēmas Kiprā, jo īpaši tādas kā novecojuši civilprocesa noteikumi un tiesu digitalizācija, lielais neizskatīto lietu skaits un tiesnešu mūžizglītības trūkums, taču progress joprojām ir lēns. |
| --- | --- |

(27)

Efektīva tiesu sistēma joprojām ir svarīga pievilcīgas, investīcijām un uzņēmējdarbībai labvēlīgas ekonomikas sastāvdaļa, un tai būs izšķiroša nozīme ekonomikas atveseļošanas procesā. Tas, ka tiesu sistēma darbojas ļoti neefektīvi, joprojām apdraud līgumu izpildi, kā arī liedz ātri izskatīt civillietas un komerclietas. Ir izsludinātas vairākas reformas, lai risinātu būtiskākās tiesu sistēmas problēmas Kiprā, jo īpaši tādas kā novecojuši civilprocesa noteikumi un tiesu digitalizācija, lielais neizskatīto lietu skaits un tiesnešu mūžizglītības trūkums, taču progress joprojām ir lēns.

| (28) | Valsts pārvaldes noturības un efektivitātes stiprināšana ir būtiska, lai nodrošinātu atveseļošanas pasākumu ātru un efektīvu īstenošanu Kiprā pēc Covid-19. Lai novērstu šķēršļus saskaņotai īstenošanai, investīcijām un pakalpojumu sniegšanai valstī, ir jāuzlabo koordinācija starp centrālo un vietējo valdību un jānovērš sadrumstalotība un neefektivitāte vietējā līmenī. Publiskās pārvaldes digitalizācijas paātrināšana ir būtiska, lai nodrošinātu tās darbības nepārtrauktību, kā arī iedzīvotāju un uzņēmumu pastāvīgu un efektīvu piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(28)

Valsts pārvaldes noturības un efektivitātes stiprināšana ir būtiska, lai nodrošinātu atveseļošanas pasākumu ātru un efektīvu īstenošanu Kiprā pēc Covid-19. Lai novērstu šķēršļus saskaņotai īstenošanai, investīcijām un pakalpojumu sniegšanai valstī, ir jāuzlabo koordinācija starp centrālo un vietējo valdību un jānovērš sadrumstalotība un neefektivitāte vietējā līmenī. Publiskās pārvaldes digitalizācijas paātrināšana ir būtiska, lai nodrošinātu tās darbības nepārtrauktību, kā arī iedzīvotāju un uzņēmumu pastāvīgu un efektīvu piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem.

| (29) | Kiprai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(29)

Kiprai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (30) | Lai pārvarētu Covid-19 krīzi un atbalstītu ekonomiku, ir būtiski aizsargāt banku sistēmas vispārējo stabilitāti un pārvaldīt finanšu stabilitātes riskus. Lai gan banku sektora stabilitāte pēdējos gados ir ievērojami uzlabojusies, pandēmija rada spriedzi bankām, palielinot kredītrisku un radot spiedienu uz rentabilitāti un kapitalizāciju. Neaizsargātība un problēmas izriet no privātā sektora ar pārmērīgām parādsaistībām un ienākumus nenesošu aizdevumu (INA) lielā apjoma, kas ierobežo kreditēšanas atbalsta apmēru. Kipras banku sektorā ir otrais augstākais INA īpatsvars eurozonā. Tāpēc centieni samazināt INA joprojām ir prioritāte, it sevišķi pievēršoties “atlikušajiem INA”, kam jau sen vajadzēja būt atmaksātiem pirms Covid-19 krīzes sākuma. Lai sasniegtu šo mērķi, ir būtiski panākt progresu attiecībā uz valstij piederošo aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumu (KEDIPES), tostarp tā organizatorisko modeli un stratēģiju. ESTIA shēmas mērķis ir pienācīgi atbalstīt un aizsargāt neaizsargātus aizņēmējus, taču joprojām ir svarīgi šo mērķi līdzsvarot ar maksājumu kultūras uzlabošanu. Šajā sakarā prasījumu izpildes stiprināšana un maksātnespējas regulējuma izmantošanas veicināšana palīdzētu nodrošināt slikto kredītu ilgtspējīgu pārstrukturēšanu. Turklāt svarīgs uzdevums joprojām ir īpašumtiesības apliecinošu dokumentu izdošanas kavējumu samazināšana, īstenojot strukturālu risinājumu, lai novērstu nekustamā īpašuma darījumu sistēmas nepilnības (t. i., veicinātu īpašumtiesības apliecinošu dokumentu izdošanu un nodošanu). |
| --- | --- |

(30)

Lai pārvarētu Covid-19 krīzi un atbalstītu ekonomiku, ir būtiski aizsargāt banku sistēmas vispārējo stabilitāti un pārvaldīt finanšu stabilitātes riskus. Lai gan banku sektora stabilitāte pēdējos gados ir ievērojami uzlabojusies, pandēmija rada spriedzi bankām, palielinot kredītrisku un radot spiedienu uz rentabilitāti un kapitalizāciju. Neaizsargātība un problēmas izriet no privātā sektora ar pārmērīgām parādsaistībām un ienākumus nenesošu aizdevumu (INA) lielā apjoma, kas ierobežo kreditēšanas atbalsta apmēru. Kipras banku sektorā ir otrais augstākais INA īpatsvars eurozonā. Tāpēc centieni samazināt INA joprojām ir prioritāte, it sevišķi pievēršoties “atlikušajiem INA”, kam jau sen vajadzēja būt atmaksātiem pirms Covid-19 krīzes sākuma. Lai sasniegtu šo mērķi, ir būtiski panākt progresu attiecībā uz valstij piederošo aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumu (KEDIPES), tostarp tā organizatorisko modeli un stratēģiju. ESTIA shēmas mērķis ir pienācīgi atbalstīt un aizsargāt neaizsargātus aizņēmējus, taču joprojām ir svarīgi šo mērķi līdzsvarot ar maksājumu kultūras uzlabošanu. Šajā sakarā prasījumu izpildes stiprināšana un maksātnespējas regulējuma izmantošanas veicināšana palīdzētu nodrošināt slikto kredītu ilgtspējīgu pārstrukturēšanu. Turklāt svarīgs uzdevums joprojām ir īpašumtiesības apliecinošu dokumentu izdošanas kavējumu samazināšana, īstenojot strukturālu risinājumu, lai novērstu nekustamā īpašuma darījumu sistēmas nepilnības (t. i., veicinātu īpašumtiesības apliecinošu dokumentu izdošanu un nodošanu).

| (31) | Lai nodrošinātu atveseļošanu pēc Covid-19 krīzes un panāktu līdzekļu un resursu efektīvu, atbildīgu un pārredzamu piešķiršanu un sadali, ir svarīgi turpināt centienus stiprināt sistēmu korupcijas novēršanai un sodīšanai par to. Lai gan korupcijas apkarošanas rīcības plāns tiek īstenots, joprojām nav pieņemti tādi svarīgi pasākumi un tiesību akti kā likumprojekti par pārredzamības uzlabošanu publiskā lēmumu pieņemšanā, neatkarīgas pretkorupcijas iestādes izveidi, ziņošanu par korupciju un trauksmes cēlēju aizsardzību. Vēl nav pabeigti noteikumi, kas saistīti ar Juridiskā biroja funkciju nodalīšanu un darbā pieņemšanas procedūrām. |
| --- | --- |

(31)

Lai nodrošinātu atveseļošanu pēc Covid-19 krīzes un panāktu līdzekļu un resursu efektīvu, atbildīgu un pārredzamu piešķiršanu un sadali, ir svarīgi turpināt centienus stiprināt sistēmu korupcijas novēršanai un sodīšanai par to. Lai gan korupcijas apkarošanas rīcības plāns tiek īstenots, joprojām nav pieņemti tādi svarīgi pasākumi un tiesību akti kā likumprojekti par pārredzamības uzlabošanu publiskā lēmumu pieņemšanā, neatkarīgas pretkorupcijas iestādes izveidi, ziņošanu par korupciju un trauksmes cēlēju aizsardzību. Vēl nav pabeigti noteikumi, kas saistīti ar Juridiskā biroja funkciju nodalīšanu un darbā pieņemšanas procedūrām.

| (32) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Kipra sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(32)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Kipra sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (33) | Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Kiprai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes. |
| --- | --- |

(33)

Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Kiprai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes.

| (34) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Kipras ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Kiprai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Kiprā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(34)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Kipras ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Kiprai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Kiprā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (35) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(35)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

| (36) | Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. 2020. gada valstij adresētie ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomikas nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 1., 3. un 4. ieteikumā, |
| --- | --- |

(36)

Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. 2020. gada valstij adresētie ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomikas nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 1., 3. un 4. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Kiprai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Stiprināt veselības aprūpes sistēmas noturību un spēju nodrošināt kvalitatīvus pakalpojumus par pieņemamu cenu, tostarp, pievēršoties veselības aprūpes darbinieku darba apstākļiem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nodrošināt pienācīgu ienākumu kompensēšanu un visu iedzīvotāju piekļuvi sociālajai aizsardzībai. Stiprināt valsts nodarbinātības dienestus, veicināt elastīgu darba režīmu un uzlabot izglītības un apmācības atbilstību darba tirgus prasībām. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nodrošināt pienācīgu piekļuvi finansējumam un likviditātei, jo īpaši MVU. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Ievirzīt investīcijas tā, lai tās veicinātu zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi, jo īpaši tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, atkritumu un ūdens apsaimniekošanu, ilgtspējīgu transportu, digitalizāciju, kā arī pētniecību un inovāciju. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pastiprināt pasākumus tādu nodokļu sistēmas iezīmju novēršanai, kas privātpersonām un daudznacionāliem uzņēmumiem atvieglo agresīvu nodokļu plānošanu. Uzlabot tiesu sistēmas un publiskā sektora efektivitāti un digitalizāciju. |
| --- | --- |

4.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 80. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

7

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/89 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/89

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Latvijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas 2020. gada stabilitātes programmu

(2020/C 282/14)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Latvija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Latvija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Latviju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Latvija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Latvijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Latviju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Latvija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Latvijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ steidzamie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīzes gatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīzes gatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ steidzamie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīzes gatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīzes gatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Latvija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Latvija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādās nozarēs un reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas rada risku, ka Latvijā palielināsies nevienlīdzība. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādās nozarēs un reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas rada risku, ka Latvijā palielināsies nevienlīdzība. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Latvija savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Latvija savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Latviju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. |
| --- | --- |

(11)

Uz Latviju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa.

| (12) | Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts pasliktināsies no 0,2 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz 9,4 % no IKP 2020. gadā. Nemainīgas politikas scenārijā budžeta deficīts saskaņā ar prognozēm samazināsies līdz 5,0 % no IKP 2021. gadā un līdz 2,7 % no IKP 2023. gadā. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 36,9 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2022. gadā tā sasniegs maksimumu aptuveni 53 % apmērā. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. |
| --- | --- |

(12)

Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts pasliktināsies no 0,2 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz 9,4 % no IKP 2020. gadā. Nemainīgas politikas scenārijā budžeta deficīts saskaņā ar prognozēm samazināsies līdz 5,0 % no IKP 2021. gadā un līdz 2,7 % no IKP 2023. gadā. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 36,9 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2022. gadā tā sasniegs maksimumu aptuveni 53 % apmērā. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

| (13) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Latvija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 3,0 % no IKP. Šie pasākumi ietver iespēju līdz trim gadiem atlikt nodokļu maksājumus, plašāku valsts apmaksātā slimības atvaļinājuma tvērumu, atbalstu konkrētām nozarēm un papildu izdevumus veselībai. Turklāt Latvija ir pieņēmusi likviditātes atbalstu uzņēmumiem garantiju un aizdevumu veidā 3,2 % apmērā no IKP. Kopumā Latvijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(13)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Latvija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 3,0 % no IKP. Šie pasākumi ietver iespēju līdz trim gadiem atlikt nodokļu maksājumus, plašāku valsts apmaksātā slimības atvaļinājuma tvērumu, atbalstu konkrētām nozarēm un papildu izdevumus veselībai. Turklāt Latvija ir pieņēmusi likviditātes atbalstu uzņēmumiem garantiju un aizdevumu veidā 3,2 % apmērā no IKP. Kopumā Latvijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (14) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Latvijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –7,3 % apmērā no IKP 2020. gadā un –4,5 % apmērā no IKP 2021. gadā. Šīs prognozes rāda visumā līdzīgu stimulējošo pasākumu ietekmi salīdzinājumā ar 2020. gada stabilitātes programmu, taču prognozētais nodarbinātības kritums ir mazāks, un tiek arī pieņemts, ka automātisko stabilizatoru ietekme uz izdevumiem būs mazāka. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Latvijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –7,3 % apmērā no IKP 2020. gadā un –4,5 % apmērā no IKP 2021. gadā. Šīs prognozes rāda visumā līdzīgu stimulējošo pasākumu ietekmi salīdzinājumā ar 2020. gada stabilitātes programmu, taču prognozētais nodarbinātības kritums ir mazāks, un tiek arī pieņemts, ka automātisko stabilizatoru ietekme uz izdevumiem būs mazāka. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %.

| (15) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo sagaidāms, ka Latvija 2020. gadā pārkāps deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo sagaidāms, ka Latvija 2020. gadā pārkāps deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (16) | Latvija ārkārtas stāvokli izsludināja 2020. gada 13. martā un vēlāk pagarināja to līdz 2020. gada 9. jūnijam. Valdība ierobežoja personu pārvietošanos pāri Latvijas robežām ar gaisa, dzelzceļa un jūras transportu, slēdza skolas un augstskolas, vienlaikus nodrošinot attālinātas mācības, aizliedza visus sabiedriskos pasākumus, ieviesa fiziskās distancēšanās noteikumus, ierobežoja tirdzniecību nedēļas nogalēs un pastiprināja digitālos publiskos pakalpojumus. Ņemot vērā uzlabojušos epidemioloģisko situāciju, iestādes 2020. gada 12. maijā mīkstināja valstī noteiktos ierobežojumus un vienojās no 2020. gada 15. maija no jauna atvērt robežas ar Lietuvu un Igauniju. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 8,6 %, bet 2021. gadā nedaudz mazināsies – līdz 8,3 %. Prognozēts, ka ekonomika 2020. gadā saruks par 7 % un ka vissmagāk tiks skartas investīcijas un eksports, ņemot vērā rūkošo ārvalstu pieprasījumu un augošo nenoteiktību. Paredzams, ka nodarbinātība samazināsies par 2,5 %, ņemot vērā, ka negatīvo ietekmi uz nodarbinātību ievērojami mīkstinās valsts subsidētie darbinieku dīkstāves pabalsti un algu subsīdijas uz eksportu orientētajās nozarēs. Reaģējot uz Covid-19 krīzi, Latvija ir izstrādājusi visaptverošu fiskālo un ekonomikas pasākumu kopumu. Iestāžu pasākumi ir bijuši vērsti trijos virzienos: 1) atbalsts darba ņēmējiem; 2) atbalsts uzņēmumiem; un 3) atbalsts vissmagāk skartajām ekonomikas nozarēm. Nodarbinātības jomas pasākumi, kuru mērķis ir saglabāt darbvietas un stiprināt sociālās drošības tīklu, cita starpā ietver algu subsīdijas maksimāli 75 % apmērā no personas bruto algas, slimības atvaļinājuma segšanu, ja darba ņēmējam diagnosticēta Covid-19 vai viņš ir karantīnā, un bezdarbnieka pabalstu izmaksas termiņu pagarināšanu. Lai nodrošinātu likviditāti dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ātri palielinātu vitāli svarīgu preču un pakalpojumu piedāvājumu, ir paredzēts atbalsts pagaidu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(16)

Latvija ārkārtas stāvokli izsludināja 2020. gada 13. martā un vēlāk pagarināja to līdz 2020. gada 9. jūnijam. Valdība ierobežoja personu pārvietošanos pāri Latvijas robežām ar gaisa, dzelzceļa un jūras transportu, slēdza skolas un augstskolas, vienlaikus nodrošinot attālinātas mācības, aizliedza visus sabiedriskos pasākumus, ieviesa fiziskās distancēšanās noteikumus, ierobežoja tirdzniecību nedēļas nogalēs un pastiprināja digitālos publiskos pakalpojumus. Ņemot vērā uzlabojušos epidemioloģisko situāciju, iestādes 2020. gada 12. maijā mīkstināja valstī noteiktos ierobežojumus un vienojās no 2020. gada 15. maija no jauna atvērt robežas ar Lietuvu un Igauniju. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 8,6 %, bet 2021. gadā nedaudz mazināsies – līdz 8,3 %. Prognozēts, ka ekonomika 2020. gadā saruks par 7 % un ka vissmagāk tiks skartas investīcijas un eksports, ņemot vērā rūkošo ārvalstu pieprasījumu un augošo nenoteiktību. Paredzams, ka nodarbinātība samazināsies par 2,5 %, ņemot vērā, ka negatīvo ietekmi uz nodarbinātību ievērojami mīkstinās valsts subsidētie darbinieku dīkstāves pabalsti un algu subsīdijas uz eksportu orientētajās nozarēs. Reaģējot uz Covid-19 krīzi, Latvija ir izstrādājusi visaptverošu fiskālo un ekonomikas pasākumu kopumu. Iestāžu pasākumi ir bijuši vērsti trijos virzienos: 1) atbalsts darba ņēmējiem; 2) atbalsts uzņēmumiem; un 3) atbalsts vissmagāk skartajām ekonomikas nozarēm. Nodarbinātības jomas pasākumi, kuru mērķis ir saglabāt darbvietas un stiprināt sociālās drošības tīklu, cita starpā ietver algu subsīdijas maksimāli 75 % apmērā no personas bruto algas, slimības atvaļinājuma segšanu, ja darba ņēmējam diagnosticēta Covid-19 vai viņš ir karantīnā, un bezdarbnieka pabalstu izmaksas termiņu pagarināšanu. Lai nodrošinātu likviditāti dzīvotspējīgiem uzņēmumiem un ātri palielinātu vitāli svarīgu preču un pakalpojumu piedāvājumu, ir paredzēts atbalsts pagaidu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem.

| (17) | Covid-19 pandēmija ir prasījusi bezprecedenta pasākumus slimības izplatīšanās un ietekmes ierobežošanai. Tā ir saasinājusi Latvijas veselības sistēmas strukturālos trūkumus, kas tieši saistīti ar ierobežotajiem finanšu resursiem un cilvēkresursiem, kas tai pieejami, un reformu lēnu īstenošanu. Piekļuvi kvalitatīvai un cenu ziņā pieejamai veselības aprūpei un veselības sistēmas efektivitāti ietekmē zemais publiskais finansējums. Rezultāts ir lielas iedzīvotāju norādītās neapmierinātās vajadzības pēc veselības aprūpes, būtiski personīgie maksājumi, īpaši neaizsargātajām iedzīvotāju grupām, kā arī piekļuves nevienlīdzība. Vēl viens vājo veselības rezultātu iemesls ir neveselīgs dzīvesveids. Papildus tam sarežģīta problēma ir veselības aprūpes darbaspēka trūkums, kas kavē veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanu. Lai uzlabotu veselības aprūpes efektivitāti un kvalitāti, nepieciešams paātrināt iesāktās reformas, kas vēl ir agrīnā stadijā, ieskaitot efektīvus preventīvos pasākumus, primārās veselības aprūpes stiprināšanu, slimnīcu nozares racionalizēšanu un mērķtiecīgu kvalitātes vadību. Šo reformu ietekmes apmērs un iespējas uzlabot rezultātus veselības jomā ir lielā mērā atkarīgi arī no veselībai paredzētā publiskā finansējuma apjoma. Lai nākotnē spētu pārvarēt līdzīgas krīzes, ir svarīgi nodrošināt investīcijas efektīvos un ar resursiem labi nodrošinātos sabiedrības veselības pasākumos, kuru mērķis ir novērst, iegrožot un mazināt infekcijas slimību izplatīšanos un pārvaldīt to ietekmi uz veselības sistēmas sniegumu. Investīcijas varētu koncentrēt uz vajadzīgā aprīkojuma nodrošināšanu, stabiliem e-veselības pakalpojumiem, veselības aprūpes infrastruktūru cilvēkresursiem un uz to, lai nodrošinātu kapacitāti sniegt visus paredzamos regulāros veselības aprūpes pakalpojumus līdztekus Covid-19 pacientu aprūpei. |
| --- | --- |

(17)

Covid-19 pandēmija ir prasījusi bezprecedenta pasākumus slimības izplatīšanās un ietekmes ierobežošanai. Tā ir saasinājusi Latvijas veselības sistēmas strukturālos trūkumus, kas tieši saistīti ar ierobežotajiem finanšu resursiem un cilvēkresursiem, kas tai pieejami, un reformu lēnu īstenošanu. Piekļuvi kvalitatīvai un cenu ziņā pieejamai veselības aprūpei un veselības sistēmas efektivitāti ietekmē zemais publiskais finansējums. Rezultāts ir lielas iedzīvotāju norādītās neapmierinātās vajadzības pēc veselības aprūpes, būtiski personīgie maksājumi, īpaši neaizsargātajām iedzīvotāju grupām, kā arī piekļuves nevienlīdzība. Vēl viens vājo veselības rezultātu iemesls ir neveselīgs dzīvesveids. Papildus tam sarežģīta problēma ir veselības aprūpes darbaspēka trūkums, kas kavē veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanu. Lai uzlabotu veselības aprūpes efektivitāti un kvalitāti, nepieciešams paātrināt iesāktās reformas, kas vēl ir agrīnā stadijā, ieskaitot efektīvus preventīvos pasākumus, primārās veselības aprūpes stiprināšanu, slimnīcu nozares racionalizēšanu un mērķtiecīgu kvalitātes vadību. Šo reformu ietekmes apmērs un iespējas uzlabot rezultātus veselības jomā ir lielā mērā atkarīgi arī no veselībai paredzētā publiskā finansējuma apjoma. Lai nākotnē spētu pārvarēt līdzīgas krīzes, ir svarīgi nodrošināt investīcijas efektīvos un ar resursiem labi nodrošinātos sabiedrības veselības pasākumos, kuru mērķis ir novērst, iegrožot un mazināt infekcijas slimību izplatīšanos un pārvaldīt to ietekmi uz veselības sistēmas sniegumu. Investīcijas varētu koncentrēt uz vajadzīgā aprīkojuma nodrošināšanu, stabiliem e-veselības pakalpojumiem, veselības aprūpes infrastruktūru cilvēkresursiem un uz to, lai nodrošinātu kapacitāti sniegt visus paredzamos regulāros veselības aprūpes pakalpojumus līdztekus Covid-19 pacientu aprūpei.

| (18) | Latvija ir veikusi pasākumus, lai izvērstu ienākumu atbalstu darba ņēmējiem un izvairītos no atlaišanas ārkārtas situācijas laikā. Tomēr šis atbalsts tvēruma un adekvātuma ziņā ir ierobežots, galvenokārt tāpēc, ka tas ir atkarīgs no veiktajām sociālajām iemaksām un šauri formulētiem atbilstības kritērijiem. Turklāt šī shēma nepieļauj daļēju dīkstāvi. Pakāpeniskāka pāreja no ienākumu atbalsta uz darba ienākumiem nodrošinātu lielāku darba tirgus elastību dīkstāves periodā un ekonomikas atveseļošanas laikā. Ir jāturpina strādāt pie tā, lai visiem uzlabotu sociālās drošības tīkla adekvātumu, ilgumu un tvērumu. Tomēr šos centienus kavē zemais nodokļu ieņēmumu īpatsvars attiecībā pret IKP. Neraugoties uz nelieliem uzlabojumiem, personām ar invaliditāti garantētā minimālā ienākuma, minimālo pensiju un ienākumu atbalsta adekvātums joprojām ir zems. Latvija ir ieviesusi bezdarbnieka palīdzības pabalstu visneaizsargātākajiem, tomēr bezdarbnieki ir pakļauti augstam nabadzības riskam, jo īpaši bezdarba ieilgšanas gadījumā. Derētu novērst esošos trūkumus pašnodarbinātu personu un nestandarta darba ņēmēju piekļuvē sociālajai aizsardzībai, tostarp bezdarba apdrošināšanai. Nedeklarētais darbs un aplokšņu algas, neraugoties uz to īpatsvara mazināšanos, joprojām ir plaši izplatīta parādība, kas vājina attiecīgo darba ņēmēju sociālo aizsardzību un palielina arodriskus. Personām, kas pieder pie neaizsargātajām grupām, visticamāk, būs visgrūtāk atkal atrast darbu. Nodarbinātības, izglītības, veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu integrācijas un sociālo pakalpojumu nodrošinājuma līmenis joprojām ir zems. Ļoti sliktos sadzīves apstākļos mītošo cilvēku īpatsvars un saspiestos apstākļos mītošo cilvēku īpatsvars ir vieni no lielākajiem Savienībā, savukārt sociālo mājokļu trūkst. |
| --- | --- |

(18)

Latvija ir veikusi pasākumus, lai izvērstu ienākumu atbalstu darba ņēmējiem un izvairītos no atlaišanas ārkārtas situācijas laikā. Tomēr šis atbalsts tvēruma un adekvātuma ziņā ir ierobežots, galvenokārt tāpēc, ka tas ir atkarīgs no veiktajām sociālajām iemaksām un šauri formulētiem atbilstības kritērijiem. Turklāt šī shēma nepieļauj daļēju dīkstāvi. Pakāpeniskāka pāreja no ienākumu atbalsta uz darba ienākumiem nodrošinātu lielāku darba tirgus elastību dīkstāves periodā un ekonomikas atveseļošanas laikā. Ir jāturpina strādāt pie tā, lai visiem uzlabotu sociālās drošības tīkla adekvātumu, ilgumu un tvērumu. Tomēr šos centienus kavē zemais nodokļu ieņēmumu īpatsvars attiecībā pret IKP. Neraugoties uz nelieliem uzlabojumiem, personām ar invaliditāti garantētā minimālā ienākuma, minimālo pensiju un ienākumu atbalsta adekvātums joprojām ir zems. Latvija ir ieviesusi bezdarbnieka palīdzības pabalstu visneaizsargātākajiem, tomēr bezdarbnieki ir pakļauti augstam nabadzības riskam, jo īpaši bezdarba ieilgšanas gadījumā. Derētu novērst esošos trūkumus pašnodarbinātu personu un nestandarta darba ņēmēju piekļuvē sociālajai aizsardzībai, tostarp bezdarba apdrošināšanai. Nedeklarētais darbs un aplokšņu algas, neraugoties uz to īpatsvara mazināšanos, joprojām ir plaši izplatīta parādība, kas vājina attiecīgo darba ņēmēju sociālo aizsardzību un palielina arodriskus. Personām, kas pieder pie neaizsargātajām grupām, visticamāk, būs visgrūtāk atkal atrast darbu. Nodarbinātības, izglītības, veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu integrācijas un sociālo pakalpojumu nodrošinājuma līmenis joprojām ir zems. Ļoti sliktos sadzīves apstākļos mītošo cilvēku īpatsvars un saspiestos apstākļos mītošo cilvēku īpatsvars ir vieni no lielākajiem Savienībā, savukārt sociālo mājokļu trūkst.

| (19) | Atbalsta sniegšana mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ar mērķi palīdzēt tiem ātri attīstīt elastīga darba un tāldarba spējas var ievērojami palīdzēt mazināt krīzes ietekmi. Īpašas bažas rada zemais reģistrēšanās līmenis valsts nodarbinātības dienestos un zemais bezdarbnieku iesaistes līmenis aktīvajos darba tirgus pasākumos. Lai saīsinātu bezdarba periodus un atvieglotu atgriešanos darbā, jāpastiprina un jāpielāgo aktīvo darba tirgus pasākumu īstenošana un struktūra. Darbaspēka noturības uzlabošanā ekonomikas lejupslīdes laikā sevišķi svarīgi ir dot cilvēkiem iespēju iegūt nepieciešamās prasmes. Efektīvi un viegli pieejami pieaugušo izglītības, pārkvalificēšanās un prasmju pilnveides pasākumi kopā ar sociālajiem pakalpojumiem un mobilitātes atbalstu varētu palīdzēt lielākam skaitam cilvēku iegūt prasmes, kas nepieciešamas darba tirgū. Jāuzlabo arī digitālās prasmes, jo tikai 43 % Latvijas iedzīvotāju digitālās prasmes ir pamata vai augstākā līmenī. Covid-19 pandēmija ir arī uzskatāmi parādījusi, ka ir nepieciešams uzlabot kvalitatīvu digitālo izglītību un apmācību un visiem izglītojamajiem nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi tai. Svarīgi arī stiprināt sociālo partneru spējas, lai nodrošinātu to jēgpilnu un savlaicīgu iesaisti Covid-19 krīzes pārvarēšanā un sekojošajā atveseļošanas procesā. |
| --- | --- |

(19)

Atbalsta sniegšana mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ar mērķi palīdzēt tiem ātri attīstīt elastīga darba un tāldarba spējas var ievērojami palīdzēt mazināt krīzes ietekmi. Īpašas bažas rada zemais reģistrēšanās līmenis valsts nodarbinātības dienestos un zemais bezdarbnieku iesaistes līmenis aktīvajos darba tirgus pasākumos. Lai saīsinātu bezdarba periodus un atvieglotu atgriešanos darbā, jāpastiprina un jāpielāgo aktīvo darba tirgus pasākumu īstenošana un struktūra. Darbaspēka noturības uzlabošanā ekonomikas lejupslīdes laikā sevišķi svarīgi ir dot cilvēkiem iespēju iegūt nepieciešamās prasmes. Efektīvi un viegli pieejami pieaugušo izglītības, pārkvalificēšanās un prasmju pilnveides pasākumi kopā ar sociālajiem pakalpojumiem un mobilitātes atbalstu varētu palīdzēt lielākam skaitam cilvēku iegūt prasmes, kas nepieciešamas darba tirgū. Jāuzlabo arī digitālās prasmes, jo tikai 43 % Latvijas iedzīvotāju digitālās prasmes ir pamata vai augstākā līmenī. Covid-19 pandēmija ir arī uzskatāmi parādījusi, ka ir nepieciešams uzlabot kvalitatīvu digitālo izglītību un apmācību un visiem izglītojamajiem nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi tai. Svarīgi arī stiprināt sociālo partneru spējas, lai nodrošinātu to jēgpilnu un savlaicīgu iesaisti Covid-19 krīzes pārvarēšanā un sekojošajā atveseļošanas procesā.

| (20) | Tika ātri izstrādāta apjomīga likviditātes atbalsta shēma, kuru īsteno valsts attīstības finanšu institūcija Altum. Tā ir palīdzējusi pārstrukturēt uzņēmumiem izsniegto aizdevumu atmaksas grafikus un nodrošinājusi likviditātes atbalstu jaunu aizdevumu veidā. Tomēr jāatzīmē, ka banku aizdevumu pārstrukturēšana pārsvarā notiek, neizmantojot valsts garantijas. Turklāt nosacījumi valsts garantiju saņemšanai ir salīdzinoši stingri. Līdz ar to ir risks, ka mazāki uzņēmumi, kuru finansiālais stāvoklis ir sliktāks vai kuriem ir kavēti nodokļu maksājumi, atbalstu nesaņems. Restorāniem un viesnīcām, kas ir starp šīs krīzes smagāk skartajām nozarēm, ir grūtības piekļūt likviditātei to vājā nodrošinājuma un finansiālā stāvokļa dēļ. Tajā pašā laikā ir svarīgi saglabāt banku nozares noturību. |
| --- | --- |

(20)

Tika ātri izstrādāta apjomīga likviditātes atbalsta shēma, kuru īsteno valsts attīstības finanšu institūcija Altum. Tā ir palīdzējusi pārstrukturēt uzņēmumiem izsniegto aizdevumu atmaksas grafikus un nodrošinājusi likviditātes atbalstu jaunu aizdevumu veidā. Tomēr jāatzīmē, ka banku aizdevumu pārstrukturēšana pārsvarā notiek, neizmantojot valsts garantijas. Turklāt nosacījumi valsts garantiju saņemšanai ir salīdzinoši stingri. Līdz ar to ir risks, ka mazāki uzņēmumi, kuru finansiālais stāvoklis ir sliktāks vai kuriem ir kavēti nodokļu maksājumi, atbalstu nesaņems. Restorāniem un viesnīcām, kas ir starp šīs krīzes smagāk skartajām nozarēm, ir grūtības piekļūt likviditātei to vājā nodrošinājuma un finansiālā stāvokļa dēļ. Tajā pašā laikā ir svarīgi saglabāt banku nozares noturību.

| (21) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp veicot attiecīgas reformas. Valsts digitālās pārveides un zaļās pārkārtošanās atbalsta rīcībpolitikās būtu jāņem vērā ievērojamās reģionālās atšķirības. Vairākumā Latvijas pilsētteritoriju ir izcila digitālā infrastruktūra, turpretī laukos fiksētās platjoslas interneta pārklājums ir vājš, īpaši pēdējās jūdzes pieslēgumu ziņā. Digitālo infrastruktūru uzlabot palīdzēs neatlaidīgs un pastiprināts darbs pie ļoti ātrdarbīgas platjoslas tīklu izvēršanas. Lai pārvarētu izaicinājumus saistībā ar pāreju uz klimatneitrālu ekonomiku, ir vajadzīgas investīcijas nolūkā diversificēt ekonomiku un padarīt to modernāku un konkurētspējīgāku, tostarp stiprinot investīcijas pētniecībā, inovācijā un cilvēkkapitālā, un nolūkā mazināt pārejas sociālekonomiskās izmaksas. Latvijas vidiskā ilgtspēja ir atkarīga no sekmīgas virzības uz energoefektivitātes uzlabošanu, Nacionālā enerģētikas un klimata plāna īstenošanas, tostarp jo īpaši attiecībā uz transportu un ēkām, un vidiskās ilgtspējas apsvērumu integrēšanas citās ekonomikas nozarēs, jo īpaši lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē. Intermodālā transporta infrastruktūras uzlabošana Rīgā un tās apkārtnē atvieglotu darbaspēka mobilitāti un reizē palīdzētu ierobežot vieglo automobiļu augošo enerģijas patēriņu. Papildus tam jāatzīmē, ka Rail Baltica projekts un energotīklu starpsavienojumu projekti Latvijai ir būtiskas investīciju prioritātes nolūkā uzlabot tās apgādes drošumu un palielināt integrāciju iekšējā tirgū. Turpinot investēt atjaunojamo energoresursu enerģijā, jo īpaši vēja enerģijā, un sekmējot pāreju uz aprites ekonomiku ar ievērojami augstāku reciklēšanas rādītāju, arī ir iespējams uzlabot rezultātus gan vides jomā, gan ekonomikā un veicināt klimata pārmaiņu mazināšanas mērķu sasniegšanu. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Latvijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Latvijai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(21)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp veicot attiecīgas reformas. Valsts digitālās pārveides un zaļās pārkārtošanās atbalsta rīcībpolitikās būtu jāņem vērā ievērojamās reģionālās atšķirības. Vairākumā Latvijas pilsētteritoriju ir izcila digitālā infrastruktūra, turpretī laukos fiksētās platjoslas interneta pārklājums ir vājš, īpaši pēdējās jūdzes pieslēgumu ziņā. Digitālo infrastruktūru uzlabot palīdzēs neatlaidīgs un pastiprināts darbs pie ļoti ātrdarbīgas platjoslas tīklu izvēršanas. Lai pārvarētu izaicinājumus saistībā ar pāreju uz klimatneitrālu ekonomiku, ir vajadzīgas investīcijas nolūkā diversificēt ekonomiku un padarīt to modernāku un konkurētspējīgāku, tostarp stiprinot investīcijas pētniecībā, inovācijā un cilvēkkapitālā, un nolūkā mazināt pārejas sociālekonomiskās izmaksas. Latvijas vidiskā ilgtspēja ir atkarīga no sekmīgas virzības uz energoefektivitātes uzlabošanu, Nacionālā enerģētikas un klimata plāna īstenošanas, tostarp jo īpaši attiecībā uz transportu un ēkām, un vidiskās ilgtspējas apsvērumu integrēšanas citās ekonomikas nozarēs, jo īpaši lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē. Intermodālā transporta infrastruktūras uzlabošana Rīgā un tās apkārtnē atvieglotu darbaspēka mobilitāti un reizē palīdzētu ierobežot vieglo automobiļu augošo enerģijas patēriņu. Papildus tam jāatzīmē, ka Rail Baltica projekts un energotīklu starpsavienojumu projekti Latvijai ir būtiskas investīciju prioritātes nolūkā uzlabot tās apgādes drošumu un palielināt integrāciju iekšējā tirgū. Turpinot investēt atjaunojamo energoresursu enerģijā, jo īpaši vēja enerģijā, un sekmējot pāreju uz aprites ekonomiku ar ievērojami augstāku reciklēšanas rādītāju, arī ir iespējams uzlabot rezultātus gan vides jomā, gan ekonomikā un veicināt klimata pārmaiņu mazināšanas mērķu sasniegšanu. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Latvijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Latvijai optimāli izmantot minēto fondu.

| (22) | Latvija ir būtiski samazinājusi riskantas naudas plūsmas caur savām bankām un pārveidojusi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas sistēmu. Konkrētāk, Latvija ir aizliegusi apkalpot nerezidentu čaulas uzņēmumus un grozījusi vairākus tiesību aktus. Ir stiprinātas galveno uzraudzības, finanšu ziņu vākšanas un tiesībaizsardzības iestāžu spējas un pilnvaras. Lai gan finanšu iestāžu uzraudzība ir ievērojami pastiprināta, tās trāpīgumu un efektivitāti varētu uzlabot labāka risku novērtēšana. Turklāt, kaut arī tiesībaizsardzības iestāžu spējas un sadarbība ir uzlabojušās, būtu iespējams vēl vairāk stiprināt to izmeklēšanas un kriminālvajāšanas spējas noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas lietās. |
| --- | --- |

(22)

Latvija ir būtiski samazinājusi riskantas naudas plūsmas caur savām bankām un pārveidojusi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas sistēmu. Konkrētāk, Latvija ir aizliegusi apkalpot nerezidentu čaulas uzņēmumus un grozījusi vairākus tiesību aktus. Ir stiprinātas galveno uzraudzības, finanšu ziņu vākšanas un tiesībaizsardzības iestāžu spējas un pilnvaras. Lai gan finanšu iestāžu uzraudzība ir ievērojami pastiprināta, tās trāpīgumu un efektivitāti varētu uzlabot labāka risku novērtēšana. Turklāt, kaut arī tiesībaizsardzības iestāžu spējas un sadarbība ir uzlabojušās, būtu iespējams vēl vairāk stiprināt to izmeklēšanas un kriminālvajāšanas spējas noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas lietās.

| (23) | Latvijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(23)

Latvijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (24) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Latvija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(24)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Latvija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (25) | Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Latvijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes. |
| --- | --- |

(25)

Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Latvijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes.

| (26) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Latvijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Latvijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Latvijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(26)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Latvijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Latvijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Latvijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (27) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Latvijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Stiprināt veselības sistēmas noturību un piekļūstamību, tostarp nodrošinot to ar papildu cilvēkresursiem un finanšu resursiem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Paredzēt pienācīgu ienākumu atbalstu krīzes vissmagāk skartajām grupām un stiprināt sociālās drošības tīklu. Mazināt krīzes ietekmi uz nodarbinātību, tostarp izmantojot elastīgu darba režīmu, aktīvos darba tirgus pasākumus un prasmju pilnveidošanu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nodrošināt uzņēmumu piekļuvi likviditātes atbalstam, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz pētniecību un inovāciju, tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, ilgtspējīgu transportu un digitālo infrastruktūru. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Turpināt darbu pie nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas sistēmas pilnveidošanas. |
| --- | --- |

4.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 86. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

7

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/95 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/95

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Lietuvas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas 2020. gada stabilitātes programmu

(2020/C 282/15)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Lietuva nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Lietuva nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Lietuvu tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Lietuva īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Lietuvas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Lietuvu tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Lietuva īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Lietuvas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Lietuva tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Lietuva tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Paredzams, ka Lietuvā Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādās nozarēs un reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas rada risku, ka Lietuvā palielināsies nevienlīdzība. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka Lietuvā Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādās nozarēs un reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas rada risku, ka Lietuvā palielināsies nevienlīdzība. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Lietuva savu 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 15. maijā un 2020. gada stabilitātes programmu – 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Lietuva savu 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 15. maijā un 2020. gada stabilitātes programmu – 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Lietuvu šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. |
| --- | --- |

(11)

Uz Lietuvu šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa.

| (12) | Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 0,3 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 11,4 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka deficīts 2021. gadā samazināsies līdz 3,9 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija pieaugusi līdz 36,3 % no IKP, un saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā palielināsies līdz aptuveni 50,6 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. |
| --- | --- |

(12)

Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 0,3 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 11,4 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka deficīts 2021. gadā samazināsies līdz 3,9 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija pieaugusi līdz 36,3 % no IKP, un saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā palielināsies līdz aptuveni 50,6 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

| (13) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Lietuva ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 6,8 % no IKP. Šie pasākumi ietver nodokļu maksājumu atlikšanu, papildu finansējumu medicīnas preču iegādei, subsīdijas darbvietu saglabāšanai un pabalstus pašnodarbinātām personām un darba ņēmējiem, kurus negatīvi ietekmējusi Covid-19 pandēmija. Komisija, izanalizējusi dažu pasākumu struktūru un īstenošanu, atzina, ka to izmantošanas potenciāls ir relatīvi neliels, tāpēc Komisija pieņēma, ka valdības pasākumiem būs mazāka ietekme uz publiskajām finansēm. Turklāt Lietuva ir paziņojusi par diskrecionāriem pasākumiem, kas – lai gan tiem nebūs tiešas ietekmes uz budžetu – palīdzēs reaģēt uz krīzi, tostarp nodrošinās likviditātes atbalstu uzņēmumiem, un saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmas prognozi tie sasniegs 3,8 % no IKP. Minētie pasākumi ietver aizdevumu garantijas (2,9 % no IKP). Kopumā Lietuvas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(13)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Lietuva ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 6,8 % no IKP. Šie pasākumi ietver nodokļu maksājumu atlikšanu, papildu finansējumu medicīnas preču iegādei, subsīdijas darbvietu saglabāšanai un pabalstus pašnodarbinātām personām un darba ņēmējiem, kurus negatīvi ietekmējusi Covid-19 pandēmija. Komisija, izanalizējusi dažu pasākumu struktūru un īstenošanu, atzina, ka to izmantošanas potenciāls ir relatīvi neliels, tāpēc Komisija pieņēma, ka valdības pasākumiem būs mazāka ietekme uz publiskajām finansēm. Turklāt Lietuva ir paziņojusi par diskrecionāriem pasākumiem, kas – lai gan tiem nebūs tiešas ietekmes uz budžetu – palīdzēs reaģēt uz krīzi, tostarp nodrošinās likviditātes atbalstu uzņēmumiem, un saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmas prognozi tie sasniegs 3,8 % no IKP. Minētie pasākumi ietver aizdevumu garantijas (2,9 % no IKP). Kopumā Lietuvas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (14) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Lietuvas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –6,9 % apmērā no IKP 2020. gadā un –2,7 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Lietuvas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –6,9 % apmērā no IKP 2020. gadā un –2,7 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %.

| (15) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Lietuva 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Lietuva 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (16) | Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi Lietuvas IKP samazināsies par 8 %, kam sekos strauja atveseļošanās 7,5 % apmērā 2021. gadā. Lai reaģētu uz Covid-19 uzliesmojumu un mazinātu ekonomiskās sekas, Lietuva 16. martā nāca klajā ar Ekonomikas stimulēšanas un Covid-19 izplatīšanās seku mīkstināšanas plānu. Plāna apjoms ir 2,5 miljardi EUR jeb 6,3 % no valsts IKP, un tajā līdz pat 500 miljoniem EUR jeb 1,3 % no IKP ir atvēlēti tam, lai nodrošinātu veselības sistēmai nepieciešamos resursus. Vēl 500 miljoni EUR tika piešķirti darbvietu un ienākumu aizsardzībai. Valsts garantiju fondu kapacitāte tika palielināta par 500 miljoniem EUR, un ekonomikas stimulēšanai tika apstiprinātas papildu valsts garantijas vēl līdz 500 miljonu EUR apmērā. Aprīlī Komisija apstiprināja vairākas Lietuvas sagatavotas atbalsta shēmas Lietuvas ekonomikas atbalstam Covid-19 uzliesmojuma kontekstā. Šīs shēmas ir izstrādātas, lai palīdzētu uzņēmumiem apmierināt tūlītējas apgrozāmā kapitāla vajadzības un turpināt darbību pandēmijas laikā un pēc tās. Turklāt Lietuvas Banka atviegloja dažas kapitāla prasības komercbankām, lai palielinātu aizdevumus reālajai ekonomikai. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi Lietuvas IKP samazināsies par 8 %, kam sekos strauja atveseļošanās 7,5 % apmērā 2021. gadā. Lai reaģētu uz Covid-19 uzliesmojumu un mazinātu ekonomiskās sekas, Lietuva 16. martā nāca klajā ar Ekonomikas stimulēšanas un Covid-19 izplatīšanās seku mīkstināšanas plānu. Plāna apjoms ir 2,5 miljardi EUR jeb 6,3 % no valsts IKP, un tajā līdz pat 500 miljoniem EUR jeb 1,3 % no IKP ir atvēlēti tam, lai nodrošinātu veselības sistēmai nepieciešamos resursus. Vēl 500 miljoni EUR tika piešķirti darbvietu un ienākumu aizsardzībai. Valsts garantiju fondu kapacitāte tika palielināta par 500 miljoniem EUR, un ekonomikas stimulēšanai tika apstiprinātas papildu valsts garantijas vēl līdz 500 miljonu EUR apmērā. Aprīlī Komisija apstiprināja vairākas Lietuvas sagatavotas atbalsta shēmas Lietuvas ekonomikas atbalstam Covid-19 uzliesmojuma kontekstā. Šīs shēmas ir izstrādātas, lai palīdzētu uzņēmumiem apmierināt tūlītējas apgrozāmā kapitāla vajadzības un turpināt darbību pandēmijas laikā un pēc tās. Turklāt Lietuvas Banka atviegloja dažas kapitāla prasības komercbankām, lai palielinātu aizdevumus reālajai ekonomikai.

| (17) | Lietuvas veselības jomas rezultāti pastāvīgi atpaliek no citu dalībvalstu rezultātiem – tas daļēji ir izskaidrojams ar to, ka veselības aprūpes sistēma, kas saņem mazu finansējumu, efektivitātes ziņā nav optimāla. Pašreizējā pandēmija sistēmu ir pakļāvusi papildu spiedienam un izgaismojusi vēl citas strukturālas problēmas, tostarp to, ka pakalpojumu kvalitāte tiek uzlabota lēni, nepietiek investīciju primārajā veselības aprūpē un nav gūti panākumi slimnīcu tīkla pielāgošanā, lai gan šā procesa mērķis ir slimnīcu tīklu padarīt efektīvāku un atbilstošāku vajadzībām. Covid-19 krīze arī ir atsegusi nevienlīdzību veselības aprūpes jomā, kas saistīta ar darbaspēka trūkumu un ģeogrāfisku neatbilstību starp pakalpojumiem un vajadzībām. Lietuvai ir jāmobilizē resursi, kas vajadzīgi, lai pārvarētu pašreizējo krīzi un nākotnē uzlabotu savu veselības aprūpes sistēmu noturību. Patlaban galvenais mērķis ir stiprināt spējas – tādos aspektos kā veselības aprūpes darbinieki, kritiski svarīgas medicīnas preces un aprīkojums, lai glābtu dzīvības pandēmijas laikā,– tomēr ilgākā termiņā būtu jāpalielina investīcijas veselības aprūpes sistēmas noturības uzlabošanā, lai tā varētu turpināt darbu, atgūt optimālu veiktspēju un sagatavoties jauniem satricinājumiem. Tādēļ būs jāpiešķir pietiekami resursi veselības aprūpes sistēmas piekļūstamības, efektivitātes un kvalitātes uzlabošanai, lai tā spētu labāk reaģēt uz problēmām, ko rada arvien plašāk vērojamās hroniskās saslimšanas, novecošana un ieilgusī nevienlīdzība. Šajā ziņā liela nozīme ir primārajai aprūpei un e-veselības attīstībai. Lietuvai būtu arī jānodrošina, ka netiek apdraudēti nesenie uzlabojumi attiecībā uz veselības aprūpes pieejamību cenu ziņā. Visbeidzot, lai nākotnē izveidotos noturība, būs arī jāuzlabo sistēmas spēja mazināt neveselīgu dzīvesveidu (tas ir viens no citiem svarīgākajiem faktoriem, kas ir Lietuvas slikto veselības rezultātu pamatā) un jāpieliek lielākas pūles, lai ilgtermiņa aprūpes nozari sagatavotu sabiedrības novecošanai. |
| --- | --- |

(17)

Lietuvas veselības jomas rezultāti pastāvīgi atpaliek no citu dalībvalstu rezultātiem – tas daļēji ir izskaidrojams ar to, ka veselības aprūpes sistēma, kas saņem mazu finansējumu, efektivitātes ziņā nav optimāla. Pašreizējā pandēmija sistēmu ir pakļāvusi papildu spiedienam un izgaismojusi vēl citas strukturālas problēmas, tostarp to, ka pakalpojumu kvalitāte tiek uzlabota lēni, nepietiek investīciju primārajā veselības aprūpē un nav gūti panākumi slimnīcu tīkla pielāgošanā, lai gan šā procesa mērķis ir slimnīcu tīklu padarīt efektīvāku un atbilstošāku vajadzībām. Covid-19 krīze arī ir atsegusi nevienlīdzību veselības aprūpes jomā, kas saistīta ar darbaspēka trūkumu un ģeogrāfisku neatbilstību starp pakalpojumiem un vajadzībām. Lietuvai ir jāmobilizē resursi, kas vajadzīgi, lai pārvarētu pašreizējo krīzi un nākotnē uzlabotu savu veselības aprūpes sistēmu noturību. Patlaban galvenais mērķis ir stiprināt spējas – tādos aspektos kā veselības aprūpes darbinieki, kritiski svarīgas medicīnas preces un aprīkojums, lai glābtu dzīvības pandēmijas laikā,– tomēr ilgākā termiņā būtu jāpalielina investīcijas veselības aprūpes sistēmas noturības uzlabošanā, lai tā varētu turpināt darbu, atgūt optimālu veiktspēju un sagatavoties jauniem satricinājumiem. Tādēļ būs jāpiešķir pietiekami resursi veselības aprūpes sistēmas piekļūstamības, efektivitātes un kvalitātes uzlabošanai, lai tā spētu labāk reaģēt uz problēmām, ko rada arvien plašāk vērojamās hroniskās saslimšanas, novecošana un ieilgusī nevienlīdzība. Šajā ziņā liela nozīme ir primārajai aprūpei un e-veselības attīstībai. Lietuvai būtu arī jānodrošina, ka netiek apdraudēti nesenie uzlabojumi attiecībā uz veselības aprūpes pieejamību cenu ziņā. Visbeidzot, lai nākotnē izveidotos noturība, būs arī jāuzlabo sistēmas spēja mazināt neveselīgu dzīvesveidu (tas ir viens no citiem svarīgākajiem faktoriem, kas ir Lietuvas slikto veselības rezultātu pamatā) un jāpieliek lielākas pūles, lai ilgtermiņa aprūpes nozari sagatavotu sabiedrības novecošanai.

| (18) | Pirms Covid-19 pandēmijas dalības līmenis darba tirgū bija augsts un bezdarba līmenis – zems, taču šī krīze ir radījusi jaunas problēmas. Ar Savienības finansējuma palīdzību Lietuva ir īstenojusi saīsināta darbalaika shēmu, lai mazinātu pandēmijas ietekmi uz nodarbinātību, un ieviesusi vairākus citus pasākumus, lai mazinātu negatīvo ietekmi uz uzņēmumiem un pašnodarbinātajiem. Pirms krīzes aktīva darba tirgus politikas pasākumu tvērums samazinājās un līdzdalība pieaugušo izglītībā joprojām bija zema. Tomēr, lai bezdarbniekiem palīdzētu pēc iespējas ātrāk atgriezties darba tirgū un sniegtu faktisku atbalstu ilgtspējīgā veidā arī pēc atveseļošanas posma, būs jānodrošina, ka aktīva darba tirgus politikas pasākumiem ir plašāks tvērums un pietiekams finansējums, un jāveic citi pasākumi, lai panāktu darbaspēka pārkvalificēšanos un tā prasmju pilnveidošanu. Ir svarīgi stiprināt sociālo partneru spējas, lai nodrošinātu to jēgpilnu un laicīgu iesaistīšanu krīzes pārvarēšanas un atveseļošanas procesa sagatavošanā. |
| --- | --- |

(18)

Pirms Covid-19 pandēmijas dalības līmenis darba tirgū bija augsts un bezdarba līmenis – zems, taču šī krīze ir radījusi jaunas problēmas. Ar Savienības finansējuma palīdzību Lietuva ir īstenojusi saīsināta darbalaika shēmu, lai mazinātu pandēmijas ietekmi uz nodarbinātību, un ieviesusi vairākus citus pasākumus, lai mazinātu negatīvo ietekmi uz uzņēmumiem un pašnodarbinātajiem. Pirms krīzes aktīva darba tirgus politikas pasākumu tvērums samazinājās un līdzdalība pieaugušo izglītībā joprojām bija zema. Tomēr, lai bezdarbniekiem palīdzētu pēc iespējas ātrāk atgriezties darba tirgū un sniegtu faktisku atbalstu ilgtspējīgā veidā arī pēc atveseļošanas posma, būs jānodrošina, ka aktīva darba tirgus politikas pasākumiem ir plašāks tvērums un pietiekams finansējums, un jāveic citi pasākumi, lai panāktu darbaspēka pārkvalificēšanos un tā prasmju pilnveidošanu. Ir svarīgi stiprināt sociālo partneru spējas, lai nodrošinātu to jēgpilnu un laicīgu iesaistīšanu krīzes pārvarēšanas un atveseļošanas procesa sagatavošanā.

| (19) | Lai gan pirms krīzes tika veikti pasākumi, lai novērstu nabadzības un sociālās atstumtības risku, piemēram, palielinot vispārējos bērnu pabalstus un pensijas, nabadzība un ienākumu nevienlīdzība joprojām ir viena no augstākajām Savienībā. Lietuvā ir salīdzinoši zemi publiskie izdevumi sociālajai aizsardzībai un zema sociālo pārvedumu ietekme uz nabadzības samazināšanu – un Eiropas sociālo tiesību pīlārā izmantotajā rezultātu pārskatā par rādītājiem sociālajā jomā tā novērtēta kā kritiska. Nodokļu un pabalstu sistēmas mazā progresivitāte un pārdales spēja ierobežo valsts iespējas finansēt sabiedriskos labumus un pakalpojumus un samazināt nabadzību un ienākumu nevienlīdzību. Vidējā termiņā Covid-19 pandēmijas negatīvā ietekme uz nodarbinātību un mājsaimniecību ienākumiem, iespējams, saasinās šīs problēmas. Lai novērstu pandēmijas krīzes visvairāk skarto personu stāvokļa pasliktināšanos, var būt nepieciešami tādi pagaidu pasākumi kā atbilstības noteikumu un dažu pabalstu summas un ilguma pārskatīšana. Sociālās drošības tīkls būtu jāpaplašina, lai atbalstītu visas grupas, arī pašnodarbinātos, darba ņēmējus, kas nodarbināti uz nestandarta darba līguma pamata, un visneaizsargātākās personas. Jānostiprina galveno sociālo pakalpojumu sniegšana un sociālo mājokļu nodrošināšana, lai atbalstītu personas, kurām tas ir nepieciešams. |
| --- | --- |

(19)

Lai gan pirms krīzes tika veikti pasākumi, lai novērstu nabadzības un sociālās atstumtības risku, piemēram, palielinot vispārējos bērnu pabalstus un pensijas, nabadzība un ienākumu nevienlīdzība joprojām ir viena no augstākajām Savienībā. Lietuvā ir salīdzinoši zemi publiskie izdevumi sociālajai aizsardzībai un zema sociālo pārvedumu ietekme uz nabadzības samazināšanu – un Eiropas sociālo tiesību pīlārā izmantotajā rezultātu pārskatā par rādītājiem sociālajā jomā tā novērtēta kā kritiska. Nodokļu un pabalstu sistēmas mazā progresivitāte un pārdales spēja ierobežo valsts iespējas finansēt sabiedriskos labumus un pakalpojumus un samazināt nabadzību un ienākumu nevienlīdzību. Vidējā termiņā Covid-19 pandēmijas negatīvā ietekme uz nodarbinātību un mājsaimniecību ienākumiem, iespējams, saasinās šīs problēmas. Lai novērstu pandēmijas krīzes visvairāk skarto personu stāvokļa pasliktināšanos, var būt nepieciešami tādi pagaidu pasākumi kā atbilstības noteikumu un dažu pabalstu summas un ilguma pārskatīšana. Sociālās drošības tīkls būtu jāpaplašina, lai atbalstītu visas grupas, arī pašnodarbinātos, darba ņēmējus, kas nodarbināti uz nestandarta darba līguma pamata, un visneaizsargātākās personas. Jānostiprina galveno sociālo pakalpojumu sniegšana un sociālo mājokļu nodrošināšana, lai atbalstītu personas, kurām tas ir nepieciešams.

| (20) | Ārkārtīgi svarīgs ir bijis likviditātes atbalsts uzņēmumiem, kas sniegts, izmantojot publiskā sektora aizdevumus un garantijas, un kurā īpaša uzmanība pievērsta mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), taču starpniekiem šis uzņēmumiem paredzētais likviditātes atbalsts ir jāpiešķir efektīvi un ātri, un aizdevumu nosacījumos ir jāņem vērā krīzes situācija. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Ja būtu atļauta nodokļu maksājumu un sociālo iemaksu atlikšana un valsts iestādes ātrāk norēķinātos par līgumsaistībām, arī tas palīdzētu uzlabot MVU naudas plūsmu. Jaundibinātiem jaunuzņēmumiem un augošiem uzņēmumiem var būt vajadzīgs specifisks atbalsts, piemēram, kā valsts struktūru daļas pašu kapitālā un stimuli riska kapitāla fondiem investīciju palielināšanai minētajos uzņēmumos. Būtu jāturpina centieni samazināt nevajadzīgu regulatīvo un administratīvo slogu un piedāvāt efektīvus digitālos sabiedriskos pakalpojumus iedzīvotājiem un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(20)

Ārkārtīgi svarīgs ir bijis likviditātes atbalsts uzņēmumiem, kas sniegts, izmantojot publiskā sektora aizdevumus un garantijas, un kurā īpaša uzmanība pievērsta mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), taču starpniekiem šis uzņēmumiem paredzētais likviditātes atbalsts ir jāpiešķir efektīvi un ātri, un aizdevumu nosacījumos ir jāņem vērā krīzes situācija. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Ja būtu atļauta nodokļu maksājumu un sociālo iemaksu atlikšana un valsts iestādes ātrāk norēķinātos par līgumsaistībām, arī tas palīdzētu uzlabot MVU naudas plūsmu. Jaundibinātiem jaunuzņēmumiem un augošiem uzņēmumiem var būt vajadzīgs specifisks atbalsts, piemēram, kā valsts struktūru daļas pašu kapitālā un stimuli riska kapitāla fondiem investīciju palielināšanai minētajos uzņēmumos. Būtu jāturpina centieni samazināt nevajadzīgu regulatīvo un administratīvo slogu un piedāvāt efektīvus digitālos sabiedriskos pakalpojumus iedzīvotājiem un uzņēmumiem.

| (21) | Lietuvai būtu jānodrošina, ka tās ekonomikas atveseļošanas pasākumi ir tālredzīgi un veicina digitālo pārveidi un zaļo pārkārtošanos, ņemot vērā to, ka šajās jomās jārisina vairākas problēmas. Attiecībā uz digitālo pārveidi jāatzīmē, ka digitālās prasmes nesasniedz Savienības vidējo līmeni, un MVU ziņo par ievērojamām grūtībām atrast darbiniekus IKT vakanču aizpildīšanai. Lai gan optiskās šķiedras tīkls gan laukos, gan pilsētās ir izvērsts plašāk nekā vidēji Savienībā, fiksētais platjoslas pārklājums un tā izmantošana ir ļoti zemi, un šajā ziņā saglabājas lielas atšķirības starp pilsētām un lauku apvidiem. |
| --- | --- |

(21)

Lietuvai būtu jānodrošina, ka tās ekonomikas atveseļošanas pasākumi ir tālredzīgi un veicina digitālo pārveidi un zaļo pārkārtošanos, ņemot vērā to, ka šajās jomās jārisina vairākas problēmas. Attiecībā uz digitālo pārveidi jāatzīmē, ka digitālās prasmes nesasniedz Savienības vidējo līmeni, un MVU ziņo par ievērojamām grūtībām atrast darbiniekus IKT vakanču aizpildīšanai. Lai gan optiskās šķiedras tīkls gan laukos, gan pilsētās ir izvērsts plašāk nekā vidēji Savienībā, fiksētais platjoslas pārklājums un tā izmantošana ir ļoti zemi, un šajā ziņā saglabājas lielas atšķirības starp pilsētām un lauku apvidiem.

| (22) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Runājot par zaļo pārkārtošanos, kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas Lietuvā kopš 2010. gada nav daudz mainījušās. Lietuvas resursu produktivitāte ir viena no zemākajām Savienībā, un aprites (sekundārā) materiālu izmantošana ir krietni zemāka par Savienības vidējo rādītāju. Saskaņā ar Lietuvas nacionālo enerģētikas un klimata plānu ekonomikas dekarbonizāciju būtiski veicinātu ēku energoefektivitātes uzlabošana, izmantojot energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu risinājumus, apkures sistēmu modernizācija un transporta nozares ilgtspējas uzlabošana. Mērķtiecīgas publiskās un privātās investīcijas, kas risina minētos jautājumus, un citas investīcijas, kam ir būtiska ietekme uz vidi un veselību, var veicināt izaugsmi un noturību un palīdzēt nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu no krīzes. Jau ieplānotās investīcijas ļauj ātri apzināt projektus, kurus varētu īstenot paātrināti un kuri varētu veicināt ekonomikas atveseļošanu, piemēram, investīcijas ēku renovācijā un atjaunojamos energoresursos. Sagatavojot vidēja termiņa atveseļošanas pasākumus, ir iespējams balstīties uz dalībvalstu nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem, kopīgu interešu projektu sarakstu un infrastruktūras attīstības plāniem. Papildus tam jāatzīmē, ka Rail Baltica projekts un energotīklu starpsavienojumu projekti Lietuvai ir būtiskas investīciju prioritātes nolūkā uzlabot tās apgādes drošumu un palielināt integrāciju Savienības iekšējā tirgū. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Lietuvai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Lietuvai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(22)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Runājot par zaļo pārkārtošanos, kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas Lietuvā kopš 2010. gada nav daudz mainījušās. Lietuvas resursu produktivitāte ir viena no zemākajām Savienībā, un aprites (sekundārā) materiālu izmantošana ir krietni zemāka par Savienības vidējo rādītāju. Saskaņā ar Lietuvas nacionālo enerģētikas un klimata plānu ekonomikas dekarbonizāciju būtiski veicinātu ēku energoefektivitātes uzlabošana, izmantojot energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu risinājumus, apkures sistēmu modernizācija un transporta nozares ilgtspējas uzlabošana. Mērķtiecīgas publiskās un privātās investīcijas, kas risina minētos jautājumus, un citas investīcijas, kam ir būtiska ietekme uz vidi un veselību, var veicināt izaugsmi un noturību un palīdzēt nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu no krīzes. Jau ieplānotās investīcijas ļauj ātri apzināt projektus, kurus varētu īstenot paātrināti un kuri varētu veicināt ekonomikas atveseļošanu, piemēram, investīcijas ēku renovācijā un atjaunojamos energoresursos. Sagatavojot vidēja termiņa atveseļošanas pasākumus, ir iespējams balstīties uz dalībvalstu nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem, kopīgu interešu projektu sarakstu un infrastruktūras attīstības plāniem. Papildus tam jāatzīmē, ka Rail Baltica projekts un energotīklu starpsavienojumu projekti Lietuvai ir būtiskas investīciju prioritātes nolūkā uzlabot tās apgādes drošumu un palielināt integrāciju Savienības iekšējā tirgū. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Lietuvai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Lietuvai optimāli izmantot minēto fondu.

| (23) | Lietuvai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(23)

Lietuvai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (24) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Lietuva sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(24)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Lietuva sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (25) | Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Lietuvai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes. |
| --- | --- |

(25)

Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Lietuvai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes.

| (26) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Lietuvas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Lietuvai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Lietuvā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(26)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Lietuvas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Lietuvai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Lietuvā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (27) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Lietuvai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Palielināt veselības aprūpes sistēmas noturību, tostarp, mobilizējot pienācīgu finansējumu un novēršot veselības aprūpes darbaspēka un kritiski svarīga medicīniskā aprīkojuma trūkumu. Uzlabot veselības aprūpes pakalpojumu piekļūstamību un kvalitāti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mazināt Covid-19 krīzes ietekmi uz nodarbinātību. Palielināt finansējumu aktīva darba tirgus politikas pasākumiem un to tvērumu un veicināt prasmes. Nodrošināt sociālās drošības tīkla pārklājumu un piemērotību un uzlabot nodokļu un pabalstu sistēmas efektivitāti, lai aizsargātu pret nabadzību. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Atbalstīt likviditāti uzņēmumiem, jo īpaši MVU un uz eksportu orientētām nozarēm. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz ļoti augstas veiktspējas platjoslas pārklājuma veidošanu un izmantošanu, uz tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu un uz ilgtspējīgu transportu. Veicināt tehnoloģiskas inovācijas MVU. |
| --- | --- |

3.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 91. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

7

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/101 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/101

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Luksemburgas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2020. gada stabilitātes programmu

(2020/C 282/16)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Luksemburga nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Luksemburga nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Luksemburgu tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Luksemburga īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Luksemburgas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Luksemburgu tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Luksemburga īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Luksemburgas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Luksemburga tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Luksemburga tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Luksemburga savu 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī un 2020. gada stabilitātes programmu – 2020. gada 29. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(9)

Luksemburga savu 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī un 2020. gada stabilitātes programmu – 2020. gada 29. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (10) | Uz Luksemburgu šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. |
| --- | --- |

(10)

Uz Luksemburgu šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa.

| (11) | Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 2,2 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 8,5 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka 2021. gadā deficīts samazināsies līdz 3,0 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija palielinājusies līdz 22,1 % no IKP, taču saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu ir paredzams, ka 2020. gadā tā palielināsies līdz 28,7 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. |
| --- | --- |

(11)

Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 2,2 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 8,5 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka 2021. gadā deficīts samazināsies līdz 3,0 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija palielinājusies līdz 22,1 % no IKP, taču saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu ir paredzams, ka 2020. gadā tā palielināsies līdz 28,7 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

| (12) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Luksemburga ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 5,5 % no IKP. Šie pasākumi ietver veselības aprūpes pakalpojumu stiprināšanu, atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, atmaksājamu un neatmaksājamu palīdzību, tostarp pašnodarbinātām personām un attiecībā uz saīsināta darbalaika režīmiem, tajā skaitā pārrobežu darba ņēmējiem. Turklāt Luksemburga ir paziņojusi par pasākumiem, kuri palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu. Minētie pasākumi ietver nodokļu atlikšanu, aizdevumus mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kam ir īslaicīgas finansiālas grūtības, un garantijas. Atšķirībā no 2020. gada stabilitātes programmas Komisija lēš, ka pasākumu kopuma ietekme būs mazāka, proti, tā neuzskata nodokļu atlikšanu un atmaksājamu aizdevumu piešķiršanu par diskrecionāriem pasākumiem ar ietekmi uz budžetu. Tomēr iestādes uzskata, ka daļai no tiešo nodokļu atlikšanas galu galā būtu ietekme uz budžetu, un tā ir iekļauta iepriekš minētajā summā 5,5 % apmērā no IKP. Turklāt daļa no izmaksām, kas saistītas ar saīsināta darbalaika shēmām, tika uzskatīta par daļu no automātisko stabilizatoru darbības. Kopumā Luksemburgas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(12)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Luksemburga ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 5,5 % no IKP. Šie pasākumi ietver veselības aprūpes pakalpojumu stiprināšanu, atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, atmaksājamu un neatmaksājamu palīdzību, tostarp pašnodarbinātām personām un attiecībā uz saīsināta darbalaika režīmiem, tajā skaitā pārrobežu darba ņēmējiem. Turklāt Luksemburga ir paziņojusi par pasākumiem, kuri palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu. Minētie pasākumi ietver nodokļu atlikšanu, aizdevumus mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kam ir īslaicīgas finansiālas grūtības, un garantijas. Atšķirībā no 2020. gada stabilitātes programmas Komisija lēš, ka pasākumu kopuma ietekme būs mazāka, proti, tā neuzskata nodokļu atlikšanu un atmaksājamu aizdevumu piešķiršanu par diskrecionāriem pasākumiem ar ietekmi uz budžetu. Tomēr iestādes uzskata, ka daļai no tiešo nodokļu atlikšanas galu galā būtu ietekme uz budžetu, un tā ir iekļauta iepriekš minētajā summā 5,5 % apmērā no IKP. Turklāt daļa no izmaksām, kas saistītas ar saīsināta darbalaika shēmām, tika uzskatīta par daļu no automātisko stabilizatoru darbības. Kopumā Luksemburgas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (13) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Luksemburgas vispārējās valdības budžeta bilances deficīts tiek prognozēts 4,8 % apmērā no IKP 2020. gadā un pārpalikums 0,1 % apmērā 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %. Salīdzinot ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi, 2020. gada stabilitātes programma ir balstīta uz piesardzīgākiem pieņēmumiem gan attiecībā uz ieņēmumiem, gan izdevumiem. |
| --- | --- |

(13)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Luksemburgas vispārējās valdības budžeta bilances deficīts tiek prognozēts 4,8 % apmērā no IKP 2020. gadā un pārpalikums 0,1 % apmērā 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %. Salīdzinot ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi, 2020. gada stabilitātes programma ir balstīta uz piesardzīgākiem pieņēmumiem gan attiecībā uz ieņēmumiem, gan izdevumiem.

| (14) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo sagaidāms, ka Luksemburga 2020. gadā pārkāps deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(14)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo sagaidāms, ka Luksemburga 2020. gadā pārkāps deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (15) | Luksemburgā ir viena no efektīvākajām veselības aprūpes sistēmām Savienībā. Tomēr, tā kā 49 % ārstu un 62 % veselības aprūpes darbinieku ir ārvalstu profesionāļi, sistēma ievērojami pārsniedz kritisko neaizsargātības slieksni (saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas rādītāju). Šajā kontekstā Luksemburgas veselības aprūpes sistēmu varētu ietekmēt iespējami vienpusēji kaimiņvalstu lēmumi krīzes laikā. Luksemburgai rekordīsā laikā bija jāpieņem īstermiņa pasākumi, lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmas noturību pēc Covid-19 krīzes, piemēram, mobilizējot medicīnisko infrastruktūru un izveidojot slimnīcas pagaidu piebūvi, kā arī nodrošinot pārrobežu veselības aprūpes darbinieku un viņu ģimeņu izmitināšanu Luksemburgā. |
| --- | --- |

(15)

Luksemburgā ir viena no efektīvākajām veselības aprūpes sistēmām Savienībā. Tomēr, tā kā 49 % ārstu un 62 % veselības aprūpes darbinieku ir ārvalstu profesionāļi, sistēma ievērojami pārsniedz kritisko neaizsargātības slieksni (saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas rādītāju). Šajā kontekstā Luksemburgas veselības aprūpes sistēmu varētu ietekmēt iespējami vienpusēji kaimiņvalstu lēmumi krīzes laikā. Luksemburgai rekordīsā laikā bija jāpieņem īstermiņa pasākumi, lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmas noturību pēc Covid-19 krīzes, piemēram, mobilizējot medicīnisko infrastruktūru un izveidojot slimnīcas pagaidu piebūvi, kā arī nodrošinot pārrobežu veselības aprūpes darbinieku un viņu ģimeņu izmitināšanu Luksemburgā.

| (16) | Sagaidāms, ka veselības aprūpes sistēma nākotnē saskarsies ar aizvien lielākām problēmām, papildus pieaugošajam veselības aprūpes darbinieku vakanču skaitam pēdējos gados. Konkrētāk, sagaidāms, ka pieaugs pieprasījums pēc veselības aprūpes, ņemot vērā iedzīvotāju skaita pieaugumu un sabiedrības novecošanu, un tiek prognozēts, ka turpmākajos 15 gados pensionēsies 59–69 % medicīnas darbinieku. Lai saglabātu veselības aprūpes nozari kā pievilcīgu darbvietu, svarīga loma būs prasmju kopuma inovācijām un profesionālo lomu attīstībai, uzdevumu sadalei un aizstāšanai. Vispārīgāk runājot, ir iespējams uzlabot veselības aprūpes sistēmas pārvaldību, tostarp sadarbību ar kaimiņvalstīm, un valdība ir tikko uzsākusi būtisku reformu. Lai gan Luksemburgā digitālā infrastruktūra jau ir attīstīta, joprojām tiek turpināti centieni īstenot e-veselības risinājumus, piemēram, digitālus risinājumus pakalpojumu sniedzēju izdevumu atlīdzināšanai. Luksemburga ir īpaši pievērsusies tādām digitālajām tehnoloģijām kā superdatošana, mākslīgais intelekts, blokķēde un lielie dati, un tai ir potenciāls izmantot šīs spējas un sadarboties Savienības līmenī, lai sniegtu būtisku ieguldījumu pētniecībā ar mērķi neitralizēt Covid-19 izraisītāja vīrusu un samazināt inficēšanos. Luksemburga ir arī izveidojusi jaunu atbalsta shēmu pētniecības un izstrādes investīciju projektiem attiecībā uz produktiem, ar kuriem cīnās pret Covid-19 un kuri ir vajadzīgi, lai efektīvi novērstu pašreizējo Covid-19 pandēmiju, izstrādājot efektīvu ārstēšanu un vakcīnas. |
| --- | --- |

(16)

Sagaidāms, ka veselības aprūpes sistēma nākotnē saskarsies ar aizvien lielākām problēmām, papildus pieaugošajam veselības aprūpes darbinieku vakanču skaitam pēdējos gados. Konkrētāk, sagaidāms, ka pieaugs pieprasījums pēc veselības aprūpes, ņemot vērā iedzīvotāju skaita pieaugumu un sabiedrības novecošanu, un tiek prognozēts, ka turpmākajos 15 gados pensionēsies 59–69 % medicīnas darbinieku. Lai saglabātu veselības aprūpes nozari kā pievilcīgu darbvietu, svarīga loma būs prasmju kopuma inovācijām un profesionālo lomu attīstībai, uzdevumu sadalei un aizstāšanai. Vispārīgāk runājot, ir iespējams uzlabot veselības aprūpes sistēmas pārvaldību, tostarp sadarbību ar kaimiņvalstīm, un valdība ir tikko uzsākusi būtisku reformu. Lai gan Luksemburgā digitālā infrastruktūra jau ir attīstīta, joprojām tiek turpināti centieni īstenot e-veselības risinājumus, piemēram, digitālus risinājumus pakalpojumu sniedzēju izdevumu atlīdzināšanai. Luksemburga ir īpaši pievērsusies tādām digitālajām tehnoloģijām kā superdatošana, mākslīgais intelekts, blokķēde un lielie dati, un tai ir potenciāls izmantot šīs spējas un sadarboties Savienības līmenī, lai sniegtu būtisku ieguldījumu pētniecībā ar mērķi neitralizēt Covid-19 izraisītāja vīrusu un samazināt inficēšanos. Luksemburga ir arī izveidojusi jaunu atbalsta shēmu pētniecības un izstrādes investīciju projektiem attiecībā uz produktiem, ar kuriem cīnās pret Covid-19 un kuri ir vajadzīgi, lai efektīvi novērstu pašreizējo Covid-19 pandēmiju, izstrādājot efektīvu ārstēšanu un vakcīnas.

| (17) | Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi paredzams, ka bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 6,4 %, bet 2021. gadā samazināsies līdz 6,1 %. Luksemburga ir veikusi vairākus pasākumus, lai saglabātu darbvietas, jo īpaši pasākumus attiecībā uz “chômage partiel” (nepilna darbalaika režīmu). Tomēr īpaša uzmanība būtu jāpievērš neaizsargātākām grupām, piemēram, gados vecākiem un mazkvalificētiem darba ņēmējiem, ņemot vērā to, ka jaunā minimālo ienākumu shēma (REVIS, “revenu d’inclusion sociale”) jau ir izraisījusi reģistrēto bezdarbnieku skaita pieaugumu valsts nodarbinātības dienestā, jo kopš 2019. gada janvāra atbalsta saņēmēji ir obligāti jāreģistrē. Minētie neaizsargātākie cilvēki visvairāk ciestu no konkurences palielināšanās darba tirgū Covid-19 krīzes rezultātā. Citi neaizsargāti cilvēki, kas cieš no krīzes, varētu būt pagaidu darbinieki, kā arī mazkvalificēti darba ņēmēji kopumā. Attiecībā uz gados vecākiem darba ņēmējiem viņu zemais nodarbinātības līmenis Luksemburgā joprojām ir strukturāla problēma, kas ietekmē arī pensiju sistēmas ilgtermiņa stabilitāti, kā izklāstīts iepriekšējos gados Luksemburgai adresētajos ieteikumos. Pašreizējā situācijā gados vecāki darba ņēmēji saskaras ar papildu riskiem tikt atlaistiem Covid-19 krīzes dēļ; vairāk nekā jebkad agrāk ir jāpalielina viņu spēja pielāgoties citām darbvietām un nozarēm, tostarp, pilnveidojot prasmes un pārkvalificējoties. Luksemburgas rezultāti sociālās iekļaušanas jomā ir tuvi Savienības vidējiem rādītājiem, taču rādītāji par nevienlīdzību un nodarbinātu personu nabadzību pēdējos gados kļuvuši vājāki, un studentu iespējas joprojām spēcīgi ietekmē viņu sociālekonomiskā izcelsme. Šajā sakarā, lai pārvarētu Covid-19 krīzes sociālo ietekmi, jo īpaši būtu jāatbalsta neaizsargātākās grupas. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi paredzams, ka bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 6,4 %, bet 2021. gadā samazināsies līdz 6,1 %. Luksemburga ir veikusi vairākus pasākumus, lai saglabātu darbvietas, jo īpaši pasākumus attiecībā uz “chômage partiel” (nepilna darbalaika režīmu). Tomēr īpaša uzmanība būtu jāpievērš neaizsargātākām grupām, piemēram, gados vecākiem un mazkvalificētiem darba ņēmējiem, ņemot vērā to, ka jaunā minimālo ienākumu shēma (REVIS, “revenu d’inclusion sociale”) jau ir izraisījusi reģistrēto bezdarbnieku skaita pieaugumu valsts nodarbinātības dienestā, jo kopš 2019. gada janvāra atbalsta saņēmēji ir obligāti jāreģistrē. Minētie neaizsargātākie cilvēki visvairāk ciestu no konkurences palielināšanās darba tirgū Covid-19 krīzes rezultātā. Citi neaizsargāti cilvēki, kas cieš no krīzes, varētu būt pagaidu darbinieki, kā arī mazkvalificēti darba ņēmēji kopumā. Attiecībā uz gados vecākiem darba ņēmējiem viņu zemais nodarbinātības līmenis Luksemburgā joprojām ir strukturāla problēma, kas ietekmē arī pensiju sistēmas ilgtermiņa stabilitāti, kā izklāstīts iepriekšējos gados Luksemburgai adresētajos ieteikumos. Pašreizējā situācijā gados vecāki darba ņēmēji saskaras ar papildu riskiem tikt atlaistiem Covid-19 krīzes dēļ; vairāk nekā jebkad agrāk ir jāpalielina viņu spēja pielāgoties citām darbvietām un nozarēm, tostarp, pilnveidojot prasmes un pārkvalificējoties. Luksemburgas rezultāti sociālās iekļaušanas jomā ir tuvi Savienības vidējiem rādītājiem, taču rādītāji par nevienlīdzību un nodarbinātu personu nabadzību pēdējos gados kļuvuši vājāki, un studentu iespējas joprojām spēcīgi ietekmē viņu sociālekonomiskā izcelsme. Šajā sakarā, lai pārvarētu Covid-19 krīzes sociālo ietekmi, jo īpaši būtu jāatbalsta neaizsargātākās grupas.

| (18) | Lai atbalstītu uzņēmumus Covid-19 krīzes laikā, jo īpaši MVU, tostarp pašnodarbinātas personas un mikrouzņēmumus, Luksemburga savā stabilizācijas plānā, ar ko tā nāca klajā 2020. gada 25. martā, ir iekļāvusi vairākus pasākumus. Mazumtirdzniecība ir viena no visvairāk skartajām nozarēm, ņemot vērā pieprasījuma sabrukumu un pašreizējos pasākumus, kas daudziem uzņēmumiem pilnībā liedza darboties vai ierobežoja to darbību. Regulatīvais elastīgums veicinātu mazumtirdzniecības darbības atjaunošanos pēc Covid-19 krīzes. Turklāt būtu lietderīgi atbalstīt MVU tādu digitālo tehnoloģiju ieviešanā, kas nodrošina darbības nepārtrauktību, piemēram, e-komerciju. Visā atveseļošanas periodā būtu jāsaglabā atbilstīgi pasākumi, vienlaikus piemērojot pakāpenisku un elastīgu pasākumu izbeigšanu un apzinot visvairāk skartās nozares, lai izstrādātu īpašus atbalsta plānus, kas ļautu tām atgūties atveseļošanas posmā. Īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Pēc Covid-19 krīzes akūtākā posma, lai atbalstītu pāreju un jaunu MVU izveidi izaugsmi veicinošās nozarēs, Luksemburgas maksātnespējas regulējuma reforma var palīdzēt uzņēmumiem gūt otru iespēju, ja tie piedzīvo bankrotu ne savas vainas dēļ. |
| --- | --- |

(18)

Lai atbalstītu uzņēmumus Covid-19 krīzes laikā, jo īpaši MVU, tostarp pašnodarbinātas personas un mikrouzņēmumus, Luksemburga savā stabilizācijas plānā, ar ko tā nāca klajā 2020. gada 25. martā, ir iekļāvusi vairākus pasākumus. Mazumtirdzniecība ir viena no visvairāk skartajām nozarēm, ņemot vērā pieprasījuma sabrukumu un pašreizējos pasākumus, kas daudziem uzņēmumiem pilnībā liedza darboties vai ierobežoja to darbību. Regulatīvais elastīgums veicinātu mazumtirdzniecības darbības atjaunošanos pēc Covid-19 krīzes. Turklāt būtu lietderīgi atbalstīt MVU tādu digitālo tehnoloģiju ieviešanā, kas nodrošina darbības nepārtrauktību, piemēram, e-komerciju. Visā atveseļošanas periodā būtu jāsaglabā atbilstīgi pasākumi, vienlaikus piemērojot pakāpenisku un elastīgu pasākumu izbeigšanu un apzinot visvairāk skartās nozares, lai izstrādātu īpašus atbalsta plānus, kas ļautu tām atgūties atveseļošanas posmā. Īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Pēc Covid-19 krīzes akūtākā posma, lai atbalstītu pāreju un jaunu MVU izveidi izaugsmi veicinošās nozarēs, Luksemburgas maksātnespējas regulējuma reforma var palīdzēt uzņēmumiem gūt otru iespēju, ja tie piedzīvo bankrotu ne savas vainas dēļ.

| (19) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas, jo īpaši digitālajās un zaļajās nozarēs. Luksemburga jau ir sākusi iniciatīvas, lai veicinātu digitalizāciju un inovāciju, bet tehnoloģiskā integrācija uzņēmējdarbības nozarē un privātās investīcijas, kā arī sabiedrisko pakalpojumu digitalizācija joprojām ir neliela salīdzinājumā ar augsta potenciāla vidi un valsts mērķi pāriet uz datu virzītu ekonomiku. Lai atbalstītu MVU, palielinātu ražīgumu un konkurētspēju, svarīga nozīme būs investīcijām digitalizācijā, padziļinātās digitālajās prasmēs un inovācijā. Atveseļošana arī turpmāk būtu jāatbalsta, īstermiņā sekmējot vērienīgas zaļās investīcijas. Svarīgākās nozares var būt jo īpaši ilgtspējīgs transports, tostarp dzelzceļš, ilgtspējīga būvniecība, jo īpaši saistībā ar esošo un jauno ēku energoefektivitāti, un atjaunojamie energoresursi. Tie palīdzētu nodrošināt spēcīgu zaļo stimulu un atbalstītu Luksemburgu tās centienos pārvarēt neatbilstību saviem 2030. gada mērķiem attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, energoefektivitāti un atjaunojamiem energoresursiem, kā arī sagatavot pamatu klimatneitralitātes sasniegšanai. Ir jāturpina apzināt investīciju vajadzības un investīciju finanšu avotus, arī ņemot vērā Covid-19 pandēmijas ietekmi uz ekonomiku un publiskajām finansēm. Laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Luksemburgai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Luksemburgai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(19)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas, jo īpaši digitālajās un zaļajās nozarēs. Luksemburga jau ir sākusi iniciatīvas, lai veicinātu digitalizāciju un inovāciju, bet tehnoloģiskā integrācija uzņēmējdarbības nozarē un privātās investīcijas, kā arī sabiedrisko pakalpojumu digitalizācija joprojām ir neliela salīdzinājumā ar augsta potenciāla vidi un valsts mērķi pāriet uz datu virzītu ekonomiku. Lai atbalstītu MVU, palielinātu ražīgumu un konkurētspēju, svarīga nozīme būs investīcijām digitalizācijā, padziļinātās digitālajās prasmēs un inovācijā. Atveseļošana arī turpmāk būtu jāatbalsta, īstermiņā sekmējot vērienīgas zaļās investīcijas. Svarīgākās nozares var būt jo īpaši ilgtspējīgs transports, tostarp dzelzceļš, ilgtspējīga būvniecība, jo īpaši saistībā ar esošo un jauno ēku energoefektivitāti, un atjaunojamie energoresursi. Tie palīdzētu nodrošināt spēcīgu zaļo stimulu un atbalstītu Luksemburgu tās centienos pārvarēt neatbilstību saviem 2030. gada mērķiem attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, energoefektivitāti un atjaunojamiem energoresursiem, kā arī sagatavot pamatu klimatneitralitātes sasniegšanai. Ir jāturpina apzināt investīciju vajadzības un investīciju finanšu avotus, arī ņemot vērā Covid-19 pandēmijas ietekmi uz ekonomiku un publiskajām finansēm. Laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Luksemburgai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Luksemburgai optimāli izmantot minēto fondu.

| (20) | Luksemburga saskaras ar ievērojamiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas riskiem, ņemot vērā ārvalstu tiešo ieguldījumu lielo pieplūdumu un to, ka pastāv sarežģītas juridiskas struktūras ar ārvalstu sponsoriem. Šie riski ir atspoguļoti valsts riska novērtējumā, jo īpaši attiecībā uz profesionāļiem, kas iesaistīti pakalpojumu sniegšanā uzņēmumiem un trastiem vai investīciju pakalpojumu sniegšanā. Nepilnības nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas regulējuma piemērošanā, ko veic šie profesionāļi, noved pie nepietiekamas riska analīzes un zema ziņošanas līmeņa par aizdomīgām darbībām. Šo profesionāļu uzraudzības intensitāte nav pietiekama, lai novērstu šos trūkumus. Ir izveidots uzņēmumu faktisko īpašnieku valsts reģistrs, lai ierobežotu slepenību un identificētu faktiskos īpašniekus. Laika gaitā ir jāuzrauga sniegtās informācijas kvalitāte un reģistra efektivitāte. |
| --- | --- |

(20)

Luksemburga saskaras ar ievērojamiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas riskiem, ņemot vērā ārvalstu tiešo ieguldījumu lielo pieplūdumu un to, ka pastāv sarežģītas juridiskas struktūras ar ārvalstu sponsoriem. Šie riski ir atspoguļoti valsts riska novērtējumā, jo īpaši attiecībā uz profesionāļiem, kas iesaistīti pakalpojumu sniegšanā uzņēmumiem un trastiem vai investīciju pakalpojumu sniegšanā. Nepilnības nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas regulējuma piemērošanā, ko veic šie profesionāļi, noved pie nepietiekamas riska analīzes un zema ziņošanas līmeņa par aizdomīgām darbībām. Šo profesionāļu uzraudzības intensitāte nav pietiekama, lai novērstu šos trūkumus. Ir izveidots uzņēmumu faktisko īpašnieku valsts reģistrs, lai ierobežotu slepenību un identificētu faktiskos īpašniekus. Laika gaitā ir jāuzrauga sniegtās informācijas kvalitāte un reģistra efektivitāte.

| (21) | Cīņai pret agresīvu nodokļu plānošanu joprojām ir būtiska nozīme nodokļu sistēmu efektivitātes un taisnīguma uzlabošanā, kā atzīts 2020. gada ieteikumā par eurozonas ekonomikas politiku. Nodokļu maksātāju agresīvās nodokļu plānošanas stratēģiju blakusietekme uz citām dalībvalstīm nozīmē, ka papildus Savienības tiesiskajam regulējumam ir nepieciešama koordinēta politiskā rīcība valsts līmenī. Īstenojot iepriekš saskaņotas starptautiskas un Eiropas iniciatīvas, Luksemburga ir veikusi pasākumus, kas vērsti pret agresīvas nodokļu plānošanas praksi, taču dividenžu, procentu un autoratlīdzību maksājumu lielais īpatsvars IKP liek domāt, ka uzņēmumi, kas agresīvi plāno nodokļus, izmanto šīs valsts nodokļu noteikumus. Lielākā daļa ārvalstu tiešo ieguldījumu ir tā dēvētajās īpašam nolūkam dibinātajās sabiedrībās. Tas, ka no izejošajiem procentu un autoratlīdzību maksājumiem (t. i., tiem, ko Savienības rezidenti maksā trešo valstu rezidentiem) netiek ieturēti nodokļi un noteiktos apstākļos tiek piemēroti atbrīvojumi no nodokļu ieturēšanas par dividenžu maksājumiem, var radīt situāciju, ka minētie maksājumi vispār netiek aplikti ar nodokli, ja nodoklis tiem nav piemērojams arī saņēmēja jurisdikcijā. Luksemburga ir iesniegusi likumprojektu, ar ko ievieš procentu un autoratlīdzības maksājumu neatskaitīšanas iespēju jurisdikcijām, kas iekļautas Savienības sarakstā ar jurisdikcijām, kuras nesadarbojas nodokļu nolūkā, saskaņā ar savu apņemšanos ieviest aizsardzības pasākumus attiecībā uz šīm jurisdikcijām. |
| --- | --- |

(21)

Cīņai pret agresīvu nodokļu plānošanu joprojām ir būtiska nozīme nodokļu sistēmu efektivitātes un taisnīguma uzlabošanā, kā atzīts 2020. gada ieteikumā par eurozonas ekonomikas politiku. Nodokļu maksātāju agresīvās nodokļu plānošanas stratēģiju blakusietekme uz citām dalībvalstīm nozīmē, ka papildus Savienības tiesiskajam regulējumam ir nepieciešama koordinēta politiskā rīcība valsts līmenī. Īstenojot iepriekš saskaņotas starptautiskas un Eiropas iniciatīvas, Luksemburga ir veikusi pasākumus, kas vērsti pret agresīvas nodokļu plānošanas praksi, taču dividenžu, procentu un autoratlīdzību maksājumu lielais īpatsvars IKP liek domāt, ka uzņēmumi, kas agresīvi plāno nodokļus, izmanto šīs valsts nodokļu noteikumus. Lielākā daļa ārvalstu tiešo ieguldījumu ir tā dēvētajās īpašam nolūkam dibinātajās sabiedrībās. Tas, ka no izejošajiem procentu un autoratlīdzību maksājumiem (t. i., tiem, ko Savienības rezidenti maksā trešo valstu rezidentiem) netiek ieturēti nodokļi un noteiktos apstākļos tiek piemēroti atbrīvojumi no nodokļu ieturēšanas par dividenžu maksājumiem, var radīt situāciju, ka minētie maksājumi vispār netiek aplikti ar nodokli, ja nodoklis tiem nav piemērojams arī saņēmēja jurisdikcijā. Luksemburga ir iesniegusi likumprojektu, ar ko ievieš procentu un autoratlīdzības maksājumu neatskaitīšanas iespēju jurisdikcijām, kas iekļautas Savienības sarakstā ar jurisdikcijām, kuras nesadarbojas nodokļu nolūkā, saskaņā ar savu apņemšanos ieviest aizsardzības pasākumus attiecībā uz šīm jurisdikcijām.

| (22) | Luksemburgai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(22)

Luksemburgai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (23) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Luksemburga sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(23)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Luksemburga sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (24) | Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Luksemburgai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes. |
| --- | --- |

(24)

Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Luksemburgai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes.

| (25) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Luksemburgas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Luksemburgai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Luksemburgā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(25)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Luksemburgas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Luksemburgai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Luksemburgā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (26) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Luksemburgai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Uzlabot veselības aprūpes sistēmas noturību, nodrošinot veselības aprūpes darbinieku pienācīgu pieejamību. Paātrināt reformas, kuru mērķis ir uzlabot veselības aprūpes sistēmas un e-veselības pārvaldību. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mazināt Covid-19 krīzes ietekmi uz nodarbinātību, īpašu uzmanību pievēršot cilvēkiem, kuri atrodas sarežģītā darba tirgus situācijā. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nodrošināt, ka efektīvi tiek īstenoti pasākumi uzņēmumu, jo īpaši MVU un pašnodarbinātu personu, likviditātes atbalstam. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz ilgtspējīgu transportu un ēkām, tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, veicinot pakāpenisku ekonomikas dekarbonizāciju. Veicināt inovāciju un digitalizāciju, jo īpaši uzņēmējdarbības nozarē. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nodrošināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas regulējuma efektīvu uzraudzību un izpildi attiecībā uz profesionāļiem, kas sniedz trasta un uzņēmuma pakalpojumus un investīciju pakalpojumus. Pastiprināt rīcību, lai novērstu tādas nodokļu sistēmas iezīmes, kas veicina agresīvu nodokļu plānošanu, kurā jo īpaši izmanto izejošos maksājumus. |
| --- | --- |

4.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 97. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

7

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/107 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/107

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Ungārijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2020. gada konverģences programmu

(2020/C 282/17)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Ungārija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Ungārija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Ungāriju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Ungārija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Ungārijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Ungāriju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Ungārija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Ungārijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Ungārija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Ungārija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Visticamāk, Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas dažādās teritorijās izpaudīsies nevienmērīgi, jo tām ir atšķirīgi specializācijas modeļi, jo īpaši reģionos, kuros trūkst galveno aktīvu vai kuri ievērojami paļaujas uz nozarēm, kas ir atkarīgas no tiešas darījumdarbības ar patērētājiem. Tas rada būtisku risku, ka Ungārijā palielināsies teritoriālā nevienlīdzība, pastiprinot jau novēroto atšķirību palielināšanās tendenci starp pilsētu un lauku rajoniem. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Visticamāk, Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas dažādās teritorijās izpaudīsies nevienmērīgi, jo tām ir atšķirīgi specializācijas modeļi, jo īpaši reģionos, kuros trūkst galveno aktīvu vai kuri ievērojami paļaujas uz nozarēm, kas ir atkarīgas no tiešas darījumdarbības ar patērētājiem. Tas rada būtisku risku, ka Ungārijā palielināsies teritoriālā nevienlīdzība, pastiprinot jau novēroto atšķirību palielināšanās tendenci starp pilsētu un lauku rajoniem. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Ungārija 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 5. maijā un 2020. gada konverģences programmu – 2020. gada 4. maijā. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Ungārija 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 5. maijā un 2020. gada konverģences programmu – 2020. gada 4. maijā. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Ungāriju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu. |
| --- | --- |

(11)

Uz Ungāriju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu.

| (12) | Padome 2019. gada 14. jūnijā ieteica Ungārijai nodrošināt, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums (7) nepārsniedz 3,3 % 2019. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1,0 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP). Komisijas kopējais novērtējums apstiprina būtisku novirzi no ieteiktās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2019. gadā un 2018. un 2019. gadā, aplūkojot abus kopā. Tomēr, ņemot vērā vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu, Ungārijai nav jāveic papildu pasākumi saskaņā ar būtiskas novirzes procedūru. |
| --- | --- |

(12)

Padome 2019. gada 14. jūnijā ieteica Ungārijai nodrošināt, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums (7) nepārsniedz 3,3 % 2019. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1,0 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP). Komisijas kopējais novērtējums apstiprina būtisku novirzi no ieteiktās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2019. gadā un 2018. un 2019. gadā, aplūkojot abus kopā. Tomēr, ņemot vērā vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu, Ungārijai nav jāveic papildu pasākumi saskaņā ar būtiskas novirzes procedūru.

| (13) | Valdība savā 2020. gada konverģences programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, deficīts palielināsies no 2,0 % no IKP 2019. gadā līdz 3,8 % no IKP 2020. gadā. Deficīts saskaņā ar prognozēm samazināsies līdz 2,7 % no IKP 2021. gadā un pakāpeniski sasniegs 1,0 % no IKP līdz 2024. gadam. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 66,3 % no IKP, taču saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu paredzams, ka 2020. gadā tā palielināsies līdz 72,6 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. Budžeta prognožu pamatā ir riski, proti, riski, kas saistīti ar izdevumiem, kuri ir lielāki, nekā prognozēts (atbilstoši iepriekšējām tendencēm par lieliem izdevumiem gada beigās), kā arī potenciāli mazākiem ieņēmumiem, nekā prognozēts, jo prognozes, šķiet, ir atkarīgas no zināma ieņēmumu pieauguma. |
| --- | --- |

(13)

Valdība savā 2020. gada konverģences programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, deficīts palielināsies no 2,0 % no IKP 2019. gadā līdz 3,8 % no IKP 2020. gadā. Deficīts saskaņā ar prognozēm samazināsies līdz 2,7 % no IKP 2021. gadā un pakāpeniski sasniegs 1,0 % no IKP līdz 2024. gadam. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 66,3 % no IKP, taču saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu paredzams, ka 2020. gadā tā palielināsies līdz 72,6 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. Budžeta prognožu pamatā ir riski, proti, riski, kas saistīti ar izdevumiem, kuri ir lielāki, nekā prognozēts (atbilstoši iepriekšējām tendencēm par lieliem izdevumiem gada beigās), kā arī potenciāli mazākiem ieņēmumiem, nekā prognozēts, jo prognozes, šķiet, ir atkarīgas no zināma ieņēmumu pieauguma.

| (14) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Ungārija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības sistēmas intensīvās aprūpes kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu minētie budžeta pasākumi 2020. gadā sasniedza 2,8 % no IKP, un tos pilnībā finansē, izmantojot budžeta izdevumu pārdali, rezerves un jaunus nodokļus. Tie ietver pasākumus, kuru mērķis ir atbalstīt darba tirgu, nodokļu atvieglojumus uzņēmumiem un izmaksas, kas saistītas ar neatliekamo medicīnisko palīdzību. Ir izziņoti papildu pasākumi atveseļošanas atbalstam (1,4 % no IKP) un darba tirgus atbalstam (0,4 % no IKP), bet tie vēl nav precizēti. Turklāt Ungārija ir pieņēmusi pasākumus, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, un saskaņā ar 2020. gada konverģences programmas aplēsi tie sasniegs 1,5 % no IKP. Iestādes strādā pie papildu pasākumiem 0,3 % apmērā no IKP. Minētie pasākumi ietver kredītu garantiju programmas un valdības garantētus aizdevumus. 2020. gada konverģences programmā paziņoto fiskālo pasākumu vispārējā ietekme uz budžetu atšķiras no tās, kas iekļauta Komisijas 2020. gada pavasara prognozē, jo Komisija novērtēja un ņēma vērā tikai tos pasākumus, kas bija pietiekami precizēti. Kopumā Ungārijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Visu izziņoto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga precizēšana un pieņemšana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(14)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Ungārija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības sistēmas intensīvās aprūpes kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu minētie budžeta pasākumi 2020. gadā sasniedza 2,8 % no IKP, un tos pilnībā finansē, izmantojot budžeta izdevumu pārdali, rezerves un jaunus nodokļus. Tie ietver pasākumus, kuru mērķis ir atbalstīt darba tirgu, nodokļu atvieglojumus uzņēmumiem un izmaksas, kas saistītas ar neatliekamo medicīnisko palīdzību. Ir izziņoti papildu pasākumi atveseļošanas atbalstam (1,4 % no IKP) un darba tirgus atbalstam (0,4 % no IKP), bet tie vēl nav precizēti. Turklāt Ungārija ir pieņēmusi pasākumus, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, un saskaņā ar 2020. gada konverģences programmas aplēsi tie sasniegs 1,5 % no IKP. Iestādes strādā pie papildu pasākumiem 0,3 % apmērā no IKP. Minētie pasākumi ietver kredītu garantiju programmas un valdības garantētus aizdevumus. 2020. gada konverģences programmā paziņoto fiskālo pasākumu vispārējā ietekme uz budžetu atšķiras no tās, kas iekļauta Komisijas 2020. gada pavasara prognozē, jo Komisija novērtēja un ņēma vērā tikai tos pasākumus, kas bija pietiekami precizēti. Kopumā Ungārijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Visu izziņoto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga precizēšana un pieņemšana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (15) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Ungārijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –5,2 % apmērā no IKP 2020. gadā un –4,0 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā sasniegs 75,0 %. |
| --- | --- |

(15)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Ungārijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –5,2 % apmērā no IKP 2020. gadā un –4,0 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā sasniegs 75,0 %.

| (16) | Padome 2019. gada 14. jūnijā saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu konstatēja, ka 2018. gadā Ungārijā tika novērota būtiska novirze no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai. Ņemot vērā konstatēto būtisko novirzi, Padome 2019. gada 14. jūnijā izdeva ieteikumu (8), kurā tā ieteica Ungārijai veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums nepārsniedz 3,3 % 2019. gadā un 4,7 % 2020. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1,0 % un 0,75 % apmērā no IKP. Padome 2019. gada 5. decembrī pieņēma Lēmumu (ES) 2019/2172 (9), ar ko konstatē, ka Ungārija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2019. gada 14. jūnija ieteikumu, un 2019. gada 5. decembrī sniedza pārskatītu ieteikumu (10). Padome 2019. gada 5. decembra ieteikumā aicināja Ungāriju veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums 2020. gadā nepārsniedz 4,7 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,75 % apmērā no IKP 2020. gadā. Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada vispārējo novērtējumu un ņemot vērā vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu 2020. gadam, kas ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, tiek uzskatīts, ka Ungārija ir efektīvi rīkojusies, reaģējot uz 2019. gada 5. decembra ieteikumu. |
| --- | --- |

(16)

Padome 2019. gada 14. jūnijā saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu konstatēja, ka 2018. gadā Ungārijā tika novērota būtiska novirze no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai. Ņemot vērā konstatēto būtisko novirzi, Padome 2019. gada 14. jūnijā izdeva ieteikumu (8), kurā tā ieteica Ungārijai veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums nepārsniedz 3,3 % 2019. gadā un 4,7 % 2020. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1,0 % un 0,75 % apmērā no IKP. Padome 2019. gada 5. decembrī pieņēma Lēmumu (ES) 2019/2172 (9), ar ko konstatē, ka Ungārija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2019. gada 14. jūnija ieteikumu, un 2019. gada 5. decembrī sniedza pārskatītu ieteikumu (10). Padome 2019. gada 5. decembra ieteikumā aicināja Ungāriju veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums 2020. gadā nepārsniedz 4,7 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,75 % apmērā no IKP 2020. gadā. Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada vispārējo novērtējumu un ņemot vērā vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu 2020. gadam, kas ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, tiek uzskatīts, ka Ungārija ir efektīvi rīkojusies, reaģējot uz 2019. gada 5. decembra ieteikumu.

| (17) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Ungārija 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(17)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Ungārija 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (18) | Valdība 2020. gada 11. martā izsludināja apdraudējuma stāvokli. 12. martā tika slēgtas robežas ceļotājiem, izņemot pilsoņiem, kas atgriežas, un Eiropas Ekonomikas zonas iedzīvotājiem, kā arī regulāriem robežšķērsojošiem darba ņēmējiem. Preču tranzīts palika atļauts. 2020. gada 16. martā tika slēgtas agrīnās bērnu izglītības iestādes, skolas un universitātes, un sākās mācības tiešsaistē. Sākot ar 2020. gada 17. martu, nebūtiskie veikali bija jāslēdz plkst. 15, un restorāni varēja palikt atvērti tikai, lai izsniegtu ēdienu līdznešanai. 2020. gada 28. martā tika ieviesta daļēja komandantstunda – proti, cilvēki varēja atstāt savas dzīvesvietas teritoriju tikai pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ – un distancēšanās no citiem cilvēkiem. Pirms Covid-19 uzliesmojuma Ungārijas ekonomikā bija vērojams pakāpenisks attīstības tempa kritums pēc vairākiem izcilas izaugsmes gadiem. Reālais IKP 2019. gadā pieauga par 4,9 %. Pēc vīrusa uzliesmojuma ierobežošanas pasākumi tika īstenoti salīdzinoši ātri, un oficiālais gadījumu skaits līdz šim ir bijis neliels. Tomēr sagaidāms, ka pasaules recesija īpaši smagi ietekmēs eksportu sakarā ar ļoti ciklisku nozaru, piemēram, autobūves, dominējošo lomu. Sagaidāms, ka tā skars arī tūrisma un transporta pakalpojumus, kurus ietekmē ceļošanas ierobežojumi. Kopumā tiek prognozēta strauja recesija, sākot ar martu, tad tiek prognozēta pakāpeniska ekonomikas atveseļošana no gada otrās puses, jo tiek pieņemts, ka ierobežošanas pasākumi tiks pakāpeniski atcelti. Bezdarbs varētu strauji pieaugt darba tirgus elastīguma dēļ. Ekonomikas rādītāji 2020. gadā būs atkarīgi no ierobežojumu perioda ilguma, kā arī no ekonomikas politikas reakcijas. Komisijas 2020. gada pavasara prognozē paredzēts reālā IKP samazinājums par 7 % 2020. gadā, kam sekos atveseļošana par 6 % 2021. gadā. |
| --- | --- |

(18)

Valdība 2020. gada 11. martā izsludināja apdraudējuma stāvokli. 12. martā tika slēgtas robežas ceļotājiem, izņemot pilsoņiem, kas atgriežas, un Eiropas Ekonomikas zonas iedzīvotājiem, kā arī regulāriem robežšķērsojošiem darba ņēmējiem. Preču tranzīts palika atļauts. 2020. gada 16. martā tika slēgtas agrīnās bērnu izglītības iestādes, skolas un universitātes, un sākās mācības tiešsaistē. Sākot ar 2020. gada 17. martu, nebūtiskie veikali bija jāslēdz plkst. 15, un restorāni varēja palikt atvērti tikai, lai izsniegtu ēdienu līdznešanai. 2020. gada 28. martā tika ieviesta daļēja komandantstunda – proti, cilvēki varēja atstāt savas dzīvesvietas teritoriju tikai pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ – un distancēšanās no citiem cilvēkiem. Pirms Covid-19 uzliesmojuma Ungārijas ekonomikā bija vērojams pakāpenisks attīstības tempa kritums pēc vairākiem izcilas izaugsmes gadiem. Reālais IKP 2019. gadā pieauga par 4,9 %. Pēc vīrusa uzliesmojuma ierobežošanas pasākumi tika īstenoti salīdzinoši ātri, un oficiālais gadījumu skaits līdz šim ir bijis neliels. Tomēr sagaidāms, ka pasaules recesija īpaši smagi ietekmēs eksportu sakarā ar ļoti ciklisku nozaru, piemēram, autobūves, dominējošo lomu. Sagaidāms, ka tā skars arī tūrisma un transporta pakalpojumus, kurus ietekmē ceļošanas ierobežojumi. Kopumā tiek prognozēta strauja recesija, sākot ar martu, tad tiek prognozēta pakāpeniska ekonomikas atveseļošana no gada otrās puses, jo tiek pieņemts, ka ierobežošanas pasākumi tiks pakāpeniski atcelti. Bezdarbs varētu strauji pieaugt darba tirgus elastīguma dēļ. Ekonomikas rādītāji 2020. gadā būs atkarīgi no ierobežojumu perioda ilguma, kā arī no ekonomikas politikas reakcijas. Komisijas 2020. gada pavasara prognozē paredzēts reālā IKP samazinājums par 7 % 2020. gadā, kam sekos atveseļošana par 6 % 2021. gadā.

| (19) | Kopš marta vidus valdība ir paziņojusi par vairākiem pasākumu posmiem nolūkā mazināt Covid-19 krīzes sociālo un ekonomisko ietekmi. Centrālā banka ir pieņēmusi pasākumus, lai nodrošinātu finanšu sektora likviditāti. Citi likviditāti palielinoši pasākumi mājsaimniecībām un uzņēmumiem ietver a) maksājumu moratoriju līdz 2020. gada 31. decembrim attiecībā uz aizdevumiem un finanšu nomas līgumiem uzņēmumiem un mājsaimniecībām un b) procentu likmes maksimuma noteikšanu patēriņa kredītiem. Izstrādājot un īstenojot šos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Papildu pasākumi, kas galvenokārt vērsti uz krīzes vissmagāk skartajām nozarēm, piemēram, tūrismu un pakalpojumiem, ietver pagaidu nodokļu samazinājumus un atbrīvojumus no nodokļiem, investīciju subsīdijas, infrastruktūras attīstību, subsidētus un garantētus aizdevumus un kapitāla programmas. Lai saglabātu darbvietas, valdība ir uzsākusi divu veidu darba tirgus pasākumus. Saīsinātā darbalaika shēma sedz līdz 70 % no zaudētās algas trīs mēnešu garumā, ievērojot konkrētus nosacījumus, un īpaša algas subsīdija ir paredzēta pētniecības un izstrādes jomas darbiniekiem. Valdība pavirzīja uz priekšu iepriekš plānoto sociālā nodrošinājuma iemaksu samazinājumu par vienu ceturksni un paziņoja par vienreizēju algas piemaksu veselības aprūpes sektorā. Kopumā, lai gan fiskālo pasākumu mērķis ir atbalstīt uzņēmumus un saglabāt darbvietas, to tvērums un segums joprojām ir ierobežots salīdzinājumā ar pasākumiem, ko veic lielākā daļa dalībvalstu. Turklāt tos ir plānots finansēt, pārdalot budžeta nodaļas un ar no jauna paaugstinātiem nodokļiem, un tādēļ sagaidāms, ka no makroekonomikas stabilizācijas perspektīvas tiem būs ierobežota ietekme. |
| --- | --- |

(19)

Kopš marta vidus valdība ir paziņojusi par vairākiem pasākumu posmiem nolūkā mazināt Covid-19 krīzes sociālo un ekonomisko ietekmi. Centrālā banka ir pieņēmusi pasākumus, lai nodrošinātu finanšu sektora likviditāti. Citi likviditāti palielinoši pasākumi mājsaimniecībām un uzņēmumiem ietver a) maksājumu moratoriju līdz 2020. gada 31. decembrim attiecībā uz aizdevumiem un finanšu nomas līgumiem uzņēmumiem un mājsaimniecībām un b) procentu likmes maksimuma noteikšanu patēriņa kredītiem. Izstrādājot un īstenojot šos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Papildu pasākumi, kas galvenokārt vērsti uz krīzes vissmagāk skartajām nozarēm, piemēram, tūrismu un pakalpojumiem, ietver pagaidu nodokļu samazinājumus un atbrīvojumus no nodokļiem, investīciju subsīdijas, infrastruktūras attīstību, subsidētus un garantētus aizdevumus un kapitāla programmas. Lai saglabātu darbvietas, valdība ir uzsākusi divu veidu darba tirgus pasākumus. Saīsinātā darbalaika shēma sedz līdz 70 % no zaudētās algas trīs mēnešu garumā, ievērojot konkrētus nosacījumus, un īpaša algas subsīdija ir paredzēta pētniecības un izstrādes jomas darbiniekiem. Valdība pavirzīja uz priekšu iepriekš plānoto sociālā nodrošinājuma iemaksu samazinājumu par vienu ceturksni un paziņoja par vienreizēju algas piemaksu veselības aprūpes sektorā. Kopumā, lai gan fiskālo pasākumu mērķis ir atbalstīt uzņēmumus un saglabāt darbvietas, to tvērums un segums joprojām ir ierobežots salīdzinājumā ar pasākumiem, ko veic lielākā daļa dalībvalstu. Turklāt tos ir plānots finansēt, pārdalot budžeta nodaļas un ar no jauna paaugstinātiem nodokļiem, un tādēļ sagaidāms, ka no makroekonomikas stabilizācijas perspektīvas tiem būs ierobežota ietekme.

| (20) | Dažādi veselības rezultātu aspekti joprojām bija sliktāki nekā lielākajā daļā dalībvalstu, kas jo īpaši atspoguļo riska faktoru lielo izplatību starp iedzīvotājiem un veselības aprūpes nodrošinājuma ierobežoto efektivitāti. Publiskā daļa veselības izdevumos Ungārijā bija ievērojami mazāka nekā vidēji Savienībā. Kaut gan neapmierināto medicīnisko vajadzību līmenis ir zems, to Ungārijas iedzīvotāju skaits, kuri paļaujas uz personīgiem izdevumiem ir virs Savienības vidējā rādītāja, un šīs personas arvien vairāk ir spiestas izmantot privātus veselības pakalpojumus. Tas palielina Ungārijas mājsaimniecību finansiālo grūtību riskus, negatīvi ietekmējot sociālo taisnīgumu un veselības rezultātus. Lai racionalizētu resursu izmantošanu veselības sistēmā, samazinātu nevienlīdzību piekļuvē un uzlabotu aprūpes kvalitāti, ir vajadzīgas papildu investīcijas un visaptverošas reformas. Profilaktiskie un primārās aprūpes pakalpojumi netiek pietiekami finansēti, un to potenciāls uzlabot veselības sistēmas kvalitāti, piekļūstamību un izmaksu efektivitāti joprojām netiek pietiekami izmantots. Lai gan iestādes ir sākušas strādāt, lai mazinātu Ungārijas ievērojamo veselības darbinieku trūkumu, reģionālās atšķirības veselības aprūpes personāla sadalījumā joprojām kavē piekļuvi aprūpei dažās teritorijās un dažām neaizsargātām grupām, piemēram, marginalizētajiem romiem, taču arī personas ar invaliditāti saskaras ar īpašiem šķēršļiem. Ņemot vērā pieprasījuma satricinājumu veselības sistēmās, kuru izraisīja Covid-19 pandēmija, ir vajadzīga strauja rīcība, lai sāktu risināt šīs strukturālās problēmas un palielinātu Ungārijas veselības sistēmas noturību. |
| --- | --- |

(20)

Dažādi veselības rezultātu aspekti joprojām bija sliktāki nekā lielākajā daļā dalībvalstu, kas jo īpaši atspoguļo riska faktoru lielo izplatību starp iedzīvotājiem un veselības aprūpes nodrošinājuma ierobežoto efektivitāti. Publiskā daļa veselības izdevumos Ungārijā bija ievērojami mazāka nekā vidēji Savienībā. Kaut gan neapmierināto medicīnisko vajadzību līmenis ir zems, to Ungārijas iedzīvotāju skaits, kuri paļaujas uz personīgiem izdevumiem ir virs Savienības vidējā rādītāja, un šīs personas arvien vairāk ir spiestas izmantot privātus veselības pakalpojumus. Tas palielina Ungārijas mājsaimniecību finansiālo grūtību riskus, negatīvi ietekmējot sociālo taisnīgumu un veselības rezultātus. Lai racionalizētu resursu izmantošanu veselības sistēmā, samazinātu nevienlīdzību piekļuvē un uzlabotu aprūpes kvalitāti, ir vajadzīgas papildu investīcijas un visaptverošas reformas. Profilaktiskie un primārās aprūpes pakalpojumi netiek pietiekami finansēti, un to potenciāls uzlabot veselības sistēmas kvalitāti, piekļūstamību un izmaksu efektivitāti joprojām netiek pietiekami izmantots. Lai gan iestādes ir sākušas strādāt, lai mazinātu Ungārijas ievērojamo veselības darbinieku trūkumu, reģionālās atšķirības veselības aprūpes personāla sadalījumā joprojām kavē piekļuvi aprūpei dažās teritorijās un dažām neaizsargātām grupām, piemēram, marginalizētajiem romiem, taču arī personas ar invaliditāti saskaras ar īpašiem šķēršļiem. Ņemot vērā pieprasījuma satricinājumu veselības sistēmās, kuru izraisīja Covid-19 pandēmija, ir vajadzīga strauja rīcība, lai sāktu risināt šīs strukturālās problēmas un palielinātu Ungārijas veselības sistēmas noturību.

| (21) | Slimības uzliesmojuma sociālekonomiskās sekas var būt ievērojamas, un vēl ir jāizvērtē ietekme, ko rada valdības 2020. gada 18. marta dekrēts, ar ko atļauj abpusēji saskaņotas atkāpes no Darba kodeksa. Saskaņā ar Komisijas prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 7,0 %, bet 2021. gadā mazināsies – līdz 6,1 %. Krīzes pārmērīgi skartās nozares veido lielu daļu no Ungārijas ekonomikas; tajās nodarbināti mazkvalificēti un vidēji kvalificēti darbinieki ar ļoti elastīgiem darba līgumiem. Līdz 2020. gada sākumam kopējais nodarbinātības līmenis turpināja uzlaboties līdz ar spēcīgu ekonomikas izaugsmi, taču tas nedeva vienādu labumu visām grupām. Nodarbinātības atšķirības starp prasmju grupām un starp vīriešiem un sievietēm joprojām bija lielas salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju, un pēdējās ir daļēji skaidrojamas ar ierobežoto kvalitatīvas bērnu aprūpes piedāvājumu. Sabiedrisko darbu shēma nebija efektīva attiecībā uz dalībnieku iekļaušanu primārajā darba tirgū, bet tās mērogs joprojām bija ievērojams, neraugoties uz to, ka tas tika samazināts. Ir iespējams stiprināt citus politikas pasākumus, lai efektīvi palīdzētu bezdarbniekiem vai neaktīviem cilvēkiem atrast darbu vai piekļūt apmācībai, un tādējādi panākt, ka šie pasākumi ir mērķtiecīgāki. Bezdarbnieka pabalstu ilgums ir īsākais Savienībā, proti, maksimāli trīs mēneši, kas pat labvēlīgos ekonomiskos apstākļos bija ievērojami mazāk par vidējo laiku, kas vajadzīgs, lai atrastu darbu. Saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem sociālās aizsardzības shēmām un pasākumiem ir jāaizsargā tie, kuriem draud darba zaudēšana, kā arī pašnodarbinātās personas un bezdarbnieki. Saīsināta darbalaika shēmas, kuru ietvaros darba ņēmēji saņem ienākumu atbalstu no valsts par nenostrādātajām stundām, ir labs veids, kā aizsargāt nodarbinātību. Pandēmijas laikā saīsināta darbalaika shēmas ir visefektīvākās, ja to pārvaldība ir vienkārša un ātra, un tiesības tās izmantot neaprobežojas ar konkrētām nozarēm vai uzņēmējdarbības veidiem. |
| --- | --- |

(21)

Slimības uzliesmojuma sociālekonomiskās sekas var būt ievērojamas, un vēl ir jāizvērtē ietekme, ko rada valdības 2020. gada 18. marta dekrēts, ar ko atļauj abpusēji saskaņotas atkāpes no Darba kodeksa. Saskaņā ar Komisijas prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 7,0 %, bet 2021. gadā mazināsies – līdz 6,1 %. Krīzes pārmērīgi skartās nozares veido lielu daļu no Ungārijas ekonomikas; tajās nodarbināti mazkvalificēti un vidēji kvalificēti darbinieki ar ļoti elastīgiem darba līgumiem. Līdz 2020. gada sākumam kopējais nodarbinātības līmenis turpināja uzlaboties līdz ar spēcīgu ekonomikas izaugsmi, taču tas nedeva vienādu labumu visām grupām. Nodarbinātības atšķirības starp prasmju grupām un starp vīriešiem un sievietēm joprojām bija lielas salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju, un pēdējās ir daļēji skaidrojamas ar ierobežoto kvalitatīvas bērnu aprūpes piedāvājumu. Sabiedrisko darbu shēma nebija efektīva attiecībā uz dalībnieku iekļaušanu primārajā darba tirgū, bet tās mērogs joprojām bija ievērojams, neraugoties uz to, ka tas tika samazināts. Ir iespējams stiprināt citus politikas pasākumus, lai efektīvi palīdzētu bezdarbniekiem vai neaktīviem cilvēkiem atrast darbu vai piekļūt apmācībai, un tādējādi panākt, ka šie pasākumi ir mērķtiecīgāki. Bezdarbnieka pabalstu ilgums ir īsākais Savienībā, proti, maksimāli trīs mēneši, kas pat labvēlīgos ekonomiskos apstākļos bija ievērojami mazāk par vidējo laiku, kas vajadzīgs, lai atrastu darbu. Saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem sociālās aizsardzības shēmām un pasākumiem ir jāaizsargā tie, kuriem draud darba zaudēšana, kā arī pašnodarbinātās personas un bezdarbnieki. Saīsināta darbalaika shēmas, kuru ietvaros darba ņēmēji saņem ienākumu atbalstu no valsts par nenostrādātajām stundām, ir labs veids, kā aizsargāt nodarbinātību. Pandēmijas laikā saīsināta darbalaika shēmas ir visefektīvākās, ja to pārvaldība ir vienkārša un ātra, un tiesības tās izmantot neaprobežojas ar konkrētām nozarēm vai uzņēmējdarbības veidiem.

| (22) | Lai gan Ungārijas vispārējā nabadzības situācija pirms krīzes uzlabojās, lejupslīdes laikā šī tendence var strauji mainīties. Pēdējās desmitgades laikā ir palielinājusies ienākumu nevienlīdzība, kas daļēji skaidrojama ar izmaiņām nodokļu un pabalstu sistēmā. Pat pirms Covid-19 uzliesmojuma gan smaga materiālā nenodrošinātība, gan materiālā un sociālā nenodrošinātība bija liela, jo īpaši mājsaimniecībās ar vairākiem bērniem un romu vidū. Sociālas izīrēšanas nolūkiem paredzētu pašvaldības dzīvokļu trūkums un finansiālā atbalsta trūkums īrniekiem kavē mobilitāti. Minimālā ienākuma pabalsts kopš 2012. gada ir palicis nomināli nemainīgs un ir viens no zemākajiem Savienībā. Sagaidāms, ka pandēmija vissmagāk skars neaizsargātās grupas, kurām nav piekļuves aprūpei un pamatpakalpojumiem un kuras dzīvo pārapdzīvotās mājsaimniecībās. Ekonomikai atveseļojoties, būs vajadzīgi pasākumi, kas veicina šādu grupu aktivizēšanu un integrāciju darba tirgū. Jau pirms krīzes izglītības rezultāti bija zemāki par Savienības vidējo rādītāju, un tos lielā mērā ietekmēja skolēnu sociālekonomiskā situācija. Izglītības priekšlaicīgas pamešanas rādītāji bija augsti, jo īpaši romu skolēnu vidū. Neaizsargātu grupu zemā līdzdalība kvalitatīvā izglītībā ir zaudēta iespēja attīstīt cilvēkkapitālu un sociālo kohēziju. Skolotāju alga ir viena no zemākajām Savienībā. Nelielais augstākajā izglītībā iesaistīto studentu skaits neatbilst lielajam pieprasījumam pēc augsti kvalificētiem darbiniekiem. Domājams, ka negaidītā pāreja uz attālinātām mācībām vēl vairāk palielinās nevienlīdzību. Ikgadējos valsts kompetenču testos gūtie dati liecina, ka ar digitālo izglītību ir grūti sasniegt daudzus skolēnus, jo trūkst digitālo rīku. Audzēkņi no nelabvēlīgas vides saskaras ar attālinātas mācīšanās negatīvo ietekmi arī pārapdzīvotu mājsaimniecību un vecāku zemās izglītības dēļ. Nesenās un pašreizējās investīcijas izglītības digitalizācijā ir bijušas nozīmīgas un ir jāturpina. |
| --- | --- |

(22)

Lai gan Ungārijas vispārējā nabadzības situācija pirms krīzes uzlabojās, lejupslīdes laikā šī tendence var strauji mainīties. Pēdējās desmitgades laikā ir palielinājusies ienākumu nevienlīdzība, kas daļēji skaidrojama ar izmaiņām nodokļu un pabalstu sistēmā. Pat pirms Covid-19 uzliesmojuma gan smaga materiālā nenodrošinātība, gan materiālā un sociālā nenodrošinātība bija liela, jo īpaši mājsaimniecībās ar vairākiem bērniem un romu vidū. Sociālas izīrēšanas nolūkiem paredzētu pašvaldības dzīvokļu trūkums un finansiālā atbalsta trūkums īrniekiem kavē mobilitāti. Minimālā ienākuma pabalsts kopš 2012. gada ir palicis nomināli nemainīgs un ir viens no zemākajiem Savienībā. Sagaidāms, ka pandēmija vissmagāk skars neaizsargātās grupas, kurām nav piekļuves aprūpei un pamatpakalpojumiem un kuras dzīvo pārapdzīvotās mājsaimniecībās. Ekonomikai atveseļojoties, būs vajadzīgi pasākumi, kas veicina šādu grupu aktivizēšanu un integrāciju darba tirgū. Jau pirms krīzes izglītības rezultāti bija zemāki par Savienības vidējo rādītāju, un tos lielā mērā ietekmēja skolēnu sociālekonomiskā situācija. Izglītības priekšlaicīgas pamešanas rādītāji bija augsti, jo īpaši romu skolēnu vidū. Neaizsargātu grupu zemā līdzdalība kvalitatīvā izglītībā ir zaudēta iespēja attīstīt cilvēkkapitālu un sociālo kohēziju. Skolotāju alga ir viena no zemākajām Savienībā. Nelielais augstākajā izglītībā iesaistīto studentu skaits neatbilst lielajam pieprasījumam pēc augsti kvalificētiem darbiniekiem. Domājams, ka negaidītā pāreja uz attālinātām mācībām vēl vairāk palielinās nevienlīdzību. Ikgadējos valsts kompetenču testos gūtie dati liecina, ka ar digitālo izglītību ir grūti sasniegt daudzus skolēnus, jo trūkst digitālo rīku. Audzēkņi no nelabvēlīgas vides saskaras ar attālinātas mācīšanās negatīvo ietekmi arī pārapdzīvotu mājsaimniecību un vecāku zemās izglītības dēļ. Nesenās un pašreizējās investīcijas izglītības digitalizācijā ir bijušas nozīmīgas un ir jāturpina.

| (23) | Covid-19 krīzes kontekstā ir īpaši svarīgi nodrošināt kritiskās infrastruktūras darbību un preču brīvu apgrozību visā iekšējā tirgū, kā arī sadarbībā ar kaimiņvalstīm uzraudzīt un nodrošināt piegādes ķēžu pareizu darbību. Ungārija ir neliela atvērta ekonomika ar intensīviem pārrobežu preču pārvadājumiem. Turklāt daudzi Ungārijas iedzīvotāji strādā ārvalstīs un katru nedēļu šķērso robežu. Ungārijā arī var būt vajadzīgi sezonas pārrobežu darba ņēmēji lauksaimniecībā. Pašlaik noteiktie ceļošanas ierobežojumi var aizkavēt preču un darba ņēmēju apriti, bet tos varētu atvieglot, nodrošinot zaļās joslas uz robežām. |
| --- | --- |

(23)

Covid-19 krīzes kontekstā ir īpaši svarīgi nodrošināt kritiskās infrastruktūras darbību un preču brīvu apgrozību visā iekšējā tirgū, kā arī sadarbībā ar kaimiņvalstīm uzraudzīt un nodrošināt piegādes ķēžu pareizu darbību. Ungārija ir neliela atvērta ekonomika ar intensīviem pārrobežu preču pārvadājumiem. Turklāt daudzi Ungārijas iedzīvotāji strādā ārvalstīs un katru nedēļu šķērso robežu. Ungārijā arī var būt vajadzīgi sezonas pārrobežu darba ņēmēji lauksaimniecībā. Pašlaik noteiktie ceļošanas ierobežojumi var aizkavēt preču un darba ņēmēju apriti, bet tos varētu atvieglot, nodrošinot zaļās joslas uz robežām.

| (24) | Pakalpojumu jomā mazumtirdzniecība ir viena no visvairāk skartajām nozarēm tādu pasākumu dēļ, kas daudziem uzņēmumiem liedza darboties vispār vai ievērojami ierobežoja to darbību. Regulatīvais elastīgums veicinātu mazumtirdzniecības atjaunošanos pēc Covid-19. Ungārijā ir vislielākais reglamentēto profesiju skaits Savienībā. Profesionālajiem pakalpojumiem būs svarīga nozīme iziešanā no krīzes un atveseļošanā pēc tās. Tādēļ ir ļoti svarīgi nodrošināt netraucētu piekļuvi profesijām un to praktizēšanu, optimizējot to tiesisko regulējumu un saistītās administratīvās procedūras, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un mikrouzņēmumiem, tajā skaitā individuāliem speciālistiem, kurus krīze ir skārusi īpaši smagi. Likviditātes atbalsts uzņēmumiem, izmantojot aizdevumus un garantijas, īpašu uzmanību pievēršot MVU, ir ārkārtīgi svarīgs, un starpniekiem ir efektīvi un ātri jāīsteno likviditātes atbalsta sadale uzņēmumiem. Izstrādājot un īstenojot šos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Ja būtu atļauta nodokļu maksājumu un sociālo iemaksu atlikšana un valsts iestādes ātrāk norēķinātos par līgumsaistībām, arī tas palīdzētu uzlabot MVU naudas plūsmu. Jaundibinātiem jaunuzņēmumiem un augošiem uzņēmumiem var būt vajadzīgs specifisks atbalsts, piemēram, stimuli riska kapitāla fondam palielināt investīcijas šajos uzņēmumos. Šie atbalsta pasākumi arī palīdzēs izvairīties no stratēģiski svarīgu Eiropas uzņēmumu ārkārtas pārdošanas. |
| --- | --- |

(24)

Pakalpojumu jomā mazumtirdzniecība ir viena no visvairāk skartajām nozarēm tādu pasākumu dēļ, kas daudziem uzņēmumiem liedza darboties vispār vai ievērojami ierobežoja to darbību. Regulatīvais elastīgums veicinātu mazumtirdzniecības atjaunošanos pēc Covid-19. Ungārijā ir vislielākais reglamentēto profesiju skaits Savienībā. Profesionālajiem pakalpojumiem būs svarīga nozīme iziešanā no krīzes un atveseļošanā pēc tās. Tādēļ ir ļoti svarīgi nodrošināt netraucētu piekļuvi profesijām un to praktizēšanu, optimizējot to tiesisko regulējumu un saistītās administratīvās procedūras, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un mikrouzņēmumiem, tajā skaitā individuāliem speciālistiem, kurus krīze ir skārusi īpaši smagi. Likviditātes atbalsts uzņēmumiem, izmantojot aizdevumus un garantijas, īpašu uzmanību pievēršot MVU, ir ārkārtīgi svarīgs, un starpniekiem ir efektīvi un ātri jāīsteno likviditātes atbalsta sadale uzņēmumiem. Izstrādājot un īstenojot šos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Ja būtu atļauta nodokļu maksājumu un sociālo iemaksu atlikšana un valsts iestādes ātrāk norēķinātos par līgumsaistībām, arī tas palīdzētu uzlabot MVU naudas plūsmu. Jaundibinātiem jaunuzņēmumiem un augošiem uzņēmumiem var būt vajadzīgs specifisks atbalsts, piemēram, stimuli riska kapitāla fondam palielināt investīcijas šajos uzņēmumos. Šie atbalsta pasākumi arī palīdzēs izvairīties no stratēģiski svarīgu Eiropas uzņēmumu ārkārtas pārdošanas.

| (25) | Pētniecība un inovācija ir būtisks ilgtermiņa izaugsmes un konkurētspējas virzītājspēks. Ungārija ir uzskatāma par mērenu novatori. Svarīgs šķērslis inovācijai ir augsti kvalificētu darbinieku trūkums. Izdevumi pētniecībai un izstrādei pieaug lēni, un tos galvenokārt veicināja uzņēmumu sektors, kas saņem lielāko publisko atbalstu Savienībā. Tomēr pētniecības un izstrādes izdevumi publiskajā sektorā pēdējās desmitgades laikā ir samazinājušies. Investīcijas inovatīvos MVU, kā arī sadarbības stiprināšana starp uzņēmumiem, pētniecību, akadēmiskajām aprindām un publisko sektoru palielina valsts pētniecības un inovācijas spējas, kas vajadzīgas sakarā ar Covid-19 krīzi. Atveseļošanai ir vajadzīgas investīcijas publiskajā pētniecībā un inovācijā, kā arī atbalstoša pētniecības vide. |
| --- | --- |

(25)

Pētniecība un inovācija ir būtisks ilgtermiņa izaugsmes un konkurētspējas virzītājspēks. Ungārija ir uzskatāma par mērenu novatori. Svarīgs šķērslis inovācijai ir augsti kvalificētu darbinieku trūkums. Izdevumi pētniecībai un izstrādei pieaug lēni, un tos galvenokārt veicināja uzņēmumu sektors, kas saņem lielāko publisko atbalstu Savienībā. Tomēr pētniecības un izstrādes izdevumi publiskajā sektorā pēdējās desmitgades laikā ir samazinājušies. Investīcijas inovatīvos MVU, kā arī sadarbības stiprināšana starp uzņēmumiem, pētniecību, akadēmiskajām aprindām un publisko sektoru palielina valsts pētniecības un inovācijas spējas, kas vajadzīgas sakarā ar Covid-19 krīzi. Atveseļošanai ir vajadzīgas investīcijas publiskajā pētniecībā un inovācijā, kā arī atbalstoša pētniecības vide.

| (26) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Ungārijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā tiek norādītas investīcijas, kas vajadzīgas, lai veiktu klimatisko pārkārtošanos un enerģētikas pārkārtošanu. Kopā ar investīcijām digitalizācijā un zaļās pārkārtošanās procesā tās padarīs Ungārijas ekonomiku ilgtspējīgāku un noturīgāku, tiklīdz valsts atgūsies no krīzes. Pašlaik energoefektivitāte dzīvojamo ēku sektorā ir zema, kas arī veicina gaisa piesārņojumu. Pastāvīgie gaisa kvalitātes standartu pārkāpumi nopietni ietekmē veselību un vidi. Galvenie gaisa piesārņojuma avoti ir cietā kurināmā sadedzināšana mājokļu sektorā, lauksaimniecība un transporta emisijas. Tikai 1 % no bruto iekšzemes enerģijas patēriņa veido mazoglekļa atjaunojamie energoresursi, un ļoti piesārņojoša biomasa veido aptuveni 10 %. Saules enerģijas iekārtām ir vērojams straujš pieaugums no zemas bāzes. Saskaņā ar valsts enerģētikas un klimata plānu un ilgtermiņa klimatneitralitāti Ungārija plāno vairāk paļauties uz atjaunojamiem energoresursiem, galvenokārt saules enerģiju. Pašreizējā ekonomiskajā situācijā enerģētikas politika var radīt zaļo izaugsmi un veicināt ekonomikas atveseļošanu. Līdz Covid-19 pandēmijas uzliesmojumam par arvien lielāku problēmu bija kļuvuši ceļu satiksmes sastrēgumi, kas rada negatīvu ekonomisko ietekmi un palielina siltumnīcefekta gāzu emisijas un gaisa piesārņojumu. Arī plašākas tāldarba iespējas un pievilcīgākas sabiedriskā transporta sistēmas palīdzētu mazināt transporta ietekmi uz vidi. Aprites ekonomika joprojām ir sākotnējā posmā, sadzīves atkritumu reciklēšana nav pietiekami attīstīta, un ekonomikas instrumenti nenodrošina pietiekamus stimulus. Atkritumu apglabāšana poligonos joprojām ir galvenā atkritumu apsaimniekošanas metode. Ūdens kvalitāte un apgāde joprojām rada bažas. Ungārijas iedzīvotāju digitālās prasmes un digitālo tehnoloģiju izmantošana uzņēmumos un sabiedriskajos pakalpojumos joprojām ir zem Savienības vidējā līmeņa. Būtu jāturpina centieni piedāvāt efektīvus digitālos sabiedriskos pakalpojumus iedzīvotājiem un uzņēmumiem. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Ungārijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Ungārijai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(26)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Ungārijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā tiek norādītas investīcijas, kas vajadzīgas, lai veiktu klimatisko pārkārtošanos un enerģētikas pārkārtošanu. Kopā ar investīcijām digitalizācijā un zaļās pārkārtošanās procesā tās padarīs Ungārijas ekonomiku ilgtspējīgāku un noturīgāku, tiklīdz valsts atgūsies no krīzes. Pašlaik energoefektivitāte dzīvojamo ēku sektorā ir zema, kas arī veicina gaisa piesārņojumu. Pastāvīgie gaisa kvalitātes standartu pārkāpumi nopietni ietekmē veselību un vidi. Galvenie gaisa piesārņojuma avoti ir cietā kurināmā sadedzināšana mājokļu sektorā, lauksaimniecība un transporta emisijas. Tikai 1 % no bruto iekšzemes enerģijas patēriņa veido mazoglekļa atjaunojamie energoresursi, un ļoti piesārņojoša biomasa veido aptuveni 10 %. Saules enerģijas iekārtām ir vērojams straujš pieaugums no zemas bāzes. Saskaņā ar valsts enerģētikas un klimata plānu un ilgtermiņa klimatneitralitāti Ungārija plāno vairāk paļauties uz atjaunojamiem energoresursiem, galvenokārt saules enerģiju. Pašreizējā ekonomiskajā situācijā enerģētikas politika var radīt zaļo izaugsmi un veicināt ekonomikas atveseļošanu. Līdz Covid-19 pandēmijas uzliesmojumam par arvien lielāku problēmu bija kļuvuši ceļu satiksmes sastrēgumi, kas rada negatīvu ekonomisko ietekmi un palielina siltumnīcefekta gāzu emisijas un gaisa piesārņojumu. Arī plašākas tāldarba iespējas un pievilcīgākas sabiedriskā transporta sistēmas palīdzētu mazināt transporta ietekmi uz vidi. Aprites ekonomika joprojām ir sākotnējā posmā, sadzīves atkritumu reciklēšana nav pietiekami attīstīta, un ekonomikas instrumenti nenodrošina pietiekamus stimulus. Atkritumu apglabāšana poligonos joprojām ir galvenā atkritumu apsaimniekošanas metode. Ūdens kvalitāte un apgāde joprojām rada bažas. Ungārijas iedzīvotāju digitālās prasmes un digitālo tehnoloģiju izmantošana uzņēmumos un sabiedriskajos pakalpojumos joprojām ir zem Savienības vidējā līmeņa. Būtu jāturpina centieni piedāvāt efektīvus digitālos sabiedriskos pakalpojumus iedzīvotājiem un uzņēmumiem. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Ungārijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Ungārijai optimāli izmantot minēto fondu.

| (27) | 2020. gada 11. martā izsludinātā apdraudējuma stāvokļa ilgums nav iepriekš noteikts, un valdībai ir rīcības brīvība to saglabāt vai izbeigt. Konkrētie valdības veiktie pasākumi ilgs līdz apdraudējuma stāvokļa izbeigšanai. 2020. gada 30. martā Ungārijas parlaments pieņēma jaunu likumu, kas ļauj valdībai ar dekrētu apturēt jebkuru likumu. Piešķirtās ārkārtas pilnvaras šķiet plašākas nekā tās, kas pieņemtas citās dalībvalstīs, ņemot vērā plaši definēto pilnvaru ietekmi to apvienojumā un skaidra termiņa trūkumu. Daži ārkārtas pasākumi, kas veikti, izmantojot minētās pilnvaras, rada jautājumus par to nepieciešamību un proporcionalitāti un traucē uzņēmējdarbībai un normatīvās vides stabilitātei. Šādi pasākumi cita starpā pieļauj atkāpes no darba tiesību aktiem, militāru sadarbības koordinatoru izvietošanu stratēģiskos uzņēmumos un biržā kotēta uzņēmuma nodošanu valsts uzraudzībā. 2020. gada 26. maijā valdība Ungārijas parlamentā iesniedza likumprojektu, saskaņā ar kuru valdība tiktu aicināta izbeigt apdraudējuma stāvokli un, apdraudējuma stāvoklim beidzoties, tiktu atcelts 2020. gada 30. marta likums. Saskaņā ar pamatlikumu lēmums par apdraudējuma stāvokļa izbeigšanu joprojām ir valdības prerogatīva. Tiesu neatkarības stiprināšanai arī būtu izšķiroša nozīme, lai efektīvi pārraudzītu attiecīgos ārkārtas pasākumus. |
| --- | --- |

(27)

2020. gada 11. martā izsludinātā apdraudējuma stāvokļa ilgums nav iepriekš noteikts, un valdībai ir rīcības brīvība to saglabāt vai izbeigt. Konkrētie valdības veiktie pasākumi ilgs līdz apdraudējuma stāvokļa izbeigšanai. 2020. gada 30. martā Ungārijas parlaments pieņēma jaunu likumu, kas ļauj valdībai ar dekrētu apturēt jebkuru likumu. Piešķirtās ārkārtas pilnvaras šķiet plašākas nekā tās, kas pieņemtas citās dalībvalstīs, ņemot vērā plaši definēto pilnvaru ietekmi to apvienojumā un skaidra termiņa trūkumu. Daži ārkārtas pasākumi, kas veikti, izmantojot minētās pilnvaras, rada jautājumus par to nepieciešamību un proporcionalitāti un traucē uzņēmējdarbībai un normatīvās vides stabilitātei. Šādi pasākumi cita starpā pieļauj atkāpes no darba tiesību aktiem, militāru sadarbības koordinatoru izvietošanu stratēģiskos uzņēmumos un biržā kotēta uzņēmuma nodošanu valsts uzraudzībā. 2020. gada 26. maijā valdība Ungārijas parlamentā iesniedza likumprojektu, saskaņā ar kuru valdība tiktu aicināta izbeigt apdraudējuma stāvokli un, apdraudējuma stāvoklim beidzoties, tiktu atcelts 2020. gada 30. marta likums. Saskaņā ar pamatlikumu lēmums par apdraudējuma stāvokļa izbeigšanu joprojām ir valdības prerogatīva. Tiesu neatkarības stiprināšanai arī būtu izšķiroša nozīme, lai efektīvi pārraudzītu attiecīgos ārkārtas pasākumus.

| (28) | Sociālo partneru iesaiste politikas iniciatīvās un īstenošanā pēdējos gados ir bijusi nepietiekama, kas ir vājinājis politikas veidošanas kvalitāti un paredzamību un palielinājis politikas kļūdu iespējamību. Apspriešanās un ietekmes novērtējumi regulāri ir apieti, piemērojot īpašas likumdošanas procedūras, piemēram, atsevišķu deputātu likumprojektus un steidzamas procedūras. Ieinteresēto personu iesaiste tika vēl vairāk vājināta pašreizējā sistēmā, kurā pārvalde notiek ar valdības dekrētu, jo īpaši, ņemot vērā 2020. gada 18. marta valdības dekrētu, kas pieļauj divpusējas atkāpes no Darba kodeksa. |
| --- | --- |

(28)

Sociālo partneru iesaiste politikas iniciatīvās un īstenošanā pēdējos gados ir bijusi nepietiekama, kas ir vājinājis politikas veidošanas kvalitāti un paredzamību un palielinājis politikas kļūdu iespējamību. Apspriešanās un ietekmes novērtējumi regulāri ir apieti, piemērojot īpašas likumdošanas procedūras, piemēram, atsevišķu deputātu likumprojektus un steidzamas procedūras. Ieinteresēto personu iesaiste tika vēl vairāk vājināta pašreizējā sistēmā, kurā pārvalde notiek ar valdības dekrētu, jo īpaši, ņemot vērā 2020. gada 18. marta valdības dekrētu, kas pieļauj divpusējas atkāpes no Darba kodeksa.

| (29) | Nopietnas bažas joprojām rada konkurences trūkums publiskā iepirkuma jomā, jo plašāka atvērtība konkurencei ir svarīgs risinājums, ar ko pārvarēt krīzi, atdzīvināt mazo uzņēmumu sektoru un palīdzēt restartēt ekonomiku. Neraugoties uz jaunajām tiesību aktu izmaiņām un publiskā iepirkuma digitalizāciju, gandrīz puse no visiem publiskajiem konkursiem ir viena piedāvājuma procedūra. Lielais to gadījumu skaits, kad tiek iesniegts tikai viens piedāvājums, mazina publiskā iepirkuma sistēmas efektivitāti. Publiskā iepirkuma profesionalizācija varētu palīdzēt uzlabot atbilstību Savienības noteikumiem un veicināt stratēģisko iepirkumu. Pēdējos gados Komisijas veiktajās publiskā iepirkuma revīzijās saistībā ar Savienības līdzfinansētiem projektiem tika konstatētas sistēmiskas nepilnības un atklātas vājās vietas publiskā iepirkuma kontroles sistēmā. Šo nepilnību dēļ Komisija 2019. gadā Ungārijai noteica finanšu korekcijas aptuveni 1 miljarda EUR apmērā. |
| --- | --- |

(29)

Nopietnas bažas joprojām rada konkurences trūkums publiskā iepirkuma jomā, jo plašāka atvērtība konkurencei ir svarīgs risinājums, ar ko pārvarēt krīzi, atdzīvināt mazo uzņēmumu sektoru un palīdzēt restartēt ekonomiku. Neraugoties uz jaunajām tiesību aktu izmaiņām un publiskā iepirkuma digitalizāciju, gandrīz puse no visiem publiskajiem konkursiem ir viena piedāvājuma procedūra. Lielais to gadījumu skaits, kad tiek iesniegts tikai viens piedāvājums, mazina publiskā iepirkuma sistēmas efektivitāti. Publiskā iepirkuma profesionalizācija varētu palīdzēt uzlabot atbilstību Savienības noteikumiem un veicināt stratēģisko iepirkumu. Pēdējos gados Komisijas veiktajās publiskā iepirkuma revīzijās saistībā ar Savienības līdzfinansētiem projektiem tika konstatētas sistēmiskas nepilnības un atklātas vājās vietas publiskā iepirkuma kontroles sistēmā. Šo nepilnību dēļ Komisija 2019. gadā Ungārijai noteica finanšu korekcijas aptuveni 1 miljarda EUR apmērā.

| (30) | Cīņa pret agresīvu nodokļu plānošanu ir būtiska nodokļu sistēmu efektivitātes un taisnīguma uzlabošanā. Nodokļu maksātāju agresīvās nodokļu plānošanas stratēģiju blakusietekme uz citām dalībvalstīm nozīmē, ka papildus Savienības tiesiskajam regulējumam ir nepieciešama koordinēta politiskā rīcība valsts līmenī. Īstenojot iepriekš saskaņotas starptautiskas un Eiropas iniciatīvas, Ungārija ir veikusi pasākumus, kas vērsti pret agresīvu nodokļu plānošanu, taču tas, ka Ungārijā netiek ieturēti nodokļi par ienākumiem, kas aizplūst uz ārzonas finanšu centriem, varētu dot iespēju peļņai aizplūst no Savienības, nesamaksājot taisnīgu nodokļu daļu. Lai gan izejošās ienākumu plūsmas, piemēram, autoratlīdzības, procentu maksājumi un dividendes ārzonas finanšu centriem, 2013.–2017. gadā bija salīdzinoši nelielas, Ungārijā ir nestabilas un salīdzinoši lielas ienākošās un izejošās kapitāla plūsmas ar īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību starpniecību, kas liecina par iespējamu neaizsargātību pret agresīvas nodokļu plānošanas praksi. |
| --- | --- |

(30)

Cīņa pret agresīvu nodokļu plānošanu ir būtiska nodokļu sistēmu efektivitātes un taisnīguma uzlabošanā. Nodokļu maksātāju agresīvās nodokļu plānošanas stratēģiju blakusietekme uz citām dalībvalstīm nozīmē, ka papildus Savienības tiesiskajam regulējumam ir nepieciešama koordinēta politiskā rīcība valsts līmenī. Īstenojot iepriekš saskaņotas starptautiskas un Eiropas iniciatīvas, Ungārija ir veikusi pasākumus, kas vērsti pret agresīvu nodokļu plānošanu, taču tas, ka Ungārijā netiek ieturēti nodokļi par ienākumiem, kas aizplūst uz ārzonas finanšu centriem, varētu dot iespēju peļņai aizplūst no Savienības, nesamaksājot taisnīgu nodokļu daļu. Lai gan izejošās ienākumu plūsmas, piemēram, autoratlīdzības, procentu maksājumi un dividendes ārzonas finanšu centriem, 2013.–2017. gadā bija salīdzinoši nelielas, Ungārijā ir nestabilas un salīdzinoši lielas ienākošās un izejošās kapitāla plūsmas ar īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību starpniecību, kas liecina par iespējamu neaizsargātību pret agresīvas nodokļu plānošanas praksi.

| (31) | Ungārijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(31)

Ungārijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (32) | Korupcija, piekļuve publiskai informācijai un plašsaziņas līdzekļu brīvība radīja bažas vēl pirms krīzes. Šajās jomās pastāv pat vēl lielāks risks, ka situācija pasliktināsies vēl vairāk apdraudējuma stāvokļa laikā, jo kontroles mehānismi ir kļuvuši vājāki. Izmeklēšana un kriminālvajāšana Ungārijā šķiet mazāk efektīva nekā citās dalībvalstīs. Trūkst apņēmīgas sistemātiskas rīcības saukšanai pie atbildības par augsta līmeņa korupciju. Atbildība par lēmumiem izbeigt izmeklēšanu joprojām rada bažas, jo nav efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pret prokuratūras lēmumiem neveikt kriminālvajāšanu par iespējamu noziedzīgu darbību. Ierobežojumi attiecībā uz piekļuvi informācijai joprojām kavē cīņu pret korupciju. Atturoša prakse attiecībā uz piekļuvi publiskai informācijai var atturēt iedzīvotājus un nevalstiskās organizācijas no savu konstitucionālo tiesību izmantošanas. |
| --- | --- |

(32)

Korupcija, piekļuve publiskai informācijai un plašsaziņas līdzekļu brīvība radīja bažas vēl pirms krīzes. Šajās jomās pastāv pat vēl lielāks risks, ka situācija pasliktināsies vēl vairāk apdraudējuma stāvokļa laikā, jo kontroles mehānismi ir kļuvuši vājāki. Izmeklēšana un kriminālvajāšana Ungārijā šķiet mazāk efektīva nekā citās dalībvalstīs. Trūkst apņēmīgas sistemātiskas rīcības saukšanai pie atbildības par augsta līmeņa korupciju. Atbildība par lēmumiem izbeigt izmeklēšanu joprojām rada bažas, jo nav efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pret prokuratūras lēmumiem neveikt kriminālvajāšanu par iespējamu noziedzīgu darbību. Ierobežojumi attiecībā uz piekļuvi informācijai joprojām kavē cīņu pret korupciju. Atturoša prakse attiecībā uz piekļuvi publiskai informācijai var atturēt iedzīvotājus un nevalstiskās organizācijas no savu konstitucionālo tiesību izmantošanas.

| (33) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Ungārija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(33)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Ungārija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (34) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Ungārijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada konverģences programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Ungārijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Ungārijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(34)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Ungārijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada konverģences programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Ungārijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Ungārijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (35) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada konverģences programmu, un tās atzinums (11) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(35)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada konverģences programmu, un tās atzinums (11) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Ungārijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Risināt veselības darbinieku nepietiekamības problēmu un nodrošināt adekvātu apgādi ar kritiski svarīgiem medicīniskajiem izstrādājumiem un infrastruktūru, lai palielinātu veselības sistēmas noturību. Uzlabot piekļuvi kvalitatīviem profilakses un primārās aprūpes pakalpojumiem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aizsargāt nodarbinātību, izmantojot uzlabotus saīsināta darbalaika režīmus un efektīvu aktīva darba tirgus politiku, un pagarināt bezdarbnieka pabalstu ilgumu. Uzlabot sociālās palīdzības adekvātumu un nodrošināt piekļuvi pamatpakalpojumiem un kvalitatīvai izglītībai visiem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nodrošināt likviditātes atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Investīcijas galvenokārt vērst uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi, jo īpaši tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, ilgtspējīgu transportu, ūdens un atkritumu apsaimniekošanu, pētniecību un inovāciju, un skolu digitālo infrastruktūru. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nodrošināt, ka visi ārkārtas pasākumi ir stingri samērīgi, ierobežoti laikā, atbilst Eiropas un starptautiskajiem standartiem un netraucē uzņēmējdarbībai un regulatīvās vides stabilitātei. Nodrošināt sociālo partneru un ieinteresēto personu efektīvu iesaisti politikas veidošanas procesā. Uzlabot konkurenci publiskā iepirkuma jomā. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Stiprināt nodokļu sistēmu pret agresīvas nodokļu plānošanas risku. |
| --- | --- |

5.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 101. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Valdības neto primāros izdevumus veido kopējie valdības izdevumi, izņemot procentu izdevumus, izdevumus saistībā ar Savienības programmām, kas ir pilnībā izlīdzināti ar ienākumiem no Savienības fondiem, un nediskrecionāras izmaiņas saistībā ar bezdarbnieku pabalstu izdevumiem. Valsts finansētā bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis ir izlīdzināts četru gadu laikposmā. Ir ņemti vērā tiesību aktos paredzētie diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā ir atskaitīti.

7

(8)  Padomes Ieteikums (2019. gada 14. jūnijs) ar mērķi koriģēt novēroto būtisko novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Ungārijā (OV C 210, 21.6.2019., 4. lpp.).

8

(9)  OV L 329, 19.12.2019., 91. lpp.

9

(10)  Padomes Ieteikums (2019. gada 5. decembris) ar mērķi koriģēt novēroto būtisko novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Ungārijā (OV C 420, 13.12.2019., 1. lpp.).

10

(11)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

11

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/116 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/116

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Maltas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2020. gada stabilitātes programmu

(2020/C 282/18)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Malta nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Malta nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Maltu tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Malta īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Maltas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Maltu tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Malta īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Maltas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Malta tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Malta tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Malta savu 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī un 2020. gada stabilitātes programmu – 2020. gada 2. maijā. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(9)

Malta savu 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī un 2020. gada stabilitātes programmu – 2020. gada 2. maijā. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (10) | Uz Maltu šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. |
| --- | --- |

(10)

Uz Maltu šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa.

| (11) | Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 0,5 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 7,5 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka 2021. gadā deficīts samazināsies līdz 3,6 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 43,1 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā palielināsies līdz 54,5 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. |
| --- | --- |

(11)

Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 0,5 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 7,5 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka 2021. gadā deficīts samazināsies līdz 3,6 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 43,1 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā palielināsies līdz 54,5 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

| (12) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Malta ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 4,1 % no IKP. Pasākumi ietver algas piemaksas grūtībās nonākušajās nozarēs, veselības aprūpes sistēmas kapacitātes palielināšanu un ar Covid-19 saistītus sociālos pasākumus. Turklāt Malta ir paziņojusi par pasākumiem, kuri palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu. 2020. gada stabilitātes programmā tiek lēsts, ka valdības garantijas ļaus bankām palielināt uzņēmumiem paredzētu jauno aizdevumu portfeli par līdz pat 6,1 % no IKP. Minētie pasākumi ietver aizdevumu garantijas. 2020. gada stabilitātes programmā arī apstiprināti agrākie paziņojumi par iedzīvotāju ienākuma nodokļu un uzņēmumu ienākuma nodokļu, pievienotās vērtības nodokļa un sociālo iemaksu atlikšanu. Kopumā Maltas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(12)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Malta ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 4,1 % no IKP. Pasākumi ietver algas piemaksas grūtībās nonākušajās nozarēs, veselības aprūpes sistēmas kapacitātes palielināšanu un ar Covid-19 saistītus sociālos pasākumus. Turklāt Malta ir paziņojusi par pasākumiem, kuri palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu. 2020. gada stabilitātes programmā tiek lēsts, ka valdības garantijas ļaus bankām palielināt uzņēmumiem paredzētu jauno aizdevumu portfeli par līdz pat 6,1 % no IKP. Minētie pasākumi ietver aizdevumu garantijas. 2020. gada stabilitātes programmā arī apstiprināti agrākie paziņojumi par iedzīvotāju ienākuma nodokļu un uzņēmumu ienākuma nodokļu, pievienotās vērtības nodokļa un sociālo iemaksu atlikšanu. Kopumā Maltas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (13) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Maltas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –6,7 % apmērā no IKP 2020. gadā un –2,5 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %. |
| --- | --- |

(13)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Maltas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –6,7 % apmērā no IKP 2020. gadā un –2,5 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %.

| (14) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo sagaidāms, ka Malta 2020. gadā pārkāps deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(14)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo sagaidāms, ka Malta 2020. gadā pārkāps deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (15) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, Malta ar efektīvas veselības komunikācijas kampaņas palīdzību veica ierobežošanas pasākumus, ieviešot fiziskās izolācijas un karantīnas pasākumus, īstenojot uzraudzību, veicot plašu testēšanu un nodrošinot kontaktu izsekošanu. Maltas iestādes ir arī strādājušas pie tā, lai palielinātu slimnīcu kapacitāti – tostarp to, kurās ierīkotas intensīvās terapijas vienības. Valsts līmenī tiek veikta individuālo aizsardzības līdzekļu tieša iegāde. Malta ir arī pievienojusies Savienības kopīgajam iepirkuma procesam, lai iegādātos individuālos aizsardzības līdzekļus, laboratorijas reaģentus, testus un plaušu mākslīgās ventilācijas iekārtas. Attiecībā uz zālēm un aktīvajām vielām Malta aktīvi uzrauga situāciju, lai apzinātu un prognozētu varbūtējo deficītu un nekavējoties veiktu koriģējošus pasākumus, jo īpaši gadījumos, ja robežas slēgtu valstis, kuras parasti piegādā zāles vai aktīvās vielas. Komisija 2020. gada 12. maijā apstiprināja shēmu 11,5 miljonu EUR apmērā, lai atbalstītu investīcijas Covid-19 pandēmijas novēršanai būtisku izstrādājumu ražošanā, tostarp tādu medicīnas izstrādājumu ražošanā kā vakcīnas, slimnīcu un medicīniskais aprīkojums (tostarp plaušu mākslīgās ventilācijas iekārtas), kā arī aizsargapģērbs un aizsardzības līdzekļi. Ir veikti arī efektīvi medicīniskā personāla pārcelšanas un pārkvalifikācijas pasākumi. Sabiedrības veselības speciālisti, kuri agrāk ieņēma dažādus amatus regulatīvajās struktūrās un ministrijās, tagad ir pilnībā pārorientējušies un pārcelti, lai palīdzētu reaģēt uz šo pandēmiju. |
| --- | --- |

(15)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, Malta ar efektīvas veselības komunikācijas kampaņas palīdzību veica ierobežošanas pasākumus, ieviešot fiziskās izolācijas un karantīnas pasākumus, īstenojot uzraudzību, veicot plašu testēšanu un nodrošinot kontaktu izsekošanu. Maltas iestādes ir arī strādājušas pie tā, lai palielinātu slimnīcu kapacitāti – tostarp to, kurās ierīkotas intensīvās terapijas vienības. Valsts līmenī tiek veikta individuālo aizsardzības līdzekļu tieša iegāde. Malta ir arī pievienojusies Savienības kopīgajam iepirkuma procesam, lai iegādātos individuālos aizsardzības līdzekļus, laboratorijas reaģentus, testus un plaušu mākslīgās ventilācijas iekārtas. Attiecībā uz zālēm un aktīvajām vielām Malta aktīvi uzrauga situāciju, lai apzinātu un prognozētu varbūtējo deficītu un nekavējoties veiktu koriģējošus pasākumus, jo īpaši gadījumos, ja robežas slēgtu valstis, kuras parasti piegādā zāles vai aktīvās vielas. Komisija 2020. gada 12. maijā apstiprināja shēmu 11,5 miljonu EUR apmērā, lai atbalstītu investīcijas Covid-19 pandēmijas novēršanai būtisku izstrādājumu ražošanā, tostarp tādu medicīnas izstrādājumu ražošanā kā vakcīnas, slimnīcu un medicīniskais aprīkojums (tostarp plaušu mākslīgās ventilācijas iekārtas), kā arī aizsargapģērbs un aizsardzības līdzekļi. Ir veikti arī efektīvi medicīniskā personāla pārcelšanas un pārkvalifikācijas pasākumi. Sabiedrības veselības speciālisti, kuri agrāk ieņēma dažādus amatus regulatīvajās struktūrās un ministrijās, tagad ir pilnībā pārorientējušies un pārcelti, lai palīdzētu reaģēt uz šo pandēmiju.

| (16) | Maltas valdība ir atbalstījusi uzņēmumus, finansiāli atbalstot tāldarbu un piešķirot subsīdijas darba ņēmējiem, kuri atrodas obligātajā karantīnā. Turklāt uzņēmumiem, tostarp pašnodarbinātām personām, valdība ir sniegusi garantijas un atlikusi nodokļu maksājumus. Pilnas slodzes darba ņēmēji uzņēmumos, kas darbojas Covid-19 pandēmijas smagi skartās nozarēs (piemēram, mazumtirdzniecībā, vairumtirdzniecībā, tūrismā un viesmīlības nozarē) vai nozarēs, kurām pēc Sabiedrības veselības superintendanta (Superintendent of Public Health, Superintendent tas-Saħħa Pubblika) rīkojuma bija uz laiku jāpārtrauc darbība, būs tiesīgi saņemt algu par līdz pat piecām dienām nedēļā (aprēķina pamatā ir mēnešalga 800 EUR apmērā). Darba ņēmēji, kuri nodarbināti ne tik smagi skartās nozarēs, ir tiesīgi saņemt algu par vienu līdz divām dienām nedēļā (aprēķina pamatā ir mēnešalga 800 EUR apmērā). Valdība ir arī paziņojusi par atbalstu personām ar invaliditāti, tādām ģimenēm ar bērniem, kurās abi vecāki ir nodarbināti, taču neviens nevar strādāt tāldarba režīmā, darba ņēmējiem, kas zaudējuši darbu pašreizējās krīzes dēļ, kā arī bezdarbniekiem, kuri dzīvo īrētos mājokļos. Visbeidzot, valdība finansēs līdz pat 2,5 procentpunktiem no procentu likmēm par banku aizdevumiem, kurus saņēmuši Covid-19 pandēmijas skarti uzņēmumi. |
| --- | --- |

(16)

Maltas valdība ir atbalstījusi uzņēmumus, finansiāli atbalstot tāldarbu un piešķirot subsīdijas darba ņēmējiem, kuri atrodas obligātajā karantīnā. Turklāt uzņēmumiem, tostarp pašnodarbinātām personām, valdība ir sniegusi garantijas un atlikusi nodokļu maksājumus. Pilnas slodzes darba ņēmēji uzņēmumos, kas darbojas Covid-19 pandēmijas smagi skartās nozarēs (piemēram, mazumtirdzniecībā, vairumtirdzniecībā, tūrismā un viesmīlības nozarē) vai nozarēs, kurām pēc Sabiedrības veselības superintendanta (Superintendent of Public Health, Superintendent tas-Saħħa Pubblika) rīkojuma bija uz laiku jāpārtrauc darbība, būs tiesīgi saņemt algu par līdz pat piecām dienām nedēļā (aprēķina pamatā ir mēnešalga 800 EUR apmērā). Darba ņēmēji, kuri nodarbināti ne tik smagi skartās nozarēs, ir tiesīgi saņemt algu par vienu līdz divām dienām nedēļā (aprēķina pamatā ir mēnešalga 800 EUR apmērā). Valdība ir arī paziņojusi par atbalstu personām ar invaliditāti, tādām ģimenēm ar bērniem, kurās abi vecāki ir nodarbināti, taču neviens nevar strādāt tāldarba režīmā, darba ņēmējiem, kas zaudējuši darbu pašreizējās krīzes dēļ, kā arī bezdarbniekiem, kuri dzīvo īrētos mājokļos. Visbeidzot, valdība finansēs līdz pat 2,5 procentpunktiem no procentu likmēm par banku aizdevumiem, kurus saņēmuši Covid-19 pandēmijas skarti uzņēmumi.

| (17) | Maltas veselības aprūpes sistēma nodrošina labus veselības rezultātus. Tomēr Covid-19 pandēmija uz Maltas sabiedrības veselības sistēmu izdara bezprecedenta spiedienu. Šīs sistēmas noturību uzlabotu centieni veidot veselības aprūpes sistēmas spēju efektīvi reaģēt uz tādām pandēmiskām krīzēm kā Covid-19. Īpaša uzmanība jāvelta šādām jomām: a) akūtajā un ilgtermiņa aprūpē vērojamā aizvien lielākā atkarība no migrantu izcelsmes medmāsām, kā arī privāti praktizējošu ģimenes ārstu novecošana; b) grūtības nodrošināt jaunu un inovatīvu zāļu pieejamību; c) lieli personīgie izdevumi par primāro un ambulatoro aprūpi un par dažām zālēm; un d) pastāvīgi garās un pēdējā laikā pieaugošās rindas uz speciālistu sniegto ambulatoro aprūpi. Svarīga prioritāte vēl aizvien ir pakalpojumu sniegšanas pārorientēšana no slimnīcām uz primāro aprūpi. |
| --- | --- |

(17)

Maltas veselības aprūpes sistēma nodrošina labus veselības rezultātus. Tomēr Covid-19 pandēmija uz Maltas sabiedrības veselības sistēmu izdara bezprecedenta spiedienu. Šīs sistēmas noturību uzlabotu centieni veidot veselības aprūpes sistēmas spēju efektīvi reaģēt uz tādām pandēmiskām krīzēm kā Covid-19. Īpaša uzmanība jāvelta šādām jomām: a) akūtajā un ilgtermiņa aprūpē vērojamā aizvien lielākā atkarība no migrantu izcelsmes medmāsām, kā arī privāti praktizējošu ģimenes ārstu novecošana; b) grūtības nodrošināt jaunu un inovatīvu zāļu pieejamību; c) lieli personīgie izdevumi par primāro un ambulatoro aprūpi un par dažām zālēm; un d) pastāvīgi garās un pēdējā laikā pieaugošās rindas uz speciālistu sniegto ambulatoro aprūpi. Svarīga prioritāte vēl aizvien ir pakalpojumu sniegšanas pārorientēšana no slimnīcām uz primāro aprūpi.

| (18) | Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 5,9 % un pēc tam 2021. gadā samazināsies līdz 4,4 %. Lai mazinātu krīzes nopietno ietekmi uz nodarbinātību, Malta, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, veica ārkārtas pasākumus ar mērķi novērst atlaišanu no darba, tā vietā dodot priekšroku saīsināta darbalaika režīmam. Ja saīsināta darbalaika režīms tiktu ieviests uz ilgāku laiku, tas arī aizsargātu darbvietas pārejas posmā uz ekonomikas atveseļošanu. Ļoti svarīgi ir nodrošināt to, ka visi darba ņēmēji, tostarp pašnodarbinātie, saņem adekvātu atbalstu, ka tiem ir piekļuve sociālajai aizsardzībai un ka tiek ņemts vērā, iespējams, garāks bezdarba periods. Maltas sociālās aizsardzības sistēmai arī jānodrošina, ka adekvāts atbalsts tiek sniegts ārvalstu darba ņēmējiem, lai tie atrastu alternatīvu darbu, saglabātu darba atļaujas, ja iespējams, un varētu piekļūt citiem sociālajiem pakalpojumiem. Mazkvalificētu pieaugušo īpatsvars ir salīdzinoši liels; situāciju vēl vairāk pasliktina izglītību priekšlaicīgi pametušo personu lielais īpatsvars. Pašreizējā krīzes iespaidā var saasināties prasmju nepietiekamība dažās nozarēs un mainīties pieprasījums pēc prasmēm citās nozarēs. Tādējādi vēl jo svarīgāka kļūst prasmju kartēšana un darba ņēmēju pārkvalificēšana, jo īpaši digitālo un zaļo prasmju jomā. Malta nesen ir guvusi progresu izglītības un apmācības jomā, taču joprojām pastāv būtiskas problēmas, tostarp vēl aizvien liels ir to skolēnu īpatsvars, kuriem ir nepietiekams pamatprasmju līmenis. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 5,9 % un pēc tam 2021. gadā samazināsies līdz 4,4 %. Lai mazinātu krīzes nopietno ietekmi uz nodarbinātību, Malta, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, veica ārkārtas pasākumus ar mērķi novērst atlaišanu no darba, tā vietā dodot priekšroku saīsināta darbalaika režīmam. Ja saīsināta darbalaika režīms tiktu ieviests uz ilgāku laiku, tas arī aizsargātu darbvietas pārejas posmā uz ekonomikas atveseļošanu. Ļoti svarīgi ir nodrošināt to, ka visi darba ņēmēji, tostarp pašnodarbinātie, saņem adekvātu atbalstu, ka tiem ir piekļuve sociālajai aizsardzībai un ka tiek ņemts vērā, iespējams, garāks bezdarba periods. Maltas sociālās aizsardzības sistēmai arī jānodrošina, ka adekvāts atbalsts tiek sniegts ārvalstu darba ņēmējiem, lai tie atrastu alternatīvu darbu, saglabātu darba atļaujas, ja iespējams, un varētu piekļūt citiem sociālajiem pakalpojumiem. Mazkvalificētu pieaugušo īpatsvars ir salīdzinoši liels; situāciju vēl vairāk pasliktina izglītību priekšlaicīgi pametušo personu lielais īpatsvars. Pašreizējā krīzes iespaidā var saasināties prasmju nepietiekamība dažās nozarēs un mainīties pieprasījums pēc prasmēm citās nozarēs. Tādējādi vēl jo svarīgāka kļūst prasmju kartēšana un darba ņēmēju pārkvalificēšana, jo īpaši digitālo un zaļo prasmju jomā. Malta nesen ir guvusi progresu izglītības un apmācības jomā, taču joprojām pastāv būtiskas problēmas, tostarp vēl aizvien liels ir to skolēnu īpatsvars, kuriem ir nepietiekams pamatprasmju līmenis.

| (19) | Covid-19 krīzes iespaidā par steidzamu prioritāti Maltā ir kļuvusi likviditātes atbalsta ātra piešķiršana uzņēmumiem. Ļoti svarīgi ir nodrošināt kredītu plūsmas nepārtrauktību un piekļuvi finansējumam; jo īpaši tas attiecas uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem visvairāk skartajās nozarēs. Banku sistēmai ir svarīga loma likviditātes pasākumu efektīvā īstenošanā: bankas sniedz aizdevumus un darbojas kā starpnieki publisko garantiju sniegšanā, un tādējādi tiek pārvarēta pirms krīzes pastāvējusī konservatīva pieeja aizdevumu izsniegšanā. Izstrādājot un īstenojot šos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. |
| --- | --- |

(19)

Covid-19 krīzes iespaidā par steidzamu prioritāti Maltā ir kļuvusi likviditātes atbalsta ātra piešķiršana uzņēmumiem. Ļoti svarīgi ir nodrošināt kredītu plūsmas nepārtrauktību un piekļuvi finansējumam; jo īpaši tas attiecas uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem visvairāk skartajās nozarēs. Banku sistēmai ir svarīga loma likviditātes pasākumu efektīvā īstenošanā: bankas sniedz aizdevumus un darbojas kā starpnieki publisko garantiju sniegšanā, un tādējādi tiek pārvarēta pirms krīzes pastāvējusī konservatīva pieeja aizdevumu izsniegšanā. Izstrādājot un īstenojot šos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība.

| (20) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Investīcijas ekonomikas atveseļošanā ir iespēja Maltas ekonomiku ievirzīt ilgtspējīgākā virzienā. Lai Maltas ekonomika kļūtu klimatneitrāla, ilgtermiņā būs jāveic ievērojamas privātās un publiskās investīcijas. Maltas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā aprakstītās investīcijas, kuru mērķis ir samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā arī investīcijas, kuru mērķis ir novērst citu negatīvo ārējo ietekmi uz vidi (jo īpaši tādās nozarēs kā būvniecība un transports), var palīdzēt sasniegt divkāršo mērķi, proti, ekonomikas atveseļošanu un ilgtspēju. Atbalsts esošā ēku fonda atjaunošanai un mērķorientēti apmācības pasākumi palīdzēs uzlabot ēku energoefektivitāti. Turpmākas investīcijas ilgtspējīgā transportā var sniegt reālas alternatīvas privāto automobiļu izmantošanai. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Maltai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, kā aprakstīts 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Maltai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(20)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Investīcijas ekonomikas atveseļošanā ir iespēja Maltas ekonomiku ievirzīt ilgtspējīgākā virzienā. Lai Maltas ekonomika kļūtu klimatneitrāla, ilgtermiņā būs jāveic ievērojamas privātās un publiskās investīcijas. Maltas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā aprakstītās investīcijas, kuru mērķis ir samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā arī investīcijas, kuru mērķis ir novērst citu negatīvo ārējo ietekmi uz vidi (jo īpaši tādās nozarēs kā būvniecība un transports), var palīdzēt sasniegt divkāršo mērķi, proti, ekonomikas atveseļošanu un ilgtspēju. Atbalsts esošā ēku fonda atjaunošanai un mērķorientēti apmācības pasākumi palīdzēs uzlabot ēku energoefektivitāti. Turpmākas investīcijas ilgtspējīgā transportā var sniegt reālas alternatīvas privāto automobiļu izmantošanai. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Maltai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, kā aprakstīts 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Maltai optimāli izmantot minēto fondu.

| (21) | Piešķirot lielāku nozīmi pētniecībai un inovācijai un tās labāk integrējot uzņēmējdarbības vidē, tiks atbalstīta Maltas uz zināšanām balstītā ekonomikas modeļa ilgtspēja. Malta ir izstrādājusi iedzīvotājiem un uzņēmumiem paredzētus e-pārvaldes pakalpojumus, tostarp vairākas mobilās lietotnes. Tomēr sabiedrībā tie joprojām netiek plaši lietoti. Lai veicinātu ekonomikas digitālo pārkārtošanos, ir būtiski mudināt iedzīvotājus un uzņēmumus izmantot digitālos publiskos pakalpojumus. |
| --- | --- |

(21)

Piešķirot lielāku nozīmi pētniecībai un inovācijai un tās labāk integrējot uzņēmējdarbības vidē, tiks atbalstīta Maltas uz zināšanām balstītā ekonomikas modeļa ilgtspēja. Malta ir izstrādājusi iedzīvotājiem un uzņēmumiem paredzētus e-pārvaldes pakalpojumus, tostarp vairākas mobilās lietotnes. Tomēr sabiedrībā tie joprojām netiek plaši lietoti. Lai veicinātu ekonomikas digitālo pārkārtošanos, ir būtiski mudināt iedzīvotājus un uzņēmumus izmantot digitālos publiskos pakalpojumus.

| (22) | Maltas nosvēršanās par labu starptautiski orientētai pakalpojumu nozarei un tās specializācija uz attālinātām azartspēlēm un virtuāliem aktīviem, kā arī Maltas shēmas pilsonības un uzturēšanās atļauju iegūšanai – kaut arī tās sekmē ekonomikas izaugsmi – padara Maltu neaizsargātāku pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas riskiem, kas vēl jāsamazina. Lai šos riskus novērstu un apkarotu, ir veikti pasākumi ar mērķi nostiprināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas uzrauga lomu. Ir pastiprināta arī sadarbība ar citām kompetentajām iestādēm. Tomēr bažas rada Maltas Finanšu pakalpojumu iestādes prakse, saskaņā ar kuru uzraudzības uzdevumi tiek uzticēti privātam konsultāciju uzņēmumam. Problēmas vēl aizvien sagādā trūkumi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas lietu izmeklēšanā un kriminālvajāšanā. Pastiprinot valsts līmeņa uzraudzību pār starptautiski orientētiem finanšu uzņēmumiem, kas ir licencēti Maltā, tiktu stiprināts vispārējais pārvaldības satvars. Apdrošināšanas nozarē būtiska ir vietējo un ārējo uzraudzības iestāžu sadarbība. Uzlabot varētu arī trešo valstu banku filiāļu uzraudzību, kā arī uz risku orientēto pieeju un banku iestādēs veikto riska pārvaldības pasākumu atbilstības novērtēšanu. |
| --- | --- |

(22)

Maltas nosvēršanās par labu starptautiski orientētai pakalpojumu nozarei un tās specializācija uz attālinātām azartspēlēm un virtuāliem aktīviem, kā arī Maltas shēmas pilsonības un uzturēšanās atļauju iegūšanai – kaut arī tās sekmē ekonomikas izaugsmi – padara Maltu neaizsargātāku pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas riskiem, kas vēl jāsamazina. Lai šos riskus novērstu un apkarotu, ir veikti pasākumi ar mērķi nostiprināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas uzrauga lomu. Ir pastiprināta arī sadarbība ar citām kompetentajām iestādēm. Tomēr bažas rada Maltas Finanšu pakalpojumu iestādes prakse, saskaņā ar kuru uzraudzības uzdevumi tiek uzticēti privātam konsultāciju uzņēmumam. Problēmas vēl aizvien sagādā trūkumi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas lietu izmeklēšanā un kriminālvajāšanā. Pastiprinot valsts līmeņa uzraudzību pār starptautiski orientētiem finanšu uzņēmumiem, kas ir licencēti Maltā, tiktu stiprināts vispārējais pārvaldības satvars. Apdrošināšanas nozarē būtiska ir vietējo un ārējo uzraudzības iestāžu sadarbība. Uzlabot varētu arī trešo valstu banku filiāļu uzraudzību, kā arī uz risku orientēto pieeju un banku iestādēs veikto riska pārvaldības pasākumu atbilstības novērtēšanu.

| (23) | Viens no priekšnoteikumiem nodokļu sistēmu efektivitātes un taisnīguma uzlabošanai ir agresīvas nodokļu plānošanas apkarošana. Nodokļu maksātāju agresīvas nodokļu plānošanas stratēģiju plašākā ietekme uz citām dalībvalstīm nozīmē, ka papildus Savienības tiesiskajam regulējumam ir nepieciešama koordinēta politiskā rīcība valsts līmenī. Malta ir veikusi pasākumus, lai novērstu agresīvas nodokļu plānošanas praksi, proti, tā ir īstenojusi iepriekš saskaņotās starptautiskās un Eiropas mēroga iniciatīvas, tomēr noteikumi, kas attiecas uz Maltā reģistrētiem uzņēmumiem, kuru domicils nav Maltā, kā arī uz investoriem paredzētajām shēmām pilsonības un uzturēšanās atļauju iegūšanai, kuru gadījumā pat netiek prasīts, lai persona būtu Maltas rezidents nodokļu vajadzībām, rada nodokļu dubultās neuzlikšanas risku – gan uzņēmumu, gan privātpersonu gadījumā. |
| --- | --- |

(23)

Viens no priekšnoteikumiem nodokļu sistēmu efektivitātes un taisnīguma uzlabošanai ir agresīvas nodokļu plānošanas apkarošana. Nodokļu maksātāju agresīvas nodokļu plānošanas stratēģiju plašākā ietekme uz citām dalībvalstīm nozīmē, ka papildus Savienības tiesiskajam regulējumam ir nepieciešama koordinēta politiskā rīcība valsts līmenī. Malta ir veikusi pasākumus, lai novērstu agresīvas nodokļu plānošanas praksi, proti, tā ir īstenojusi iepriekš saskaņotās starptautiskās un Eiropas mēroga iniciatīvas, tomēr noteikumi, kas attiecas uz Maltā reģistrētiem uzņēmumiem, kuru domicils nav Maltā, kā arī uz investoriem paredzētajām shēmām pilsonības un uzturēšanās atļauju iegūšanai, kuru gadījumā pat netiek prasīts, lai persona būtu Maltas rezidents nodokļu vajadzībām, rada nodokļu dubultās neuzlikšanas risku – gan uzņēmumu, gan privātpersonu gadījumā.

| (24) | Maltai arī ir grūti stiprināt savas institucionālās spējas korupcijas apkarošanas jomā. Malta ir paziņojusi par reformām, kuru mērķis ir stiprināt korupcijas gadījumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem, un tā apspriežas ar attiecīgajām ieinteresētajām personām (it īpaši ar Venēcijas komisiju) par tiesu iestāžu reformām. Lai visas šīs reformas pabeigtu un īstenotu praksē, ir jāpieņem konkrēti pasākumi. |
| --- | --- |

(24)

Maltai arī ir grūti stiprināt savas institucionālās spējas korupcijas apkarošanas jomā. Malta ir paziņojusi par reformām, kuru mērķis ir stiprināt korupcijas gadījumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem, un tā apspriežas ar attiecīgajām ieinteresētajām personām (it īpaši ar Venēcijas komisiju) par tiesu iestāžu reformām. Lai visas šīs reformas pabeigtu un īstenotu praksē, ir jāpieņem konkrēti pasākumi.

| (25) | Maltai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā termiņā līdz ilgtermiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(25)

Maltai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā termiņā līdz ilgtermiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (26) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Malta sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(26)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Malta sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (27) | Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Maltai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes. |
| --- | --- |

(27)

Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Maltai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes.

| (28) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Maltas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Maltai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Maltā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(28)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Maltas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Maltai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Maltā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (29) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Maltai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Palielināt veselības aprūpes sistēmas noturību tādās jomās kā veselības aprūpes darbaspēks, kritiski svarīgs medicīniskais aprīkojums un primārā aprūpe. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Konsolidēt saīsināta darbalaika režīmu un visiem darba ņēmējiem nodrošināt pienācīgu aizsardzību bezdarba gadījumā. Nostiprināt izglītības un prasmju pilnveides procesa kvalitāti un iekļautību. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nodrošināt, lai skartajiem uzņēmumiem, tostarp pašnodarbinātām personām, paredzētais likviditātes atbalsts tiktu sniegts efektīvi. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, uz ilgtspējīgu transportu, atkritumu apsaimniekošanu, pētniecību un inovāciju. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pabeigt reformas, kuru mērķis ir novērst pašreizējos institucionālo spēju un pārvaldības trūkumus, lai tādējādi uzlabotu tiesu iestāžu neatkarību. Turpināt centienus pienācīgi novērtēt un mazināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas riskus un nodrošināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanas regulējuma efektīvu izpildi. Aktīvāk vērsties pret tādām nodokļu sistēmas iezīmēm, kas privātpersonām un daudznacionāliem uzņēmumiem atvieglo iespēju veikt agresīvu nodokļu plānošanu. |
| --- | --- |

4.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 107. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

7

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/122 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/122

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Nīderlandes 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes 2020. gada stabilitātes programmu

(2020/C 282/19)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Nīderlande bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Nīderlande bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Nīderlandi tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Nīderlande īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Nīderlandes progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Nīderlandē pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Proti, lielais privātā sektora parāds un lielais tekošā konta pārpalikums rada nelīdzsvarotību un pārrobežu ietekmi. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Nīderlandi tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Nīderlande īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Nīderlandes progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Nīderlandē pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Proti, lielais privātā sektora parāds un lielais tekošā konta pārpalikums rada nelīdzsvarotību un pārrobežu ietekmi.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Nīderlande tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Nīderlande tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Nīderlande savu 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 28. aprīlī un 2020. gada stabilitātes programmu – 2020. gada 29. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(9)

Nīderlande savu 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 28. aprīlī un 2020. gada stabilitātes programmu – 2020. gada 29. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (10) | Uz Nīderlandi šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu. |
| --- | --- |

(10)

Uz Nīderlandi šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu.

| (11) | Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 1,7 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz pārpalikumu 0,1 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka 2023. gadā pārpalikums samazināsies līdz 0,0 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 48,6 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka 2020. gadā tā turpinās samazināties līdz 46,3 %. Tomēr makroekonomiskais scenārijs, kas ir minēto budžeta prognožu pamatā, vairs nešķiet reālistisks, un 2020. gada stabilitātes programmā nav ņemts vērā ievērojams skaits pasākumu, par kuriem Nīderlande paziņoja, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju. Pavasara budžeta memorandā (7) ir atjauninātas budžeta prognozes. Pamatojoties uz pavasara budžeta memorandu, tiek plānots, ka valdības nominālā bilance 2020. gadā pasliktināsies līdz deficītam 11,8 % apmērā no IKP, un sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā palielināsies līdz 65,2 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. |
| --- | --- |

(11)

Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 1,7 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz pārpalikumu 0,1 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka 2023. gadā pārpalikums samazināsies līdz 0,0 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 48,6 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu ir sagaidāms, ka 2020. gadā tā turpinās samazināties līdz 46,3 %. Tomēr makroekonomiskais scenārijs, kas ir minēto budžeta prognožu pamatā, vairs nešķiet reālistisks, un 2020. gada stabilitātes programmā nav ņemts vērā ievērojams skaits pasākumu, par kuriem Nīderlande paziņoja, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju. Pavasara budžeta memorandā (7) ir atjauninātas budžeta prognozes. Pamatojoties uz pavasara budžeta memorandu, tiek plānots, ka valdības nominālā bilance 2020. gadā pasliktināsies līdz deficītam 11,8 % apmērā no IKP, un sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā palielināsies līdz 65,2 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

| (12) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Nīderlande ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu un pavasara budžeta memorandu minētie budžeta pasākumi sasniedz 2,7 % no IKP. Šie pasākumi ietver veselības aprūpes pakalpojumu stiprināšanu, ārkārtas palīdzību grūtībās nonākušām nozarēm un ienākumu atbalstu pašnodarbinātām personām un darba ņēmējiem. Turklāt Nīderlande ir paziņojusi par pasākumiem, kuri palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu. Minētie pasākumi ietver uzņēmumu ienākuma nodokļa (4,6 %–5,9 % no IKP) nomaksas atlikšanu un aizdevumu garantijas (1,8 % no IKP). Kopumā Nīderlandes veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(12)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Nīderlande ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu un pavasara budžeta memorandu minētie budžeta pasākumi sasniedz 2,7 % no IKP. Šie pasākumi ietver veselības aprūpes pakalpojumu stiprināšanu, ārkārtas palīdzību grūtībās nonākušām nozarēm un ienākumu atbalstu pašnodarbinātām personām un darba ņēmējiem. Turklāt Nīderlande ir paziņojusi par pasākumiem, kuri palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu. Minētie pasākumi ietver uzņēmumu ienākuma nodokļa (4,6 %–5,9 % no IKP) nomaksas atlikšanu un aizdevumu garantijas (1,8 % no IKP). Kopumā Nīderlandes veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (13) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Nīderlandes vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –6,3 % apmērā no IKP 2020. gadā un –3,5 % apmērā no IKP 2021. gadā. Starpību 5,5 procentpunktu apmērā starp pavasara budžeta memoranda prognozi un Komisijas prognozi nosaka atšķirīga nodokļu atlikšanas uzskaite (4,6 %–5,9 % no IKP), kas Komisijas 2020. gada pavasara prognozē nav iegrāmatota kā 2020. gadā ieņēmumus samazinoša. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāds 2020. gadā sasniegs 62,1 % no IKP un 2021. gadā –57,6 % no IKP. |
| --- | --- |

(13)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Nīderlandes vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –6,3 % apmērā no IKP 2020. gadā un –3,5 % apmērā no IKP 2021. gadā. Starpību 5,5 procentpunktu apmērā starp pavasara budžeta memoranda prognozi un Komisijas prognozi nosaka atšķirīga nodokļu atlikšanas uzskaite (4,6 %–5,9 % no IKP), kas Komisijas 2020. gada pavasara prognozē nav iegrāmatota kā 2020. gadā ieņēmumus samazinoša. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāds 2020. gadā sasniegs 62,1 % no IKP un 2021. gadā –57,6 % no IKP.

| (14) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo sagaidāms, ka Nīderlande 2020. gadā pārkāps deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(14)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo sagaidāms, ka Nīderlande 2020. gadā pārkāps deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (15) | Pēc pēdējos gados vērojamās stabilās izaugsmes Covid-19 pandēmija strauji apturēja sešus gadus pēc kārtas ilgušo Nīderlandes ekonomikas izaugsmi. Sagaidāms, ka šogad Nīderlandes ekonomika piedzīvos krasāko lejupslīdi valsts pēckara vēsturē. Paredzams, ka šogad strauji samazināsies visi pieprasījuma komponenti, izņemot valsts patēriņu, un otrajā ceturksnī tiks sasniegts saimnieciskās darbības zemākais punkts. Paredzams, ka ekonomika 2021. gadā atgūsies tādā tempā, kas krietni pārsniegs izaugsmes tendenci, – tas būs saistīts ar pakāpenisku saimnieciskās darbības normalizēšanos un iekšzemes pieprasījuma un globālās tirdzniecības atgūšanos no pazemināta līmeņa. Tomēr sagaidāms, ka saimnieciskās darbības līmenis saglabāsies zemāks par 2019. gada līmeni. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi paredzams, ka bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 5,9 %, pārsvarā saistībā ar uzņēmumu obligāto slēgšanu un saimnieciskās darbības pēkšņu vispārēju samazināšanos, bet pēc tam 2021. gadā samazināsies līdz 5,3 %. Nodarbinātības aizsardzības pasākumiem, jo īpaši pagaidu ārkārtas pārejas pasākumam, kas paredzēts nodarbinātības saglabāšanai un papildu ienākumu atbalstam pašnodarbinātām personām, būtu jāpalīdz mazināt darbvietu zuduma sekas. Tomēr paredzams, ka turpmākajos mēnešos darba tirgus pasliktināšanās paātrināsies, jo uzņēmumiem smagi skartajās nozarēs nenovēršami ir nācies atlaist darbiniekus, it īpaši darba ņēmējus ar elastīgiem un pagaidu līgumiem. |
| --- | --- |

(15)

Pēc pēdējos gados vērojamās stabilās izaugsmes Covid-19 pandēmija strauji apturēja sešus gadus pēc kārtas ilgušo Nīderlandes ekonomikas izaugsmi. Sagaidāms, ka šogad Nīderlandes ekonomika piedzīvos krasāko lejupslīdi valsts pēckara vēsturē. Paredzams, ka šogad strauji samazināsies visi pieprasījuma komponenti, izņemot valsts patēriņu, un otrajā ceturksnī tiks sasniegts saimnieciskās darbības zemākais punkts. Paredzams, ka ekonomika 2021. gadā atgūsies tādā tempā, kas krietni pārsniegs izaugsmes tendenci, – tas būs saistīts ar pakāpenisku saimnieciskās darbības normalizēšanos un iekšzemes pieprasījuma un globālās tirdzniecības atgūšanos no pazemināta līmeņa. Tomēr sagaidāms, ka saimnieciskās darbības līmenis saglabāsies zemāks par 2019. gada līmeni. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi paredzams, ka bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 5,9 %, pārsvarā saistībā ar uzņēmumu obligāto slēgšanu un saimnieciskās darbības pēkšņu vispārēju samazināšanos, bet pēc tam 2021. gadā samazināsies līdz 5,3 %. Nodarbinātības aizsardzības pasākumiem, jo īpaši pagaidu ārkārtas pārejas pasākumam, kas paredzēts nodarbinātības saglabāšanai un papildu ienākumu atbalstam pašnodarbinātām personām, būtu jāpalīdz mazināt darbvietu zuduma sekas. Tomēr paredzams, ka turpmākajos mēnešos darba tirgus pasliktināšanās paātrināsies, jo uzņēmumiem smagi skartajās nozarēs nenovēršami ir nācies atlaist darbiniekus, it īpaši darba ņēmējus ar elastīgiem un pagaidu līgumiem.

| (16) | Reaģējot uz pēkšņajām ekonomiskajām sekām un pieprasījuma izzušanu konkrētās nozarēs, valdība ir pieņēmusi visaptverošu ārkārtas pasākumu kopumu, lai palīdzētu novērst strukturālu kaitējumu ekonomikai. Šī stingrā politiskā reakcija ir vērsta uz Covid-19 krīzes visvairāk skartajām jomām, un galvenā uzmanība tajā ir pievērsta nodarbinātības aizsardzībai un mājsaimniecību pirktspējai, tiešai finansiālai kompensācijai smagi skartajām nozarēm, kā arī nodokļu atlikšanai un aizdevumu garantijām, lai atbalstītu kredītu plūsmu uz privāto sektoru. Tādējādi tai būtu jānovērš tas, ka īslaicīgas likviditātes grūtības pārtop maksātnespējas problēmās. Turklāt automātiskajiem stabilizatoriem būtu jāpalīdz ierobežot lejupslīdes mērogu. Centrālā banka ir arī samazinājusi sistēmiskās kapitāla rezerves lielākajām bankām un atliek uz vēlāku laiku riska pakāpes minimālās robežvērtības ieviešanu hipotekārajiem aizdevumiem, tādējādi atbrīvojot banku kapitālu un ļaujot bankām ievērojami paplašināt mājsaimniecību un uzņēmumu kreditēšanu. |
| --- | --- |

(16)

Reaģējot uz pēkšņajām ekonomiskajām sekām un pieprasījuma izzušanu konkrētās nozarēs, valdība ir pieņēmusi visaptverošu ārkārtas pasākumu kopumu, lai palīdzētu novērst strukturālu kaitējumu ekonomikai. Šī stingrā politiskā reakcija ir vērsta uz Covid-19 krīzes visvairāk skartajām jomām, un galvenā uzmanība tajā ir pievērsta nodarbinātības aizsardzībai un mājsaimniecību pirktspējai, tiešai finansiālai kompensācijai smagi skartajām nozarēm, kā arī nodokļu atlikšanai un aizdevumu garantijām, lai atbalstītu kredītu plūsmu uz privāto sektoru. Tādējādi tai būtu jānovērš tas, ka īslaicīgas likviditātes grūtības pārtop maksātnespējas problēmās. Turklāt automātiskajiem stabilizatoriem būtu jāpalīdz ierobežot lejupslīdes mērogu. Centrālā banka ir arī samazinājusi sistēmiskās kapitāla rezerves lielākajām bankām un atliek uz vēlāku laiku riska pakāpes minimālās robežvērtības ieviešanu hipotekārajiem aizdevumiem, tādējādi atbrīvojot banku kapitālu un ļaujot bankām ievērojami paplašināt mājsaimniecību un uzņēmumu kreditēšanu.

| (17) | Veselības aprūpes sistēma darbojas salīdzinoši labi, palīdzot uzlabot sabiedrības veselību kopumā un nodrošinot veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību. Tūlītējas reakcijas uz Covid-19 krīzi ietvaros Nīderlande ieviesa kontroles stratēģiju, kas ietver vispārējus sabiedrības veselības aizsardzības pasākumus, un pieņēma pielāgotus veselības aizsardzības finansēšanas pasākumus. Tomēr Covid-19 pandēmijas uzliesmojums ir bijis pārbaudījums veselības aprūpes sistēmas noturībai. Šajā sakarā priekšplānā ir izvirzījušās jau iepriekš pastāvējušās bažas. Darbaspēka kapacitāte uzlabotos, ja tiktu novērsts esošais darbaspēka, jo īpaši medmāsu un primārās veselības aprūpes darbinieku, trūkums. Veselības aprūpes sistēmu vispārējo pārvaldību un to spēju nodrošināt integrētu pakalpojumu sniegšanu visā aprūpes ciklā varētu uzlabot, vēl vairāk stiprinot datu pārvaldību un paplašinot e-veselības rīku ieviešanu. Tādējādi Covid-19 pandēmija ir uzskatāmi parādījusi nepieciešamību turpināt uzlabot veselības aprūpes sistēmas noturību un krīžgatavību un šajā nolūkā risināt šādas strukturālas problēmas. |
| --- | --- |

(17)

Veselības aprūpes sistēma darbojas salīdzinoši labi, palīdzot uzlabot sabiedrības veselību kopumā un nodrošinot veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību. Tūlītējas reakcijas uz Covid-19 krīzi ietvaros Nīderlande ieviesa kontroles stratēģiju, kas ietver vispārējus sabiedrības veselības aizsardzības pasākumus, un pieņēma pielāgotus veselības aizsardzības finansēšanas pasākumus. Tomēr Covid-19 pandēmijas uzliesmojums ir bijis pārbaudījums veselības aprūpes sistēmas noturībai. Šajā sakarā priekšplānā ir izvirzījušās jau iepriekš pastāvējušās bažas. Darbaspēka kapacitāte uzlabotos, ja tiktu novērsts esošais darbaspēka, jo īpaši medmāsu un primārās veselības aprūpes darbinieku, trūkums. Veselības aprūpes sistēmu vispārējo pārvaldību un to spēju nodrošināt integrētu pakalpojumu sniegšanu visā aprūpes ciklā varētu uzlabot, vēl vairāk stiprinot datu pārvaldību un paplašinot e-veselības rīku ieviešanu. Tādējādi Covid-19 pandēmija ir uzskatāmi parādījusi nepieciešamību turpināt uzlabot veselības aprūpes sistēmas noturību un krīžgatavību un šajā nolūkā risināt šādas strukturālas problēmas.

| (18) | Lai gan 2019. gadā un 2020. gada sākumā darba tirgus turpināja uzlaboties un kopumā darbojās labi, Covid-19 krīzes rezultātā ir samazinājusies ekonomikas izaugsme un tādējādi ir sagaidāms ievērojams bezdarba pieaugums. Lai saglabātu cilvēkiem darbvietas un iztikas līdzekļus un mazinātu ietekmi uz pašnodarbinātām personām, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un lieliem uzņēmumiem, tika veikti vairāki vēl nepieredzēti ekonomikas pasākumi. Lai saglabātu nodarbinātību, darba devēji, kuri sagaida, ka Covid-19 krīzes dēļ zaudēs vismaz 20 % no saviem ieņēmumiem, var pieteikties uz pabalstu (līdz 90 % no uzņēmuma algu izdevumiem atkarībā no apgrozījuma zuduma), kas sniedz viņiem iespēju izmaksāt saviem darbiniekiem algas trīs mēnešu laikposmā, kurš ir pagarināts līdz četriem mēnešiem. Pašnodarbinātām personām tiks piemērota paātrināta procedūra, dodot tām iespēju pieprasīt papildu ienākumu atbalstu līdz sociālajam minimumam, kas palīdzēs tām nodrošināt iztikas līdzekļus trīs mēnešu laikposmā, kurš arī ir pagarināts līdz četriem mēnešiem. |
| --- | --- |

(18)

Lai gan 2019. gadā un 2020. gada sākumā darba tirgus turpināja uzlaboties un kopumā darbojās labi, Covid-19 krīzes rezultātā ir samazinājusies ekonomikas izaugsme un tādējādi ir sagaidāms ievērojams bezdarba pieaugums. Lai saglabātu cilvēkiem darbvietas un iztikas līdzekļus un mazinātu ietekmi uz pašnodarbinātām personām, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un lieliem uzņēmumiem, tika veikti vairāki vēl nepieredzēti ekonomikas pasākumi. Lai saglabātu nodarbinātību, darba devēji, kuri sagaida, ka Covid-19 krīzes dēļ zaudēs vismaz 20 % no saviem ieņēmumiem, var pieteikties uz pabalstu (līdz 90 % no uzņēmuma algu izdevumiem atkarībā no apgrozījuma zuduma), kas sniedz viņiem iespēju izmaksāt saviem darbiniekiem algas trīs mēnešu laikposmā, kurš ir pagarināts līdz četriem mēnešiem. Pašnodarbinātām personām tiks piemērota paātrināta procedūra, dodot tām iespēju pieprasīt papildu ienākumu atbalstu līdz sociālajam minimumam, kas palīdzēs tām nodrošināt iztikas līdzekļus trīs mēnešu laikposmā, kurš arī ir pagarināts līdz četriem mēnešiem.

| (19) | Ekonomikas atveseļošanas stratēģijā būtu jāiekļauj Covid-19 krīzes radītās ietekmes uz nodarbinātību un sociālās ietekmes mazināšana attiecībā uz tiem, kurus krīze skārusi vissmagāk. Neraugoties uz pasākumu kopumu nodarbinātības saglabāšanai, tās personas, kuru stāvoklis darba tirgū ir nelabvēlīgāks, un/vai neaizsargātā sociālajā stāvoklī esošas personas ir cietušas smagāk. Bezdarbs ir pieaudzis jo īpaši to personu vidū, kuras strādā saskaņā ar elastīgiem līgumiem, piemēram, jauniešiem, pagaidu darba aģentūru darbiniekiem un migrantu izcelsmes personām. Covid-19 krīze arī vērsa uzmanību uz būtiskām problēmām saistībā ar adekvātas sociālās aizsardzības pieejamību pašnodarbinātām personām, kuras biežāk mēdz būt nepietiekami apdrošinātas (vai kurām nav apdrošināšanas vispār) slimības, invaliditātes, bezdarba un vecuma pensijas gadījumā. |
| --- | --- |

(19)

Ekonomikas atveseļošanas stratēģijā būtu jāiekļauj Covid-19 krīzes radītās ietekmes uz nodarbinātību un sociālās ietekmes mazināšana attiecībā uz tiem, kurus krīze skārusi vissmagāk. Neraugoties uz pasākumu kopumu nodarbinātības saglabāšanai, tās personas, kuru stāvoklis darba tirgū ir nelabvēlīgāks, un/vai neaizsargātā sociālajā stāvoklī esošas personas ir cietušas smagāk. Bezdarbs ir pieaudzis jo īpaši to personu vidū, kuras strādā saskaņā ar elastīgiem līgumiem, piemēram, jauniešiem, pagaidu darba aģentūru darbiniekiem un migrantu izcelsmes personām. Covid-19 krīze arī vērsa uzmanību uz būtiskām problēmām saistībā ar adekvātas sociālās aizsardzības pieejamību pašnodarbinātām personām, kuras biežāk mēdz būt nepietiekami apdrošinātas (vai kurām nav apdrošināšanas vispār) slimības, invaliditātes, bezdarba un vecuma pensijas gadījumā.

| (20) | Likviditātes atbalsts uzņēmumiem, kas sniegts, izmantojot aizdevumus un garantijas, un kurā īpaša uzmanība pievērsta MVU, ir bijis ārkārtīgi svarīgs. Starpniekiem ir efektīvi un ātri jāīsteno likviditātes atbalsta piešķiršana uzņēmumiem, vienlaikus saglabājot to noturību. Atļaujot atlikt nodokļu un sociālo iemaksu maksājumus un paātrinot valsts iestāžu līgumsaistību maksājumus, var vēl vairāk palīdzēt uzlabot MVU naudas plūsmu. Jaundibinātiem jaunuzņēmumiem un augošiem uzņēmumiem var būt vajadzīgs īpašs atbalsts, piemēram, kā valsts struktūru daļas pašu kapitālā un stimuli riska kapitāla fondiem investīciju palielināšanai šajos uzņēmumos. Tas var palīdzēt izvairīties no stratēģiski svarīgu Eiropas uzņēmumu ārkārtas pārdošanas. Kā atļauts pagaidu regulējumā valsts atbalsta pasākumiem, ar ko atbalsta ekonomiku pašreizējā Covid-19 uzliesmojuma situācijā (8), un saskaņā ar tajā izklāstītajiem nosacījumiem pašu kapitāla vai kvazikapitāla atbalsts būtu jānodrošina visiem uzņēmumiem (9), ne tikai tiem, kuri atbilst Komisijas MVU definīcijai. Būtu arī jāturpina centieni piedāvāt privātpersonām un uzņēmumiem piekļuvi un efektīvus digitālos publiskos pakalpojumus. |
| --- | --- |

(20)

Likviditātes atbalsts uzņēmumiem, kas sniegts, izmantojot aizdevumus un garantijas, un kurā īpaša uzmanība pievērsta MVU, ir bijis ārkārtīgi svarīgs. Starpniekiem ir efektīvi un ātri jāīsteno likviditātes atbalsta piešķiršana uzņēmumiem, vienlaikus saglabājot to noturību. Atļaujot atlikt nodokļu un sociālo iemaksu maksājumus un paātrinot valsts iestāžu līgumsaistību maksājumus, var vēl vairāk palīdzēt uzlabot MVU naudas plūsmu. Jaundibinātiem jaunuzņēmumiem un augošiem uzņēmumiem var būt vajadzīgs īpašs atbalsts, piemēram, kā valsts struktūru daļas pašu kapitālā un stimuli riska kapitāla fondiem investīciju palielināšanai šajos uzņēmumos. Tas var palīdzēt izvairīties no stratēģiski svarīgu Eiropas uzņēmumu ārkārtas pārdošanas. Kā atļauts pagaidu regulējumā valsts atbalsta pasākumiem, ar ko atbalsta ekonomiku pašreizējā Covid-19 uzliesmojuma situācijā (8), un saskaņā ar tajā izklāstītajiem nosacījumiem pašu kapitāla vai kvazikapitāla atbalsts būtu jānodrošina visiem uzņēmumiem (9), ne tikai tiem, kuri atbilst Komisijas MVU definīcijai. Būtu arī jāturpina centieni piedāvāt privātpersonām un uzņēmumiem piekļuvi un efektīvus digitālos publiskos pakalpojumus.

| (21) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Mērķorientēta politikas rīcība, tostarp investīcijas nozarēs, kurās ir vislielākās izredzes palielināt plašākas ekonomikas izaugsmes potenciālu, var palīdzēt risināt nesenās Covid-19 krīzes rezultātā saasinājušās problēmas. Jo īpaši investīcijas pētniecībā un izstrādē, kurai ir stabila vieta uz uzdevumiem vērstās galvenajās nozarēs un inovācijas politikā (10), kā arī ieguldījumi cilvēkkapitālā var palīdzēt sekmēt ilgtermiņa ražīguma pieaugumu un saglabāt spēcīgas inovācijas spējas. Tas īpaši attiecas uz jaunuzņēmumiem, augošiem uzņēmumiem un inovatīviem MVU, kuriem ir ļoti liela nozīme konkurētspējas uzlabošanā un darbvietu radīšanā. Investīcijas Nīderlandes klimata nolīguma un nacionālā enerģētikas un klimata plāna iniciatīvās, kuru mērķis ir risināt klimata pārmaiņu problēmu un veicināt enerģētikas pārkārtošanu, var sniegt būtisku ieguldījumu plašāku sabiedrības mērķu sasniegšanā, tostarp attiecībā uz nepieciešamību nodrošināt ilgtspējīgu un resursu ziņā efektīvu ekonomikas izaugsmi. Visbeidzot, lai mazinātu pašreizējo mājokļu trūkumu, ir vajadzīgas investīcijas jaunos mājokļos. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Nīderlandei risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Nīderlandei optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(21)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Mērķorientēta politikas rīcība, tostarp investīcijas nozarēs, kurās ir vislielākās izredzes palielināt plašākas ekonomikas izaugsmes potenciālu, var palīdzēt risināt nesenās Covid-19 krīzes rezultātā saasinājušās problēmas. Jo īpaši investīcijas pētniecībā un izstrādē, kurai ir stabila vieta uz uzdevumiem vērstās galvenajās nozarēs un inovācijas politikā (10), kā arī ieguldījumi cilvēkkapitālā var palīdzēt sekmēt ilgtermiņa ražīguma pieaugumu un saglabāt spēcīgas inovācijas spējas. Tas īpaši attiecas uz jaunuzņēmumiem, augošiem uzņēmumiem un inovatīviem MVU, kuriem ir ļoti liela nozīme konkurētspējas uzlabošanā un darbvietu radīšanā. Investīcijas Nīderlandes klimata nolīguma un nacionālā enerģētikas un klimata plāna iniciatīvās, kuru mērķis ir risināt klimata pārmaiņu problēmu un veicināt enerģētikas pārkārtošanu, var sniegt būtisku ieguldījumu plašāku sabiedrības mērķu sasniegšanā, tostarp attiecībā uz nepieciešamību nodrošināt ilgtspējīgu un resursu ziņā efektīvu ekonomikas izaugsmi. Visbeidzot, lai mazinātu pašreizējo mājokļu trūkumu, ir vajadzīgas investīcijas jaunos mājokļos. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Nīderlandei risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Nīderlandei optimāli izmantot minēto fondu.

| (22) | Tehniskajām un digitālajām prasmēm un kvalificētiem speciālistiem ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu Nīderlandes ekonomikas inovācijas spējas un ilgtspējīgu un iekļaujošu ražīguma pieaugumu. Arī investīcijām pamatprasmēs un/vai digitālajās prasmēs, izglītībā un apmācībā, tostarp prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējās visiem, joprojām ir liela nozīme, lai uzlabotu piekļuvi darba tirgum, un jo īpaši, lai – vienlaikus veicinot vienlīdzīgas iespējas un aktīvu iekļaušanu – palielinātu tādu cilvēku nodarbināmību, kuriem ir mazas izredzes darba tirgū (tostarp migrantu izcelsmes personām un personām ar invaliditāti). |
| --- | --- |

(22)

Tehniskajām un digitālajām prasmēm un kvalificētiem speciālistiem ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu Nīderlandes ekonomikas inovācijas spējas un ilgtspējīgu un iekļaujošu ražīguma pieaugumu. Arī investīcijām pamatprasmēs un/vai digitālajās prasmēs, izglītībā un apmācībā, tostarp prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējās visiem, joprojām ir liela nozīme, lai uzlabotu piekļuvi darba tirgum, un jo īpaši, lai – vienlaikus veicinot vienlīdzīgas iespējas un aktīvu iekļaušanu – palielinātu tādu cilvēku nodarbināmību, kuriem ir mazas izredzes darba tirgū (tostarp migrantu izcelsmes personām un personām ar invaliditāti).

| (23) | Lai gan Nīderlande, īstenojot iepriekš apstiprinātas starptautiskas un Eiropas līmeņa iniciatīvas, ir veikusi pasākumus, kas vērsti pret agresīvas nodokļu plānošanas praksēm, tomēr caur Nīderlandi veikto dividenžu, autoratlīdzību un procentu maksājumu augstais līmenis liecina, ka uzņēmumi, kas agresīvi plāno nodokļus, izmanto šīs valsts nodokļu noteikumus. Liels ārvalstu tiešo investīciju īpatsvars ir īpašam nolūkam dibinātajās sabiedrībās. Tas, ka no izejošajiem autoratlīdzību un procentu maksājumiem (piemēram, ko Savienības rezidenti maksā trešo valstu rezidentiem), netiek ieturēti nodokļi, var radīt situāciju, ka minētie maksājumi vispār netiek aplikti ar nodokli, ja nodoklis tiem nav piemērojams arī saņēmēja jurisdikcijā. Pozitīvs solis ceļā uz agresīvas nodokļu plānošanas mazināšanu ir nesen pieņemtā reforma par autoratlīdzību nodokļu nosacītu ieturēšanu un procentu maksājumiem ļaunprātīgas izmantošanas gadījumā vai attiecībā uz maksājumiem zemu nodokļu jurisdikcijās vai jurisdikcijās, kuras iekļautas Savienības sarakstā ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas; šo reformu sāks īstenot no 2021. gada 1. janvāra. Reformas efektivitāte būtu cieši jāuzrauga. |
| --- | --- |

(23)

Lai gan Nīderlande, īstenojot iepriekš apstiprinātas starptautiskas un Eiropas līmeņa iniciatīvas, ir veikusi pasākumus, kas vērsti pret agresīvas nodokļu plānošanas praksēm, tomēr caur Nīderlandi veikto dividenžu, autoratlīdzību un procentu maksājumu augstais līmenis liecina, ka uzņēmumi, kas agresīvi plāno nodokļus, izmanto šīs valsts nodokļu noteikumus. Liels ārvalstu tiešo investīciju īpatsvars ir īpašam nolūkam dibinātajās sabiedrībās. Tas, ka no izejošajiem autoratlīdzību un procentu maksājumiem (piemēram, ko Savienības rezidenti maksā trešo valstu rezidentiem), netiek ieturēti nodokļi, var radīt situāciju, ka minētie maksājumi vispār netiek aplikti ar nodokli, ja nodoklis tiem nav piemērojams arī saņēmēja jurisdikcijā. Pozitīvs solis ceļā uz agresīvas nodokļu plānošanas mazināšanu ir nesen pieņemtā reforma par autoratlīdzību nodokļu nosacītu ieturēšanu un procentu maksājumiem ļaunprātīgas izmantošanas gadījumā vai attiecībā uz maksājumiem zemu nodokļu jurisdikcijās vai jurisdikcijās, kuras iekļautas Savienības sarakstā ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas; šo reformu sāks īstenot no 2021. gada 1. janvāra. Reformas efektivitāte būtu cieši jāuzrauga.

| (24) | Vairākas Nīderlandes finanšu iestādes nesen ir bijušas iesaistītas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas lietās. Šie gadījumi liecina par nepieciešamību, neraugoties uz nesenajiem centieniem, vēl vairāk stiprināt finanšu iestāžu uzraudzību un turpināt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas lietās. Līdztekus finanšu nozarei arī Nīderlandes ekonomikas atvērtība ārvalstu tiešajām investīcijām un valsts sarežģītās juridiskās struktūras rada ievērojamus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas riskus. Vajadzīga samērīga uzraudzība attiecībā uz neatbilstību, kas saistīta ar to, ka trasta un uzņēmuma pakalpojumu sniedzēji un nodokļu konsultanti reti ziņo par neparastiem darījumiem, lai gan to pakļautība riskam ir liela. Ņemot vērā sarežģītu juridisko struktūru plašo klātbūtni, faktisko īpašnieku reģistra labai darbībai ir būtiska nozīme, lai novērstu šādu struktūru ļaunprātīgu izmantošanu, taču reģistrs vēl nav izveidots. |
| --- | --- |

(24)

Vairākas Nīderlandes finanšu iestādes nesen ir bijušas iesaistītas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas lietās. Šie gadījumi liecina par nepieciešamību, neraugoties uz nesenajiem centieniem, vēl vairāk stiprināt finanšu iestāžu uzraudzību un turpināt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas lietās. Līdztekus finanšu nozarei arī Nīderlandes ekonomikas atvērtība ārvalstu tiešajām investīcijām un valsts sarežģītās juridiskās struktūras rada ievērojamus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas riskus. Vajadzīga samērīga uzraudzība attiecībā uz neatbilstību, kas saistīta ar to, ka trasta un uzņēmuma pakalpojumu sniedzēji un nodokļu konsultanti reti ziņo par neparastiem darījumiem, lai gan to pakļautība riskam ir liela. Ņemot vērā sarežģītu juridisko struktūru plašo klātbūtni, faktisko īpašnieku reģistra labai darbībai ir būtiska nozīme, lai novērstu šādu struktūru ļaunprātīgu izmantošanu, taču reģistrs vēl nav izveidots.

| (25) | Nīderlandei adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(25)

Nīderlandei adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (26) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Nīderlande sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(26)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Nīderlande sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (27) | Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Nīderlandei kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes. |
| --- | --- |

(27)

Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Nīderlandei kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes.

| (28) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Nīderlandes ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Nīderlandei adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Nīderlandē, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(28)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Nīderlandes ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Nīderlandei adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Nīderlandē, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (29) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (11) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (11) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (30) | Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. 2020. gada valstij adresētie ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomisko nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 3. ieteikumā, |
| --- | --- |

(30)

Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. 2020. gada valstij adresētie ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomisko nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 3. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Nīderlandei 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Stiprināt veselības aprūpes sistēmas noturību, tostarp novērst pašreizējo veselības aprūpes darbinieku trūkumu un paātrināt attiecīgo e-veselības rīku ieviešanu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mazināt Covid-19 krīzes ietekmi uz nodarbinātību un sociālo jomu un veicināt adekvātu sociālo aizsardzību pašnodarbinātām personām. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz digitālo prasmju attīstīšanu, ilgtspējīgu infrastruktūru un tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, kā arī uz uzdevumiem vērstu pētniecību un inovāciju. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Veikt pasākumus, lai pilnībā novērstu tos nodokļu sistēmas aspektus, kuri veicina agresīvu nodokļu plānošanu, jo īpaši attiecībā uz izejošajiem maksājumiem, šajā nolūkā jo īpaši īstenojot jau pieņemtos pasākumus un nodrošinot to efektivitāti. Nodrošināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējuma efektīvu uzraudzību un izpildi. |
| --- | --- |

4.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 112. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Budžeta memorands Nr. 2020 (Voorjaarsnota 2020), ko 2020. gada 25. aprīlī pārskatīšanai 2. palātā iesniedza finanšu ministrs W. Hoekstra.

7

Voorjaarsnota 2020

W. Hoekstra

(8)  OV C 91I, 20.3.2020., 1. lpp.

8

(9)  Tostarp jaunuzņēmumiem un augošiem uzņēmumiem, kuriem ir konkurētspējīgi uzņēmējdarbības modeļi, bet kuru naudas plūsmas negatīvi ietekmē Covid-19 pandēmija.

9

(10)  Šīs jaunās politikas pieejas mērķis ir vēl vairāk palielināt investīcijas pētniecībā un izstrādē, lai sasniegtu ilgtermiņa mērķus attiecībā uz galvenajiem sabiedriskas nozīmes uzdevumiem, kas sagrupēti četrās “misijās”: i) enerģētikas pārkārtošana un ilgtspēja; ii) lauksaimniecība, ūdens un pārtika; iii) veselība un aprūpe un iv) drošība. Šī politika tiek uzskatīta par svarīgu prioritāti konkurētspējas stiprināšanā un sabiedriskas nozīmes uzdevumu risināšanā (Ekonomikas ministrija (EZK) (2018), Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact, Rijksoverheid, Hāga.)

10

EZK

Kamerbrief

Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact

Rijksoverheid

(11)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

11

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/129 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/129

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Austrijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2020. gada stabilitātes programmu

(2020/C 282/20)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Austrija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Austrija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Austriju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Austrija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Austrijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Austriju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Austrija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Austrijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu adekvātus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu adekvātus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka jo īpaši veselības nozarē ir vajadzīgi spēcīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka jo īpaši veselības nozarē ir vajadzīgi spēcīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Austrija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Austrija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas dažādos reģionos izpaudīsies nevienmērīgi, jo tiem ir atšķirīgi specializācijas modeļi; jo īpaši tas attiecas uz reģioniem, kuri lielā mērā paļaujas uz tūrismu. Tas rada risku, ka Austrijā palielināsies reģionālā nevienlīdzība. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas dažādos reģionos izpaudīsies nevienmērīgi, jo tiem ir atšķirīgi specializācijas modeļi; jo īpaši tas attiecas uz reģioniem, kuri lielā mērā paļaujas uz tūrismu. Tas rada risku, ka Austrijā palielināsies reģionālā nevienlīdzība. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Austrija savu 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 14. aprīlī un 2020. gada stabilitātes programmu – 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Austrija savu 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 14. aprīlī un 2020. gada stabilitātes programmu – 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Austriju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu. |
| --- | --- |

(11)

Uz Austriju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu.

| (12) | Valdība 2020. gada stabilitātes programmas tehniskajā atjauninājumā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 0,7 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 8,0 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka deficīts 2021. gadā samazināsies līdz 1,9 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 70,4 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā palielināsies līdz 81,4 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. |
| --- | --- |

(12)

Valdība 2020. gada stabilitātes programmas tehniskajā atjauninājumā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 0,7 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 8,0 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka deficīts 2021. gadā samazināsies līdz 1,9 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 70,4 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā palielināsies līdz 81,4 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

| (13) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Austrija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 5,0 % no IKP. Šie pasākumi ietver veselības aprūpes pakalpojumu stiprināšanu, ārkārtas palīdzību grūtībās nonākušiem uzņēmumiem un saīsināta darbalaika režīmus. Turklāt Austrija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, un saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmas aplēsi tie sasniegs apmēram 5,0 % no IKP. Šie pasākumi ietver nodokļu atlikšanu iedzīvotāju un uzņēmumu ienākuma nodokļiem (2,6 % no IKP) un aizdevumu garantijas (2,4 % no IKP). Kopumā Austrijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(13)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Austrija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 5,0 % no IKP. Šie pasākumi ietver veselības aprūpes pakalpojumu stiprināšanu, ārkārtas palīdzību grūtībās nonākušiem uzņēmumiem un saīsināta darbalaika režīmus. Turklāt Austrija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, un saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmas aplēsi tie sasniegs apmēram 5,0 % no IKP. Šie pasākumi ietver nodokļu atlikšanu iedzīvotāju un uzņēmumu ienākuma nodokļiem (2,6 % no IKP) un aizdevumu garantijas (2,4 % no IKP). Kopumā Austrijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (14) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Austrijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –6,1 % apmērā no IKP 2020. gadā un –1,9 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā sasniegs 78,8 % un 2021. gadā –75,8 %. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Austrijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –6,1 % apmērā no IKP 2020. gadā un –1,9 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā sasniegs 78,8 % un 2021. gadā –75,8 %.

| (15) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Austrija 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Austrija 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (16) | Austrijas valdība ir veikusi vēl nepieredzētus pasākumus, lai kontrolētu Covid-19 izplatību. Tā ir ieviesusi stingrus karantīnas un sociālās distancēšanās noteikumus un piešķīrusi veselības aprūpes sistēmai ievērojamus līdzekļus aprīkojuma un krājumu iegādei, laboratoriju kapacitātes palielināšanai un personālresursu nostiprināšanai. Slodze primārajā veselības aprūpē ir krasi pieaugusi, jo vēl nepieredzētā mērā ir palielinājusies nepieciešamība pēc telekonsultācijām, ārsta apmeklējumiem un mājas vizītēm. Straujais Covid-19 uzliesmojums ir spēcīgi ietekmējis Austrijas ekonomiku. Valsts un starptautiskie vīrusa ierobežošanas pasākumi ir ietekmējuši gan pieprasījumu, gan piedāvājumu, izraisot plašu lejupslīdi. Tāpēc tiek prognozēts, ka IKP 2020. gadā samazināsies par 5,5 %, kas ir vairāk nekā ekonomikas un finanšu krīzes laikā 2008.–2009. gadā. Ņemot vērā salīdzinoši straujo jaunu inficēšanās gadījumu skaita samazināšanos, Austrija bija viena no pirmajām Eiropas valstīm, kas paziņoja par ierobežošanas pasākumu atvieglošanu, sākot no aprīļa vidus. Lai izvairītos no ilgstoša ekonomiskā kaitējuma un mazinātu krīzes ietekmi uz nodarbinātību un sociālo jomu, valdība ir pieņēmusi visaptverošu pasākumu kopumu Austrijas ekonomikas atbalstam (aptuveni 10 % no IKP). Piemēram, ir ieviests saīsināta darbalaika režīms (Kurzarbeit), kas ļauj darba laiku noteiktā laikposmā samazināt vidēji par līdz pat 90 % un darba devējiem atkarībā no pēdējiem bruto ienākumiem atlīdzina 80 % līdz 90 % no darbinieka pēdējiem neto ienākumiem. Uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām paredzētā visaptverošā pasākumu kopuma mērķis ir novērst īslaicīgas likviditātes problēmas, un ar to sniedz tiešu atbalstu, īpaši smagi cietušiem uzņēmumiem un nozarēm, sevišķi koncentrējoties uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). Ir runa par tādiem pasākumiem kā pārvedumi, likviditātes atbalsts ar aizdevumu palīdzību, garantijas, kapitāla iepludināšana un nodokļu maksājumu atlikšana. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. |
| --- | --- |

(16)

Austrijas valdība ir veikusi vēl nepieredzētus pasākumus, lai kontrolētu Covid-19 izplatību. Tā ir ieviesusi stingrus karantīnas un sociālās distancēšanās noteikumus un piešķīrusi veselības aprūpes sistēmai ievērojamus līdzekļus aprīkojuma un krājumu iegādei, laboratoriju kapacitātes palielināšanai un personālresursu nostiprināšanai. Slodze primārajā veselības aprūpē ir krasi pieaugusi, jo vēl nepieredzētā mērā ir palielinājusies nepieciešamība pēc telekonsultācijām, ārsta apmeklējumiem un mājas vizītēm. Straujais Covid-19 uzliesmojums ir spēcīgi ietekmējis Austrijas ekonomiku. Valsts un starptautiskie vīrusa ierobežošanas pasākumi ir ietekmējuši gan pieprasījumu, gan piedāvājumu, izraisot plašu lejupslīdi. Tāpēc tiek prognozēts, ka IKP 2020. gadā samazināsies par 5,5 %, kas ir vairāk nekā ekonomikas un finanšu krīzes laikā 2008.–2009. gadā. Ņemot vērā salīdzinoši straujo jaunu inficēšanās gadījumu skaita samazināšanos, Austrija bija viena no pirmajām Eiropas valstīm, kas paziņoja par ierobežošanas pasākumu atvieglošanu, sākot no aprīļa vidus. Lai izvairītos no ilgstoša ekonomiskā kaitējuma un mazinātu krīzes ietekmi uz nodarbinātību un sociālo jomu, valdība ir pieņēmusi visaptverošu pasākumu kopumu Austrijas ekonomikas atbalstam (aptuveni 10 % no IKP). Piemēram, ir ieviests saīsināta darbalaika režīms (Kurzarbeit), kas ļauj darba laiku noteiktā laikposmā samazināt vidēji par līdz pat 90 % un darba devējiem atkarībā no pēdējiem bruto ienākumiem atlīdzina 80 % līdz 90 % no darbinieka pēdējiem neto ienākumiem. Uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām paredzētā visaptverošā pasākumu kopuma mērķis ir novērst īslaicīgas likviditātes problēmas, un ar to sniedz tiešu atbalstu, īpaši smagi cietušiem uzņēmumiem un nozarēm, sevišķi koncentrējoties uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). Ir runa par tādiem pasākumiem kā pārvedumi, likviditātes atbalsts ar aizdevumu palīdzību, garantijas, kapitāla iepludināšana un nodokļu maksājumu atlikšana. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība.

| (17) | Austrijas veselības aprūpes sistēma līdz šim veiksmīgi tiek galā ar Covid-19 pandēmiju. Iedzīvotāju veselību vēl vairāk palīdzētu uzlabot primārās un ambulatorās aprūpes pakalpojumu paplašināšana, galveno uzmanību pievēršot veselības veicināšanai un slimību profilaksei. Saglabājot augstus kvalitātes standartus, izmaksu efektivitāti varētu palielināt efektīvāks publiskais iepirkums un ģenēriskās zāles. Turklāt Austrijas ilgtermiņa aprūpes sistēmai ir strukturālas un fiskālas problēmas, kas līdz šim nav pienācīgi risinātas. Šī sistēma sniedz salīdzinoši augstas kvalitātes pakalpojumus, taču saskaras ar personāla trūkumu, kas pašreizējā krīzē kļūst vēl jūtamāks un acīmredzamāks. Ilgtermiņa aprūpes nozare lielā mērā balstās uz darbu, ko veic darba ņēmēji no citām dalībvalstīm, kas liecina par nepieciešamību nodrošināt brīvu pārrobežu darba ņēmēju plūsmu. Turklāt adekvāts atalgojums varētu palīdzēt padarīt pievilcīgāku medicīnas māsu darbu. |
| --- | --- |

(17)

Austrijas veselības aprūpes sistēma līdz šim veiksmīgi tiek galā ar Covid-19 pandēmiju. Iedzīvotāju veselību vēl vairāk palīdzētu uzlabot primārās un ambulatorās aprūpes pakalpojumu paplašināšana, galveno uzmanību pievēršot veselības veicināšanai un slimību profilaksei. Saglabājot augstus kvalitātes standartus, izmaksu efektivitāti varētu palielināt efektīvāks publiskais iepirkums un ģenēriskās zāles. Turklāt Austrijas ilgtermiņa aprūpes sistēmai ir strukturālas un fiskālas problēmas, kas līdz šim nav pienācīgi risinātas. Šī sistēma sniedz salīdzinoši augstas kvalitātes pakalpojumus, taču saskaras ar personāla trūkumu, kas pašreizējā krīzē kļūst vēl jūtamāks un acīmredzamāks. Ilgtermiņa aprūpes nozare lielā mērā balstās uz darbu, ko veic darba ņēmēji no citām dalībvalstīm, kas liecina par nepieciešamību nodrošināt brīvu pārrobežu darba ņēmēju plūsmu. Turklāt adekvāts atalgojums varētu palīdzēt padarīt pievilcīgāku medicīnas māsu darbu.

| (18) | Nodokļu politika ir būtiska mājsaimniecību un uzņēmumu atbalstīšanā Covid-19 ierobežojumu laikā, un tai būs izšķiroša nozīme ekonomikas atveseļošanas veicināšanā pēc Covid-19 krīzes. Austrijas nodokļu struktūru raksturo liels slogs darbaspēkam, savukārt ienākumu potenciāls no nodokļiem, kuri saistīti ar īpašumu, un vides nodokļiem joprojām ir lielā mērā neizmantots, bet patēriņa nodokļus varētu padarīt efektīvākus. Nodokļu reformas varētu palīdzēt novirzīt nodokļu slogu uz avotiem, kas mazāk kaitē iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei, un nodrošināt stabilu pamatu ekonomikas atveseļošanai. Jo īpaši, nepietiekami izmantotie nodokļi, ko uzliek alkoholam un tabakai, piesārņojumam un resursu patēriņam, slēpj sevī neizmantotu patērētāju izvēles ietekmes un ieņēmumu potenciālu. Nevienmērīgais, bet kopumā zemais enerģijas nodokļu līmenis mazina šā politikas instrumenta efektivitāti un lietderību videi labvēlīga patēriņa stimulēšanā. Proti, konsekventa nodokļu piemērošana CO2 emisijām padarītu klimatam nekaitīgus enerģijas avotus konkurētspējīgākus un nodrošinātu fiskālo telpu tam, lai samazinātu nodokļus ar lielāku kropļojošu ietekmi. Augstāki enerģijas nodokļi, kas saistīti ar CO2, palīdzētu internalizēt piesārņojuma sociālās izmaksas, rosinātu patērētājus vairāk paļauties uz atjaunojamiem energoresursiem un mudinātu investorus ieguldīt klimatam draudzīgās tehnoloģijās. Visbeidzot, vairāk izmantojot nodokļus, kuri saistīti ar īpašumiem, būtu iespējams padarīt nodokļu sistēmu taisnīgāku, sevišķi ņemot vērā Austrijas nemainīgi kraso ekonomisko nevienlīdzību. Proti, ir pierādījies, ka periodiski īpašuma un mantojuma nodokļi ir salīdzinoši labvēlīgi izaugsmei un progresīvi, un tos nevajadzētu ignorēt, apsverot, kur ņemt nodokļu ieņēmumus publisko finanšu papildināšanai. |
| --- | --- |

(18)

Nodokļu politika ir būtiska mājsaimniecību un uzņēmumu atbalstīšanā Covid-19 ierobežojumu laikā, un tai būs izšķiroša nozīme ekonomikas atveseļošanas veicināšanā pēc Covid-19 krīzes. Austrijas nodokļu struktūru raksturo liels slogs darbaspēkam, savukārt ienākumu potenciāls no nodokļiem, kuri saistīti ar īpašumu, un vides nodokļiem joprojām ir lielā mērā neizmantots, bet patēriņa nodokļus varētu padarīt efektīvākus. Nodokļu reformas varētu palīdzēt novirzīt nodokļu slogu uz avotiem, kas mazāk kaitē iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei, un nodrošināt stabilu pamatu ekonomikas atveseļošanai. Jo īpaši, nepietiekami izmantotie nodokļi, ko uzliek alkoholam un tabakai, piesārņojumam un resursu patēriņam, slēpj sevī neizmantotu patērētāju izvēles ietekmes un ieņēmumu potenciālu. Nevienmērīgais, bet kopumā zemais enerģijas nodokļu līmenis mazina šā politikas instrumenta efektivitāti un lietderību videi labvēlīga patēriņa stimulēšanā. Proti, konsekventa nodokļu piemērošana CO2 emisijām padarītu klimatam nekaitīgus enerģijas avotus konkurētspējīgākus un nodrošinātu fiskālo telpu tam, lai samazinātu nodokļus ar lielāku kropļojošu ietekmi. Augstāki enerģijas nodokļi, kas saistīti ar CO2, palīdzētu internalizēt piesārņojuma sociālās izmaksas, rosinātu patērētājus vairāk paļauties uz atjaunojamiem energoresursiem un mudinātu investorus ieguldīt klimatam draudzīgās tehnoloģijās. Visbeidzot, vairāk izmantojot nodokļus, kuri saistīti ar īpašumiem, būtu iespējams padarīt nodokļu sistēmu taisnīgāku, sevišķi ņemot vērā Austrijas nemainīgi kraso ekonomisko nevienlīdzību. Proti, ir pierādījies, ka periodiski īpašuma un mantojuma nodokļi ir salīdzinoši labvēlīgi izaugsmei un progresīvi, un tos nevajadzētu ignorēt, apsverot, kur ņemt nodokļu ieņēmumus publisko finanšu papildināšanai.

| (19) | Lai gan Austrija ir guvusi labas sekmes sociālo rezultātu pārskata rādītājos, kas ir Eiropas sociālo tiesību pīlāra pamatā, nepilnības segumā, iespējams, nozīmē, ka Covid-19 krīzes laikā neaizsargātajām grupām pietrūks ienākumu aizsardzības un var būt nepieciešami papildu pasākumi. Pieaug jauniešu bezdarbs, un nabadzības riskam īpaši ir pakļauti bezdarbnieki, ilgstošie bezdarbnieki, nestandarta darba ņēmēji un ārvalstīs dzimušas personas. Būtiska nozīme joprojām būs aktīvai darba tirgus politikai, kas nodrošina mūžizglītības iespējas un prasmju pilnveidi. Apstākļi, kad jāizmanto attālinātas mācības, īpaši skar nelabvēlīgā situācijā esošus studentus, tostarp studentus ar invaliditāti. Lai gan aptuveni 10 % skolēnu, kas jaunāki par 15 gadiem, nav piekļuves virtuālajai mācību videi, Austrijas valdība, reaģējot uz Covid-19 krīzi, ir veikusi riska mazināšanas pasākumus, nodrošinot riskam pakļautajiem skolēniem datorus. Tomēr pastāv risks, ka var saasināties jau esošā nevienlīdzība attiecībā uz izglītības iegūšanu, kas saistīta ar sociālekonomisko un migrantu izcelsmi. Atveseļošanas stratēģija, kas uzlabo piekļuvi iekļaujošai, kvalitatīvai agrīnai pirmsskolas izglītībai un aprūpei (kas, kā pierādījies, kompensē sociālo neaizsargātību), radītu sociālekonomiskus ieguvumus vidējā termiņā un ilgtermiņā un sniegtu sievietēm iespējas pilnībā piekļūt darba tirgum. Vispārējais sieviešu nodarbinātības līmenis pirms krīzes bija augsts, taču gandrīz puse no viņām strādāja nepilnu darba laiku (sakarā ar īso darba laiku skolās un bērnu aprūpes iestādēs), tādējādi radot būtiskas nekoriģētas vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības. |
| --- | --- |

(19)

Lai gan Austrija ir guvusi labas sekmes sociālo rezultātu pārskata rādītājos, kas ir Eiropas sociālo tiesību pīlāra pamatā, nepilnības segumā, iespējams, nozīmē, ka Covid-19 krīzes laikā neaizsargātajām grupām pietrūks ienākumu aizsardzības un var būt nepieciešami papildu pasākumi. Pieaug jauniešu bezdarbs, un nabadzības riskam īpaši ir pakļauti bezdarbnieki, ilgstošie bezdarbnieki, nestandarta darba ņēmēji un ārvalstīs dzimušas personas. Būtiska nozīme joprojām būs aktīvai darba tirgus politikai, kas nodrošina mūžizglītības iespējas un prasmju pilnveidi. Apstākļi, kad jāizmanto attālinātas mācības, īpaši skar nelabvēlīgā situācijā esošus studentus, tostarp studentus ar invaliditāti. Lai gan aptuveni 10 % skolēnu, kas jaunāki par 15 gadiem, nav piekļuves virtuālajai mācību videi, Austrijas valdība, reaģējot uz Covid-19 krīzi, ir veikusi riska mazināšanas pasākumus, nodrošinot riskam pakļautajiem skolēniem datorus. Tomēr pastāv risks, ka var saasināties jau esošā nevienlīdzība attiecībā uz izglītības iegūšanu, kas saistīta ar sociālekonomisko un migrantu izcelsmi. Atveseļošanas stratēģija, kas uzlabo piekļuvi iekļaujošai, kvalitatīvai agrīnai pirmsskolas izglītībai un aprūpei (kas, kā pierādījies, kompensē sociālo neaizsargātību), radītu sociālekonomiskus ieguvumus vidējā termiņā un ilgtermiņā un sniegtu sievietēm iespējas pilnībā piekļūt darba tirgum. Vispārējais sieviešu nodarbinātības līmenis pirms krīzes bija augsts, taču gandrīz puse no viņām strādāja nepilnu darba laiku (sakarā ar īso darba laiku skolās un bērnu aprūpes iestādēs), tādējādi radot būtiskas nekoriģētas vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības.

| (20) | To Covid-19 atbalsta pasākumu efektivitāte, kuru mērķis ir palīdzēt grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, saglabāt uzņēmējdarbības vidi un izvairīties no maksātnespējas, ir atkarīga no tā, cik ātri un nebirokrātiski tos ievieš valsts iestādes un starpnieki. Jaunuzņēmumiem un augošiem uzņēmumiem, iespējams, būs vajadzīgs īpašs atbalsts, piemēram, valsts iestādēm iegādājoties tajos pašu kapitāla daļas un stimulējot riska kapitāla fondus vairāk ieguldīt šādos uzņēmumos. Tas ir nepieciešams, lai stiprinātu minētos uzņēmumus, kuri ir būtiski svarīgi ekonomikas atveseļošanai, kā arī lai izvairītos no stratēģiski svarīgu Eiropas uzņēmumu ārkārtas pārdošanas. Grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, sevišķi mazākajiem, papildus finansiālai palīdzībai ir vajadzīga arī atbalstoša uzņēmējdarbības vide. Administratīvais slogs un regulējuma blīvums rada izmaksas, kuras uzņēmumi tagad var atļauties mazāk nekā jebkad agrāk. Centieni samazināt nevajadzīgu slogu un sniegt efektīvus digitālos publiskos pakalpojumus ļauj veiksmīgi nodrošināt uzņēmumiem tūlītējus, taustāmus atvieglojumus, neradot slogu nodokļu maksātājiem. Maksātnespējas regulējumu vajadzētu vērst ne tikai uz maksātnespējas novēršanu, bet arī uz ātru likvidāciju un “otrās iespējas” nodrošināšanu. Tādi strīdu izšķiršanas tīkli kā SOLVIT palīdz uzņēmumiem laikā, kad vienotā tirgus darbība ir traucēta, un tiem ir vajadzīgi pietiekami resursi. |
| --- | --- |

(20)

To Covid-19 atbalsta pasākumu efektivitāte, kuru mērķis ir palīdzēt grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, saglabāt uzņēmējdarbības vidi un izvairīties no maksātnespējas, ir atkarīga no tā, cik ātri un nebirokrātiski tos ievieš valsts iestādes un starpnieki. Jaunuzņēmumiem un augošiem uzņēmumiem, iespējams, būs vajadzīgs īpašs atbalsts, piemēram, valsts iestādēm iegādājoties tajos pašu kapitāla daļas un stimulējot riska kapitāla fondus vairāk ieguldīt šādos uzņēmumos. Tas ir nepieciešams, lai stiprinātu minētos uzņēmumus, kuri ir būtiski svarīgi ekonomikas atveseļošanai, kā arī lai izvairītos no stratēģiski svarīgu Eiropas uzņēmumu ārkārtas pārdošanas. Grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, sevišķi mazākajiem, papildus finansiālai palīdzībai ir vajadzīga arī atbalstoša uzņēmējdarbības vide. Administratīvais slogs un regulējuma blīvums rada izmaksas, kuras uzņēmumi tagad var atļauties mazāk nekā jebkad agrāk. Centieni samazināt nevajadzīgu slogu un sniegt efektīvus digitālos publiskos pakalpojumus ļauj veiksmīgi nodrošināt uzņēmumiem tūlītējus, taustāmus atvieglojumus, neradot slogu nodokļu maksātājiem. Maksātnespējas regulējumu vajadzētu vērst ne tikai uz maksātnespējas novēršanu, bet arī uz ātru likvidāciju un “otrās iespējas” nodrošināšanu. Tādi strīdu izšķiršanas tīkli kā SOLVIT palīdz uzņēmumiem laikā, kad vienotā tirgus darbība ir traucēta, un tiem ir vajadzīgi pietiekami resursi.

| (21) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Šo investīciju efektivitāte vislielākā būs tad, ja tās būs vērstas uz inovāciju, digitalizāciju un zaļo pārkārtošanos tā, lai palielinātu ražīgumu un nodrošinātu ilgtspējīgu konkurētspēju. Pētniecības un izstrādes intensitāte Austrijā ir viena no augstākajām Savienībā, bet inovācijas rezultātu ziņā valsts atpaliek no inovācijas līderiem. Tā kā daudzu uzņēmumu pētniecības budžets tagad izjutīs spiedienu, ir vēl svarīgāk Austrijas pētniecības un attīstības centienus pārvērst zinātnes izcilībā un progresīvā inovācijā, saglabāt publiskās investīcijas fundamentālos un lietišķos pētījumos un nodrošināt pašu kapitāla finansējumu inovatīviem augošiem uzņēmumiem. Digitalizācija arī turpmāk lielā mērā palīdzēs atvērt ekonomiku un sagatavoties “jaunajai normālajai situācijai” pēc Covid-19 norobežošanas atcelšanas. Digitālo tehnoloģiju un uzņēmējdarbības modeļu nepietiekamā izplatība mazākos uzņēmumos rada šķēršļus ražīguma pieaugumam. Lai gan Austrijas iedzīvotāju digitālās prasmes kopumā pārsniedz ES vidējo rādītāju, datorzinātņu studiju beidzēju nav pietiekami daudz, lai aizpildītu visas pieejamās darbvietas. Izplatītāka e-komercija, darbs no mājām un e-pārvalde, piemēram, prasīs lielākas investīcijas infrastruktūrā (tostarp 5G un platjoslas pieslēgumiem laukos), aprīkojumā un prasmēs. |
| --- | --- |

(21)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Šo investīciju efektivitāte vislielākā būs tad, ja tās būs vērstas uz inovāciju, digitalizāciju un zaļo pārkārtošanos tā, lai palielinātu ražīgumu un nodrošinātu ilgtspējīgu konkurētspēju. Pētniecības un izstrādes intensitāte Austrijā ir viena no augstākajām Savienībā, bet inovācijas rezultātu ziņā valsts atpaliek no inovācijas līderiem. Tā kā daudzu uzņēmumu pētniecības budžets tagad izjutīs spiedienu, ir vēl svarīgāk Austrijas pētniecības un attīstības centienus pārvērst zinātnes izcilībā un progresīvā inovācijā, saglabāt publiskās investīcijas fundamentālos un lietišķos pētījumos un nodrošināt pašu kapitāla finansējumu inovatīviem augošiem uzņēmumiem. Digitalizācija arī turpmāk lielā mērā palīdzēs atvērt ekonomiku un sagatavoties “jaunajai normālajai situācijai” pēc Covid-19 norobežošanas atcelšanas. Digitālo tehnoloģiju un uzņēmējdarbības modeļu nepietiekamā izplatība mazākos uzņēmumos rada šķēršļus ražīguma pieaugumam. Lai gan Austrijas iedzīvotāju digitālās prasmes kopumā pārsniedz ES vidējo rādītāju, datorzinātņu studiju beidzēju nav pietiekami daudz, lai aizpildītu visas pieejamās darbvietas. Izplatītāka e-komercija, darbs no mājām un e-pārvalde, piemēram, prasīs lielākas investīcijas infrastruktūrā (tostarp 5G un platjoslas pieslēgumiem laukos), aprīkojumā un prasmēs.

| (22) | Austrijas pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku ilgtermiņā prasīs apjomīgas privātās un publiskās investīcijas. Austrijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā norādīts uz ievērojamām grūtībām sasniegt valsts 2030. gada mērķi attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas nav ietvertas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā. Resursu produktivitātes uzlabošana ir svarīgs turpmākās izaugsmes dzinējspēks, kas vienlaikus samazina ietekmi uz vidi. Ar transportu saistīto emisiju samazināšanai ir liela nozīme gaisa kvalitātes standartu un klimata mērķu sasniegšanā. Jau sagatavoto investīciju realizācija un jaunu uzsākšana, atbalstot zaļo pāreju, palīdzēs radīt jaunas “zaļās” darbvietas un stimulēs ekonomiku, kad tā sāks iziet no Covid-19 krīzes pārvarēšanas režīma. Investīcijas ekoinovācijās veicinātu ražīguma pieaugumu, vienlaikus samazinot Austrijas ekoloģisko pēdu. 2021.–2027. gada laikposmam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Austrijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Austrijai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(22)

Austrijas pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku ilgtermiņā prasīs apjomīgas privātās un publiskās investīcijas. Austrijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā norādīts uz ievērojamām grūtībām sasniegt valsts 2030. gada mērķi attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas nav ietvertas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā. Resursu produktivitātes uzlabošana ir svarīgs turpmākās izaugsmes dzinējspēks, kas vienlaikus samazina ietekmi uz vidi. Ar transportu saistīto emisiju samazināšanai ir liela nozīme gaisa kvalitātes standartu un klimata mērķu sasniegšanā. Jau sagatavoto investīciju realizācija un jaunu uzsākšana, atbalstot zaļo pāreju, palīdzēs radīt jaunas “zaļās” darbvietas un stimulēs ekonomiku, kad tā sāks iziet no Covid-19 krīzes pārvarēšanas režīma. Investīcijas ekoinovācijās veicinātu ražīguma pieaugumu, vienlaikus samazinot Austrijas ekoloģisko pēdu. 2021.–2027. gada laikposmam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Austrijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Austrijai optimāli izmantot minēto fondu.

| (23) | Austrijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(23)

Austrijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (24) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Austrija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(24)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Austrija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (25) | Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Austrijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes. |
| --- | --- |

(25)

Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Austrijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes.

| (26) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Austrijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Austrijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Austrijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(26)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Austrijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Austrijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Austrijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (27) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Austrijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Uzlabot veselības aprūpes sistēmas noturību, stiprinot sabiedrības veselību un primāro aprūpi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nodrošināt vienlīdzīgas iespējas attiecībā uz izglītību un plašāku digitālo apmācību. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nodrošināt likviditātes un atbalsta pasākumu efektīvu īstenošanu, īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un samazināt administratīvo un regulatīvo slogu. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši fundamentālos un lietišķos pētījumus, kā arī inovāciju, ilgtspējīgu transportu un tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Padarīt nodokļu struktūru efektīvāku un raudzīties, lai tā vairāk stimulē iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi. |
| --- | --- |

4.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 117. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

7

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/135 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/135

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Polijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2020. gada konverģences programmu

(2020/C 282/21)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Polija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Polija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Poliju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Polija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Polijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Poliju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Polija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Polijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Polija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Polija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādos reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas rada risku, ka Polijā palielināsies teritoriālā nevienlīdzība. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādos reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas rada risku, ka Polijā palielināsies teritoriālā nevienlīdzība. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Polija 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 29. aprīlī un 2020. gada konverģences programmu – 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Polija 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 29. aprīlī un 2020. gada konverģences programmu – 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Poliju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. |
| --- | --- |

(11)

Uz Poliju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa.

| (12) | Padome 2018. gada 13. jūlijā ieteica Polijai nodrošināt, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums (7) nepārsniedz 4,2 % 2019. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,6 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP). Komisijas kopējais novērtējums apstiprina būtisku novirzi no ieteiktās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2019. gadā, kā arī 2018. un 2019. gadā, aplūkojot abus kopā. Tomēr, ņemot vērā vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu, Polijai nav jāveic papildu pasākumi saskaņā ar būtiskas novirzes procedūru. |
| --- | --- |

(12)

Padome 2018. gada 13. jūlijā ieteica Polijai nodrošināt, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums (7) nepārsniedz 4,2 % 2019. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,6 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP). Komisijas kopējais novērtējums apstiprina būtisku novirzi no ieteiktās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2019. gadā, kā arī 2018. un 2019. gadā, aplūkojot abus kopā. Tomēr, ņemot vērā vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu, Polijai nav jāveic papildu pasākumi saskaņā ar būtiskas novirzes procedūru.

| (13) | Valdība savā 2020. gada konverģences programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, deficīts palielināsies no 0,7 % no IKP 2019. gadā līdz 8,4 % no IKP 2020. gadā. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 46,0 % no IKP, bet 2020. gadā tā palielināsies līdz 55,2 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. |
| --- | --- |

(13)

Valdība savā 2020. gada konverģences programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, deficīts palielināsies no 0,7 % no IKP 2019. gadā līdz 8,4 % no IKP 2020. gadā. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 46,0 % no IKP, bet 2020. gadā tā palielināsies līdz 55,2 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

| (14) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Polija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu šie budžeta pasākumi sasniedz 3,2 % no IKP un ietver pabalstus pašnodarbinātajiem un personām, kas nodarbinātas saskaņā ar nestandarta darba līgumiem, uzņēmumu atbrīvojumu no sociālo iemaksu veikšanas (tās uzņemsies valsts) un subsīdijas noteiktu uzņēmumu darba algām. Turklāt Polija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, piemēram, par aizdevumu garantijām uzņēmumiem. Konverģences programmā paredzēto budžeta pasākumu fiskālā ietekme atšķiras galvenokārt uzņēmumu aizdevumu traktēšanas dēļ. Saskaņā ar iestāžu paziņojumiem Komisijas 2020. gada pavasara prognozes ir balstītas uz pieņēmumu, ka aizdevumi, kas atbilst aptuveni 23⁄4 procentpunktiem no IKP, tiks pārvērsti subsīdijās un tādējādi 2020. gadā uzskaitīti kā izdevumi. Kopumā Polijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(14)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Polija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu šie budžeta pasākumi sasniedz 3,2 % no IKP un ietver pabalstus pašnodarbinātajiem un personām, kas nodarbinātas saskaņā ar nestandarta darba līgumiem, uzņēmumu atbrīvojumu no sociālo iemaksu veikšanas (tās uzņemsies valsts) un subsīdijas noteiktu uzņēmumu darba algām. Turklāt Polija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, piemēram, par aizdevumu garantijām uzņēmumiem. Konverģences programmā paredzēto budžeta pasākumu fiskālā ietekme atšķiras galvenokārt uzņēmumu aizdevumu traktēšanas dēļ. Saskaņā ar iestāžu paziņojumiem Komisijas 2020. gada pavasara prognozes ir balstītas uz pieņēmumu, ka aizdevumi, kas atbilst aptuveni 23⁄4 procentpunktiem no IKP, tiks pārvērsti subsīdijās un tādējādi 2020. gadā uzskaitīti kā izdevumi. Kopumā Polijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (15) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Polijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –9,5 % apmērā no IKP 2020. gadā un –3,8 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %. |
| --- | --- |

(15)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Polijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –9,5 % apmērā no IKP 2020. gadā un –3,8 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %.

| (16) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo sagaidāms, ka Polija 2020. gadā pārkāps deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(16)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo sagaidāms, ka Polija 2020. gadā pārkāps deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (17) | Covid-19 uzliesmojuma rezultātā Polija ir nonākusi jaunā sociālajā un ekonomiskajā situācijā. 2020. gadā tiek prognozēta recesija pirmo reizi gandrīz trīs desmitgažu laikā. Saskaņā ar valdības sniegtajiem datiem pandēmijas ietekme uz iedzīvotāju veselību ir bijusi salīdzinoši neliela, citstarp tāpēc, ka tika agri pieņemti bezprecedenta pasākumi, piemēram, stingra karantīna un sociālā distancēšanās. Līdz šim negatīvākās sekas tikušas novērotas pakalpojumu (tostarp transporta, mazumtirdzniecības, vairumtirdzniecības nozaru un ar atpūtu saistīto pakalpojumu) sektorā, kā arī ražošanā saistībā ar piegādes ķēžu pārrāvumiem. Lai kompensētu noteikto ierobežojumu ietekmi uz ekonomiku, valdība ir nākusi klajā ar pasākumu kopumu, kura apmērs ir aptuveni 9 % no Polijas IKP (deficītu palielinoši pasākumi apvienojumā ar likviditātes pasākumiem) un kurš ietver arī Savienības finansējumu. Atbalstu sniedz arī Polijas Valsts banka ar likviditātes nodrošināšanas pasākumiem. Valdības atbalsts ir vērsts uz ekonomikas stabilizāciju īstermiņā, atbalstot darba ņēmēju ienākumus, nodrošinot finansējumu uzņēmumiem, kas saskaras ar ieņēmumu samazināšanos, stiprinot veselības nozares izturētspēju un reaģētspēju un stiprinot finanšu sistēmu. Tas ietver arī investīciju programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam vidējā termiņā. Augsts ir sabiedrības pieprasījums pēc politikas reakcijas, tostarp pēc atbrīvojumiem no sociālā nodrošinājuma iemaksām, pēc pabalstiem darbiniekiem tajos uzņēmumos, kas pārtrauc savu darbību, un pēc mikrouzņēmumu piekļuves aizdevumiem. Paredzams, ka Covid-19 pandēmija 2020. gadā veicinās IKP samazināšanos par 4,3 % un 2021. gadā sekos uzlabojums 4,1 % apmērā. |
| --- | --- |

(17)

Covid-19 uzliesmojuma rezultātā Polija ir nonākusi jaunā sociālajā un ekonomiskajā situācijā. 2020. gadā tiek prognozēta recesija pirmo reizi gandrīz trīs desmitgažu laikā. Saskaņā ar valdības sniegtajiem datiem pandēmijas ietekme uz iedzīvotāju veselību ir bijusi salīdzinoši neliela, citstarp tāpēc, ka tika agri pieņemti bezprecedenta pasākumi, piemēram, stingra karantīna un sociālā distancēšanās. Līdz šim negatīvākās sekas tikušas novērotas pakalpojumu (tostarp transporta, mazumtirdzniecības, vairumtirdzniecības nozaru un ar atpūtu saistīto pakalpojumu) sektorā, kā arī ražošanā saistībā ar piegādes ķēžu pārrāvumiem. Lai kompensētu noteikto ierobežojumu ietekmi uz ekonomiku, valdība ir nākusi klajā ar pasākumu kopumu, kura apmērs ir aptuveni 9 % no Polijas IKP (deficītu palielinoši pasākumi apvienojumā ar likviditātes pasākumiem) un kurš ietver arī Savienības finansējumu. Atbalstu sniedz arī Polijas Valsts banka ar likviditātes nodrošināšanas pasākumiem. Valdības atbalsts ir vērsts uz ekonomikas stabilizāciju īstermiņā, atbalstot darba ņēmēju ienākumus, nodrošinot finansējumu uzņēmumiem, kas saskaras ar ieņēmumu samazināšanos, stiprinot veselības nozares izturētspēju un reaģētspēju un stiprinot finanšu sistēmu. Tas ietver arī investīciju programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam vidējā termiņā. Augsts ir sabiedrības pieprasījums pēc politikas reakcijas, tostarp pēc atbrīvojumiem no sociālā nodrošinājuma iemaksām, pēc pabalstiem darbiniekiem tajos uzņēmumos, kas pārtrauc savu darbību, un pēc mikrouzņēmumu piekļuves aizdevumiem. Paredzams, ka Covid-19 pandēmija 2020. gadā veicinās IKP samazināšanos par 4,3 % un 2021. gadā sekos uzlabojums 4,1 % apmērā.

| (18) | Covid-19 pandēmijas dēļ veselības aprūpes sistēmā bija jāveic vēl nepieredzēti pasākumi. Tika veikti ievērojami izdevumi, piemēram, medicīniskā aprīkojuma un materiālu iegādei, slimnīcu un laboratoriju kapacitātes palielināšanai, kā arī personāla nokomplektēšanas kapacitātes stiprināšanai. Papildu resursi ir jāpiešķir arī tam, lai tiktu kompensēti citi veselības aprūpes pakalpojumi un investīcijas, kas tika atlikti vai novirzīti. Pirms Covid-19 uzliesmojuma valsts izdevumi veselības aprūpes sistēmai veidoja 4,8 % no IKP, kas ir zem Savienības vidējā rādītāja, t. i., 7 % no IKP 2018. gadā. Tas, kā arī līdzekļu neoptimāls sadalījums, kavē veselības aprūpes sistēmas darbību un piekļuvi tai. 2018. gadā to Polijas iedzīvotāju īpatsvars, kuri ziņoja par neapmierinātām vajadzībām pēc medicīniskajām pārbaudēm, sasniedza 4,2 % – tas ievērojami pārsniedz Savienības rādītāju 2 %. Praktizējošo ārstu un medmāsu skaits attiecībā pret iedzīvotāju skaitu joprojām ir viens no zemākajiem Savienībā, un veselības aprūpes darbaspēka sadalījums valstī ir nevienmērīgs. Joprojām nepietiekami attīstītas ir sabiedrības veselības, e-veselības un primārās aprūpes jomas, kas ir ārkārtīgi būtiskas, lai varētu uzlabot profilaksi un piekļuvi un padarīt sistēmu izturīgu pret nākotnes problēmām. Pandēmijai ir bijusi ietekme uz ilgtermiņa aprūpes iestādēm, kurās daudzi iedzīvotāji pieder pie augsta riska grupas. |
| --- | --- |

(18)

Covid-19 pandēmijas dēļ veselības aprūpes sistēmā bija jāveic vēl nepieredzēti pasākumi. Tika veikti ievērojami izdevumi, piemēram, medicīniskā aprīkojuma un materiālu iegādei, slimnīcu un laboratoriju kapacitātes palielināšanai, kā arī personāla nokomplektēšanas kapacitātes stiprināšanai. Papildu resursi ir jāpiešķir arī tam, lai tiktu kompensēti citi veselības aprūpes pakalpojumi un investīcijas, kas tika atlikti vai novirzīti. Pirms Covid-19 uzliesmojuma valsts izdevumi veselības aprūpes sistēmai veidoja 4,8 % no IKP, kas ir zem Savienības vidējā rādītāja, t. i., 7 % no IKP 2018. gadā. Tas, kā arī līdzekļu neoptimāls sadalījums, kavē veselības aprūpes sistēmas darbību un piekļuvi tai. 2018. gadā to Polijas iedzīvotāju īpatsvars, kuri ziņoja par neapmierinātām vajadzībām pēc medicīniskajām pārbaudēm, sasniedza 4,2 % – tas ievērojami pārsniedz Savienības rādītāju 2 %. Praktizējošo ārstu un medmāsu skaits attiecībā pret iedzīvotāju skaitu joprojām ir viens no zemākajiem Savienībā, un veselības aprūpes darbaspēka sadalījums valstī ir nevienmērīgs. Joprojām nepietiekami attīstītas ir sabiedrības veselības, e-veselības un primārās aprūpes jomas, kas ir ārkārtīgi būtiskas, lai varētu uzlabot profilaksi un piekļuvi un padarīt sistēmu izturīgu pret nākotnes problēmām. Pandēmijai ir bijusi ietekme uz ilgtermiņa aprūpes iestādēm, kurās daudzi iedzīvotāji pieder pie augsta riska grupas.

| (19) | Covid-19 pandēmija būtiski ietekmēs darba tirgu, pavēršot pretējā virzienā pēdējos gados vērojamo bezdarba samazināšanās tendenci. Paredzams, ka bezdarba līmenis 2019. gadā palielināsies no 3,3 % līdz 7,5 %, bet 2021. gadā tas nedaudz mazināsies – līdz 5,3 %. Pastāv risks, ka šī īstermiņa ietekme kļūs strukturālāka vidējā termiņā, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātām grupām. Pagaidu saīsināta darbalaika režīms varētu būt efektīvs instruments darbvietu saglabāšanai, un uzņēmumiem ir pietiekami stimuli tā ieviešanai. Tajā pašā laikā, neraugoties uz labvēlīgo situācijas attīstību pirms Covid-19 krīzes, dažu grupu – jo īpaši sieviešu, mazkvalificētu personu, vecāka gadagājuma cilvēku un personu ar invaliditāti un viņu aprūpētāju – līdzdalība darba tirgū joprojām ir bijusi zema. Migrācija no valstīm, kas nav ES dalībvalstis, ir palīdzējusi mazināt darbaspēka trūkumu, bet, iespējams, robežkontroles dēļ turpmāk būs grūti nodrošināt migrējošu darba ņēmēju pieplūdumu. Tāpēc elastīga darba režīma, tostarp tāldarba un elastīgu darbalaika shēmu, uzlabošana – jo īpaši attiecībā uz pastāvīgiem nodarbinātības veidiem – var noderēt krīzes pārvarēšanā un arī palīdzēt atbalstīt grupas ar zemākiem ekonomiskās aktivitātes rādītājiem pastāvīgas nodarbinātības atrašanā. Tas uzlabotu arī darba tirgus noturību turpmāku lejupslīžu laikā. |
| --- | --- |

(19)

Covid-19 pandēmija būtiski ietekmēs darba tirgu, pavēršot pretējā virzienā pēdējos gados vērojamo bezdarba samazināšanās tendenci. Paredzams, ka bezdarba līmenis 2019. gadā palielināsies no 3,3 % līdz 7,5 %, bet 2021. gadā tas nedaudz mazināsies – līdz 5,3 %. Pastāv risks, ka šī īstermiņa ietekme kļūs strukturālāka vidējā termiņā, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātām grupām. Pagaidu saīsināta darbalaika režīms varētu būt efektīvs instruments darbvietu saglabāšanai, un uzņēmumiem ir pietiekami stimuli tā ieviešanai. Tajā pašā laikā, neraugoties uz labvēlīgo situācijas attīstību pirms Covid-19 krīzes, dažu grupu – jo īpaši sieviešu, mazkvalificētu personu, vecāka gadagājuma cilvēku un personu ar invaliditāti un viņu aprūpētāju – līdzdalība darba tirgū joprojām ir bijusi zema. Migrācija no valstīm, kas nav ES dalībvalstis, ir palīdzējusi mazināt darbaspēka trūkumu, bet, iespējams, robežkontroles dēļ turpmāk būs grūti nodrošināt migrējošu darba ņēmēju pieplūdumu. Tāpēc elastīga darba režīma, tostarp tāldarba un elastīgu darbalaika shēmu, uzlabošana – jo īpaši attiecībā uz pastāvīgiem nodarbinātības veidiem – var noderēt krīzes pārvarēšanā un arī palīdzēt atbalstīt grupas ar zemākiem ekonomiskās aktivitātes rādītājiem pastāvīgas nodarbinātības atrašanā. Tas uzlabotu arī darba tirgus noturību turpmāku lejupslīžu laikā.

| (20) | Lai mazinātu Covid-19 pandēmijas sociālo ietekmi, uzturētu sociālo kohēziju un atbalstītu ekonomikas atveseļošanu, ir vajadzīgi būtiski drošības tīkli. Pēdējos gados Polija uzsāka plašu sociālo pārvedumu programmu, tostarp attiecībā uz vispārējo bērna pabalstu un papildu vienreizēju pabalstu, kas katru gadu maksājams pensionāriem, – šo pasākumu vērtība ir aptuveni 2,5 % no IKP gadā. Šie pasākumi varētu būt vēl mērķorientētāki uz sociālo aizsardzību. Tajā pašā laikā sociālo pabalstu segums cilvēkiem ar vismazākajiem ienākumiem ir zems. Lielākais galējas nabadzības pieaugums, par kuru 2019. gadā tika ziņots mājsaimniecību budžeta apsekojuma rezultātā, bija vērojams cilvēkiem vai ģimenēm, kas saņem pabalstus (izņemot pensijas un invaliditātes pensijas), – tas liecina par trūkumiem sociālā nodrošinājuma sistēmā. Turklāt ne visu veidu darba līgumi nodrošina piekļuvi sociālajai aizsardzībai, piemēram, adekvātiem bezdarbnieka pabalstiem, maternitātes pabalstiem, slimības un invaliditātes pabalstiem. Tas padara dažus ārkārtas pasākumu ietekmētos darba ņēmējus neaizsargātākus un pakļauj tos nabadzības riskam. Turklāt minimālā ienākuma pabalstu līmenis ir zemāks par Savienības vidējo rādītāju. |
| --- | --- |

(20)

Lai mazinātu Covid-19 pandēmijas sociālo ietekmi, uzturētu sociālo kohēziju un atbalstītu ekonomikas atveseļošanu, ir vajadzīgi būtiski drošības tīkli. Pēdējos gados Polija uzsāka plašu sociālo pārvedumu programmu, tostarp attiecībā uz vispārējo bērna pabalstu un papildu vienreizēju pabalstu, kas katru gadu maksājams pensionāriem, – šo pasākumu vērtība ir aptuveni 2,5 % no IKP gadā. Šie pasākumi varētu būt vēl mērķorientētāki uz sociālo aizsardzību. Tajā pašā laikā sociālo pabalstu segums cilvēkiem ar vismazākajiem ienākumiem ir zems. Lielākais galējas nabadzības pieaugums, par kuru 2019. gadā tika ziņots mājsaimniecību budžeta apsekojuma rezultātā, bija vērojams cilvēkiem vai ģimenēm, kas saņem pabalstus (izņemot pensijas un invaliditātes pensijas), – tas liecina par trūkumiem sociālā nodrošinājuma sistēmā. Turklāt ne visu veidu darba līgumi nodrošina piekļuvi sociālajai aizsardzībai, piemēram, adekvātiem bezdarbnieka pabalstiem, maternitātes pabalstiem, slimības un invaliditātes pabalstiem. Tas padara dažus ārkārtas pasākumu ietekmētos darba ņēmējus neaizsargātākus un pakļauj tos nabadzības riskam. Turklāt minimālā ienākuma pabalstu līmenis ir zemāks par Savienības vidējo rādītāju.

| (21) | Pēkšņā mācību pārtraukšana visos izglītības līmeņos ir izglītības sistēmai radījusi problēmas saistībā ar attālinātu mācību nodrošināšanu. Lai novērstu pieaugošo nevienlīdzību, ir būtiski nodrošināt, ka piekļūt attālinātām mācībām var visi izglītojamie, jo īpaši nelabvēlīgā vidē dzīvojošie. Tomēr 2018. gadā gandrīz 330 000 skolēnu mājās nebija datora ar piekļuvi internetam. Ievērojamai daļai skolotāju trūkst prasmju, lai nodrošinātu digitālās mācības. Daudziem vecākiem tajā pašā laikā ir grūtības atbalstīt digitālās mācības un mājmācību. Turpinot veikt pasākumus ar mērķi nodrošināt skolas un skolotājus ar digitālo infrastruktūru un tiešsaistes mācību materiāliem, tiktu risināti daži no šiem jautājumiem un nodrošināta kvalitāte. Covid-19 krīze ļauj saskatīt vispārēju strukturālu problēmu saistībā ar digitālo prasmju apguvi, jo gandrīz pusei pieaugušo iedzīvotāju trūkst digitālo pamatprasmju un pieaugušo līdzdalība mācībās kopumā ir ievērojami mazāka nekā vidēji Savienībā. Nesenās reformas profesionālās izglītības jomā nav pietiekami stimulējušas darba devējus tajā piedalīties, un iespēja veikt apmācību darbvietā joprojām netiek pietiekami izmantota. Skolotāju trūkums norāda uz nepieciešamību palielināt skolotāja profesijas pievilcību. |
| --- | --- |

(21)

Pēkšņā mācību pārtraukšana visos izglītības līmeņos ir izglītības sistēmai radījusi problēmas saistībā ar attālinātu mācību nodrošināšanu. Lai novērstu pieaugošo nevienlīdzību, ir būtiski nodrošināt, ka piekļūt attālinātām mācībām var visi izglītojamie, jo īpaši nelabvēlīgā vidē dzīvojošie. Tomēr 2018. gadā gandrīz 330 000 skolēnu mājās nebija datora ar piekļuvi internetam. Ievērojamai daļai skolotāju trūkst prasmju, lai nodrošinātu digitālās mācības. Daudziem vecākiem tajā pašā laikā ir grūtības atbalstīt digitālās mācības un mājmācību. Turpinot veikt pasākumus ar mērķi nodrošināt skolas un skolotājus ar digitālo infrastruktūru un tiešsaistes mācību materiāliem, tiktu risināti daži no šiem jautājumiem un nodrošināta kvalitāte. Covid-19 krīze ļauj saskatīt vispārēju strukturālu problēmu saistībā ar digitālo prasmju apguvi, jo gandrīz pusei pieaugušo iedzīvotāju trūkst digitālo pamatprasmju un pieaugušo līdzdalība mācībās kopumā ir ievērojami mazāka nekā vidēji Savienībā. Nesenās reformas profesionālās izglītības jomā nav pietiekami stimulējušas darba devējus tajā piedalīties, un iespēja veikt apmācību darbvietā joprojām netiek pietiekami izmantota. Skolotāju trūkums norāda uz nepieciešamību palielināt skolotāja profesijas pievilcību.

| (22) | Covid-19 uzliesmojums ir smagi ietekmējis darba apstākļus uzņēmumos, jo īpaši mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU) un mikrouzņēmumos. Tāldarba režīma piedāvāšana ir sarežģīts uzdevums, un tikai desmitā daļa Polijas uzņēmumu ir pietiekami digitalizēti, lai varētu ātri pielāgoties jaunajiem apstākļiem. Viens no galvenajiem šķēršļiem MVU digitalizācijai ir zemais digitālo līdzekļu lietošanas prasmju līmenis uzņēmumu īpašnieku, vadītāju un darbinieku vidū. Digitālo tehnoloģiju izmantošana valsts pārvaldē ir būtiska, lai nodrošinātu valdības pakalpojumu sniegšanu, kā arī lai varētu vadīt krīzes uzraudzībai un pārvaldībai nepieciešamos pasākumus. Turklāt efektīvi digitālie publiskie pakalpojumi mazina nevajadzīgu regulatīvo un administratīvo slogu, un tam var būt izšķiroša nozīme atveseļošanas posmā. |
| --- | --- |

(22)

Covid-19 uzliesmojums ir smagi ietekmējis darba apstākļus uzņēmumos, jo īpaši mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU) un mikrouzņēmumos. Tāldarba režīma piedāvāšana ir sarežģīts uzdevums, un tikai desmitā daļa Polijas uzņēmumu ir pietiekami digitalizēti, lai varētu ātri pielāgoties jaunajiem apstākļiem. Viens no galvenajiem šķēršļiem MVU digitalizācijai ir zemais digitālo līdzekļu lietošanas prasmju līmenis uzņēmumu īpašnieku, vadītāju un darbinieku vidū. Digitālo tehnoloģiju izmantošana valsts pārvaldē ir būtiska, lai nodrošinātu valdības pakalpojumu sniegšanu, kā arī lai varētu vadīt krīzes uzraudzībai un pārvaldībai nepieciešamos pasākumus. Turklāt efektīvi digitālie publiskie pakalpojumi mazina nevajadzīgu regulatīvo un administratīvo slogu, un tam var būt izšķiroša nozīme atveseļošanas posmā.

| (23) | Lai mazinātu Covid-19 krīzes ietekmi, Polijas valdība krīzes skartajiem uzņēmumiem ir piedāvājusi būtisku likviditātes atbalstu, izmantojot garantijas, aizdevumus un uz nosacījumiem balstītas dotācijas un īpašu uzmanību pievēršot MVU un mikrouzņēmumiem. Valdības pasākumus atbalsta Polijas Valsts banka, tostarp ar valsts obligāciju iegādes programmu sekundārajā tirgū un ievērojamiem procentu likmju samazinājumiem. Lai palīdzētu uzņēmējdarbības nozarei veikt savu darbību un veicinātu ekonomikas atveseļošanu, ir svarīgi, lai minētie pasākumi tiktu efektīvi un ātri īstenoti un lai starpnieki tos efektīvi novirzītu labuma guvējiem. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība un jāuzrauga finanšu sistēmas stabilitāte. Uzlabot krīzes skarto uzņēmumu naudas plūsmu palīdz arī iespēja atlikt nodokļu un sociālo iemaksu maksājumus un valsts iestāžu līgumsaistību maksājumu paātrināšana. |
| --- | --- |

(23)

Lai mazinātu Covid-19 krīzes ietekmi, Polijas valdība krīzes skartajiem uzņēmumiem ir piedāvājusi būtisku likviditātes atbalstu, izmantojot garantijas, aizdevumus un uz nosacījumiem balstītas dotācijas un īpašu uzmanību pievēršot MVU un mikrouzņēmumiem. Valdības pasākumus atbalsta Polijas Valsts banka, tostarp ar valsts obligāciju iegādes programmu sekundārajā tirgū un ievērojamiem procentu likmju samazinājumiem. Lai palīdzētu uzņēmējdarbības nozarei veikt savu darbību un veicinātu ekonomikas atveseļošanu, ir svarīgi, lai minētie pasākumi tiktu efektīvi un ātri īstenoti un lai starpnieki tos efektīvi novirzītu labuma guvējiem. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība un jāuzrauga finanšu sistēmas stabilitāte. Uzlabot krīzes skarto uzņēmumu naudas plūsmu palīdz arī iespēja atlikt nodokļu un sociālo iemaksu maksājumus un valsts iestāžu līgumsaistību maksājumu paātrināšana.

| (24) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Polijas ekonomika ir oglekļietilpīga, un gaisa kvalitāte ir viena no zemākajām Savienībā, un tas rada nopietnas bažas par vidi un veselību. Tāpēc ir svarīgi plānot un pieņemt vērienīgus pasākumus, kuru mērķis ir laikus īstenot pārkārtošanos uz tīru enerģiju saskaņā ar Eiropas zaļo kursu un nacionālo enerģētikas un klimata plānu. Lai gan optiskās šķiedras tīklu ieviešana Polijā pārsniedz Savienības vidējo rādītāju un iepriekšējos gados ir panākts ievērojams progress īpaši ātrdarbīgu un mobilo platjoslas pieslēgumu ieviešanā, Polija joprojām krietni atpaliek no saviem noteiktajiem savienojamības mērķiem. Ekonomikas atveseļošanu varētu vēl vairāk atbalstīt ar būtiskām investīcijām ilgtspējīga transporta infrastruktūrā, lai uzlabotu savienojamību starp perifēriem apgabaliem un saimnieciskās darbības centriem. Polija arvien vairāk paļausies uz zinātni un inovāciju, lai ilgtermiņā nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju. Vispārējie izdevumi pētniecībai un izstrādei attiecībā pret IKP joprojām ir zemāki par Savienības vidējo rādītāju, un, neraugoties uz redzamo progresu daudzos valsts inovācijas ekosistēmas politikas pasākumu kopuma komponentos, sadarbība starp zinātni un uzņēmumiem joprojām ir galvenais šķērslis Polijas ceļā uz inovācijas stiprināšanu. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Polijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Polijai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(24)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Polijas ekonomika ir oglekļietilpīga, un gaisa kvalitāte ir viena no zemākajām Savienībā, un tas rada nopietnas bažas par vidi un veselību. Tāpēc ir svarīgi plānot un pieņemt vērienīgus pasākumus, kuru mērķis ir laikus īstenot pārkārtošanos uz tīru enerģiju saskaņā ar Eiropas zaļo kursu un nacionālo enerģētikas un klimata plānu. Lai gan optiskās šķiedras tīklu ieviešana Polijā pārsniedz Savienības vidējo rādītāju un iepriekšējos gados ir panākts ievērojams progress īpaši ātrdarbīgu un mobilo platjoslas pieslēgumu ieviešanā, Polija joprojām krietni atpaliek no saviem noteiktajiem savienojamības mērķiem. Ekonomikas atveseļošanu varētu vēl vairāk atbalstīt ar būtiskām investīcijām ilgtspējīga transporta infrastruktūrā, lai uzlabotu savienojamību starp perifēriem apgabaliem un saimnieciskās darbības centriem. Polija arvien vairāk paļausies uz zinātni un inovāciju, lai ilgtermiņā nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju. Vispārējie izdevumi pētniecībai un izstrādei attiecībā pret IKP joprojām ir zemāki par Savienības vidējo rādītāju, un, neraugoties uz redzamo progresu daudzos valsts inovācijas ekosistēmas politikas pasākumu kopuma komponentos, sadarbība starp zinātni un uzņēmumiem joprojām ir galvenais šķērslis Polijas ceļā uz inovācijas stiprināšanu. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Polijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Polijai optimāli izmantot minēto fondu.

| (25) | Stabilai un paredzamai uzņēmējdarbības videi un labvēlīgam investīciju klimatam ir svarīga nozīme ekonomikas atveseļošanā pēc pandēmijas. Šajā ziņā būtiski elementi ir tiesu sistēmas neatkarība, efektivitāte un kvalitāte. Juridiskā noteiktība, tostarp piekļuve neatkarīgām tiesām, un uzticēšanās reglamentējošo rīcībpolitiku kvalitātei un paredzamībai un iestādēm, ir būtiski faktori arī iekšējā tirgus darbībai un Polijas pozīcijas saglabāšanai Eiropas piegādes ķēdēs situācijā pēc pandēmijas. Papildus Komisijas ilgstoši paustajām bažām par tiesiskumu Polijā – par vairākiem jautājumiem jau ir lemts Eiropas Savienības Tiesas nolēmumos – nesenā situācijas attīstība rada turpmākas bažas, apdraudot Polijas un Savienības tiesiskās kārtības darbību. |
| --- | --- |

(25)

Stabilai un paredzamai uzņēmējdarbības videi un labvēlīgam investīciju klimatam ir svarīga nozīme ekonomikas atveseļošanā pēc pandēmijas. Šajā ziņā būtiski elementi ir tiesu sistēmas neatkarība, efektivitāte un kvalitāte. Juridiskā noteiktība, tostarp piekļuve neatkarīgām tiesām, un uzticēšanās reglamentējošo rīcībpolitiku kvalitātei un paredzamībai un iestādēm, ir būtiski faktori arī iekšējā tirgus darbībai un Polijas pozīcijas saglabāšanai Eiropas piegādes ķēdēs situācijā pēc pandēmijas. Papildus Komisijas ilgstoši paustajām bažām par tiesiskumu Polijā – par vairākiem jautājumiem jau ir lemts Eiropas Savienības Tiesas nolēmumos – nesenā situācijas attīstība rada turpmākas bažas, apdraudot Polijas un Savienības tiesiskās kārtības darbību.

| (26) | Spēcīga un stabila regulatīvā vide ir pamats ekonomikas izaugsmes un privāto investīciju uzturēšanai. Pienācīgas publiskā sektora un sociālo partneru apspriešanās trūkums negatīvi ietekmē uzņēmējdarbības vides stabilitāti un noturību, kā arī tiesību aktu kvalitāti. Sabiedriskās apspriešanas tika noteiktas par obligātām attiecībā uz Ministru padomes ierosinātiem likumprojektiem, tomēr tās vai nu netiek veiktas, vai nav obligātas attiecībā uz priekšlikumiem, kuri tiek iesniegti saskaņā ar citu kārtību, piemēram, parlamenta deputātu iesniegtajiem priekšlikumiem. Šī nekonsekvence vēl vairāk ietekmē tā rezultātā pieņemto tiesību aktu kvalitāti. Turklāt ir pasliktinājusies sociālā dialoga kvalitāte, jo īpaši tāpēc, ka politikas veidošanas procesā apspriešanas nenotiek vai arī tās ir ļoti īsas. Nodrošinot pietiekamu laiku apspriešanai, uzlabojot ieinteresēto personu viedokļu iestrādāšanu tiesību aktos un politikas dokumentos un iespējami samazinot to tiesību aktu skaitu, par kuriem apspriešanās nenotiek, tiktu stiprināta sociālo partneru iesaiste un uzlabota likumdošanas procesa kvalitāte. Sociālā dialoga padome veido institucionālu satvaru trīspusējam sociālajam dialogam. Tomēr 2020. gada aprīlī pieņemtās tiesību normas vājina sociālo partneru autonomiju Sociālā dialoga padomē un draud vēl vairāk pasliktināt sociālā dialoga efektivitāti valstī. |
| --- | --- |

(26)

Spēcīga un stabila regulatīvā vide ir pamats ekonomikas izaugsmes un privāto investīciju uzturēšanai. Pienācīgas publiskā sektora un sociālo partneru apspriešanās trūkums negatīvi ietekmē uzņēmējdarbības vides stabilitāti un noturību, kā arī tiesību aktu kvalitāti. Sabiedriskās apspriešanas tika noteiktas par obligātām attiecībā uz Ministru padomes ierosinātiem likumprojektiem, tomēr tās vai nu netiek veiktas, vai nav obligātas attiecībā uz priekšlikumiem, kuri tiek iesniegti saskaņā ar citu kārtību, piemēram, parlamenta deputātu iesniegtajiem priekšlikumiem. Šī nekonsekvence vēl vairāk ietekmē tā rezultātā pieņemto tiesību aktu kvalitāti. Turklāt ir pasliktinājusies sociālā dialoga kvalitāte, jo īpaši tāpēc, ka politikas veidošanas procesā apspriešanas nenotiek vai arī tās ir ļoti īsas. Nodrošinot pietiekamu laiku apspriešanai, uzlabojot ieinteresēto personu viedokļu iestrādāšanu tiesību aktos un politikas dokumentos un iespējami samazinot to tiesību aktu skaitu, par kuriem apspriešanās nenotiek, tiktu stiprināta sociālo partneru iesaiste un uzlabota likumdošanas procesa kvalitāte. Sociālā dialoga padome veido institucionālu satvaru trīspusējam sociālajam dialogam. Tomēr 2020. gada aprīlī pieņemtās tiesību normas vājina sociālo partneru autonomiju Sociālā dialoga padomē un draud vēl vairāk pasliktināt sociālā dialoga efektivitāti valstī.

| (27) | Polijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā termiņā līdz ilgtermiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(27)

Polijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā termiņā līdz ilgtermiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (28) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Polija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(28)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Polija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (29) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Polijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada konverģences programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Polijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Polijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(29)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Polijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada konverģences programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Polijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Polijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (30) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada konverģences programmu, un tās atzinums (8) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada konverģences programmu, un tās atzinums (8) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Polijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Uzlabot veselības aprūpes sistēmas izturētspēju, piekļūstamību un efektivitāti, tostarp, nodrošinot pietiekamus resursus un paātrinot e-veselības pakalpojumu ieviešanu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mazināt krīzes ietekmi uz nodarbinātību, jo īpaši, veicinot elastīga un saīsināta darbalaika režīmu izmantošanu. Mērķtiecīgāk virzīt sociālos pabalstus un nodrošināt piekļuvi šiem pabalstiem tiem, kam tie ir vajadzīgi. Uzlabot digitālās prasmes. Turpināt veicināt uzņēmumu un valsts pārvaldes digitalizāciju. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Turpināt centienus nodrošināt uzņēmumiem piekļuvi finansējumam un likviditāti. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz digitālo infrastruktūru, tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu un ilgtspējīgu transportu, tādējādi veicinot pakāpenisku ekonomikas dekarbonizāciju, tostarp ogļu ieguves reģionos. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Uzlabot investīciju vidi, jo īpaši, aizsargājot tiesu iestāžu neatkarību. Nodrošināt efektīvas sabiedriskās apspriešanas un sociālo partneru iesaistīšanu politikas veidošanas procesā. |
| --- | --- |

4.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 123. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Valdības neto primāros izdevumus veido kopējie valdības izdevumi, izņemot procentu izdevumus, izdevumus saistībā ar Savienības programmām, kas ir pilnībā izlīdzināti ar ienākumiem no Savienības fondiem, un nediskrecionāras izmaiņas saistībā ar bezdarbnieku pabalstu izdevumiem. Valsts finansētā bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis ir izlīdzināts četru gadu laikposmā. Ir ņemti vērā tiesību aktos paredzētie diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā ir atskaitīti.

7

(8)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

8

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/142 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/142

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Portugāles 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2020. gada stabilitātes programmu

(2020/C 282/22)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Portugāle bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Portugāle bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Portugāli tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Portugāle īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Portugāles progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Portugālē pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Konkrētāk, lielais neto ārējo saistību apjoms, privātā un publiskā sektora parāds un ienākumus nenesošo aizdevumu (INA) lielais īpatsvars rada neaizsargātību zema ražīguma pieauguma kontekstā. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Portugāli tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Portugāle īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Portugāles progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Portugālē pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Konkrētāk, lielais neto ārējo saistību apjoms, privātā un publiskā sektora parāds un ienākumus nenesošo aizdevumu (INA) lielais īpatsvars rada neaizsargātību zema ražīguma pieauguma kontekstā.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu adekvātus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp, integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu adekvātus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp, integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Portugāle tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Portugāle tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas dažādos Portugāles reģionos izpaudīsies nevienādi, jo tiem ir atšķirīgi specializācijas modeļi, jo īpaši reģionos, kuri ir ļoti atkarīgi no tūrisma, piemēram, Algarvē un tālākajos reģionos – Madeirā un Azoru salās. Tas rada būtisku risku, ka reģionālās un teritoriālās atšķirības Portugālē palielināsies. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas dažādos Portugāles reģionos izpaudīsies nevienādi, jo tiem ir atšķirīgi specializācijas modeļi, jo īpaši reģionos, kuri ir ļoti atkarīgi no tūrisma, piemēram, Algarvē un tālākajos reģionos – Madeirā un Azoru salās. Tas rada būtisku risku, ka reģionālās un teritoriālās atšķirības Portugālē palielināsies. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Portugāle savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu iesniedza 2020. gada 16. maijā. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Portugāle savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu iesniedza 2020. gada 16. maijā. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Portugāli šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu. Padome 2018. gada 13. jūlijā ieteica Portugālei nodrošināt, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums (7) nepārsniedz 0,7 % 2019. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,6 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP). Komisijas kopējais novērtējums apstiprina būtisku novirzi no ieteiktās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2019. gadā un 2018. un 2019. gadā, aplūkojot abus kopā. Tomēr, ņemot vērā vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu, Portugālei nav jāveic papildu pasākumi saskaņā ar būtiskas novirzes procedūru. |
| --- | --- |

(11)

Uz Portugāli šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu. Padome 2018. gada 13. jūlijā ieteica Portugālei nodrošināt, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums (7) nepārsniedz 0,7 % 2019. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,6 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP). Komisijas kopējais novērtējums apstiprina būtisku novirzi no ieteiktās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2019. gadā un 2018. un 2019. gadā, aplūkojot abus kopā. Tomēr, ņemot vērā vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu, Portugālei nav jāveic papildu pasākumi saskaņā ar būtiskas novirzes procedūru.

| (12) | Savā 2020. gada stabilitātes programmā valdība neiekļāva makroekonomisko scenāriju un plānus par vispārējās valdības bilanci un parāda attiecību pret IKP 2020. gadā. Tomēr 2020. gada stabilitātes programmā lēsts, ka ik pēc 30 darba dienām, t. i., aptuveni 1,5 pilna mēneša, pārvietošanās ierobežojums var vidēji radīt negatīvu ietekmi uz gada IKP 6,5 procentpunktu apmērā. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. Pastāv riski, kas ir budžeta prognožu pamatā un ir saistīti ar iespējamo publiskā sektora saistību pieaugumu, ko izraisījusi daži valsts uzņēmumi un ar Covid-19 saistīti pasākumi, kuri vērsti uz privāto sektoru. Tas papildina iepriekš uzņemtās iespējamās saistības. |
| --- | --- |

(12)

Savā 2020. gada stabilitātes programmā valdība neiekļāva makroekonomisko scenāriju un plānus par vispārējās valdības bilanci un parāda attiecību pret IKP 2020. gadā. Tomēr 2020. gada stabilitātes programmā lēsts, ka ik pēc 30 darba dienām, t. i., aptuveni 1,5 pilna mēneša, pārvietošanās ierobežojums var vidēji radīt negatīvu ietekmi uz gada IKP 6,5 procentpunktu apmērā. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. Pastāv riski, kas ir budžeta prognožu pamatā un ir saistīti ar iespējamo publiskā sektora saistību pieaugumu, ko izraisījusi daži valsts uzņēmumi un ar Covid-19 saistīti pasākumi, kuri vērsti uz privāto sektoru. Tas papildina iepriekš uzņemtās iespējamās saistības.

| (13) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Portugāle ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. 2020. gada stabilitātes programmā ir sniegtas aplēses par minēto pasākumu ietekmi uz budžetu vai nu reizi mēnesī, vai reizi gadā, nesniedzot prognozēto kopējo gada rādītāju par 2020. gadu. Šie pasākumi cita starpā ietver vienreizēju īpašu atbalstu uzņēmumiem uzņēmējdarbības atsākšanai (508,0 miljoni EUR jeb 0,3 % no IKP), vienkāršotu shēmu pagaidu darba pārtraukšanai vai parastā darba laika samazināšanai (“atlaišanu”, 373,3 miljoni EUR jeb 0,2 % no IKP mēnesī, kad tie tika piemēroti) un individuālo aizsardzības līdzekļu iegādi veselības aprūpes sistēmā (0,1 % no IKP mēnesī, kad tie tika piemēroti) (8). Komisija lēš, ka šie pasākumi 2020. gadā varētu radīt kopējās tiešās budžeta izmaksas aptuveni 2,5 % apmērā no IKP. Turklāt Portugāle ir paziņojusi par pasākumiem, kas palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem un mājsaimniecībām, principā neradot tiešu ietekmi uz budžetu, un saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmas aplēsi tie sasniegs gandrīz 25,1 miljardu EUR jeb 12,5 % no IKP. Šie pasākumi ietver maksājumu atlikšanu pievienotās vērtības nodoklim, iedzīvotāju ienākuma nodoklim un uzņēmumu ienākuma nodoklim, kā arī sociālajām iemaksām (7,9 miljardi EUR jeb 3,9 % no IKP), valsts garantētām kredītlīnijām un citām līdzīgām iniciatīvām (4,0 miljardi EUR jeb 2,0 % no IKP). Kopumā Portugāles veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(13)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Portugāle ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. 2020. gada stabilitātes programmā ir sniegtas aplēses par minēto pasākumu ietekmi uz budžetu vai nu reizi mēnesī, vai reizi gadā, nesniedzot prognozēto kopējo gada rādītāju par 2020. gadu. Šie pasākumi cita starpā ietver vienreizēju īpašu atbalstu uzņēmumiem uzņēmējdarbības atsākšanai (508,0 miljoni EUR jeb 0,3 % no IKP), vienkāršotu shēmu pagaidu darba pārtraukšanai vai parastā darba laika samazināšanai (“atlaišanu”, 373,3 miljoni EUR jeb 0,2 % no IKP mēnesī, kad tie tika piemēroti) un individuālo aizsardzības līdzekļu iegādi veselības aprūpes sistēmā (0,1 % no IKP mēnesī, kad tie tika piemēroti) (8). Komisija lēš, ka šie pasākumi 2020. gadā varētu radīt kopējās tiešās budžeta izmaksas aptuveni 2,5 % apmērā no IKP. Turklāt Portugāle ir paziņojusi par pasākumiem, kas palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem un mājsaimniecībām, principā neradot tiešu ietekmi uz budžetu, un saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmas aplēsi tie sasniegs gandrīz 25,1 miljardu EUR jeb 12,5 % no IKP. Šie pasākumi ietver maksājumu atlikšanu pievienotās vērtības nodoklim, iedzīvotāju ienākuma nodoklim un uzņēmumu ienākuma nodoklim, kā arī sociālajām iemaksām (7,9 miljardi EUR jeb 3,9 % no IKP), valsts garantētām kredītlīnijām un citām līdzīgām iniciatīvām (4,0 miljardi EUR jeb 2,0 % no IKP). Kopumā Portugāles veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (14) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Portugāles vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta 6,5 % apmērā no IKP 2020. gadā un 1,8 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā sasniegs maksimumu 131,6 % apmērā, pirms 2021. gadā tā samazināsies līdz 124,4 %. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Portugāles vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta 6,5 % apmērā no IKP 2020. gadā un 1,8 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā sasniegs maksimumu 131,6 % apmērā, pirms 2021. gadā tā samazināsies līdz 124,4 %.

| (15) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas attiecībā uz Portugāli sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo sagaidāms, ka Portugāle 2020. gadā pārkāps deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas attiecībā uz Portugāli sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo sagaidāms, ka Portugāle 2020. gadā pārkāps deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (16) | Portugāli Covid-19 pandēmija skāra 2020. gada marta sākumā, pakļaujot tās veselības aprūpes sistēmu lielam spiedienam. Valdība ātri īstenoja vairākus stingrus ierobežošanas pasākumus, no 2020. gada 18. marta līdz 2020. gada 2. maijam ieviešot konstitucionālu ārkārtas stāvokli, lai pēc iespējas ierobežotu slimības izplatīšanos un cilvēku bojāeju. Portugāle veica pasākumus ar mērķi stiprināt veselības aprūpes sistēmas reaģēšanas spēju un izlīdzināt infekciju līkni, lai nepārslogotu slimnīcas. Valsts un pasaules mēroga ierobežošanas pasākumi ir ievērojami traucējuši saimniecisko darbību lielākajā daļā nozaru, īpaši smagi skarot tūrismu un ar to saistītās darbības, un mazinājuši Portugāles, jo īpaši mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), sociālās un ekonomiskās attīstības perspektīvas. Tiek prognozēts, ka 2020. gadā ekonomika samazināsies par 6,8 %, bet 2021. gadā atgriezīsies pie izaugsmes 5,8 % apmērā. |
| --- | --- |

(16)

Portugāli Covid-19 pandēmija skāra 2020. gada marta sākumā, pakļaujot tās veselības aprūpes sistēmu lielam spiedienam. Valdība ātri īstenoja vairākus stingrus ierobežošanas pasākumus, no 2020. gada 18. marta līdz 2020. gada 2. maijam ieviešot konstitucionālu ārkārtas stāvokli, lai pēc iespējas ierobežotu slimības izplatīšanos un cilvēku bojāeju. Portugāle veica pasākumus ar mērķi stiprināt veselības aprūpes sistēmas reaģēšanas spēju un izlīdzināt infekciju līkni, lai nepārslogotu slimnīcas. Valsts un pasaules mēroga ierobežošanas pasākumi ir ievērojami traucējuši saimniecisko darbību lielākajā daļā nozaru, īpaši smagi skarot tūrismu un ar to saistītās darbības, un mazinājuši Portugāles, jo īpaši mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), sociālās un ekonomiskās attīstības perspektīvas. Tiek prognozēts, ka 2020. gadā ekonomika samazināsies par 6,8 %, bet 2021. gadā atgriezīsies pie izaugsmes 5,8 % apmērā.

| (17) | Lai mazinātu Covid-19 pandēmijas tiešo ietekmi uz cilvēku veselību, veselības aprūpes sistēma plašā mērogā saskaras ar lieliem izdevumiem. Ir vajadzīgas investīcijas, lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmas noturību, nodrošinātu aprīkojumu, produktus un infrastruktūru, kas vajadzīgi, lai stiprinātu spējas reaģēt uz krīzi, tostarp intensīvo aprūpi, testēšanu, tehnoloģisko un lietišķo medicīnisko pētniecību, kā arī vispārēju piekļuvi, tostarp teritorijās ārpus pilsētām un tālākajos reģionos – Madeirā un Azoru salās. Covid-19 uzliesmojuma sākumā pakāpeniski tika izstrādāts plāns ieviest jaunu valsts slimnīcu pārvaldības modeli, būtiski palielinot gada budžetu. Tā stabila īstenošana pašreizējos apstākļos varētu palīdzēt stiprināt veselības aprūpes sistēmas noturību. Covid-19 ir pierādījis nestabilitāti Portugāles ilgtermiņa aprūpes iestādēs, kurās ir novērojami augstāki inficēšanās rādītāji. Neraugoties uz uzlabojumiem ilgtermiņa aprūpes teritoriālajā aptvērumā pēdējo desmit gadu laikā, vispārējais piekļuves līmenis visos valsts reģionos ir zems. Tajā pašā laikā jau pirms Covid-19 uzliesmojuma tika prognozēts, ka veselības aprūpes izdevumu īpatsvars – procentos no IKP – ilgtermiņā būtiski pieaugs. Ir jāturpina centieni uzlabot veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes efektivitāti un kapacitāti, lai pārvarētu pašreizējo krīzi un risinātu ar novecošanu saistītās problēmas. |
| --- | --- |

(17)

Lai mazinātu Covid-19 pandēmijas tiešo ietekmi uz cilvēku veselību, veselības aprūpes sistēma plašā mērogā saskaras ar lieliem izdevumiem. Ir vajadzīgas investīcijas, lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmas noturību, nodrošinātu aprīkojumu, produktus un infrastruktūru, kas vajadzīgi, lai stiprinātu spējas reaģēt uz krīzi, tostarp intensīvo aprūpi, testēšanu, tehnoloģisko un lietišķo medicīnisko pētniecību, kā arī vispārēju piekļuvi, tostarp teritorijās ārpus pilsētām un tālākajos reģionos – Madeirā un Azoru salās. Covid-19 uzliesmojuma sākumā pakāpeniski tika izstrādāts plāns ieviest jaunu valsts slimnīcu pārvaldības modeli, būtiski palielinot gada budžetu. Tā stabila īstenošana pašreizējos apstākļos varētu palīdzēt stiprināt veselības aprūpes sistēmas noturību. Covid-19 ir pierādījis nestabilitāti Portugāles ilgtermiņa aprūpes iestādēs, kurās ir novērojami augstāki inficēšanās rādītāji. Neraugoties uz uzlabojumiem ilgtermiņa aprūpes teritoriālajā aptvērumā pēdējo desmit gadu laikā, vispārējais piekļuves līmenis visos valsts reģionos ir zems. Tajā pašā laikā jau pirms Covid-19 uzliesmojuma tika prognozēts, ka veselības aprūpes izdevumu īpatsvars – procentos no IKP – ilgtermiņā būtiski pieaugs. Ir jāturpina centieni uzlabot veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes efektivitāti un kapacitāti, lai pārvarētu pašreizējo krīzi un risinātu ar novecošanu saistītās problēmas.

| (18) | Pēc ilgstoši pozitīvas darba tirgus attīstības kopš 2014. gada Portugāle tagad pandēmijas rezultātā saskarsies ar ārkārtējām nodarbinātības problēmām. Saskaņā ar Komisijas prognozi paredzams, ka bezdarba līmenis 2020. gadā palielināsies līdz 9,7 % no ekonomiski aktīvajiem iedzīvotājiem, pirms 2021. gadā tas samazināsies līdz 7,4 %, salīdzinot ar 6,5 % 2019. gadā. Lai atbalstītu nodarbinātību un mazinātu darbvietu zaudēšanas risku, Portugāle ir vienkāršojusi un pielāgojusi pašreizējās shēmas izmantošanu pagaidu darba pārtraukšanai vai parastā darba laika samazināšanai. Mērķtiecīgi izmantojot Savienības un valstu programmas, būtu iespējams saglabāt darbvietas un saimniecisko darbību, jo īpaši attiecībā uz MVU. Ekonomikas atveseļošanas posmā izšķiroša nozīme būs personalizētai un mērķtiecīgai aktīvai darba tirgus politikai, jo īpaši prasmju pilnveidei un pārkvalifikācijai, lai saglabātu darbaspēka gatavību darbam. Lai radītu darbā pieņemto cilvēku skaita pieaugumu, izšķiroša nozīme būs sadarbībai starp darba devējiem, izglītības un apmācības iestādēm un valsts nodarbinātības dienestiem. |
| --- | --- |

(18)

Pēc ilgstoši pozitīvas darba tirgus attīstības kopš 2014. gada Portugāle tagad pandēmijas rezultātā saskarsies ar ārkārtējām nodarbinātības problēmām. Saskaņā ar Komisijas prognozi paredzams, ka bezdarba līmenis 2020. gadā palielināsies līdz 9,7 % no ekonomiski aktīvajiem iedzīvotājiem, pirms 2021. gadā tas samazināsies līdz 7,4 %, salīdzinot ar 6,5 % 2019. gadā. Lai atbalstītu nodarbinātību un mazinātu darbvietu zaudēšanas risku, Portugāle ir vienkāršojusi un pielāgojusi pašreizējās shēmas izmantošanu pagaidu darba pārtraukšanai vai parastā darba laika samazināšanai. Mērķtiecīgi izmantojot Savienības un valstu programmas, būtu iespējams saglabāt darbvietas un saimniecisko darbību, jo īpaši attiecībā uz MVU. Ekonomikas atveseļošanas posmā izšķiroša nozīme būs personalizētai un mērķtiecīgai aktīvai darba tirgus politikai, jo īpaši prasmju pilnveidei un pārkvalifikācijai, lai saglabātu darbaspēka gatavību darbam. Lai radītu darbā pieņemto cilvēku skaita pieaugumu, izšķiroša nozīme būs sadarbībai starp darba devējiem, izglītības un apmācības iestādēm un valsts nodarbinātības dienestiem.

| (19) | Covid-19 pandēmijas dēļ ir vajadzīgi pasākumi sociālās ietekmes mazināšanai un neaizsargātu cilvēku aizsardzībai, lai nesaasinātu nevienlīdzību. To starpā ir bezdarbnieku pabalstu shēmas un ienākumu atbalsts visvairāk skartajiem darba ņēmējiem, tostarp pašnodarbinātām personām un nestandarta darba ņēmējiem, piekļuve pakalpojumiem un pasākumi, kas palīdz no jauna iekļauties darba tirgū. Valsts sociālās jomas ārkārtas rīcības plāna īstenošana sadarbībā ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību varētu palīdzēt nekavējoties un koordinēti reaģēt, lai mazinātu krīzes sociālās sekas. Politikas izmaiņas, lai apturētu sociālo pārvedumu efektivitātes samazināšanos pēdējos gados, piemēram, minimālo ienākumu palielināšana, solidaritātes piemaksa vecāka gadagājuma cilvēkiem, pensijas un ģimenes pabalsti, ir pozitīvi ietekmējuši ienākumu sadali. Tomēr sociālie pārvedumi (izņemot pensijas) Portugālē 2018. gadā samazināja nabadzības riskam pakļauto iedzīvotāju īpatsvaru tikai par 23,8 %, kas ir ievērojami mazāk par Savienības vidējo rādītāju 34 % apmērā. Turklāt minimālā ienākuma shēmas adekvātums ir viens no zemākajiem Savienībā, nodrošinot ienākumus tikai 40 % apmērā no valsts nabadzības sliekšņa. |
| --- | --- |

(19)

Covid-19 pandēmijas dēļ ir vajadzīgi pasākumi sociālās ietekmes mazināšanai un neaizsargātu cilvēku aizsardzībai, lai nesaasinātu nevienlīdzību. To starpā ir bezdarbnieku pabalstu shēmas un ienākumu atbalsts visvairāk skartajiem darba ņēmējiem, tostarp pašnodarbinātām personām un nestandarta darba ņēmējiem, piekļuve pakalpojumiem un pasākumi, kas palīdz no jauna iekļauties darba tirgū. Valsts sociālās jomas ārkārtas rīcības plāna īstenošana sadarbībā ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību varētu palīdzēt nekavējoties un koordinēti reaģēt, lai mazinātu krīzes sociālās sekas. Politikas izmaiņas, lai apturētu sociālo pārvedumu efektivitātes samazināšanos pēdējos gados, piemēram, minimālo ienākumu palielināšana, solidaritātes piemaksa vecāka gadagājuma cilvēkiem, pensijas un ģimenes pabalsti, ir pozitīvi ietekmējuši ienākumu sadali. Tomēr sociālie pārvedumi (izņemot pensijas) Portugālē 2018. gadā samazināja nabadzības riskam pakļauto iedzīvotāju īpatsvaru tikai par 23,8 %, kas ir ievērojami mazāk par Savienības vidējo rādītāju 34 % apmērā. Turklāt minimālā ienākuma shēmas adekvātums ir viens no zemākajiem Savienībā, nodrošinot ienākumus tikai 40 % apmērā no valsts nabadzības sliekšņa.

| (20) | Covid-19 pandēmija rada būtisku pieprasījumu attiecībā uz digitālo tehnoloģiju izmantošanu, lai nodrošinātu nepārtrauktu piekļuvi izglītībai, apmācībai un komercdarbībai, ņemot vērā, ka bija jāpieņem sociālās distancēšanās pasākumi. Portugāles skolas un mācību centri ir slēgti, un ir traucēta tradicionālā mācīšanās klātienē, kuras vietā tiek piedāvātas attālinātas mācības. Aptuveni 6 % mājsaimniecību joprojām nav piekļuves internetam, kas ietekmē aptuveni 50 000 skolēnu, un piekļuve internetam un telesakaru tīkla pārklājums pilsētās un lauku apvidos ir ļoti atšķirīgs. Studentiem no sociālekonomiski labākos apstākļos esošām ģimenēm ir labākas iespējas risināt attālinātu mācību radītās problēmas. Turklāt Portugālē ir liels digitālo prasmju deficīts. 2019. gadā 48 % iedzīvotāju trūka digitālo pamatprasmju, tostarp aptuveni 26 % iedzīvotāju vispār nebija digitālo prasmju, un to iedzīvotāju īpatsvars, kuri nekad nav izmantojuši internetu, bija divreiz lielāks par Savienības vidējo rādītāju. Pašreizējos apstākļos ir intensīvi jāīsteno e-apmācības kursi un jācenšas palīdzēt cilvēkiem, kurus skārusi digitālā atstumtība, pārvarēt šķēršļus, kas kavē piekļuvi attālinātām mācībām. Digitālo tehnoloģiju ieviešana uzņēmumos, lai piedāvātu alternatīvus darba režīmus un digitālos pakalpojumus, nodrošinātu darbības nepārtrauktību uzņēmumiem, kuru pakalpojumus var sniegt tiešsaistē, tādējādi mazinot ierobežojumu ietekmi dažās nozarēs. Tas ir īpaši svarīgi Portugālē, kuras ekonomiku galvenokārt raksturo mikrouzņēmumi, kas koncentrēti tradicionālajās nozarēs. Viens no galvenajiem faktoriem, kas kavē MVU digitalizāciju, ir digitālo zināšanu trūkums, kura cēlonis ir vadītāju un darbinieku zems vispārējais digitālās pratības līmenis. |
| --- | --- |

(20)

Covid-19 pandēmija rada būtisku pieprasījumu attiecībā uz digitālo tehnoloģiju izmantošanu, lai nodrošinātu nepārtrauktu piekļuvi izglītībai, apmācībai un komercdarbībai, ņemot vērā, ka bija jāpieņem sociālās distancēšanās pasākumi. Portugāles skolas un mācību centri ir slēgti, un ir traucēta tradicionālā mācīšanās klātienē, kuras vietā tiek piedāvātas attālinātas mācības. Aptuveni 6 % mājsaimniecību joprojām nav piekļuves internetam, kas ietekmē aptuveni 50 000 skolēnu, un piekļuve internetam un telesakaru tīkla pārklājums pilsētās un lauku apvidos ir ļoti atšķirīgs. Studentiem no sociālekonomiski labākos apstākļos esošām ģimenēm ir labākas iespējas risināt attālinātu mācību radītās problēmas. Turklāt Portugālē ir liels digitālo prasmju deficīts. 2019. gadā 48 % iedzīvotāju trūka digitālo pamatprasmju, tostarp aptuveni 26 % iedzīvotāju vispār nebija digitālo prasmju, un to iedzīvotāju īpatsvars, kuri nekad nav izmantojuši internetu, bija divreiz lielāks par Savienības vidējo rādītāju. Pašreizējos apstākļos ir intensīvi jāīsteno e-apmācības kursi un jācenšas palīdzēt cilvēkiem, kurus skārusi digitālā atstumtība, pārvarēt šķēršļus, kas kavē piekļuvi attālinātām mācībām. Digitālo tehnoloģiju ieviešana uzņēmumos, lai piedāvātu alternatīvus darba režīmus un digitālos pakalpojumus, nodrošinātu darbības nepārtrauktību uzņēmumiem, kuru pakalpojumus var sniegt tiešsaistē, tādējādi mazinot ierobežojumu ietekmi dažās nozarēs. Tas ir īpaši svarīgi Portugālē, kuras ekonomiku galvenokārt raksturo mikrouzņēmumi, kas koncentrēti tradicionālajās nozarēs. Viens no galvenajiem faktoriem, kas kavē MVU digitalizāciju, ir digitālo zināšanu trūkums, kura cēlonis ir vadītāju un darbinieku zems vispārējais digitālās pratības līmenis.

| (21) | Lai novērstu bankrotus, no kuriem iespējams izvairīties, un palīdzētu uzņēmumiem pārdzīvot satricinājumu un saglabāt konkurētspēju, Portugāle pieņēma pasākumu kopumu, kuru mērķis ir atbalstīt dzīvotspējīgus uzņēmumus, jo īpaši MVU, kurus skārusi sociālās distancēšanās pasākumu noteikšana, kas nozīmē darbības ierobežojumus un vietējā un globālā pieprasījuma samazināšanos. Šie pasākumi galvenokārt vērsti uz to, lai nodrošinātu likviditātes atbalstu, tostarp, izmantojot garantijas, ko finansē valsts un publiskas finanšu iestādes, tiešās subsīdijas, nodokļu atlikšanu, sociālo iemaksu samazinājumu un atlikšanu, kā arī mājokļa īres maksājumu atlikšanu un leģislatīvu maksājumu moratoriju mājsaimniecībām un uzņēmumiem attiecībā uz banku aizdevumiem. Tie ir jo īpaši koncentrēti uz vissmagāk skartajām nozarēm, tostarp tūrismu, viesmīlību un saistītajām saimnieciskajām darbībām, kā arī ražošanas un eksporta uzņēmumiem. Ir svarīgi, ka publiskās iestādes un privātie starpnieki šādus pasākumus īsteno savlaicīgi un efektīvi. Šajā kontekstā Portugāles valdība vienkāršoja piekļuves kredītlīnijām procesu, jo īpaši dokumentāciju, kas uzņēmumiem jāiesniedz. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, līdzās ekonomikas finansēšanas nosacījumiem ir jāņem vērā banku sektora noturība. Papildu politikas rīcības mērķis ir atbalstīt uzņēmējdarbību un pašnodarbinātās personas. |
| --- | --- |

(21)

Lai novērstu bankrotus, no kuriem iespējams izvairīties, un palīdzētu uzņēmumiem pārdzīvot satricinājumu un saglabāt konkurētspēju, Portugāle pieņēma pasākumu kopumu, kuru mērķis ir atbalstīt dzīvotspējīgus uzņēmumus, jo īpaši MVU, kurus skārusi sociālās distancēšanās pasākumu noteikšana, kas nozīmē darbības ierobežojumus un vietējā un globālā pieprasījuma samazināšanos. Šie pasākumi galvenokārt vērsti uz to, lai nodrošinātu likviditātes atbalstu, tostarp, izmantojot garantijas, ko finansē valsts un publiskas finanšu iestādes, tiešās subsīdijas, nodokļu atlikšanu, sociālo iemaksu samazinājumu un atlikšanu, kā arī mājokļa īres maksājumu atlikšanu un leģislatīvu maksājumu moratoriju mājsaimniecībām un uzņēmumiem attiecībā uz banku aizdevumiem. Tie ir jo īpaši koncentrēti uz vissmagāk skartajām nozarēm, tostarp tūrismu, viesmīlību un saistītajām saimnieciskajām darbībām, kā arī ražošanas un eksporta uzņēmumiem. Ir svarīgi, ka publiskās iestādes un privātie starpnieki šādus pasākumus īsteno savlaicīgi un efektīvi. Šajā kontekstā Portugāles valdība vienkāršoja piekļuves kredītlīnijām procesu, jo īpaši dokumentāciju, kas uzņēmumiem jāiesniedz. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, līdzās ekonomikas finansēšanas nosacījumiem ir jāņem vērā banku sektora noturība. Papildu politikas rīcības mērķis ir atbalstīt uzņēmējdarbību un pašnodarbinātās personas.

| (22) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Izaugsmi veicinošas investīcijas pētniecības un inovācijas, digitalizācijas, savienojamības un zaļās pārejas atbalstam veicinās Portugāles ekonomikas atveseļošanu un novirzīs to uz ilgtermiņa ilgtspējīgu izaugsmi. Investīcijas transporta infrastruktūrā varētu risināt Portugāles perifēro situāciju, jo īpaši novēršot pārrāvumus dzelzceļa savienojumā ar Spāniju un ļaujot izmantot Portugāles ostu nepietiekami izmantoto potenciālu. Portugāles nacionālajā enerģētikas un klimata plānā tiek ziņots par būtiskām investīcijām, kas vajadzīgas, lai veiktu klimatisko pārkārtošanos un enerģētikas pārkārtošanu. Joprojām pastāv plašas iespējas uzlabot ēku energoefektivitāti un samazināt enerģijas patēriņu komercdarbībā. Labāka energotīklu savienojamība Ibērijas pussalā varētu veicināt lielāku konkurenci un sekmēt atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu. Investīcijas var arī palīdzēt prognozēt klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi, piemēram, plūdus un mežu ugunsgrēkus, kā arī uzlabot ūdens un atkritumu apsaimniekošanu un attīstīt aprites ekonomikas potenciālu. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Portugālei risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Portugālei optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(22)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Izaugsmi veicinošas investīcijas pētniecības un inovācijas, digitalizācijas, savienojamības un zaļās pārejas atbalstam veicinās Portugāles ekonomikas atveseļošanu un novirzīs to uz ilgtermiņa ilgtspējīgu izaugsmi. Investīcijas transporta infrastruktūrā varētu risināt Portugāles perifēro situāciju, jo īpaši novēršot pārrāvumus dzelzceļa savienojumā ar Spāniju un ļaujot izmantot Portugāles ostu nepietiekami izmantoto potenciālu. Portugāles nacionālajā enerģētikas un klimata plānā tiek ziņots par būtiskām investīcijām, kas vajadzīgas, lai veiktu klimatisko pārkārtošanos un enerģētikas pārkārtošanu. Joprojām pastāv plašas iespējas uzlabot ēku energoefektivitāti un samazināt enerģijas patēriņu komercdarbībā. Labāka energotīklu savienojamība Ibērijas pussalā varētu veicināt lielāku konkurenci un sekmēt atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu. Investīcijas var arī palīdzēt prognozēt klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi, piemēram, plūdus un mežu ugunsgrēkus, kā arī uzlabot ūdens un atkritumu apsaimniekošanu un attīstīt aprites ekonomikas potenciālu. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Portugālei risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Portugālei optimāli izmantot minēto fondu.

| (23) | Portugāles tiesu sistēma pēdējo gadu laikā ir kļuvusi efektīvāka, pateicoties vairākiem pasākumiem, kas joprojām tiek īstenoti. Tomēr pandēmija un no tās izrietošā recesija var izraisīt tiesvedības pieaugumu, kas varētu saasināt atlikušos trūkumus, jo īpaši ieilgušo tiesvedību un lielu neizskatīto lietu skaitu administratīvajās un nodokļu tiesās. Lielāka tiesu sistēmas efektivitāte un noturība varētu uzlabot uzņēmējdarbības vidi, no kā īpašu labumu gūtu vietējie MVU un investori. |
| --- | --- |

(23)

Portugāles tiesu sistēma pēdējo gadu laikā ir kļuvusi efektīvāka, pateicoties vairākiem pasākumiem, kas joprojām tiek īstenoti. Tomēr pandēmija un no tās izrietošā recesija var izraisīt tiesvedības pieaugumu, kas varētu saasināt atlikušos trūkumus, jo īpaši ieilgušo tiesvedību un lielu neizskatīto lietu skaitu administratīvajās un nodokļu tiesās. Lielāka tiesu sistēmas efektivitāte un noturība varētu uzlabot uzņēmējdarbības vidi, no kā īpašu labumu gūtu vietējie MVU un investori.

| (24) | Portugālei adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(24)

Portugālei adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (25) | Pēdējo gadu laikā Portugāles banku sistēmā ir vērojami vairāki kopējie uzlabojumi. Rentabilitātes rādītāji uzlabojās, pateicoties centieniem palielināt nozares efektivitāti un samazināt uzkrājumus un vērtības samazinājumu. Ņemot vērā uzlaboto rentabilitāti, banku sistēma virzījās uz kapitāla rādītāju stiprināšanu. Tomēr pašu kapitāla līmenis joprojām ir zemāks par Savienības vidējo. INA īpatsvaram vairāku gadu garumā bija tendence samazināties, taču tas joprojām ir divreiz lielāks par Savienības īpatsvaru. Ienākumu radīšanas spēja joprojām ir problemātiska, ņemot vērā zemās procentu likmes un ekonomiku ar joprojām augstu parādsaistību līmeni. Covid-19 krīze, zemo procentu likmju vide un arī zināma to valstu ietekme, kuras ir atkarīgas no naftas, radīs problēmas banku nozarei, un tas atspoguļosies piešķirto aizdevumu kredītkvalitātē. |
| --- | --- |

(25)

Pēdējo gadu laikā Portugāles banku sistēmā ir vērojami vairāki kopējie uzlabojumi. Rentabilitātes rādītāji uzlabojās, pateicoties centieniem palielināt nozares efektivitāti un samazināt uzkrājumus un vērtības samazinājumu. Ņemot vērā uzlaboto rentabilitāti, banku sistēma virzījās uz kapitāla rādītāju stiprināšanu. Tomēr pašu kapitāla līmenis joprojām ir zemāks par Savienības vidējo. INA īpatsvaram vairāku gadu garumā bija tendence samazināties, taču tas joprojām ir divreiz lielāks par Savienības īpatsvaru. Ienākumu radīšanas spēja joprojām ir problemātiska, ņemot vērā zemās procentu likmes un ekonomiku ar joprojām augstu parādsaistību līmeni. Covid-19 krīze, zemo procentu likmju vide un arī zināma to valstu ietekme, kuras ir atkarīgas no naftas, radīs problēmas banku nozarei, un tas atspoguļosies piešķirto aizdevumu kredītkvalitātē.

| (26) | Ir konstatēts, ka ilgstošas maksātnespējas procedūras ir viens no galvenajiem faktoriem, kas liedz bankām ātri mazināt esošos INA uzkrājumus. Tām ir arī būtiska ietekme uz šo aktīvu cenu noteikšanu sekundārajā tirgū, jo rezultāti, kurus mēra kā maksājumus kreditoriem, nav pietiekami. INA sadalījums joprojām uzrāda pastāvīgi augstu korporatīvo aizdevumu īpatsvaru (apmēram divas trešdaļas), ko ir visgrūtāk uzlabot ar ātru un standartizētu pieeju. Pēdējo gadu laikā ir veikti vairāki grozījumi gan maksātnespējas, gan civiltiesiskās izpildes procedūrās. Turpmāki pielāgojumi, jo īpaši attiecībā uz nepamatotu kavēšanos, palīdzētu gan kreditoriem, gan aizņēmējiem, jo aizņēmēji gūtu labumu no iespējas sākt visu no jauna. |
| --- | --- |

(26)

Ir konstatēts, ka ilgstošas maksātnespējas procedūras ir viens no galvenajiem faktoriem, kas liedz bankām ātri mazināt esošos INA uzkrājumus. Tām ir arī būtiska ietekme uz šo aktīvu cenu noteikšanu sekundārajā tirgū, jo rezultāti, kurus mēra kā maksājumus kreditoriem, nav pietiekami. INA sadalījums joprojām uzrāda pastāvīgi augstu korporatīvo aizdevumu īpatsvaru (apmēram divas trešdaļas), ko ir visgrūtāk uzlabot ar ātru un standartizētu pieeju. Pēdējo gadu laikā ir veikti vairāki grozījumi gan maksātnespējas, gan civiltiesiskās izpildes procedūrās. Turpmāki pielāgojumi, jo īpaši attiecībā uz nepamatotu kavēšanos, palīdzētu gan kreditoriem, gan aizņēmējiem, jo aizņēmēji gūtu labumu no iespējas sākt visu no jauna.

| (27) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Portugāle sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(27)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Portugāle sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (28) | Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Portugālei kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes. |
| --- | --- |

(28)

Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Portugālei kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes.

| (29) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Portugāles ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Portugālei adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Portugālē, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(29)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Portugāles ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Portugālei adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Portugālē, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (30) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (9) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (9) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (31) | Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. 2020. gada valstij adresētie ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomikas nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 1., 2., 3. un 4. ieteikumā, |
| --- | --- |

(31)

Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. 2020. gada valstij adresētie ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomikas nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 1., 2., 3. un 4. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Portugālei 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Stiprināt veselības aprūpes sistēmas noturību un nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Atbalstīt nodarbinātību un noteikt prioritātes pasākumiem darbvietu saglabāšanai. Garantēt pietiekamu un efektīvu sociālo aizsardzību un ienākumu atbalstu. Atbalstīt digitālo tehnoloģiju izmantošanu, lai nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai izglītībai un apmācībai un palielinātu uzņēmumu konkurētspēju. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Īstenot pagaidu pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt uzņēmumu, jo īpaši MVU, piekļuvi likviditātei. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, dzelzceļa infrastruktūru un inovāciju. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Palielināt administratīvo un nodokļu tiesu efektivitāti. |
| --- | --- |

4.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 129. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Valdības neto primāros izdevumus veido kopējie valdības izdevumi, izņemot procentu izdevumus, izdevumus saistībā ar Savienības programmām, kas ir pilnībā izlīdzināti ar ienākumiem no Savienības fondiem, un nediskrecionāras izmaiņas saistībā ar bezdarbnieku pabalstu izdevumiem. Valsts finansētā bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis ir izlīdzināts četru gadu laikposmā. Ir ņemti vērā tiesību aktos paredzētie diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā ir atskaitīti.

7

(8)  Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi (200,4 miljardi EUR) ietekme uz budžetu ir izteikta procentos no IKP 2020. gadā.

8

(9)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

9

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/149 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/149

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Rumānijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas 2020. gada konverģences programmu

(2020/C 282/23)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Rumānija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Rumānija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Rumāniju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Rumānija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Rumānijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Rumānijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Vājie punkti jo īpaši ir saistīti ar izmaksu konkurētspēju un tekošā konta deficīta palielināšanos ekspansīvas fiskālās politikas un neprognozējamas uzņēmējdarbības vides apstākļos. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Rumāniju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Rumānija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Rumānijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Rumānijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Vājie punkti jo īpaši ir saistīti ar izmaksu konkurētspēju un tekošā konta deficīta palielināšanos ekspansīvas fiskālās politikas un neprognozējamas uzņēmējdarbības vides apstākļos.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Rumānija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Rumānija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas dažādos Rumānijas reģionos izpaudīsies nevienmērīgi, tāpēc ka tajos ir būtiskas investīciju un darba ražīguma atšķirības un atšķirīgi specializācijas modeļi. Tas rada būtisku risku, ka Rumānijā palielināsies reģionālās atšķirības un zudīs novērotā tendence – neliela atšķirības mazināšanās starp galvaspilsētu un pārējo valsti vai starp pilsētu un lauku apgabaliem. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas dažādos Rumānijas reģionos izpaudīsies nevienmērīgi, tāpēc ka tajos ir būtiskas investīciju un darba ražīguma atšķirības un atšķirīgi specializācijas modeļi. Tas rada būtisku risku, ka Rumānijā palielināsies reģionālās atšķirības un zudīs novērotā tendence – neliela atšķirības mazināšanās starp galvaspilsētu un pārējo valsti vai starp pilsētu un lauku apgabaliem. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Rumānija 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 8. maijā un 2020. gada konverģences programmu – 2020. gada 14. maijā. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Rumānija 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 8. maijā un 2020. gada konverģences programmu – 2020. gada 14. maijā. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Rumāniju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvā daļa. |
| --- | --- |

(11)

Uz Rumāniju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvā daļa.

| (12) | Padome 2020. gada 3. aprīlī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/509 (7), kurā tā konstatēja, ka Rumānijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, tāpēc ka 2019. gadā netika ievērots deficīta kritērijs. Konstatējuma pamatā bija valdības atjauninātie fiskālie mērķi, kas atspoguļoja budžeta izpildes datus no gada sākuma. 2019. gada vispārējās valdības budžeta deficīts 4,3 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) apstiprināja šo pārkāpumu. Pārkāpumu izraisīja pastāvīga fiskālās nelīdzsvarotības palielināšanās ekspansīvas fiskālās politikas dēļ kopš 2016. gada – laikposmā, kad bija vērojama spēcīga ekonomikas izaugsme. Ņemot vērā, ka minētajā laikposmā notika sistemātiska un atkārtota atkāpšanās no valsts fiskālajiem noteikumiem, šiem noteikumiem lielākoties nebija rezultātu. Turklāt Rumānija vairākas reizes nav efektīvi reaģējusi uz Padomes ieteikumiem, kas tai sniegti saistībā ar būtiskas novirzes procedūru. Padome 2020. gada 3. aprīlī nāca klajā arī ar ieteikumu (8) vēlākais līdz 2022. gadam izbeigt pārmērīga valsts budžeta deficīta situāciju Rumānijā. |
| --- | --- |

(12)

Padome 2020. gada 3. aprīlī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/509 (7), kurā tā konstatēja, ka Rumānijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, tāpēc ka 2019. gadā netika ievērots deficīta kritērijs. Konstatējuma pamatā bija valdības atjauninātie fiskālie mērķi, kas atspoguļoja budžeta izpildes datus no gada sākuma. 2019. gada vispārējās valdības budžeta deficīts 4,3 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) apstiprināja šo pārkāpumu. Pārkāpumu izraisīja pastāvīga fiskālās nelīdzsvarotības palielināšanās ekspansīvas fiskālās politikas dēļ kopš 2016. gada – laikposmā, kad bija vērojama spēcīga ekonomikas izaugsme. Ņemot vērā, ka minētajā laikposmā notika sistemātiska un atkārtota atkāpšanās no valsts fiskālajiem noteikumiem, šiem noteikumiem lielākoties nebija rezultātu. Turklāt Rumānija vairākas reizes nav efektīvi reaģējusi uz Padomes ieteikumiem, kas tai sniegti saistībā ar būtiskas novirzes procedūru. Padome 2020. gada 3. aprīlī nāca klajā arī ar ieteikumu (8) vēlākais līdz 2022. gadam izbeigt pārmērīga valsts budžeta deficīta situāciju Rumānijā.

| (13) | Rumānijas publisko finanšu ilgtermiņa stabilitāte bija apdraudēta jau pirms Covid-19 uzliesmojuma, tāpēc ka valstij ir liels budžeta deficīts un tiek prognozēts ievērojams ar novecošanu saistīto izmaksu, jo īpaši pensiju, pieaugums. Vecuma pensijas 2019. gada septembrī tika palielinātas par 15 %, un, pamatojoties uz 2019. gada vasarā pieņemto pensiju likumu, 2020. gada septembrī tām būtu jāpalielinās par 40 %, un vēlreiz augšupējs pārrēķins būtu jāveic 2021. gada septembrī. Tādējādi laikposmā no 2020. līdz 2022. gadam pensiju izdevumi ievērojami palielinātos. Fiskālās stabilitātes riskus vēl vairāk palielina Covid-19 pandēmijas ietekme uz saimniecisko darbību un fiskālie pasākumi tās mazināšanai. Agrāko fiskālās politikas lēmumu rezultātā Rumānijai ir mazas fiskālās rezerves Covid-19 uzliesmojuma seku novēršanai. |
| --- | --- |

(13)

Rumānijas publisko finanšu ilgtermiņa stabilitāte bija apdraudēta jau pirms Covid-19 uzliesmojuma, tāpēc ka valstij ir liels budžeta deficīts un tiek prognozēts ievērojams ar novecošanu saistīto izmaksu, jo īpaši pensiju, pieaugums. Vecuma pensijas 2019. gada septembrī tika palielinātas par 15 %, un, pamatojoties uz 2019. gada vasarā pieņemto pensiju likumu, 2020. gada septembrī tām būtu jāpalielinās par 40 %, un vēlreiz augšupējs pārrēķins būtu jāveic 2021. gada septembrī. Tādējādi laikposmā no 2020. līdz 2022. gadam pensiju izdevumi ievērojami palielinātos. Fiskālās stabilitātes riskus vēl vairāk palielina Covid-19 pandēmijas ietekme uz saimniecisko darbību un fiskālie pasākumi tās mazināšanai. Agrāko fiskālās politikas lēmumu rezultātā Rumānijai ir mazas fiskālās rezerves Covid-19 uzliesmojuma seku novēršanai.

| (14) | Valdība savā 2020. gada konverģences programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, deficīts palielināsies no 4,3 % no IKP 2019. gadā līdz 6,7 % no IKP 2020. gadā, savukārt vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 35,2 % 2019. gadā līdz 40,9 % 2020. gadā. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. Turklāt budžeta prognozes ir saistītas ar riskiem, proti, daži ieņēmumu posteņi, šķiet, nav aplēsti saskaņā ar pamatā esošajām makroekonomikas prognozēm, savukārt dažu kārtējo izdevumu posteņu samazinājums, šķiet, ir balstīts uz tādiem fiskālās konsolidācijas pasākumiem, kas nav precizēti programmā. |
| --- | --- |

(14)

Valdība savā 2020. gada konverģences programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, deficīts palielināsies no 4,3 % no IKP 2019. gadā līdz 6,7 % no IKP 2020. gadā, savukārt vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 35,2 % 2019. gadā līdz 40,9 % 2020. gadā. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. Turklāt budžeta prognozes ir saistītas ar riskiem, proti, daži ieņēmumu posteņi, šķiet, nav aplēsti saskaņā ar pamatā esošajām makroekonomikas prognozēm, savukārt dažu kārtējo izdevumu posteņu samazinājums, šķiet, ir balstīts uz tādiem fiskālās konsolidācijas pasākumiem, kas nav precizēti programmā.

| (15) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Rumānija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 1,2 % no IKP. Pasākumi ietver tehnisku bezdarbnieka pabalstu darbiniekiem un līdzīgus pabalstus citām darba ņēmēju kategorijām, medicīnisko aprīkojumu un citus izdevumus Covid-19 apkarošanai, un piemaksas veselības nozares darbiniekiem, kas strādā ar pacientiem, kuri inficēti ar Covid-19. Turklāt valdība ir paziņojusi par pasākumiem, kuri palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu. Minētie pasākumi ietver nodokļu nomaksas atlikšanu, pievienotās vērtības nodokļa (PVN) atmaksas paātrināšanu, aizdevumu garantijas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), pagaidu moratoriju banku aizdevumu maksājumiem, kas jāveic mājsaimniecībām un MVU, un MVU īres un komunālo pakalpojumu rēķinu apmaksas atlikšanu. Kopumā Rumānijas valdības veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. |
| --- | --- |

(15)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Rumānija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 1,2 % no IKP. Pasākumi ietver tehnisku bezdarbnieka pabalstu darbiniekiem un līdzīgus pabalstus citām darba ņēmēju kategorijām, medicīnisko aprīkojumu un citus izdevumus Covid-19 apkarošanai, un piemaksas veselības nozares darbiniekiem, kas strādā ar pacientiem, kuri inficēti ar Covid-19. Turklāt valdība ir paziņojusi par pasākumiem, kuri palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu. Minētie pasākumi ietver nodokļu nomaksas atlikšanu, pievienotās vērtības nodokļa (PVN) atmaksas paātrināšanu, aizdevumu garantijas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), pagaidu moratoriju banku aizdevumu maksājumiem, kas jāveic mājsaimniecībām un MVU, un MVU īres un komunālo pakalpojumu rēķinu apmaksas atlikšanu. Kopumā Rumānijas valdības veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā.

| (16) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Rumānijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –9,2 % apmērā no IKP 2020. gadā un –11,4 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā sasniegs 46,2 %. |
| --- | --- |

(16)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Rumānijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –9,2 % apmērā no IKP 2020. gadā un –11,4 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā sasniegs 46,2 %.

| (17) | Rumānija ārkārtas stāvokli izsludināja 2020. gada 16. martā. Tika uzdots no 2020. gada 25. marta slēgt visas skolas un veikalus, izņemot tos, kas pārdod pirmās nepieciešamības preces, un stājās spēkā robežas šķērsošanas ierobežojumi. Pārvietošanās sabiedriskās vietās bija atļauta tikai atsevišķos gadījumos, un stingrāki pasākumi attiecās uz personām, kas vecākas par 65 gadiem. Rumānija arī ieviesa aizliegumu starptautiskiem ceļojumiem uz konkrētām valstīm un noteica stingru karantīnu vairākās pilsētās. Šī situācija ir smagi skārusi ekonomikas ražošanas sektoru, jo pārvietošanās ierobežojumi ir ļoti negatīvi ietekmējuši saimniecisko darbību. Vairāki rūpniecības sektora ražotāji marta otrajā pusē pārtrauca ražošanu, un tas spēcīgi ietekmēja svarīgākās nozares, piemēram, autobūves nozari. Līdzīgas tendences ir vērojamas mazumtirdzniecības un viesmīlības nozarēs. Kopējā ietekme 2020. gadā izraisīs ekonomikas lejupslīdi. Ārkārtas stāvoklis tika atcelts 2020. gada 14. maijā, un Rumānija paziņoja, ka tā pakāpeniski atcels pārvietošanās ierobežojumus. No 2020. gada 15. maija tika atvieglota pārvietošanās pilsētās, daļēji atsākās komerciālā mazumtirdzniecība un tika noteikts, ka slēgtās sabiedriskās vietās un komerctelpās, sabiedriskajā transportā un darba vietās ir obligāti jānēsā sejas aizsargmaskas. 2020. gada aprīļa beigās un maija sākumā darbu pakāpeniski atsāka daži automobiļu nozares ražotāji. Valdība gatavo turpmākus pasākumus, kuru mērķis ir ekonomikas restartēšana. |
| --- | --- |

(17)

Rumānija ārkārtas stāvokli izsludināja 2020. gada 16. martā. Tika uzdots no 2020. gada 25. marta slēgt visas skolas un veikalus, izņemot tos, kas pārdod pirmās nepieciešamības preces, un stājās spēkā robežas šķērsošanas ierobežojumi. Pārvietošanās sabiedriskās vietās bija atļauta tikai atsevišķos gadījumos, un stingrāki pasākumi attiecās uz personām, kas vecākas par 65 gadiem. Rumānija arī ieviesa aizliegumu starptautiskiem ceļojumiem uz konkrētām valstīm un noteica stingru karantīnu vairākās pilsētās. Šī situācija ir smagi skārusi ekonomikas ražošanas sektoru, jo pārvietošanās ierobežojumi ir ļoti negatīvi ietekmējuši saimniecisko darbību. Vairāki rūpniecības sektora ražotāji marta otrajā pusē pārtrauca ražošanu, un tas spēcīgi ietekmēja svarīgākās nozares, piemēram, autobūves nozari. Līdzīgas tendences ir vērojamas mazumtirdzniecības un viesmīlības nozarēs. Kopējā ietekme 2020. gadā izraisīs ekonomikas lejupslīdi. Ārkārtas stāvoklis tika atcelts 2020. gada 14. maijā, un Rumānija paziņoja, ka tā pakāpeniski atcels pārvietošanās ierobežojumus. No 2020. gada 15. maija tika atvieglota pārvietošanās pilsētās, daļēji atsākās komerciālā mazumtirdzniecība un tika noteikts, ka slēgtās sabiedriskās vietās un komerctelpās, sabiedriskajā transportā un darba vietās ir obligāti jānēsā sejas aizsargmaskas. 2020. gada aprīļa beigās un maija sākumā darbu pakāpeniski atsāka daži automobiļu nozares ražotāji. Valdība gatavo turpmākus pasākumus, kuru mērķis ir ekonomikas restartēšana.

| (18) | Pandēmija ir radījusi vēl nepieredzētu spiedienu uz veselības aprūpes sistēmu. Jau pirms krīzes tai bija raksturīgas strukturālas nepilnības, piemēram, mazs finansējums un nevienlīdzīga piekļuve veselības aprūpei. Šajā kontekstā nozīmīgs uzdevums ir uzlabot veselības aprūpes sistēmas noturību un spēju reaģēt uz satricinājumiem. Reaģējot uz krīzi, Rumānija vispirms nekavējoties iegādājās kritiski svarīgus medicīniskos izstrādājumus un neapdrošināto personu minimālo pabalstu paketē iekļāva ar Covid-19 saistītās medicīniskās izmaksas. Veselības sistēmas noturību vājina ievērojams veselības aprūpes darbinieku, tostarp ģimenes ārstu, trūkums, kā arī novecojušas medicīniskās iestādes, medicīnisko izstrādājumu trūkums, nepietiekama veselības aprūpes darbinieku apmācība un tas, ka nav pietiekami nodrošināta nepārtrauktība un integrācija starp dažādiem aprūpes līmeņiem. Jau pirms Covid-19 krīzes bija zināms, ka palielinās neapmierinātās medicīniskās vajadzības, un piekļuve veselības aprūpei, iespējams, ir pasliktinājusies. Pandēmija vēl vairāk atklāja reģionālās atšķirības un to, ka attiecībā uz grupām ar zemiem ienākumiem un vecāka gadagājuma cilvēkiem veselības aprūpes tvērums nav pietiekams. Ilgtermiņā sabiedrības novecošana un migrācija ir problēmas, kas rada arvien lielāku spiedienu uz veselības aprūpes sistēmas ilgtspēju. Ņemot vērā Covid-19, vienlīdz svarīgi ir risināt strukturālus jautājumus, tostarp izstrādāt profilaktisku, ambulatoru un kopienā balstītu aprūpi, izmantojot mērķtiecīgus sabiedriskās politikas pasākumus. Būs vajadzīgas ilgtermiņa investīcijas, lai stiprinātu Rumānijas veselības aprūpes sistēmu, nodrošinot veselības aprūpes darbiniekus un aprīkojumu, uzlabojot tehnoloģiskos un lietišķos pētījumus un visiem iedzīvotājiem, arī ārpus pilsētām, nodrošinot labāku veselības aprūpes pakalpojumu tvērumu un piekļūstamību, tostarp, izmantojot e-veselības pakalpojumus. |
| --- | --- |

(18)

Pandēmija ir radījusi vēl nepieredzētu spiedienu uz veselības aprūpes sistēmu. Jau pirms krīzes tai bija raksturīgas strukturālas nepilnības, piemēram, mazs finansējums un nevienlīdzīga piekļuve veselības aprūpei. Šajā kontekstā nozīmīgs uzdevums ir uzlabot veselības aprūpes sistēmas noturību un spēju reaģēt uz satricinājumiem. Reaģējot uz krīzi, Rumānija vispirms nekavējoties iegādājās kritiski svarīgus medicīniskos izstrādājumus un neapdrošināto personu minimālo pabalstu paketē iekļāva ar Covid-19 saistītās medicīniskās izmaksas. Veselības sistēmas noturību vājina ievērojams veselības aprūpes darbinieku, tostarp ģimenes ārstu, trūkums, kā arī novecojušas medicīniskās iestādes, medicīnisko izstrādājumu trūkums, nepietiekama veselības aprūpes darbinieku apmācība un tas, ka nav pietiekami nodrošināta nepārtrauktība un integrācija starp dažādiem aprūpes līmeņiem. Jau pirms Covid-19 krīzes bija zināms, ka palielinās neapmierinātās medicīniskās vajadzības, un piekļuve veselības aprūpei, iespējams, ir pasliktinājusies. Pandēmija vēl vairāk atklāja reģionālās atšķirības un to, ka attiecībā uz grupām ar zemiem ienākumiem un vecāka gadagājuma cilvēkiem veselības aprūpes tvērums nav pietiekams. Ilgtermiņā sabiedrības novecošana un migrācija ir problēmas, kas rada arvien lielāku spiedienu uz veselības aprūpes sistēmas ilgtspēju. Ņemot vērā Covid-19, vienlīdz svarīgi ir risināt strukturālus jautājumus, tostarp izstrādāt profilaktisku, ambulatoru un kopienā balstītu aprūpi, izmantojot mērķtiecīgus sabiedriskās politikas pasākumus. Būs vajadzīgas ilgtermiņa investīcijas, lai stiprinātu Rumānijas veselības aprūpes sistēmu, nodrošinot veselības aprūpes darbiniekus un aprīkojumu, uzlabojot tehnoloģiskos un lietišķos pētījumus un visiem iedzīvotājiem, arī ārpus pilsētām, nodrošinot labāku veselības aprūpes pakalpojumu tvērumu un piekļūstamību, tostarp, izmantojot e-veselības pakalpojumus.

| (19) | Pēdējo gadu straujās ekonomiskās izaugsmes iespaidā uzlabojās sociālie apstākļi. Mājsaimniecību izmantojamie bruto ienākumi 2019. gadā palielinājās par 5,7 %. Nabadzības un sociālās atstumtības risks (31,2 % apmērā 2019. gadā) bija viens no augstākajiem Savienībā, taču tam bija tendence pastāvīgi samazināties. Tomēr pandēmijas ietekme uz ekonomiku var izraisīt sociālo apstākļu pasliktināšanos. Paredzams, ka pieaugs nabadzība un sociālā atstumtība, tostarp bērnu nabadzība, nodarbinātu personu nabadzība un ienākumu nevienlīdzība, un tam visvairāk pakļautas ir visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas, piemēram, nestandarta darba ņēmēji, nedeklarēti darba ņēmēji, pašnodarbinātas personas, romi, cilvēki ar invaliditāti, vecāka gadagājuma cilvēki un bezpajumtnieki. Sociālās aizsardzības pasākumu tvērums un piemērotība un nodokļu un pabalstu sistēmas efektivitāte ienākumu pārdalē joprojām ir ierobežota. Bērniem lauku apvidos un neoficiālās apmetnēs ir ierobežota piekļuve kvalitatīvai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, pienācīgam uzturam, veselības aprūpei un mājokļiem. Sociālajiem pārvedumiem ir ļoti ierobežota ietekme uz nabadzības samazināšanu, un kopš 2008. gada nav atjaunināts sociālais atsauces indekss, ko izmanto kā pamatu lielākajai daļai sociālo pabalstu. Rādītājs, kas raksturo minimālo ienākumu atbalsta adekvātumu, joprojām ir viens no zemākajiem Savienībā. Lai gan minimālo iekļaušanas ienākumu reforma tika pieņemta 2016. gadā, tā ir atlikta uz 2021. gadu. Sociālie pakalpojumi un pamatpakalpojumi joprojām ir lielā mērā nepietiekami, tostarp tādās jomās kā ūdensapgāde un sanitārija, enerģētika un mājokļi. Turklāt teritoriālais sadalījums ir nevienmērīgs, un to raksturo būtiskas atšķirības starp laukiem un pilsētām un reģioniem. Tas var ierobežot spēju pretoties pandēmijas ietekmei. Sociālās ekonomikas potenciāls uzlabot sociālos apstākļus joprojām netiek izmantots. |
| --- | --- |

(19)

Pēdējo gadu straujās ekonomiskās izaugsmes iespaidā uzlabojās sociālie apstākļi. Mājsaimniecību izmantojamie bruto ienākumi 2019. gadā palielinājās par 5,7 %. Nabadzības un sociālās atstumtības risks (31,2 % apmērā 2019. gadā) bija viens no augstākajiem Savienībā, taču tam bija tendence pastāvīgi samazināties. Tomēr pandēmijas ietekme uz ekonomiku var izraisīt sociālo apstākļu pasliktināšanos. Paredzams, ka pieaugs nabadzība un sociālā atstumtība, tostarp bērnu nabadzība, nodarbinātu personu nabadzība un ienākumu nevienlīdzība, un tam visvairāk pakļautas ir visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas, piemēram, nestandarta darba ņēmēji, nedeklarēti darba ņēmēji, pašnodarbinātas personas, romi, cilvēki ar invaliditāti, vecāka gadagājuma cilvēki un bezpajumtnieki. Sociālās aizsardzības pasākumu tvērums un piemērotība un nodokļu un pabalstu sistēmas efektivitāte ienākumu pārdalē joprojām ir ierobežota. Bērniem lauku apvidos un neoficiālās apmetnēs ir ierobežota piekļuve kvalitatīvai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, pienācīgam uzturam, veselības aprūpei un mājokļiem. Sociālajiem pārvedumiem ir ļoti ierobežota ietekme uz nabadzības samazināšanu, un kopš 2008. gada nav atjaunināts sociālais atsauces indekss, ko izmanto kā pamatu lielākajai daļai sociālo pabalstu. Rādītājs, kas raksturo minimālo ienākumu atbalsta adekvātumu, joprojām ir viens no zemākajiem Savienībā. Lai gan minimālo iekļaušanas ienākumu reforma tika pieņemta 2016. gadā, tā ir atlikta uz 2021. gadu. Sociālie pakalpojumi un pamatpakalpojumi joprojām ir lielā mērā nepietiekami, tostarp tādās jomās kā ūdensapgāde un sanitārija, enerģētika un mājokļi. Turklāt teritoriālais sadalījums ir nevienmērīgs, un to raksturo būtiskas atšķirības starp laukiem un pilsētām un reģioniem. Tas var ierobežot spēju pretoties pandēmijas ietekmei. Sociālās ekonomikas potenciāls uzlabot sociālos apstākļus joprojām netiek izmantots.

| (20) | 2019. gadā darba tirgus attīstība joprojām bija pozitīva, taču vēl aizvien pastāv atšķirības starp reģioniem, lauku un pilsētu teritorijām un sociālekonomiskajām grupām. Ir reģistrēts augsts neaktivitātes līmenis, jo īpaši tādās grupās kā sievietes, jaunieši, mazkvalificēti darbinieki, cilvēki ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēki. Saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu pašreizējās problēmas, iespējams, padziļināsies, un vienlaikus strauji pieaugs bezdarbs un neaktivitāte. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 6,5 %, bet 2021. gadā mazināsies – līdz 5,4 %. Joprojām problēma ir nedeklarēts darbs, un pašreizējā situācijā tā negatīvā ietekme varētu kļūt vēl lielāka, kas skaidri liecina par nepieciešamību atbalstīt pāreju uz deklarētu darbu. Tādēļ ir ļoti svarīgi nodrošināt savlaicīgus un konkrētajām vajadzībām pielāgotus pakalpojumus, lai apmierinātu krīzes skarto neaizsargāto grupu un darba ņēmēju vajadzības. Lai īstermiņā un ilgtermiņā stiprinātu darba tirgus noturību, papildus nesen uzsāktajai tehniskā bezdarba shēmai ir ļoti būtiski, iesaistot sociālos partnerus, attīstīt piekļuvi saīsināta darbalaika shēmām, veicināt ienākumu atbalsta pasākumus un krīzes skartajiem darba ņēmējiem dot iespēju strādāt saskaņā ar elastīgu darba režīmu un tāldarbā. |
| --- | --- |

(20)

2019. gadā darba tirgus attīstība joprojām bija pozitīva, taču vēl aizvien pastāv atšķirības starp reģioniem, lauku un pilsētu teritorijām un sociālekonomiskajām grupām. Ir reģistrēts augsts neaktivitātes līmenis, jo īpaši tādās grupās kā sievietes, jaunieši, mazkvalificēti darbinieki, cilvēki ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēki. Saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu pašreizējās problēmas, iespējams, padziļināsies, un vienlaikus strauji pieaugs bezdarbs un neaktivitāte. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 6,5 %, bet 2021. gadā mazināsies – līdz 5,4 %. Joprojām problēma ir nedeklarēts darbs, un pašreizējā situācijā tā negatīvā ietekme varētu kļūt vēl lielāka, kas skaidri liecina par nepieciešamību atbalstīt pāreju uz deklarētu darbu. Tādēļ ir ļoti svarīgi nodrošināt savlaicīgus un konkrētajām vajadzībām pielāgotus pakalpojumus, lai apmierinātu krīzes skarto neaizsargāto grupu un darba ņēmēju vajadzības. Lai īstermiņā un ilgtermiņā stiprinātu darba tirgus noturību, papildus nesen uzsāktajai tehniskā bezdarba shēmai ir ļoti būtiski, iesaistot sociālos partnerus, attīstīt piekļuvi saīsināta darbalaika shēmām, veicināt ienākumu atbalsta pasākumus un krīzes skartajiem darba ņēmējiem dot iespēju strādāt saskaņā ar elastīgu darba režīmu un tāldarbā.

| (21) | Ilgstoši pastāvoša prasmju neatbilstība un prasmju trūkums, kam pamatā ir demogrāfiskās tendences un izglītības un apmācības nepietiekama atbilstība darba tirgus prasībām, ierobežoja Rumānijas ekonomikas izaugsmes potenciālu jau pirms pandēmijas. Pieaugušo īpatsvars, kuri 2019. gadā piedalījās mācību pasākumos (1,3 %), ir viens no zemākajiem Savienībā. Maza dalība pirmsskolas izglītībā un aprūpē palielina iespēju nevienlīdzību skolēnu vidū. Būtiskas problēmas joprojām pastāv taisnīguma, iekļautības un izglītības kvalitātes ziņā, un šajā jomā ir vajadzīgas stratēģiskas reformas. Neraugoties uz pēdējos gados gūtajiem panākumiem, Rumānijā ir liels to personu īpatsvars, kas priekšlaicīgi pamet izglītību un apmācību (15,3 % 2019. gadā), un to jauniešu īpatsvars, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (14,7 %, kas ir neliels pieaugums salīdzinājumā ar 2018. gadu). Joprojām nav izveidots integrēts valsts mēroga mehānisms priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas novēršanai. Izglītības rezultāti, jo īpaši lauku un ekonomiski atpalikušajos reģionos, neuzlabojas. Dalība augstākajā izglītībā ir zema, un tā joprojām nav pietiekami pielāgota darba tirgus vajadzībām. Absolventu skaits zinātnē, tehnoloģijās, inženierzinātnēs un matemātikā (STEM) joprojām ir mazs. Rumānijai ir slikti rezultāti daudzos digitālās ekonomikas un sabiedrības indeksa rādītājos, tostarp tādos kā digitālie sabiedriskie pakalpojumi, iedzīvotāju digitālās prasmes un uzņēmumu digitalizācija. Digitālo pamatprasmju un programmatūras pamatprasmju līmenis ir viens no zemākajiem Savienībā. Nevienmērīgas digitālās infrastruktūras un nepietiekamu digitālo prasmju dēļ Covid-19 uzliesmojuma izraisītā pāreja uz attālinātu mācīšanos rada problēmas izglītības un apmācības iestādēm, pedagogiem un studentiem, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošiem studentiem un romiem. |
| --- | --- |

(21)

Ilgstoši pastāvoša prasmju neatbilstība un prasmju trūkums, kam pamatā ir demogrāfiskās tendences un izglītības un apmācības nepietiekama atbilstība darba tirgus prasībām, ierobežoja Rumānijas ekonomikas izaugsmes potenciālu jau pirms pandēmijas. Pieaugušo īpatsvars, kuri 2019. gadā piedalījās mācību pasākumos (1,3 %), ir viens no zemākajiem Savienībā. Maza dalība pirmsskolas izglītībā un aprūpē palielina iespēju nevienlīdzību skolēnu vidū. Būtiskas problēmas joprojām pastāv taisnīguma, iekļautības un izglītības kvalitātes ziņā, un šajā jomā ir vajadzīgas stratēģiskas reformas. Neraugoties uz pēdējos gados gūtajiem panākumiem, Rumānijā ir liels to personu īpatsvars, kas priekšlaicīgi pamet izglītību un apmācību (15,3 % 2019. gadā), un to jauniešu īpatsvars, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (14,7 %, kas ir neliels pieaugums salīdzinājumā ar 2018. gadu). Joprojām nav izveidots integrēts valsts mēroga mehānisms priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas novēršanai. Izglītības rezultāti, jo īpaši lauku un ekonomiski atpalikušajos reģionos, neuzlabojas. Dalība augstākajā izglītībā ir zema, un tā joprojām nav pietiekami pielāgota darba tirgus vajadzībām. Absolventu skaits zinātnē, tehnoloģijās, inženierzinātnēs un matemātikā (STEM) joprojām ir mazs. Rumānijai ir slikti rezultāti daudzos digitālās ekonomikas un sabiedrības indeksa rādītājos, tostarp tādos kā digitālie sabiedriskie pakalpojumi, iedzīvotāju digitālās prasmes un uzņēmumu digitalizācija. Digitālo pamatprasmju un programmatūras pamatprasmju līmenis ir viens no zemākajiem Savienībā. Nevienmērīgas digitālās infrastruktūras un nepietiekamu digitālo prasmju dēļ Covid-19 uzliesmojuma izraisītā pāreja uz attālinātu mācīšanos rada problēmas izglītības un apmācības iestādēm, pedagogiem un studentiem, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošiem studentiem un romiem.

| (22) | Covid-19 pandēmijas un no tās izrietošo pārvietošanās ierobežojumu dēļ piegādes ķēdes visā valstī ir pārtrauktas, uzņēmumiem ir nācies samazināt vai pat pārtraukt darbību, un cilvēki nav varējuši strādāt. Visus uzņēmumus, jo īpaši MVU, spēcīgi ietekmē tirdzniecības pārtraukšana un pārvietošanās ierobežojumi, un tie saskaras ar likviditātes ierobežojumiem un bankrota risku. Valdība pieņēma pasākumu kopumu, kas apvieno pielāgotu palīdzību uzņēmumiem un ienākumu aizsardzību visiem skartajiem darba ņēmējiem. Lai atgūtos no krīzes, būs vajadzīgi papildu līdzekļi uzņēmumu un mājsaimniecību turpmākai atbalstīšanai. Īpaša uzmanība būs jāpievērš pakalpojumu nozarei, jo tā ir cietusi vissmagāk un paredzams, ka dažās tās apakšnozarēs lejupslīde būs ilgāka nekā ražošanas nozarē. Valdības reaģēšanas pasākumi ietver publisko garantiju shēmas (IMM Invest) izveidi: tās apmērs ir 15 miljardi Rumānijas leju un tā piedāvā valsts garantijas MVU, kuri slēdz līgumus par bezprocentu aizdevumiem investīciju finansēšanai un apgrozāmā kapitāla nodrošināšanai. Šīs garantijas būs izdevīgas arī bankām, kurām arī turpmāk jābūt labi kapitalizētām un likvīdām, lai nodrošinātu nepieciešamo kredītu plūsmu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Turklāt, ņemot vērā banku līdz šim samērā ierobežoto lomu kredītu piešķiršanā uzņēmumiem, jo īpaši inovatīviem MVU, ar aizdevumu garantijām vien varētu nepietikt. |
| --- | --- |

(22)

Covid-19 pandēmijas un no tās izrietošo pārvietošanās ierobežojumu dēļ piegādes ķēdes visā valstī ir pārtrauktas, uzņēmumiem ir nācies samazināt vai pat pārtraukt darbību, un cilvēki nav varējuši strādāt. Visus uzņēmumus, jo īpaši MVU, spēcīgi ietekmē tirdzniecības pārtraukšana un pārvietošanās ierobežojumi, un tie saskaras ar likviditātes ierobežojumiem un bankrota risku. Valdība pieņēma pasākumu kopumu, kas apvieno pielāgotu palīdzību uzņēmumiem un ienākumu aizsardzību visiem skartajiem darba ņēmējiem. Lai atgūtos no krīzes, būs vajadzīgi papildu līdzekļi uzņēmumu un mājsaimniecību turpmākai atbalstīšanai. Īpaša uzmanība būs jāpievērš pakalpojumu nozarei, jo tā ir cietusi vissmagāk un paredzams, ka dažās tās apakšnozarēs lejupslīde būs ilgāka nekā ražošanas nozarē. Valdības reaģēšanas pasākumi ietver publisko garantiju shēmas (IMM Invest) izveidi: tās apmērs ir 15 miljardi Rumānijas leju un tā piedāvā valsts garantijas MVU, kuri slēdz līgumus par bezprocentu aizdevumiem investīciju finansēšanai un apgrozāmā kapitāla nodrošināšanai. Šīs garantijas būs izdevīgas arī bankām, kurām arī turpmāk jābūt labi kapitalizētām un likvīdām, lai nodrošinātu nepieciešamo kredītu plūsmu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Turklāt, ņemot vērā banku līdz šim samērā ierobežoto lomu kredītu piešķiršanā uzņēmumiem, jo īpaši inovatīviem MVU, ar aizdevumu garantijām vien varētu nepietikt.

| (23) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp,veicot attiecīgas reformas. Krīze vēl skaidrāk parādīja, ka Rumānijai ir ārkārtīgi svarīgi atsākt publiskās infrastruktūras darbus tādās jomās kā ilgtspējīgs transports, tīra enerģija un vides un digitālo pakalpojumu infrastruktūra. Pilsētu transportu negatīvi ietekmē sektora sliktā organizētība un vietējo pakalpojumu sniedzēju vājā administratīvā kapacitāte. Atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūrai joprojām raksturīgs ļoti neliels sadzīves atkritumu reciklēšanas apjoms un ļoti augsts poligonos apglabāto atkritumu rādītājs. Nacionālā enerģētikas un klimata plāna īstenošanai būs vajadzīgi ieguldījumi tīrā enerģijas ražošanā un izmantošanā, kā arī pārveidojumi reģionos, kur dominē viena rūpniecības nozare un kas ir oglekļietilpīgi. Jāpastiprina centieni paplašināt un modernizēt dzeramā ūdens un notekūdeņu infrastruktūru. Ieguldījumi ir jāveic gaisa monitoringa tīklā, jo tajā pastāv nopietnas strukturālas nepilnības. Tāpat ir jāmodernizē visi digitālie sabiedriskie pakalpojumi, kas rada informācijas apmaiņu, tostarp sociālajā, izglītības un veselības jomā, un jānodrošina to sadarbspēja. Lielās reģionālās atšķirības un zemais ražīgums dažās nozarēs ir šķērslis ilgtspējīgai izaugsmei ilgtermiņā. Vienlīdz svarīgi ir investēt ekonomikas konkurētspējas veicināšanā, atbalstot pētniecības un izstrādes darbības, inovatīvus MVU un integrāciju Savienības stratēģiskajās vērtību ķēdēs. Uzņēmumu ieguldījumi pētniecībā un izstrādē joprojām ir nelieli un aprobežojas ar nelielu skaitu apakšnozaru, kas ir ļoti atkarīgas no ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem. Pētniecības un izstrādes publiskā finansējuma samazināšanās ir novedusi pie zemas zinātniskās un tehnoloģiskās kvalitātes un vājas saiknes starp akadēmiskajām aprindām un uzņēmumiem. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Rumānijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Rumānijai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(23)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp,veicot attiecīgas reformas. Krīze vēl skaidrāk parādīja, ka Rumānijai ir ārkārtīgi svarīgi atsākt publiskās infrastruktūras darbus tādās jomās kā ilgtspējīgs transports, tīra enerģija un vides un digitālo pakalpojumu infrastruktūra. Pilsētu transportu negatīvi ietekmē sektora sliktā organizētība un vietējo pakalpojumu sniedzēju vājā administratīvā kapacitāte. Atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūrai joprojām raksturīgs ļoti neliels sadzīves atkritumu reciklēšanas apjoms un ļoti augsts poligonos apglabāto atkritumu rādītājs. Nacionālā enerģētikas un klimata plāna īstenošanai būs vajadzīgi ieguldījumi tīrā enerģijas ražošanā un izmantošanā, kā arī pārveidojumi reģionos, kur dominē viena rūpniecības nozare un kas ir oglekļietilpīgi. Jāpastiprina centieni paplašināt un modernizēt dzeramā ūdens un notekūdeņu infrastruktūru. Ieguldījumi ir jāveic gaisa monitoringa tīklā, jo tajā pastāv nopietnas strukturālas nepilnības. Tāpat ir jāmodernizē visi digitālie sabiedriskie pakalpojumi, kas rada informācijas apmaiņu, tostarp sociālajā, izglītības un veselības jomā, un jānodrošina to sadarbspēja. Lielās reģionālās atšķirības un zemais ražīgums dažās nozarēs ir šķērslis ilgtspējīgai izaugsmei ilgtermiņā. Vienlīdz svarīgi ir investēt ekonomikas konkurētspējas veicināšanā, atbalstot pētniecības un izstrādes darbības, inovatīvus MVU un integrāciju Savienības stratēģiskajās vērtību ķēdēs. Uzņēmumu ieguldījumi pētniecībā un izstrādē joprojām ir nelieli un aprobežojas ar nelielu skaitu apakšnozaru, kas ir ļoti atkarīgas no ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem. Pētniecības un izstrādes publiskā finansējuma samazināšanās ir novedusi pie zemas zinātniskās un tehnoloģiskās kvalitātes un vājas saiknes starp akadēmiskajām aprindām un uzņēmumiem. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Rumānijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Rumānijai optimāli izmantot minēto fondu.

| (24) | Valsts pārvaldes reforma ir apstājusies. Nav izveidota efektīva stratēģiskā un budžeta plānošanas sistēma, kas iespaido valsts ilgtermiņa attīstības stratēģisko redzējumu, darbību prioritāšu noteikšanu un politikas koordināciju centrālā un vietējā līmenī. Nozaru stratēģiskais satvars ir sadrumstalots un dažkārt pārklājas, bet pasākumi, kas jāveic nozarēs, nav sarindoti prioritārā secībā. Valdības Ģenerālsekretariāta stratēģiskās pārvaldības loma joprojām nav konsolidēta. Kompetences un resursi ir ļoti sadrumstaloti, un tas joprojām ietekmē sabiedrisko pakalpojumu īstenošanu, jo īpaši vietējā līmenī un nabadzīgās kopienās. Birokrātija un nepietiekama spēja sniegt kvalitatīvus pakalpojumus, tostarp digitālos, negatīvi ietekmē iedzīvotājus un uzņēmumus, jo īpaši krīzes laikā. Tirgus attīstību kavē arī apgrūtinošas administratīvās procedūras, kas saistītas ar uzņēmumu izveidi, kā arī regulatīvās prasības, kas attiecas uz pakalpojumu sniedzējiem, tostarp reglamentētām profesijām. Pastiprināta sadarbība starp Rumānijas tirgus uzraudzības iestādēm un muitas dienestiem var palīdzēt samazināt no trešām valstīm importētu neatbilstīgu ražojumu apjomu. Bieža reorganizācija un pārlieka pagaidu pārvaldības izmantošana apgrūtina vadības neatkarību. Joprojām problemātiski ir īstenot valstij piederošu uzņēmumu korporatīvu pārvaldību. |
| --- | --- |

(24)

Valsts pārvaldes reforma ir apstājusies. Nav izveidota efektīva stratēģiskā un budžeta plānošanas sistēma, kas iespaido valsts ilgtermiņa attīstības stratēģisko redzējumu, darbību prioritāšu noteikšanu un politikas koordināciju centrālā un vietējā līmenī. Nozaru stratēģiskais satvars ir sadrumstalots un dažkārt pārklājas, bet pasākumi, kas jāveic nozarēs, nav sarindoti prioritārā secībā. Valdības Ģenerālsekretariāta stratēģiskās pārvaldības loma joprojām nav konsolidēta. Kompetences un resursi ir ļoti sadrumstaloti, un tas joprojām ietekmē sabiedrisko pakalpojumu īstenošanu, jo īpaši vietējā līmenī un nabadzīgās kopienās. Birokrātija un nepietiekama spēja sniegt kvalitatīvus pakalpojumus, tostarp digitālos, negatīvi ietekmē iedzīvotājus un uzņēmumus, jo īpaši krīzes laikā. Tirgus attīstību kavē arī apgrūtinošas administratīvās procedūras, kas saistītas ar uzņēmumu izveidi, kā arī regulatīvās prasības, kas attiecas uz pakalpojumu sniedzējiem, tostarp reglamentētām profesijām. Pastiprināta sadarbība starp Rumānijas tirgus uzraudzības iestādēm un muitas dienestiem var palīdzēt samazināt no trešām valstīm importētu neatbilstīgu ražojumu apjomu. Bieža reorganizācija un pārlieka pagaidu pārvaldības izmantošana apgrūtina vadības neatkarību. Joprojām problemātiski ir īstenot valstij piederošu uzņēmumu korporatīvu pārvaldību.

| (25) | Vēl aizvien nopietna problēma ir lēmumu pieņemšanas paredzamība. Pirms krīzes tika izpildīta tikai apmēram viena trešdaļa no valdības gada plāna. Pieņemto ārkārtas rīkojumu skaits joprojām bija ļoti liels, un tas radīja nenoteiktību un, iespējams, kavēja investīcijas. Piemēram, GEO 114/2018 sociālekonomiskā ziņā būtiski ietekmēja vairākas nozares, tostarp finanšu nozari. Lai gan tika atcelti noteikumi, kam bija negatīva ietekme uz banku nozari, joprojām ir spēkā daži pasākumi, kas varētu ietekmēt otrā pensiju līmeņa fondu ilgtermiņa dzīvotspēju. Būtiskas problēmas vēl aizvien ir saistītas ar publiskā iepirkuma tiesību aktu paredzamību un stabilitāti. Publiskā iepirkuma efektivitāte joprojām ir problēma, tāpat kā dažu pasākumu neatgriezeniskums, jo īpaši ex ante kontroles vienkāršošana. Nav izdevies būtiski uzlabot regulējuma ietekmes novērtējumu pārvaldību, kvalitāti un efektīvu izmantošanu. Nav izveidota iestāžu sistēma kvalitātes kontrolēšanai valdības līmenī, un joprojām tiek izvērtētas iespējas izveidot regulējuma ietekmes novērtēšanas padomi. Vēl aizvien maz tiek izmantots sociālais dialogs, jo īpaši nozaru līmenī, savukārt jēgpilna un pastāvīga sociālo partneru iesaiste ir būtisks priekšnoteikums tam, lai jebkāda ar esošo krīzi saistīta izejas un atveseļošanas stratēģija būtu sekmīga. Konsultācijām izveidotā iestāžu sistēma netiek pienācīgi izmantota lēmumu pieņemšanas procesā, un tā pietiekami neiesaista sociālos partnerus reformu izstrādē un īstenošanā. Diskusijas par izmaiņām sociālā dialoga likumā un ekonomikas nozaru pārskatīšana ir apstājusies. Vēl aizvien nav skaidrs, kāda būs turpmākā rīcība saistībā ar Starptautiskās Darba organizācijas 2018. gada aprīlī izdotajiem ieteikumiem. Tas, ka neeksistē pastāvīgs objektīvs mehānisms minimālās algas noteikšanai, var negatīvi ietekmēt uzņēmējdarbības vidi. |
| --- | --- |

(25)

Vēl aizvien nopietna problēma ir lēmumu pieņemšanas paredzamība. Pirms krīzes tika izpildīta tikai apmēram viena trešdaļa no valdības gada plāna. Pieņemto ārkārtas rīkojumu skaits joprojām bija ļoti liels, un tas radīja nenoteiktību un, iespējams, kavēja investīcijas. Piemēram, GEO 114/2018 sociālekonomiskā ziņā būtiski ietekmēja vairākas nozares, tostarp finanšu nozari. Lai gan tika atcelti noteikumi, kam bija negatīva ietekme uz banku nozari, joprojām ir spēkā daži pasākumi, kas varētu ietekmēt otrā pensiju līmeņa fondu ilgtermiņa dzīvotspēju. Būtiskas problēmas vēl aizvien ir saistītas ar publiskā iepirkuma tiesību aktu paredzamību un stabilitāti. Publiskā iepirkuma efektivitāte joprojām ir problēma, tāpat kā dažu pasākumu neatgriezeniskums, jo īpaši ex ante kontroles vienkāršošana. Nav izdevies būtiski uzlabot regulējuma ietekmes novērtējumu pārvaldību, kvalitāti un efektīvu izmantošanu. Nav izveidota iestāžu sistēma kvalitātes kontrolēšanai valdības līmenī, un joprojām tiek izvērtētas iespējas izveidot regulējuma ietekmes novērtēšanas padomi. Vēl aizvien maz tiek izmantots sociālais dialogs, jo īpaši nozaru līmenī, savukārt jēgpilna un pastāvīga sociālo partneru iesaiste ir būtisks priekšnoteikums tam, lai jebkāda ar esošo krīzi saistīta izejas un atveseļošanas stratēģija būtu sekmīga. Konsultācijām izveidotā iestāžu sistēma netiek pienācīgi izmantota lēmumu pieņemšanas procesā, un tā pietiekami neiesaista sociālos partnerus reformu izstrādē un īstenošanā. Diskusijas par izmaiņām sociālā dialoga likumā un ekonomikas nozaru pārskatīšana ir apstājusies. Vēl aizvien nav skaidrs, kāda būs turpmākā rīcība saistībā ar Starptautiskās Darba organizācijas 2018. gada aprīlī izdotajiem ieteikumiem. Tas, ka neeksistē pastāvīgs objektīvs mehānisms minimālās algas noteikšanai, var negatīvi ietekmēt uzņēmējdarbības vidi.

| (26) | Rumānijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(26)

Rumānijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (27) | Pēc vairākiem pēdējo gadu sarežģījumiem spiediens uz banku nozari ir mazinājies, jo 2020. gada sākumā tika atcelti vairāki pasākumi, kas iepriekš radīja bažas, tostarp banku nodoklis. Banku nozare pašreizējās Covid-19 krīzes sākumā bija labi kapitalizēta un likvīda, un ienākumus nenesošo aizdevumu īpatsvars samazinājās zem 5 %. Lai banku sektors saglabātu noturību un bankas – spēju absorbēt satricinājumus, svarīgi ir arī valdības pieņemtie pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt mājsaimniecības un uzņēmumus, jo īpaši MVU. Arī komercbankas ir veikušas pasākumus klientu atbalstam, piemēram, atlikušas pamatsummas un procentu maksājumus, pagarinājušas kredīta atmaksu, nodrošinājušas skaidru naudu bankomātos un samazinājušas maksu par tiešsaistes pakalpojumiem. Rumānijas valsts banka 2020. gada 20. martā pazemināja monetārās politikas likmi un ir sākusi pirkt Rumānijas lejās denominētus valdības vērtspapīrus sekundārajā tirgū, lai nodrošinātu raitu reālās ekonomikas un publiskā sektora finansēšanu. Neraugoties uz pieņemtajiem pasākumiem, tostarp uzraudzības iestāžu atļauto prudenciālās uzraudzības elastību, aktīvu kvalitāte turpmākajos mēnešos, iespējams, pasliktināsies. Šādos apstākļos aktīvu kvalitāti banku nozarē palīdzēs aizsargāt tas, ka tiks saglabāti piesardzīgas kreditēšanas standarti un par prioritāti noteikts atbalsts ekonomiski dzīvotspējīgiem aizņēmējiem. Turklāt stabilas un paredzamas regulatīvās vides garantēšana bankām ir svarīgs priekšnoteikums, lai tās joprojām aktīvi darbotos ekonomikas kreditēšanā un sniegtu atbalstu ekonomikas atveseļošanai. |
| --- | --- |

(27)

Pēc vairākiem pēdējo gadu sarežģījumiem spiediens uz banku nozari ir mazinājies, jo 2020. gada sākumā tika atcelti vairāki pasākumi, kas iepriekš radīja bažas, tostarp banku nodoklis. Banku nozare pašreizējās Covid-19 krīzes sākumā bija labi kapitalizēta un likvīda, un ienākumus nenesošo aizdevumu īpatsvars samazinājās zem 5 %. Lai banku sektors saglabātu noturību un bankas – spēju absorbēt satricinājumus, svarīgi ir arī valdības pieņemtie pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt mājsaimniecības un uzņēmumus, jo īpaši MVU. Arī komercbankas ir veikušas pasākumus klientu atbalstam, piemēram, atlikušas pamatsummas un procentu maksājumus, pagarinājušas kredīta atmaksu, nodrošinājušas skaidru naudu bankomātos un samazinājušas maksu par tiešsaistes pakalpojumiem. Rumānijas valsts banka 2020. gada 20. martā pazemināja monetārās politikas likmi un ir sākusi pirkt Rumānijas lejās denominētus valdības vērtspapīrus sekundārajā tirgū, lai nodrošinātu raitu reālās ekonomikas un publiskā sektora finansēšanu. Neraugoties uz pieņemtajiem pasākumiem, tostarp uzraudzības iestāžu atļauto prudenciālās uzraudzības elastību, aktīvu kvalitāte turpmākajos mēnešos, iespējams, pasliktināsies. Šādos apstākļos aktīvu kvalitāti banku nozarē palīdzēs aizsargāt tas, ka tiks saglabāti piesardzīgas kreditēšanas standarti un par prioritāti noteikts atbalsts ekonomiski dzīvotspējīgiem aizņēmējiem. Turklāt stabilas un paredzamas regulatīvās vides garantēšana bankām ir svarīgs priekšnoteikums, lai tās joprojām aktīvi darbotos ekonomikas kreditēšanā un sniegtu atbalstu ekonomikas atveseļošanai.

| (28) | Būtiski tiesību aktu grozījumi un politisks spiediens uz tiesu iestādēm 2017. un 2018. gadā un lielākajā daļā 2019. gada ir ietekmējuši tiesu sistēmas efektivitāti, kvalitāti un neatkarību, kā arī tās spēju izmeklēt augsta līmeņa korupciju un sodīt par to. Lai gan valdība pašlaik atbalsta korupcijas novēršanas un sodīšanas pasākumus un ir izrādījusi vēlmi atcelt dažus no vispretrunīgākajiem pasākumiem, Rumānija vēl nav veikusi nepieciešamās izmaiņas tiesību aktos. Šie jautājumi tiek uzraudzīti ar sadarbības un pārbaudes mehānisma palīdzību. Komisija šo mehānismu izmanto, lai uzraudzītu tiesu reformu un cīņu pret korupciju Rumānijā. Tāpēc šīs jomas Rumānijai adresētajos ieteikumos 2020. gadā nav aptvertas, bet tām ir liela nozīme pozitīvas sociālekonomiskās vides veidošanā šajā valstī. |
| --- | --- |

(28)

Būtiski tiesību aktu grozījumi un politisks spiediens uz tiesu iestādēm 2017. un 2018. gadā un lielākajā daļā 2019. gada ir ietekmējuši tiesu sistēmas efektivitāti, kvalitāti un neatkarību, kā arī tās spēju izmeklēt augsta līmeņa korupciju un sodīt par to. Lai gan valdība pašlaik atbalsta korupcijas novēršanas un sodīšanas pasākumus un ir izrādījusi vēlmi atcelt dažus no vispretrunīgākajiem pasākumiem, Rumānija vēl nav veikusi nepieciešamās izmaiņas tiesību aktos. Šie jautājumi tiek uzraudzīti ar sadarbības un pārbaudes mehānisma palīdzību. Komisija šo mehānismu izmanto, lai uzraudzītu tiesu reformu un cīņu pret korupciju Rumānijā. Tāpēc šīs jomas Rumānijai adresētajos ieteikumos 2020. gadā nav aptvertas, bet tām ir liela nozīme pozitīvas sociālekonomiskās vides veidošanā šajā valstī.

| (29) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Rumānija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(29)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Rumānija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (30) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Rumānijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada konverģences programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Rumānijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Rumānijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(30)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Rumānijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada konverģences programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Rumānijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Rumānijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (31) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada konverģences programmu, un tās atzinums (9) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada konverģences programmu, un tās atzinums (9) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

| (32) | Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. 2020. gada valstij adresētie ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomisko nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 4. ieteikumā, |
| --- | --- |

(32)

Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. 2020. gada valstij adresētie ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomisko nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 4. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Rumānijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Īstenot fiskālo politiku saskaņā ar Padomes 2020. gada 3. aprīļa ieteikumu un vienlaikus veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai efektīvi novērstu pandēmiju, uzturētu ekonomiku un atbalstītu tās atveseļošanu nākotnē. Neīstenot tādus pastāvīgus pasākumus, kas varētu apdraudēt fiskālo stabilitāti. Stiprināt veselības aprūpes sistēmas noturību, jo īpaši tādos aspektos kā veselības aprūpes darbinieki un medicīniskie izstrādājumi, un uzlabot piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nodrošināt adekvātu ienākumu aizstāšanu un paplašināt sociālās aizsardzības pasākumus un piekļuvi pamatpakalpojumiem visiem. Mazināt Covid-19 krīzes ietekmi uz nodarbinātību, izstrādājot elastīga darba režīma un aktivizēšanas pasākumus. Stiprināt prasmes un digitālo mācīšanos un nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nodrošināt likviditātes atbalstu ekonomikai, kas labvēlīgi ietekmētu uzņēmumus un mājsaimniecības, jo īpaši MVU un pašnodarbinātos. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz ilgtspējīgu transportu, digitālo pakalpojumu infrastruktūru, tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu un vides infrastruktūru, tostarp ogļu ieguves reģionos. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Uzlabot valsts pārvaldes kvalitāti un efektivitāti un lēmumu pieņemšanas paredzamību, tostarp, pienācīgi iesaistot sociālos partnerus. |
| --- | --- |

4.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 135. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Padomes Lēmums (ES) 2020/509 (2020. gada 3. aprīlis) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Rumānijā (OV L 110, 8.4.2020., 58. lpp.).

7

(8)  Padomes Ieteikums (2020. gada 3. aprīlis) par pārmērīga valdības budžeta deficīta situācijas novēršanu Rumānijā (OV C 116, 8.4.2020., 1. lpp.).

8

(9)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

9

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/157 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/157

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Slovēnijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas 2020. gada stabilitātes programmu

(2020/C 282/24)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Slovēnija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Slovēnija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Slovēniju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Slovēnija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Slovēnijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Slovēniju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Slovēnija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Slovēnijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Slovēnija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Slovēnija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas ekonomisko darbību specializācijas un koncentrācijas atšķirīgo modeļu dēļ dažādos Slovēnijas reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas rada būtisku risku, ka saasināsies jau novērotā tendence – atšķirību pieaugums starp galvaspilsētu un pārējo valsti. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas ekonomisko darbību specializācijas un koncentrācijas atšķirīgo modeļu dēļ dažādos Slovēnijas reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas rada būtisku risku, ka saasināsies jau novērotā tendence – atšķirību pieaugums starp galvaspilsētu un pārējo valsti. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Slovēnija savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Slovēnija savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Slovēniju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu. |
| --- | --- |

(11)

Uz Slovēniju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu.

| (12) | Saistībā ar valstij adresētajiem ieteikumiem, ko Padome pieņēma 2018. gada 13. jūlijā (7), Padome ieteica Slovēnijai nodrošināt, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums (8) nepārsniedz 3,1 % 2019. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,65 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP). Komisijas kopējais novērtējums apstiprina būtisku novirzi no ieteiktās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2019. gadā un 2018. un 2019. gadā, aplūkojot abus kopā. Tomēr, ņemot vērā vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu, nav jāveic papildu pasākumi saskaņā ar būtiskas novirzes procedūru. |
| --- | --- |

(12)

Saistībā ar valstij adresētajiem ieteikumiem, ko Padome pieņēma 2018. gada 13. jūlijā (7), Padome ieteica Slovēnijai nodrošināt, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums (8) nepārsniedz 3,1 % 2019. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,65 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP). Komisijas kopējais novērtējums apstiprina būtisku novirzi no ieteiktās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2019. gadā un 2018. un 2019. gadā, aplūkojot abus kopā. Tomēr, ņemot vērā vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu, nav jāveic papildu pasākumi saskaņā ar būtiskas novirzes procedūru.

| (13) | Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 0,5 % apmērā no IKP 2019. gadā uz deficītu 8,1 % apmērā no IKP 2020. gadā. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 66,1 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā palielināsies līdz 82,4 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. |
| --- | --- |

(13)

Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 0,5 % apmērā no IKP 2019. gadā uz deficītu 8,1 % apmērā no IKP 2020. gadā. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 66,1 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā palielināsies līdz 82,4 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

| (14) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Slovēnija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 4,4 % no IKP. Pasākumi ietver saīsināta darbalaika shēmas uz laiku atlaistajiem darbiniekiem un pašnodarbinātām personām (2,3 % no IKP), lielākus izdevumus veselības aprūpes jomā (0,5 % no IKP), kompensācijas darba ņēmējiem, kas paliek darba vietā (0,4 % no IKP), krīzes prēmijas publiskā sektora darbiniekiem (0,4 % no IKP), nodokļu nomaksas atlikšanu (0,4 % no IKP) un finansiālu atbalstu neaizsargātām grupām (0,2 % no IKP). Turklāt Slovēnija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, un saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmas aplēsi tie sasniegs apmēram 5,1 % no IKP. Minētie pasākumi ietver aizdevumu garantijas (4,8 % no IKP), nodokļu nomaksas atlikšanu (0,2 % no IKP) un pašnodarbināto personu atbrīvojumu no sociālā nodrošinājuma iemaksām (0,1 % no IKP). Tomēr Komisijas 2020. gada pavasara prognozē visi nodokļu nomaksas atlikšanas gadījumi tiek uzskatīti par likviditātes pasākumiem bez negatīvas ietekmes uz budžetu 2020. gadā. Kopumā Slovēnijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(14)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Slovēnija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 4,4 % no IKP. Pasākumi ietver saīsināta darbalaika shēmas uz laiku atlaistajiem darbiniekiem un pašnodarbinātām personām (2,3 % no IKP), lielākus izdevumus veselības aprūpes jomā (0,5 % no IKP), kompensācijas darba ņēmējiem, kas paliek darba vietā (0,4 % no IKP), krīzes prēmijas publiskā sektora darbiniekiem (0,4 % no IKP), nodokļu nomaksas atlikšanu (0,4 % no IKP) un finansiālu atbalstu neaizsargātām grupām (0,2 % no IKP). Turklāt Slovēnija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, un saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmas aplēsi tie sasniegs apmēram 5,1 % no IKP. Minētie pasākumi ietver aizdevumu garantijas (4,8 % no IKP), nodokļu nomaksas atlikšanu (0,2 % no IKP) un pašnodarbināto personu atbrīvojumu no sociālā nodrošinājuma iemaksām (0,1 % no IKP). Tomēr Komisijas 2020. gada pavasara prognozē visi nodokļu nomaksas atlikšanas gadījumi tiek uzskatīti par likviditātes pasākumiem bez negatīvas ietekmes uz budžetu 2020. gadā. Kopumā Slovēnijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (15) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Slovēnijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –7,2 % apmērā no IKP 2020. gadā un –2,1 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā sasniegs 83,7 % no IKP un 2021. gadā –79,9 % no IKP. |
| --- | --- |

(15)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Slovēnijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –7,2 % apmērā no IKP 2020. gadā un –2,1 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā sasniegs 83,7 % no IKP un 2021. gadā –79,9 % no IKP.

| (16) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Slovēnija 2020. gadā plānojusi pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(16)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Slovēnija 2020. gadā plānojusi pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (17) | Slovēnija 2020. gada 12. martā saskaņā ar tās Likumu par infekcijas slimībām paziņoja par Covid-19 epidēmiju un veica sabiedrības veselības pasākumus, lai ierobežotu vīrusa izplatīšanos. Šie pasākumi ietvēra sabiedrības veselības, primārās un sekundārās aprūpes un citu pakalpojumu attiecīgo funkciju koordinēšanu, kā arī atbilstoša testēšanas protokola ieviešanu. Līdztekus tam Slovēnija ieviesa stingrus pārvietošanās ierobežojumus, vienlaikus atstājot atvērtus pārtikas veikalus, aptiekas, bankas, degvielas uzpildes stacijas un pasta nodaļas. Sabiedrības veselības un pārvietošanās ierobežojumi palīdzēja Slovēnijai pirmajā vilnī (martā–maijā) novērst tādu smagi saslimušo skaitu, kas pārsniegtu valsts veselības aprūpes sistēmas kapacitāti. Ņemot vērā pārvietošanās ierobežojumus, daudzi uzņēmumi uz laiku slēdza vai samazināja savu darbību. Tādā atvērtā un uz eksportu vērstā ekonomikā kā Slovēnija īpaši spēcīgi izaugsmi ir ietekmējuši piegādes ķēdes traucējumi un samazināts globālais pieprasījums pēc produktiem. Ņemot vērā nenoteiktību par ekonomikas attīstību, tiek atlikti daudzi lēmumi par investīcijām privātajā sektorā. Paredzams, ka divas no svarīgākajām Slovēnijas nozarēm – transports un tūrisms – tiks skartas visvairāk, apgrozījumam 2020. gadā samazinoties par 70 %, tādēļ tiek prognozēts ļoti straujš IKP kritums 2020. gadā. |
| --- | --- |

(17)

Slovēnija 2020. gada 12. martā saskaņā ar tās Likumu par infekcijas slimībām paziņoja par Covid-19 epidēmiju un veica sabiedrības veselības pasākumus, lai ierobežotu vīrusa izplatīšanos. Šie pasākumi ietvēra sabiedrības veselības, primārās un sekundārās aprūpes un citu pakalpojumu attiecīgo funkciju koordinēšanu, kā arī atbilstoša testēšanas protokola ieviešanu. Līdztekus tam Slovēnija ieviesa stingrus pārvietošanās ierobežojumus, vienlaikus atstājot atvērtus pārtikas veikalus, aptiekas, bankas, degvielas uzpildes stacijas un pasta nodaļas. Sabiedrības veselības un pārvietošanās ierobežojumi palīdzēja Slovēnijai pirmajā vilnī (martā–maijā) novērst tādu smagi saslimušo skaitu, kas pārsniegtu valsts veselības aprūpes sistēmas kapacitāti. Ņemot vērā pārvietošanās ierobežojumus, daudzi uzņēmumi uz laiku slēdza vai samazināja savu darbību. Tādā atvērtā un uz eksportu vērstā ekonomikā kā Slovēnija īpaši spēcīgi izaugsmi ir ietekmējuši piegādes ķēdes traucējumi un samazināts globālais pieprasījums pēc produktiem. Ņemot vērā nenoteiktību par ekonomikas attīstību, tiek atlikti daudzi lēmumi par investīcijām privātajā sektorā. Paredzams, ka divas no svarīgākajām Slovēnijas nozarēm – transports un tūrisms – tiks skartas visvairāk, apgrozījumam 2020. gadā samazinoties par 70 %, tādēļ tiek prognozēts ļoti straujš IKP kritums 2020. gadā.

| (18) | Līdz 2020. gada aprīļa beigām Slovēnijas iestādes atbilstoši pagaidu regulējumam valsts atbalsta pasākumiem (Komisija regulējumu pieņēma 2020. gada 19. marta paziņojumā) bija pieņēmušas divus pasākumu kopumus, lai izlīdzinātu Covid-19 satricinājumu. Pirmais satricinājuma mazināšanas pasākumu kopums, kura vērtība ir aptuveni 3,1 miljardi EUR, kas atbilst aptuveni 6,4 % no IKP, galvenokārt ir vērsts uz nodarbinātības un sociāli neaizsargāto grupu aizsardzību. Valsts sedz darba samaksas kompensāciju, slimības pabalstu un sociālā nodrošinājuma iemaksas darbinieku pagaidu atlaišanas gadījumos, kā arī pensijas apdrošināšanas iemaksas darbiniekiem, kas paliek darba vietā. Lai atvieglotu uzņēmumu un mājsaimniecību likviditātes ierobežojumus, aizdevumu apkalpošanu var atlikt uz laiku līdz 12 mēnešiem. Otrā pakete, kuras vērtība ir aptuveni 2 miljardi EUR, kas ir līdzvērtīgi aptuveni 4,2 % no IKP, galvenokārt sniedz likviditātes atbalstu uzņēmumiem. Pakete ietver valsts garantiju shēmu ar banku starpniecību, kas ļauj piešķirt valsts garantētus aizdevumus lieliem uzņēmumiem līdz 70 % apmērā no pamatsummas un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) līdz 80 % apmērā no pamatsummas. Nodokļu maksājumu atlikšana, atbrīvojumi no sociālajām iemaksām un publisko iestāžu līgumsaistību maksājumu paātrināšana ir iecerēta tam, lai palīdzētu uzņēmumiem mazināt problēmas ar likviditāti un ar piekļuvi finansējumam. |
| --- | --- |

(18)

Līdz 2020. gada aprīļa beigām Slovēnijas iestādes atbilstoši pagaidu regulējumam valsts atbalsta pasākumiem (Komisija regulējumu pieņēma 2020. gada 19. marta paziņojumā) bija pieņēmušas divus pasākumu kopumus, lai izlīdzinātu Covid-19 satricinājumu. Pirmais satricinājuma mazināšanas pasākumu kopums, kura vērtība ir aptuveni 3,1 miljardi EUR, kas atbilst aptuveni 6,4 % no IKP, galvenokārt ir vērsts uz nodarbinātības un sociāli neaizsargāto grupu aizsardzību. Valsts sedz darba samaksas kompensāciju, slimības pabalstu un sociālā nodrošinājuma iemaksas darbinieku pagaidu atlaišanas gadījumos, kā arī pensijas apdrošināšanas iemaksas darbiniekiem, kas paliek darba vietā. Lai atvieglotu uzņēmumu un mājsaimniecību likviditātes ierobežojumus, aizdevumu apkalpošanu var atlikt uz laiku līdz 12 mēnešiem. Otrā pakete, kuras vērtība ir aptuveni 2 miljardi EUR, kas ir līdzvērtīgi aptuveni 4,2 % no IKP, galvenokārt sniedz likviditātes atbalstu uzņēmumiem. Pakete ietver valsts garantiju shēmu ar banku starpniecību, kas ļauj piešķirt valsts garantētus aizdevumus lieliem uzņēmumiem līdz 70 % apmērā no pamatsummas un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) līdz 80 % apmērā no pamatsummas. Nodokļu maksājumu atlikšana, atbrīvojumi no sociālajām iemaksām un publisko iestāžu līgumsaistību maksājumu paātrināšana ir iecerēta tam, lai palīdzētu uzņēmumiem mazināt problēmas ar likviditāti un ar piekļuvi finansējumam.

| (19) | Pieaugot pieprasījumam pēc veselības aprūpes pakalpojumiem Covid-19 krīzes sākumā, Slovēnija saskarās ar grūtībām nodrošināt pietiekamu veselības aprūpes kapacitāti. Vīrusa uzliesmojums ir atklājis strukturālas problēmas veselības aprūpes sistēmā. Piemēram, salīdzinoši zemais ārstu blīvums ir papildu problēma cīņā pret epidēmiju. Tādēļ ir svarīgi pieņemt darbā vairāk apmācītu veselības aprūpes darbinieku, aizsargāt viņu darba apstākļus un nodarbināt viņus tur, kur tas visvairāk vajadzīgs. Izšķiroša nozīme ir tādas diagnostikas, testu un e-veselības rīku ieviešanai, kas ļauj veikt turpmākus pasākumus un telemedicīnu. Svarīgi ir arī tādi mērķtiecīgi pētījumi un inovatīvi risinājumi, kas palīdz sabiedrības veselības dienestiem vākt un izmantot anonimizētus datus, lai pieņemtu uz informāciju balstītus lēmumus. Krīze uzsver nepieciešamību aizsargāt finansēšanas spējas veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmām, kurās abās vēl jāveic strukturālas reformas. Jauna veselības aprūpes un veselības apdrošināšanas tiesību akta savlaicīga pieņemšana un īstenošana, veselības aprūpes sistēmas finanšu avotu paplašināšana un finanšu rezervju izveide mazinās finanšu resursu svārstības ekonomikas cikla laikā. Ilgtermiņa aprūpes tiesību akta trūkums ir ierobežojis Slovēnijas spēju cīnīties pret Covid-19 pandēmiju visvairāk skartajās aprūpes sistēmas vietās. Tā kā vecāka gadagājuma cilvēkiem, cilvēkiem ar invaliditāti un cilvēkiem ar hroniskām slimībām ir paaugstināts smagas slimības risks vīrusa dēļ, ir jāpieliek ievērojamas papildu pūles, lai nodrošinātu kvalitatīvus ilgtermiņa aprūpes pakalpojumus ciešā saistībā ar veselības aprūpes pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(19)

Pieaugot pieprasījumam pēc veselības aprūpes pakalpojumiem Covid-19 krīzes sākumā, Slovēnija saskarās ar grūtībām nodrošināt pietiekamu veselības aprūpes kapacitāti. Vīrusa uzliesmojums ir atklājis strukturālas problēmas veselības aprūpes sistēmā. Piemēram, salīdzinoši zemais ārstu blīvums ir papildu problēma cīņā pret epidēmiju. Tādēļ ir svarīgi pieņemt darbā vairāk apmācītu veselības aprūpes darbinieku, aizsargāt viņu darba apstākļus un nodarbināt viņus tur, kur tas visvairāk vajadzīgs. Izšķiroša nozīme ir tādas diagnostikas, testu un e-veselības rīku ieviešanai, kas ļauj veikt turpmākus pasākumus un telemedicīnu. Svarīgi ir arī tādi mērķtiecīgi pētījumi un inovatīvi risinājumi, kas palīdz sabiedrības veselības dienestiem vākt un izmantot anonimizētus datus, lai pieņemtu uz informāciju balstītus lēmumus. Krīze uzsver nepieciešamību aizsargāt finansēšanas spējas veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmām, kurās abās vēl jāveic strukturālas reformas. Jauna veselības aprūpes un veselības apdrošināšanas tiesību akta savlaicīga pieņemšana un īstenošana, veselības aprūpes sistēmas finanšu avotu paplašināšana un finanšu rezervju izveide mazinās finanšu resursu svārstības ekonomikas cikla laikā. Ilgtermiņa aprūpes tiesību akta trūkums ir ierobežojis Slovēnijas spēju cīnīties pret Covid-19 pandēmiju visvairāk skartajās aprūpes sistēmas vietās. Tā kā vecāka gadagājuma cilvēkiem, cilvēkiem ar invaliditāti un cilvēkiem ar hroniskām slimībām ir paaugstināts smagas slimības risks vīrusa dēļ, ir jāpieliek ievērojamas papildu pūles, lai nodrošinātu kvalitatīvus ilgtermiņa aprūpes pakalpojumus ciešā saistībā ar veselības aprūpes pakalpojumiem.

| (20) | Covid-19 pandēmijas izraisītā veselības un ekonomikas krīze ir radījusi vēl nepieredzētu spiedienu uz Slovēnijas darba tirgu un sociālās aizsardzības sistēmu. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 7 %, bet 2021. gadā mazināsies līdz 5,1 %. Lai ierobežotu straujo bezdarba pieaugumu visvairāk skartajās nozarēs, Slovēnija ir reaģējusi, pieņemot visaptverošu politiku, kurā preventīvie pasākumi apvienoti ar pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt darba ņēmēju ātru atgriešanos darba tirgū. Nozīmīgajiem politikas risinājumiem, kas izstrādāti, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, vajadzētu būt vērstiem uz to, lai panāktu noturīgu un taisnīgu ekonomikas atveseļošanu, stiprinot pašreizējo aktīva darba tirgus politiku un nodarbinātības saglabāšanas shēmas, tostarp saīsināta darbalaika shēmas, un ieviešot citu uzņēmumiem paredzētu atbalstu ar noteiktu termiņu, piemēram, algas subsīdijas un atbrīvojumus no sociālā nodrošinājuma iemaksām. Šie pasākumi palīdzētu mazināt ienākumu zaudējumus visiem darba ņēmējiem, tostarp tiem, kuri strādā nestandarta nodarbinātībā, kā arī pašnodarbinātām personām. Elastīgs darba režīms, tostarp darba vietas elastīgums (piemēram, noteikumi par tāldarbu), darbalaika elastīgums (piemēram, noteikumi par elastīgu darbalaiku) un darba organizācijas elastīgums (piemēram, uzņēmuma iekšējie pakalpojumi) var būtiski saglabāt nodarbinātību ierobežošanas pasākumu laikā un atsākot saimniecisko darbību. Uzņēmējdarbības gara veicināšanai būs izšķiroša nozīme, lai atjaunotu ekonomiku un veiktu nepieciešamās korekcijas pēc Covid-19 krīzes. Tādēļ ir īpaši svarīgi atbalstīt pašnodarbinātās personas, samazinot administratīvo slogu un finansiālo neizdevīgumu salīdzinājumā ar darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

(20)

Covid-19 pandēmijas izraisītā veselības un ekonomikas krīze ir radījusi vēl nepieredzētu spiedienu uz Slovēnijas darba tirgu un sociālās aizsardzības sistēmu. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 7 %, bet 2021. gadā mazināsies līdz 5,1 %. Lai ierobežotu straujo bezdarba pieaugumu visvairāk skartajās nozarēs, Slovēnija ir reaģējusi, pieņemot visaptverošu politiku, kurā preventīvie pasākumi apvienoti ar pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt darba ņēmēju ātru atgriešanos darba tirgū. Nozīmīgajiem politikas risinājumiem, kas izstrādāti, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, vajadzētu būt vērstiem uz to, lai panāktu noturīgu un taisnīgu ekonomikas atveseļošanu, stiprinot pašreizējo aktīva darba tirgus politiku un nodarbinātības saglabāšanas shēmas, tostarp saīsināta darbalaika shēmas, un ieviešot citu uzņēmumiem paredzētu atbalstu ar noteiktu termiņu, piemēram, algas subsīdijas un atbrīvojumus no sociālā nodrošinājuma iemaksām. Šie pasākumi palīdzētu mazināt ienākumu zaudējumus visiem darba ņēmējiem, tostarp tiem, kuri strādā nestandarta nodarbinātībā, kā arī pašnodarbinātām personām. Elastīgs darba režīms, tostarp darba vietas elastīgums (piemēram, noteikumi par tāldarbu), darbalaika elastīgums (piemēram, noteikumi par elastīgu darbalaiku) un darba organizācijas elastīgums (piemēram, uzņēmuma iekšējie pakalpojumi) var būtiski saglabāt nodarbinātību ierobežošanas pasākumu laikā un atsākot saimniecisko darbību. Uzņēmējdarbības gara veicināšanai būs izšķiroša nozīme, lai atjaunotu ekonomiku un veiktu nepieciešamās korekcijas pēc Covid-19 krīzes. Tādēļ ir īpaši svarīgi atbalstīt pašnodarbinātās personas, samazinot administratīvo slogu un finansiālo neizdevīgumu salīdzinājumā ar darba ņēmējiem.

| (21) | Lai mazinātu Covid-19 krīzes sociālo ietekmi, ir būtiski, lai Slovēnija turpinātu nodrošināt atbilstošu sociālo pabalstu kopumu. Tādēļ būs regulāri jāuzrauga krīzes ietekme uz nabadzību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš vecāka gadagājuma cilvēkiem, jo īpaši vecāka gadagājuma sievietēm, kurām nabadzības vai sociālās atstumtības riska rādītāji jau pirms krīzes bija augstāki nekā vidēji ES. Paredzams, ka grozījumi pensiju tiesību aktos, ko Nacionālā asambleja pieņēma 2019. gada novembrī, uzlabos jaunpienākušo pensionāru pensiju adekvātumu, savukārt pašreizējie pensionāri, tostarp tie, kas atrodas uz nabadzības sliekšņa vai zem tā, no tā negūs labumu. Papildu finansiālais atbalsts, kas tiek piedāvāts organizācijām, kas darbojas pirmajās līnijās, nodrošinātu, ka Covid-19 pandēmija nesamērīgi neskar cilvēkus, kuriem draud sociālā atstumtība, un ka tiek apmierinātas viņu pamatvajadzības, piemēram, ikdienas pārtika un veselības aprūpe. |
| --- | --- |

(21)

Lai mazinātu Covid-19 krīzes sociālo ietekmi, ir būtiski, lai Slovēnija turpinātu nodrošināt atbilstošu sociālo pabalstu kopumu. Tādēļ būs regulāri jāuzrauga krīzes ietekme uz nabadzību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš vecāka gadagājuma cilvēkiem, jo īpaši vecāka gadagājuma sievietēm, kurām nabadzības vai sociālās atstumtības riska rādītāji jau pirms krīzes bija augstāki nekā vidēji ES. Paredzams, ka grozījumi pensiju tiesību aktos, ko Nacionālā asambleja pieņēma 2019. gada novembrī, uzlabos jaunpienākušo pensionāru pensiju adekvātumu, savukārt pašreizējie pensionāri, tostarp tie, kas atrodas uz nabadzības sliekšņa vai zem tā, no tā negūs labumu. Papildu finansiālais atbalsts, kas tiek piedāvāts organizācijām, kas darbojas pirmajās līnijās, nodrošinātu, ka Covid-19 pandēmija nesamērīgi neskar cilvēkus, kuriem draud sociālā atstumtība, un ka tiek apmierinātas viņu pamatvajadzības, piemēram, ikdienas pārtika un veselības aprūpe.

| (22) | Likviditātes pasākumi uzņēmumiem tika ieviesti 2020. gada aprīlī, bet joprojām pastāv dzīvotspējīgi uzņēmumi, piemēram, mazāki inovatīvi un strauji augoši uzņēmumi, kuriem nav pietiekamas kredītvēstures, kas ļautu bankām pamatot aizdevumu izsniegšanu šiem uzņēmumiem. Varētu būt nepieciešama labāka piekļuve alternatīvam finansējumam, tostarp pašu kapitāla finanšu instrumentiem (piemēram, riska kapitālam), jo īpaši tādās valstīs kā Slovēnija, kur kapitāla tirgi nav pietiekami attīstīti. Slovēnijas esošos pašu kapitāla instrumentus varētu izmantot kā iespēju novirzīt atbalsta līdzekļus tiem uzņēmumiem, kas veiksmīgi izkļūst no krīzes, piemēram, inovatīviem MVU, jaunuzņēmumiem un augošiem uzņēmumiem, kā to plānojušas citas dalībvalstis. Savienības noteikumos paredzēto aizsardzības pasākumu piemērošana nodrošinās, ka šāda līdzekļu iepludināšana negatīvi neietekmēs uzņēmumu efektivitāti vai ekonomisko konkurenci. |
| --- | --- |

(22)

Likviditātes pasākumi uzņēmumiem tika ieviesti 2020. gada aprīlī, bet joprojām pastāv dzīvotspējīgi uzņēmumi, piemēram, mazāki inovatīvi un strauji augoši uzņēmumi, kuriem nav pietiekamas kredītvēstures, kas ļautu bankām pamatot aizdevumu izsniegšanu šiem uzņēmumiem. Varētu būt nepieciešama labāka piekļuve alternatīvam finansējumam, tostarp pašu kapitāla finanšu instrumentiem (piemēram, riska kapitālam), jo īpaši tādās valstīs kā Slovēnija, kur kapitāla tirgi nav pietiekami attīstīti. Slovēnijas esošos pašu kapitāla instrumentus varētu izmantot kā iespēju novirzīt atbalsta līdzekļus tiem uzņēmumiem, kas veiksmīgi izkļūst no krīzes, piemēram, inovatīviem MVU, jaunuzņēmumiem un augošiem uzņēmumiem, kā to plānojušas citas dalībvalstis. Savienības noteikumos paredzēto aizsardzības pasākumu piemērošana nodrošinās, ka šāda līdzekļu iepludināšana negatīvi neietekmēs uzņēmumu efektivitāti vai ekonomisko konkurenci.

| (23) | Covid-19 krīze ir nopietni ietekmējusi pēc visiem citiem parametriem dzīvotspējīgu uzņēmumu un mājsaimniecību spēju nomaksāt rēķinus. Ja nekas netiktu darīts, liela daļa privātā sektora kļūtu maksātnespējīga. Viens no uzņēmumu likviditātes nodrošināšanas pasākumiem, ko ieviesusi Slovēnijas valdība, ir nefinanšu sabiedrībām un mājsaimniecībām piemērotais 12 mēnešu moratorijs ienākumus nesošu banku aizdevumu atmaksai. Šo un līdzīgu pasākumu efektivitāte un lietderība ir rūpīgi jāizvērtē un jāuzrauga. Būtu arī ātri jānovērš jebkāda šo pasākumu negatīvā ietekme, lai visos gadījumos nodrošinātu finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

(23)

Covid-19 krīze ir nopietni ietekmējusi pēc visiem citiem parametriem dzīvotspējīgu uzņēmumu un mājsaimniecību spēju nomaksāt rēķinus. Ja nekas netiktu darīts, liela daļa privātā sektora kļūtu maksātnespējīga. Viens no uzņēmumu likviditātes nodrošināšanas pasākumiem, ko ieviesusi Slovēnijas valdība, ir nefinanšu sabiedrībām un mājsaimniecībām piemērotais 12 mēnešu moratorijs ienākumus nesošu banku aizdevumu atmaksai. Šo un līdzīgu pasākumu efektivitāte un lietderība ir rūpīgi jāizvērtē un jāuzrauga. Būtu arī ātri jānovērš jebkāda šo pasākumu negatīvā ietekme, lai visos gadījumos nodrošinātu finanšu stabilitāti.

| (24) | Grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, jo īpaši mazākiem uzņēmumiem, ir vajadzīga ne tikai likviditāte un finansējums, bet arī labvēlīga uzņēmējdarbības vide. Tas ietver ne tikai Covid-19 palīdzības pasākumu ātru un nebirokrātisku īstenošanu, bet arī daudz ko citu. Valsts lielais regulatīvais un administratīvais slogs rada izmaksas, ko grūtībās nonākuši uzņēmumi šajos sarežģītajos laikos vienkārši nevar atļauties. Birokrātijas samazināšana, kas saistīta, piemēram, ar atļaujām, ziņošanas pienākumiem un nodokļu procedūrām, ir efektīvs veids, kā nodrošināt tūlītējus, ievērojamus atvieglojumus uzņēmumiem, neradot slogu valsts budžetam un netiešā veidā – nodokļu maksātājiem. Noteikumu modernizēšana ļaus speciālistiem piedāvāt rentablākus un inovatīvākus pakalpojumus, kas uzņēmumiem tagad ir vajadzīgi. Slovēnija ir izveidojusi instrumentus administratīvā sloga samazināšanai, tostarp “vienoto dokumentu” un “MVU testu”. Šos jaunos rīkus tagad var maksimāli izmantot, lai sniegtu tūlītēju atbalstu. Krīze radīs papildu noslogojumu komercstrīdu izšķiršanas un ekonomisko noziegumu kriminālvajāšanas procedūrām. Maksātnespējas regulējumā lielāka uzmanība būs jāpievērš arī tam, lai izvairītos no maksātnespējas, kas saistīta ar krīzi, lai ātri likvidētu dzīvotnespējīgus uzņēmumus un lai sniegtu otro iespēju iesaistītajām personām. |
| --- | --- |

(24)

Grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, jo īpaši mazākiem uzņēmumiem, ir vajadzīga ne tikai likviditāte un finansējums, bet arī labvēlīga uzņēmējdarbības vide. Tas ietver ne tikai Covid-19 palīdzības pasākumu ātru un nebirokrātisku īstenošanu, bet arī daudz ko citu. Valsts lielais regulatīvais un administratīvais slogs rada izmaksas, ko grūtībās nonākuši uzņēmumi šajos sarežģītajos laikos vienkārši nevar atļauties. Birokrātijas samazināšana, kas saistīta, piemēram, ar atļaujām, ziņošanas pienākumiem un nodokļu procedūrām, ir efektīvs veids, kā nodrošināt tūlītējus, ievērojamus atvieglojumus uzņēmumiem, neradot slogu valsts budžetam un netiešā veidā – nodokļu maksātājiem. Noteikumu modernizēšana ļaus speciālistiem piedāvāt rentablākus un inovatīvākus pakalpojumus, kas uzņēmumiem tagad ir vajadzīgi. Slovēnija ir izveidojusi instrumentus administratīvā sloga samazināšanai, tostarp “vienoto dokumentu” un “MVU testu”. Šos jaunos rīkus tagad var maksimāli izmantot, lai sniegtu tūlītēju atbalstu. Krīze radīs papildu noslogojumu komercstrīdu izšķiršanas un ekonomisko noziegumu kriminālvajāšanas procedūrām. Maksātnespējas regulējumā lielāka uzmanība būs jāpievērš arī tam, lai izvairītos no maksātnespējas, kas saistīta ar krīzi, lai ātri likvidētu dzīvotnespējīgus uzņēmumus un lai sniegtu otro iespēju iesaistītajām personām.

| (25) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Viena no šādām investīcijām varētu būt zaļās pārkārtošanās veicināšana ar ilgtspējīgiem projektiem, piemēram, atteikšanās no ogļraktuvēm un ar oglēm darbināmas elektroenerģijas ražošanas. Investīcijas pārejā uz zaļo ekonomiku, kā aprakstīts Slovēnijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, var palīdzēt sniegt īstermiņa stimulu, lai atgūtos no Covid-19 pandēmijas un vidējā termiņā pēc tās. Tas var ietvert pašreiz zemā atjaunojamo energoresursu īpatsvara palielināšanu, enerģētikas infrastruktūras stiprināšanu, gaisa piesārņojuma mazināšanu, kas Slovēnijas apdzīvotajās vietās un pilsētās pārsniedz ES vidējo rādītāju, aprites ekonomikas stiprināšanu, sociālās uzņēmējdarbības atbalstīšanu un centienu paātrināšanu, lai ierobežotu iespējamo ietekmi uz reģioniem un nozarēm, kuras pāreja skar visvairāk. Pašreizējais emisiju samazinājums būtu īslaicīgs, ja ekonomikas atveseļošanas paketēs pienācīga uzmanība netiks veltīta investīcijām tīrā enerģijā un klimata jomā, kā rezultātā Slovēnija atpaliktu no saviem klimata mērķrādītājiem. 2021.–2027. gada laikposmam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Slovēnijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Slovēnijai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(25)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Viena no šādām investīcijām varētu būt zaļās pārkārtošanās veicināšana ar ilgtspējīgiem projektiem, piemēram, atteikšanās no ogļraktuvēm un ar oglēm darbināmas elektroenerģijas ražošanas. Investīcijas pārejā uz zaļo ekonomiku, kā aprakstīts Slovēnijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, var palīdzēt sniegt īstermiņa stimulu, lai atgūtos no Covid-19 pandēmijas un vidējā termiņā pēc tās. Tas var ietvert pašreiz zemā atjaunojamo energoresursu īpatsvara palielināšanu, enerģētikas infrastruktūras stiprināšanu, gaisa piesārņojuma mazināšanu, kas Slovēnijas apdzīvotajās vietās un pilsētās pārsniedz ES vidējo rādītāju, aprites ekonomikas stiprināšanu, sociālās uzņēmējdarbības atbalstīšanu un centienu paātrināšanu, lai ierobežotu iespējamo ietekmi uz reģioniem un nozarēm, kuras pāreja skar visvairāk. Pašreizējais emisiju samazinājums būtu īslaicīgs, ja ekonomikas atveseļošanas paketēs pienācīga uzmanība netiks veltīta investīcijām tīrā enerģijā un klimata jomā, kā rezultātā Slovēnija atpaliktu no saviem klimata mērķrādītājiem. 2021.–2027. gada laikposmam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Slovēnijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Slovēnijai optimāli izmantot minēto fondu.

| (26) | Lai ekonomika atveseļošana sevī ietvertu ilgtspējības principu, būs vajadzīgas investīcijas ar mērķi pilnveidot ilgtspējīgu transportu un atbalstīt sabiedrisko pasažieru transportu un ilgtspējīgus savienojumus, jo īpaši dzelzceļa jomā. Covid-19 krīze ir radījusi papildu problēmas kravu un tranzīta pārvadājumiem, un, lai gan Slovēnija ir veikusi nepieciešamos pasākumus un sekmējusi preču, jo īpaši kritiski svarīgu preču, plūsmu, tā negatīvi ietekmēs valsts ekonomikas izaugsmi. |
| --- | --- |

(26)

Lai ekonomika atveseļošana sevī ietvertu ilgtspējības principu, būs vajadzīgas investīcijas ar mērķi pilnveidot ilgtspējīgu transportu un atbalstīt sabiedrisko pasažieru transportu un ilgtspējīgus savienojumus, jo īpaši dzelzceļa jomā. Covid-19 krīze ir radījusi papildu problēmas kravu un tranzīta pārvadājumiem, un, lai gan Slovēnija ir veikusi nepieciešamos pasākumus un sekmējusi preču, jo īpaši kritiski svarīgu preču, plūsmu, tā negatīvi ietekmēs valsts ekonomikas izaugsmi.

| (27) | Izejas un atveseļošanas stratēģijas ietvaros būs svarīgi atbalstīt investīcijas pētniecībā un inovācijā, kas ir ļoti būtisks produktivitātes un ekonomiskās izaugsmes virzītājspēks. Pat pirms krīzes Slovēnija tika novērtēta tikai kā “mērena novatore”, kas palēnināja tās centienus panākt valstis ar labāko sniegumu. Uzņēmējdarbības sektors ir atbildīgs par 75 % no izdevumiem pētniecībai un izstrādei. Ekonomikas lejupslīde no jauna apdraud pētniecību un izstrādi un inovāciju uzņēmumos. Salīdzinoši zemie inovācijas rādītāji, jo īpaši MVU vidū, palēnina Covid-19 krīzē nepieciešamo inovatīvu uzņēmējdarbības procesu un risinājumu izstrādi un izplatīšanu. Ir vajadzīgas investīcijas, lai palīdzētu inovatīviem MVU, tostarp jaunuzņēmumiem, kuru darbība ir saistīta ar jaunām tehnoloģijām un radikālām inovācijām, paplašināt ražošanu. Sadarbība starp akadēmiskajām aprindām un uzņēmumiem galvenokārt attiecas tikai uz vidējo un augsto tehnoloģiju nozarēm. Pētniecības organizāciju un augstākās izglītības iestāžu izveidoto zināšanu nodošanas biroju efektivitāte ievērojami atšķiras. Saiknei starp akadēmiskajām aprindām un uzņēmumiem ir būtiska nozīme, lai sekmīgi pārvērstu zināšanas inovācijā, uzlabotu valsts pētniecības un inovācijas rādītājus un veicinātu ekonomikas izaugsmi. Publiskie izdevumi pētniecības un izstrādes jomā bija pieticīgi un daļēji atkarīgi no Savienības struktūrfondiem. Lai atgūtos no šīs krīzes, prioritāte būs jāpiešķir publiskām investīcijām pētniecībā un inovācijā, tostarp tehnoloģiskajā un lietišķajā pētniecībā. |
| --- | --- |

(27)

Izejas un atveseļošanas stratēģijas ietvaros būs svarīgi atbalstīt investīcijas pētniecībā un inovācijā, kas ir ļoti būtisks produktivitātes un ekonomiskās izaugsmes virzītājspēks. Pat pirms krīzes Slovēnija tika novērtēta tikai kā “mērena novatore”, kas palēnināja tās centienus panākt valstis ar labāko sniegumu. Uzņēmējdarbības sektors ir atbildīgs par 75 % no izdevumiem pētniecībai un izstrādei. Ekonomikas lejupslīde no jauna apdraud pētniecību un izstrādi un inovāciju uzņēmumos. Salīdzinoši zemie inovācijas rādītāji, jo īpaši MVU vidū, palēnina Covid-19 krīzē nepieciešamo inovatīvu uzņēmējdarbības procesu un risinājumu izstrādi un izplatīšanu. Ir vajadzīgas investīcijas, lai palīdzētu inovatīviem MVU, tostarp jaunuzņēmumiem, kuru darbība ir saistīta ar jaunām tehnoloģijām un radikālām inovācijām, paplašināt ražošanu. Sadarbība starp akadēmiskajām aprindām un uzņēmumiem galvenokārt attiecas tikai uz vidējo un augsto tehnoloģiju nozarēm. Pētniecības organizāciju un augstākās izglītības iestāžu izveidoto zināšanu nodošanas biroju efektivitāte ievērojami atšķiras. Saiknei starp akadēmiskajām aprindām un uzņēmumiem ir būtiska nozīme, lai sekmīgi pārvērstu zināšanas inovācijā, uzlabotu valsts pētniecības un inovācijas rādītājus un veicinātu ekonomikas izaugsmi. Publiskie izdevumi pētniecības un izstrādes jomā bija pieticīgi un daļēji atkarīgi no Savienības struktūrfondiem. Lai atgūtos no šīs krīzes, prioritāte būs jāpiešķir publiskām investīcijām pētniecībā un inovācijā, tostarp tehnoloģiskajā un lietišķajā pētniecībā.

| (28) | Digitālajai pārveidei būs izšķiroša nozīme ekonomikas atveseļošanā pēc Covid-19 krīzes. Valsts potenciālu šajā jomā ilustrēja tāldarba shēmu un tiešsaistes tirdzniecības risinājumu straujā izvēršana dažos Slovēnijas uzņēmumos krīzes sākumā. Lielāka digitalizācija uzņēmējdarbības modeļos un ražošanas procesos šīs pārmaiņas atraisītu arī citās ekonomikas nozarēs. Slovēnija var balstīties uz esošajām zināšanām un izcilām spējām robotikas, mākslīgā intelekta un blokķēdes tehnoloģiju jomā, lai atbalstītu digitalizācijas paplašināšanu, aptverot mazāk attīstītas tradicionālās nozares. Pašlaik pieejamo publiskā sektora datu plašā klāsta atkārtota izmantošana varētu atbalstīt inovāciju un lielo datu ekonomiku. Darbinieku digitālo prasmju uzlabošana varētu salīdzinoši ātri palielināt viņu nodarbināmību un atbalstīt ekonomikas atveseļošanu. Lietotājdraudzīgu e-pārvaldes pakalpojumu un digitālo publisko pakalpojumu ieviešana palīdzētu vēl vairāk samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem. Kaut arī virkne tiešsaistes publisko pakalpojumu jau ir pieejami, lai tos sāktu izmantot privātpersonas un uzņēmumi, būs vajadzīgi centieni palielināt iedzīvotāju uzticēšanos tiešsaistes darījumiem un to drošībai (piemēram, valsts elektroniskā identifikatora ieviešana, kiberdrošība un privātuma aizsardzības mehānismi). Ātrdarbīgi un uzticami platjoslas savienojumi (fiksētie un mobilie), tostarp lauku apvidos, ir neaizstājami, lai attīstītu nozīmīgus sociālos un ekonomiskos pakalpojumus tiešsaistē. 5G tīklu izvēršana ir atkarīga no savlaicīgas 5G spektra piešķiršanas. |
| --- | --- |

(28)

Digitālajai pārveidei būs izšķiroša nozīme ekonomikas atveseļošanā pēc Covid-19 krīzes. Valsts potenciālu šajā jomā ilustrēja tāldarba shēmu un tiešsaistes tirdzniecības risinājumu straujā izvēršana dažos Slovēnijas uzņēmumos krīzes sākumā. Lielāka digitalizācija uzņēmējdarbības modeļos un ražošanas procesos šīs pārmaiņas atraisītu arī citās ekonomikas nozarēs. Slovēnija var balstīties uz esošajām zināšanām un izcilām spējām robotikas, mākslīgā intelekta un blokķēdes tehnoloģiju jomā, lai atbalstītu digitalizācijas paplašināšanu, aptverot mazāk attīstītas tradicionālās nozares. Pašlaik pieejamo publiskā sektora datu plašā klāsta atkārtota izmantošana varētu atbalstīt inovāciju un lielo datu ekonomiku. Darbinieku digitālo prasmju uzlabošana varētu salīdzinoši ātri palielināt viņu nodarbināmību un atbalstīt ekonomikas atveseļošanu. Lietotājdraudzīgu e-pārvaldes pakalpojumu un digitālo publisko pakalpojumu ieviešana palīdzētu vēl vairāk samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem. Kaut arī virkne tiešsaistes publisko pakalpojumu jau ir pieejami, lai tos sāktu izmantot privātpersonas un uzņēmumi, būs vajadzīgi centieni palielināt iedzīvotāju uzticēšanos tiešsaistes darījumiem un to drošībai (piemēram, valsts elektroniskā identifikatora ieviešana, kiberdrošība un privātuma aizsardzības mehānismi). Ātrdarbīgi un uzticami platjoslas savienojumi (fiksētie un mobilie), tostarp lauku apvidos, ir neaizstājami, lai attīstītu nozīmīgus sociālos un ekonomiskos pakalpojumus tiešsaistē. 5G tīklu izvēršana ir atkarīga no savlaicīgas 5G spektra piešķiršanas.

| (29) | Covid-19 pārvietošanās ierobežojumu laikā parastās nodarbības visos izglītības līmeņos ir aizstātas ar attālinātām mācībām. Lai mācītos tiešsaistē, ir vajadzīga atbilstoša digitālā infrastruktūra, izglītības materiāli un skolotāji ar vajadzīgajām prasmēm un atbalstu efektīvai mācīšanai. Visiem izglītojamajiem, jo īpaši neaizsargātām grupām, tostarp personām ar invaliditāti un personām no lauku apvidiem, ir jābūt pienācīgai piekļuvei attālinātām mācībām un pienācīgām digitālajām prasmēm, lai pilnā mērā gūtu labumu no attālinātām mācībām. Digitālajām kompetencēm būtu jāpievērš lielāka uzmanība skolu mācību programmās, jo īpaši, lai uzlabotu darba ņēmēju prasmes. Tas ļautu plašāk izmantot tāldarbu un digitālos pakalpojumus, labāk pieskaņot digitālās prasmes darba tirgus prasībām, kā arī iekļaut mazāk aizsargātas grupas, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēkus vai lauku apvidos dzīvojošus cilvēkus. |
| --- | --- |

(29)

Covid-19 pārvietošanās ierobežojumu laikā parastās nodarbības visos izglītības līmeņos ir aizstātas ar attālinātām mācībām. Lai mācītos tiešsaistē, ir vajadzīga atbilstoša digitālā infrastruktūra, izglītības materiāli un skolotāji ar vajadzīgajām prasmēm un atbalstu efektīvai mācīšanai. Visiem izglītojamajiem, jo īpaši neaizsargātām grupām, tostarp personām ar invaliditāti un personām no lauku apvidiem, ir jābūt pienācīgai piekļuvei attālinātām mācībām un pienācīgām digitālajām prasmēm, lai pilnā mērā gūtu labumu no attālinātām mācībām. Digitālajām kompetencēm būtu jāpievērš lielāka uzmanība skolu mācību programmās, jo īpaši, lai uzlabotu darba ņēmēju prasmes. Tas ļautu plašāk izmantot tāldarbu un digitālos pakalpojumus, labāk pieskaņot digitālās prasmes darba tirgus prasībām, kā arī iekļaut mazāk aizsargātas grupas, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēkus vai lauku apvidos dzīvojošus cilvēkus.

| (30) | Slovēnijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(30)

Slovēnijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (31) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Slovēnija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(31)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Slovēnija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (32) | Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Slovēnijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes. |
| --- | --- |

(32)

Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Slovēnijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes.

| (33) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Slovēnijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Slovēnijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Slovēnijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(33)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Slovēnijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Slovēnijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Slovēnijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (34) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (9) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(34)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (9) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Slovēnijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Nodrošināt veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmas noturību, tostarp, garantējot pietiekamu apgādi ar kritiski svarīgiem medicīniskiem izstrādājumiem un novēršot veselības aprūpes darbinieku trūkumu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mazināt Covid-19 krīzes ietekmi uz sociālo jomu un nodarbinātību, tostarp, nodrošinot pienācīgu ienākumu kompensēšanu un sociālo aizsardzību, paplašinot saīsināta darbalaika shēmas un izmantojot elastīgu darba režīmu. Parūpēties, lai šie pasākumi nodrošinātu adekvātu aizsardzību nestandarta darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Turpināt ātri īstenot pasākumus, lai nodrošinātu likviditāti un finansējumu uzņēmumiem un mājsaimniecībām un samazinātu administratīvo slogu. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai atbalstītu ekonomikas atveseļošanu. Ievirzīt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, vides infrastruktūru, ilgtspējīgu transportu, pētniecību un inovāciju un 5G tīkla izvēršanu. Veicināt uzņēmumu digitālās spējas un stiprināt digitālās prasmes, e-komerciju un e-veselību. |
| --- | --- |

3.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 143. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  OV C 320, 10.9.2018., 103. lpp.

7

(8)  Valdības neto primāros izdevumus veido kopējie valdības izdevumi, izņemot procentu izdevumus, izdevumus saistībā ar Savienības programmām, kas ir pilnībā izlīdzināti ar ienākumiem no Savienības fondiem, un nediskrecionāras izmaiņas saistībā ar bezdarbnieku pabalstu izdevumiem. Valsts finansētā bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis ir izlīdzināts četru gadu laikposmā. Ir ņemti vērā tiesību aktos paredzētie diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā ir atskaitīti.

8

(9)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

9

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/164 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/164

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Slovākijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2020. gada stabilitātes programmu

(2020/C 282/25)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Slovākija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Slovākija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Slovākiju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Slovākija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Slovākijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Slovākiju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Slovākija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Slovākijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu adekvātus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu adekvātus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Slovākija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Slovākija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu un infrastruktūras trūkumu dēļ dažādos reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas ir saistīts ar reģionālo atšķirību palielināšanās būtisku risku Slovākijā, jo īpaši starp galvaspilsētu un Slovākijas rietumu daļu, no vienas puses, un Slovākijas austrumu un dienvidaustrumu daļu, no otras puses. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu un infrastruktūras trūkumu dēļ dažādos reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas ir saistīts ar reģionālo atšķirību palielināšanās būtisku risku Slovākijā, jo īpaši starp galvaspilsētu un Slovākijas rietumu daļu, no vienas puses, un Slovākijas austrumu un dienvidaustrumu daļu, no otras puses. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Slovākija savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu iesniedza 2020. gada 18. maijā. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Slovākija savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu iesniedza 2020. gada 18. maijā. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Slovākiju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. |
| --- | --- |

(11)

Uz Slovākiju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa.

| (12) | Padome 2018. gada 13. jūlijā ieteica Slovākijai nodrošināt, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums (7) nepārsniedz 4,1 % 2019. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,5 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP). Komisijas kopējais novērtējums apstiprina būtisku novirzi no ieteiktās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa strukturālo mērķi 2019. gadā un 2018. un 2019. gadā, aplūkojot abus kopā. Tomēr, ņemot vērā vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu, Slovākijai nav jāveic papildu pasākumi saskaņā ar būtiskas novirzes procedūru. |
| --- | --- |

(12)

Padome 2018. gada 13. jūlijā ieteica Slovākijai nodrošināt, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums (7) nepārsniedz 4,1 % 2019. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,5 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP). Komisijas kopējais novērtējums apstiprina būtisku novirzi no ieteiktās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa strukturālo mērķi 2019. gadā un 2018. un 2019. gadā, aplūkojot abus kopā. Tomēr, ņemot vērā vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu, Slovākijai nav jāveic papildu pasākumi saskaņā ar būtiskas novirzes procedūru.

| (13) | Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, deficīts palielināsies no 1,3 % no IKP 2019. gadā līdz 8,4 % no IKP 2020. gadā. Tiek prognozēts, ka deficīts samazināsies līdz 4,9 % no IKP 2021. gadā, līdz 3,7 % no IKP 2022. gadā un sasniegs 2,9 % no IKP 2023. gadā. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 48 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā palielināsies līdz 61,2 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. |
| --- | --- |

(13)

Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, deficīts palielināsies no 1,3 % no IKP 2019. gadā līdz 8,4 % no IKP 2020. gadā. Tiek prognozēts, ka deficīts samazināsies līdz 4,9 % no IKP 2021. gadā, līdz 3,7 % no IKP 2022. gadā un sasniegs 2,9 % no IKP 2023. gadā. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 48 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā palielināsies līdz 61,2 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

| (14) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Slovākija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 2,6 % no IKP. Pasākumi ietver algu kompensāciju darbiniekiem, subsīdijas pašnodarbinātām personām, slimības un aprūpes shēmas un medicīnas preču iegādi saistībā ar Covid-19 pandēmiju. Turklāt Slovākija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, un saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmas prognozi tie sasniegs apmēram 3 % no IKP. Minētie pasākumi ietver nodokļu atlikšanu ienākuma nodokļiem un sociālajām iemaksām, kad ieņēmumi samazinājušies par vairāk nekā 40 % (1,4 % no IKP), un aizdevumu garantijas (1,6 % no IKP). Kopumā Slovākijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(14)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Slovākija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 2,6 % no IKP. Pasākumi ietver algu kompensāciju darbiniekiem, subsīdijas pašnodarbinātām personām, slimības un aprūpes shēmas un medicīnas preču iegādi saistībā ar Covid-19 pandēmiju. Turklāt Slovākija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, un saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmas prognozi tie sasniegs apmēram 3 % no IKP. Minētie pasākumi ietver nodokļu atlikšanu ienākuma nodokļiem un sociālajām iemaksām, kad ieņēmumi samazinājušies par vairāk nekā 40 % (1,4 % no IKP), un aizdevumu garantijas (1,6 % no IKP). Kopumā Slovākijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (15) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Slovākijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –8,5 % apmērā no IKP 2020. gadā un –4,2 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %. |
| --- | --- |

(15)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Slovākijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –8,5 % apmērā no IKP 2020. gadā un –4,2 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %.

| (16) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Slovākija 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(16)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Slovākija 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (17) | Pēc Covid-19 uzliesmojuma Slovākija ir veikusi ātrus un vēl nepieredzētus pasākumus, lai apturētu un novērstu vīrusa tālāku izplatīšanos. Pēc pirmā gadījuma reģistrēšanas 2020. gada 6. martā tā 2020. gada 12. martā izsludināja ārkārtas stāvokli un ieviesa stingrus sociālās distancēšanās, karantīnas un sanitāros noteikumus, kā arī ceļošanas ierobežojumus. Veikali un ražošana svarīgās ekonomikas nozarēs tika slēgta uz vairākām nedēļām, līdz valdība no 2020. gada aprīļa beigām sāka pakāpeniski samazināt ierobežojumus. Rezultātā sagaidāms, ka Slovākijas ekonomika 2020. gadā piedzīvos dziļu recesiju, jo cieš privātais patēriņš, investīcijas un tirdzniecība. Tiek prognozēts, ka 2020. gadā tā strauji saruks par 6,7 %, un paredzams, ka bezdarba līmenis 2020. gadā sasniegs 8,8 %, salīdzinot ar 5,8 % 2019. gadā. Slovākija ir reaģējusi ar vairākiem pasākumu kopumiem, lai mazinātu krīzes negatīvās sekas, tajā skaitā pārdalot 1,2 miljardus EUR no neizmantotajiem kohēzijas politikas līdzekļiem. Pasākumi ietver saīsināta darbalaika shēmas ar algu kompensāciju, atbalstu darbinieku ienākumiem, izmantojot slimības un aprūpes pabalstus, un subsīdiju piešķiršanu pašnodarbinātām personām, lai kompensētu viņu zaudētos ienākumus. Turpmāki pasākumi, lai atbalstītu uzņēmumu un pašnodarbināto personu likviditāti, ietver banku aizdevumus, nodokļu atlikšanu un sociālās apdrošināšanas iemaksu atlikšanu, kā arī banku garantiju un labvēlīgu procentu shēmu nodrošināšanu. Aizdevumu shēma maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kuras sākotnējais piešķīrums ir 38 miljoni EUR, tiks palielināta par 330 miljoniem EUR no neizmantotajiem Savienības līdzekļiem un valsts shēmas 500 miljonu EUR apmērā. Citi pasākumi ietver nodokļu revīziju un pienākumu pārtraukšanu attiecībā uz nodokļu avansa maksājumiem un īres maksas atlikšanu uzņēmumiem un privātpersonām. |
| --- | --- |

(17)

Pēc Covid-19 uzliesmojuma Slovākija ir veikusi ātrus un vēl nepieredzētus pasākumus, lai apturētu un novērstu vīrusa tālāku izplatīšanos. Pēc pirmā gadījuma reģistrēšanas 2020. gada 6. martā tā 2020. gada 12. martā izsludināja ārkārtas stāvokli un ieviesa stingrus sociālās distancēšanās, karantīnas un sanitāros noteikumus, kā arī ceļošanas ierobežojumus. Veikali un ražošana svarīgās ekonomikas nozarēs tika slēgta uz vairākām nedēļām, līdz valdība no 2020. gada aprīļa beigām sāka pakāpeniski samazināt ierobežojumus. Rezultātā sagaidāms, ka Slovākijas ekonomika 2020. gadā piedzīvos dziļu recesiju, jo cieš privātais patēriņš, investīcijas un tirdzniecība. Tiek prognozēts, ka 2020. gadā tā strauji saruks par 6,7 %, un paredzams, ka bezdarba līmenis 2020. gadā sasniegs 8,8 %, salīdzinot ar 5,8 % 2019. gadā. Slovākija ir reaģējusi ar vairākiem pasākumu kopumiem, lai mazinātu krīzes negatīvās sekas, tajā skaitā pārdalot 1,2 miljardus EUR no neizmantotajiem kohēzijas politikas līdzekļiem. Pasākumi ietver saīsināta darbalaika shēmas ar algu kompensāciju, atbalstu darbinieku ienākumiem, izmantojot slimības un aprūpes pabalstus, un subsīdiju piešķiršanu pašnodarbinātām personām, lai kompensētu viņu zaudētos ienākumus. Turpmāki pasākumi, lai atbalstītu uzņēmumu un pašnodarbināto personu likviditāti, ietver banku aizdevumus, nodokļu atlikšanu un sociālās apdrošināšanas iemaksu atlikšanu, kā arī banku garantiju un labvēlīgu procentu shēmu nodrošināšanu. Aizdevumu shēma maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kuras sākotnējais piešķīrums ir 38 miljoni EUR, tiks palielināta par 330 miljoniem EUR no neizmantotajiem Savienības līdzekļiem un valsts shēmas 500 miljonu EUR apmērā. Citi pasākumi ietver nodokļu revīziju un pienākumu pārtraukšanu attiecībā uz nodokļu avansa maksājumiem un īres maksas atlikšanu uzņēmumiem un privātpersonām.

| (18) | Covid-19 pandēmija ir vēl vairāk akcentējusi to, ka Slovākijai ir svarīgi turpināt risināt strukturālas problēmas savā veselības aprūpes sistēmā. Lai palielinātu tās noturību, mazinātu veselības aprūpes darbaspēka trūkumu un nodrošinātu atbilstīgu apgādi ar kritiski svarīgiem medicīniskiem izstrādājumiem un infrastruktūru, ir vajadzīgas papildu investīcijas. Līdztekus centieniem nākotnē nodrošināt veselības aprūpes darbinieku pienācīgu piedāvājumu – ar efektīvas politikas palīdzību varētu samazināt ģeogrāfiskās atšķirības ārstu pieejamībā un visiem iedzīvotājiem nodrošināt piekļuvi aprūpei. Slimnīcu tīkla modernizācija un valsts slimnīcu strukturālā nepietiekamā finansējuma novēršana ir būtiska, lai uzlabotu veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti un izmaksu efektivitāti. Ir jāpastiprina primārās aprūpes nodrošināšana, lai samazinātu spiedienu uz slimnīcām un uzlabotu hronisko slimību pārvaldību, kā arī jāpalielina koordinācija starp dažādiem aprūpes līmeņiem un veidiem. Īpašas bažas rada nepietiekama piekļuve kvalitatīvai un izmaksu ziņā pieejamai ilgtermiņa aprūpei, ko izraisa vispārējs nepietiekams finansējums kopienas un mājās sniegtiem aprūpes pakalpojumiem, sadrumstalota pārvaldība un sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu sistēmiskas koordinācijas trūkums. |
| --- | --- |

(18)

Covid-19 pandēmija ir vēl vairāk akcentējusi to, ka Slovākijai ir svarīgi turpināt risināt strukturālas problēmas savā veselības aprūpes sistēmā. Lai palielinātu tās noturību, mazinātu veselības aprūpes darbaspēka trūkumu un nodrošinātu atbilstīgu apgādi ar kritiski svarīgiem medicīniskiem izstrādājumiem un infrastruktūru, ir vajadzīgas papildu investīcijas. Līdztekus centieniem nākotnē nodrošināt veselības aprūpes darbinieku pienācīgu piedāvājumu – ar efektīvas politikas palīdzību varētu samazināt ģeogrāfiskās atšķirības ārstu pieejamībā un visiem iedzīvotājiem nodrošināt piekļuvi aprūpei. Slimnīcu tīkla modernizācija un valsts slimnīcu strukturālā nepietiekamā finansējuma novēršana ir būtiska, lai uzlabotu veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti un izmaksu efektivitāti. Ir jāpastiprina primārās aprūpes nodrošināšana, lai samazinātu spiedienu uz slimnīcām un uzlabotu hronisko slimību pārvaldību, kā arī jāpalielina koordinācija starp dažādiem aprūpes līmeņiem un veidiem. Īpašas bažas rada nepietiekama piekļuve kvalitatīvai un izmaksu ziņā pieejamai ilgtermiņa aprūpei, ko izraisa vispārējs nepietiekams finansējums kopienas un mājās sniegtiem aprūpes pakalpojumiem, sadrumstalota pārvaldība un sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu sistēmiskas koordinācijas trūkums.

| (19) | Covid-19 krīze ir akcentējusi jau pastāvošās sociālās problēmas Slovākijā. Tā ir radījusi steidzamu vajadzību ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem nodrošināt pienācīgu ienākumu aizstāšanu darba ņēmējiem. Lai mazinātu krīzes ietekmi uz nodarbinātību, ar Savienības līdzekļu ieguldījumu ir aktivizētas saīsināta darbalaika shēmas. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi sagaidāms, ka bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 8,8 %, bet 2021. gadā samazināsies līdz 7,1 %. Lai gan bezdarbnieka pabalstu sistēma 2018. gadā nedaudz pavājinājās, Slovākijā to raksturo stingras atbilstības prasības, salīdzinoši īss pabalstu termiņš (parasti seši mēneši ar nelieliem pagarinājumiem krīzes laikā) un zemi ienākumu aizvietojuma rādītāji saņēmējiem. Dažas grupas ir īpaši neaizsargātas pret krīzi, un tām var būt ierobežota piekļuve sociālās aizsardzības un aprūpes pakalpojumiem, tajā skaitā marginalizētās romu kopienas, kurām bieži vien nav piekļuves pamatpakalpojumiem, vecāka gadagājuma cilvēki un mazkvalificēti darbinieki. |
| --- | --- |

(19)

Covid-19 krīze ir akcentējusi jau pastāvošās sociālās problēmas Slovākijā. Tā ir radījusi steidzamu vajadzību ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem nodrošināt pienācīgu ienākumu aizstāšanu darba ņēmējiem. Lai mazinātu krīzes ietekmi uz nodarbinātību, ar Savienības līdzekļu ieguldījumu ir aktivizētas saīsināta darbalaika shēmas. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi sagaidāms, ka bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 8,8 %, bet 2021. gadā samazināsies līdz 7,1 %. Lai gan bezdarbnieka pabalstu sistēma 2018. gadā nedaudz pavājinājās, Slovākijā to raksturo stingras atbilstības prasības, salīdzinoši īss pabalstu termiņš (parasti seši mēneši ar nelieliem pagarinājumiem krīzes laikā) un zemi ienākumu aizvietojuma rādītāji saņēmējiem. Dažas grupas ir īpaši neaizsargātas pret krīzi, un tām var būt ierobežota piekļuve sociālās aizsardzības un aprūpes pakalpojumiem, tajā skaitā marginalizētās romu kopienas, kurām bieži vien nav piekļuves pamatpakalpojumiem, vecāka gadagājuma cilvēki un mazkvalificēti darbinieki.

| (20) | Covid-19 krīze ir palielinājusi nepieciešamību attīstīt iedzīvotāju, tajā skaitā skolotāju, digitālās prasmes, kā arī nepieciešamību paplašināt platjoslas savienojamību, jo daudziem skolēniem joprojām nav pieslēguma internetam vai nav citu priekšnosacījumu, lai mācītos mājās, jo īpaši marginalizētās romu kopienās. Joprojām pastāv problēmas saistībā ar vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai, jo pamatprasmju līmeni un skolēnu vispārējo sniegumu būtiski ietekmē viņu sociālekonomiskais stāvoklis. Ir izteiktas rezultātu atšķirības starp skolām un reģioniem, par ko liecina arī fakts, ka dažos no tiem ir liels tādu personu īpatsvars, kuras priekšlaicīgi pamet izglītību un apmācību, jo īpaši Slovākijas austrumu daļā. Skolotāja profesijas pievilcība un skolotāju sākotnējās izglītības kvalitāte joprojām ir zema. Turklāt agrīnā pirmsskolas izglītībā un aprūpē uzņemto bērnu, jo īpaši bērnu, kas jaunāki par trim gadiem, īpatsvars valstī ir zemākais Savienībā, un tas vēl vairāk negatīvi ietekmē izglītības rezultātus, jo īpaši attiecībā uz nelabvēlīgā situācijā esošiem bērniem. |
| --- | --- |

(20)

Covid-19 krīze ir palielinājusi nepieciešamību attīstīt iedzīvotāju, tajā skaitā skolotāju, digitālās prasmes, kā arī nepieciešamību paplašināt platjoslas savienojamību, jo daudziem skolēniem joprojām nav pieslēguma internetam vai nav citu priekšnosacījumu, lai mācītos mājās, jo īpaši marginalizētās romu kopienās. Joprojām pastāv problēmas saistībā ar vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai, jo pamatprasmju līmeni un skolēnu vispārējo sniegumu būtiski ietekmē viņu sociālekonomiskais stāvoklis. Ir izteiktas rezultātu atšķirības starp skolām un reģioniem, par ko liecina arī fakts, ka dažos no tiem ir liels tādu personu īpatsvars, kuras priekšlaicīgi pamet izglītību un apmācību, jo īpaši Slovākijas austrumu daļā. Skolotāja profesijas pievilcība un skolotāju sākotnējās izglītības kvalitāte joprojām ir zema. Turklāt agrīnā pirmsskolas izglītībā un aprūpē uzņemto bērnu, jo īpaši bērnu, kas jaunāki par trim gadiem, īpatsvars valstī ir zemākais Savienībā, un tas vēl vairāk negatīvi ietekmē izglītības rezultātus, jo īpaši attiecībā uz nelabvēlīgā situācijā esošiem bērniem.

| (21) | Covid-19 krīze ir padarījusi ātru likviditātes atbalsta piešķiršanu uzņēmumiem par Slovākijas steidzamu prioritāti, izmantojot mērķorientētus aizdevumus un garantijas (īpašu uzmanību pievēršot MVU), izmantojot jauno elastību, ko sniedz valsts atbalsta pagaidu shēma, lai atbalstītu ekonomiku un pārdalītu kohēzijas politikas līdzekļus. Atbilstošas riska garantijas apvienojumā ar zemām procentu likmēm un ilgiem termiņiem var palīdzēt nodrošināt, ka starpnieki ātri izsniedz aizdevumus un uzņēmumi tos izmanto. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Tas, ka tiek atļauts atlikt nodokļu maksājumus un sociālās iemaksas, var vēl vairāk palīdzēt atvieglot īstermiņa likviditātes ierobežojumus MVU un pašnodarbinātām personām. Cīņa pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu saistību izpildes uzlabošana joprojām ir Slovākijas prioritātes vidējā termiņā kā līdzeklis, lai nodrošinātu publisko finanšu stabilitāti un veicinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, atvieglojot ekonomikas atveseļošanu. Lai nodrošinātu dzīvotspējīgus naudas plūsmas atlikumus MVU, ir svarīgi, lai visu līmeņu publiskajām iestādēm un uzņēmumiem tiktu doti norādījumi paātrināt rēķinu apmaksu saviem piegādātājiem. |
| --- | --- |

(21)

Covid-19 krīze ir padarījusi ātru likviditātes atbalsta piešķiršanu uzņēmumiem par Slovākijas steidzamu prioritāti, izmantojot mērķorientētus aizdevumus un garantijas (īpašu uzmanību pievēršot MVU), izmantojot jauno elastību, ko sniedz valsts atbalsta pagaidu shēma, lai atbalstītu ekonomiku un pārdalītu kohēzijas politikas līdzekļus. Atbilstošas riska garantijas apvienojumā ar zemām procentu likmēm un ilgiem termiņiem var palīdzēt nodrošināt, ka starpnieki ātri izsniedz aizdevumus un uzņēmumi tos izmanto. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Tas, ka tiek atļauts atlikt nodokļu maksājumus un sociālās iemaksas, var vēl vairāk palīdzēt atvieglot īstermiņa likviditātes ierobežojumus MVU un pašnodarbinātām personām. Cīņa pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu saistību izpildes uzlabošana joprojām ir Slovākijas prioritātes vidējā termiņā kā līdzeklis, lai nodrošinātu publisko finanšu stabilitāti un veicinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, atvieglojot ekonomikas atveseļošanu. Lai nodrošinātu dzīvotspējīgus naudas plūsmas atlikumus MVU, ir svarīgi, lai visu līmeņu publiskajām iestādēm un uzņēmumiem tiktu doti norādījumi paātrināt rēķinu apmaksu saviem piegādātājiem.

| (22) | Labvēlīgas uzņēmējdarbības vides veicināšanai un sabiedrisko pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu atveseļošanu un radītu investīcijām labvēlīgāku vidi. Lai nodrošinātu atveseļošanas pasākumu efektivitāti, ir svarīgi samazināt nevajadzīgu administratīvo slogu un vienkāršot procedūras, tajā skaitā efektīvi izmantojot “vienotus kontaktpunktus” uzņēmumiem. Slovākijas publisko iestāžu un pārvaldes vispārējā efektivitāte joprojām ir zema. To var uzlabot ar turpmāku digitalizāciju, labāku digitālās infrastruktūras un programmatūras izstrādes koordināciju un plānošanu. Turpmāki reformu centieni varētu uzlabot politikas veidošanas un noteikumu izstrādes koordināciju un nodrošināt civildienesta un cilvēkresursu pārvaldības augstu sniegumu. Lai stiprinātu ekonomikas noturību, Slovākija gūtu labumu no uzņēmumu, jo īpaši MVU, inovācijas spējas palielināšanas, novēršot pētniecības un inovācijas ekosistēmas sadrumstaloto pārvaldību. Labāka sadarbība starp uzņēmumiem, pētniecību, akadēmiskajām aprindām un publisko sektoru var atbalstīt zināšanu un prasmju apmaiņu un palīdzēt uzņēmumiem ieviest jauninājumus un attīstīt jaunas darba un ražošanas spējas. |
| --- | --- |

(22)

Labvēlīgas uzņēmējdarbības vides veicināšanai un sabiedrisko pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu atveseļošanu un radītu investīcijām labvēlīgāku vidi. Lai nodrošinātu atveseļošanas pasākumu efektivitāti, ir svarīgi samazināt nevajadzīgu administratīvo slogu un vienkāršot procedūras, tajā skaitā efektīvi izmantojot “vienotus kontaktpunktus” uzņēmumiem. Slovākijas publisko iestāžu un pārvaldes vispārējā efektivitāte joprojām ir zema. To var uzlabot ar turpmāku digitalizāciju, labāku digitālās infrastruktūras un programmatūras izstrādes koordināciju un plānošanu. Turpmāki reformu centieni varētu uzlabot politikas veidošanas un noteikumu izstrādes koordināciju un nodrošināt civildienesta un cilvēkresursu pārvaldības augstu sniegumu. Lai stiprinātu ekonomikas noturību, Slovākija gūtu labumu no uzņēmumu, jo īpaši MVU, inovācijas spējas palielināšanas, novēršot pētniecības un inovācijas ekosistēmas sadrumstaloto pārvaldību. Labāka sadarbība starp uzņēmumiem, pētniecību, akadēmiskajām aprindām un publisko sektoru var atbalstīt zināšanu un prasmju apmaiņu un palīdzēt uzņēmumiem ieviest jauninājumus un attīstīt jaunas darba un ražošanas spējas.

| (23) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Lai mazāk attīstītie reģioni varētu novērst atpalicību un kļūt vairāk uz zināšanām balstīti, konkurētspējīgāki un produktīvāki, Slovākijā būs vajadzīgas lielākas stratēģiskās investīcijas, jo īpaši, lai attīstītu infrastruktūru, tajā skaitā digitālos un citus svarīgākos pakalpojumus, un uzlabotu transporta tīklus. Covid-19 uzliesmojums ir akcentējis jau pastāvošos digitālās infrastruktūras trūkumus. Platjoslas pārklājuma un ātruma palielināšana ļaus nodrošināt vienlīdzīgāku un labāku piekļuvi internetam. Slovākijas izglītības sistēmu un darba tirgu varētu uzlabot, cenšoties sniegt iedzīvotājiem labākus prasmju kopumus, kas piemēroti mainīgai ekonomikai un sabiedrībai, tajā skaitā izmantojot mūžizglītību, ciešāku sadarbību starp uzņēmumiem un izglītību visos līmeņos un labāk sasaistot apmācības un pārkvalifikācijas programmas ar pašreizējām un turpmākajām darba tirgus vajadzībām. |
| --- | --- |

(23)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Lai mazāk attīstītie reģioni varētu novērst atpalicību un kļūt vairāk uz zināšanām balstīti, konkurētspējīgāki un produktīvāki, Slovākijā būs vajadzīgas lielākas stratēģiskās investīcijas, jo īpaši, lai attīstītu infrastruktūru, tajā skaitā digitālos un citus svarīgākos pakalpojumus, un uzlabotu transporta tīklus. Covid-19 uzliesmojums ir akcentējis jau pastāvošos digitālās infrastruktūras trūkumus. Platjoslas pārklājuma un ātruma palielināšana ļaus nodrošināt vienlīdzīgāku un labāku piekļuvi internetam. Slovākijas izglītības sistēmu un darba tirgu varētu uzlabot, cenšoties sniegt iedzīvotājiem labākus prasmju kopumus, kas piemēroti mainīgai ekonomikai un sabiedrībai, tajā skaitā izmantojot mūžizglītību, ciešāku sadarbību starp uzņēmumiem un izglītību visos līmeņos un labāk sasaistot apmācības un pārkvalifikācijas programmas ar pašreizējām un turpmākajām darba tirgus vajadzībām.

| (24) | Ekonomikas izaugsmes atjaunošanai turpmākajos gados būs vajadzīgi politikas centieni un mērķorientētas investīcijas, lai Slovākija varētu izmantot iespējas izveidot ilgtspējīgāku ekonomiku ar augstāku pievienoto vērtību. Īstenojot šos centienus, būtu jāņem vērā reģionālās atšķirības. Slovākijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā apzinātās prioritārās jomas, kurās vajadzīgi papildu centieni, ietver rūpniecības energointensitātes samazināšanu, atbalstu energoefektivitātes risinājumiem, jo īpaši mājsaimniecībām, un investīcijas atjaunojamo energoresursu enerģijā. Labvēlīgāka normatīvā vide varētu palīdzēt palielināt atjaunojamo energoresursu īpatsvaru energoapgādē. Slovākija gūtu labumu no tā, ka tiktu paātrināta Horná Nitra pārveides rīcības plāna īstenošana, līdzekļi novirzīti risinājumiem visam reģionam un izmantota iespēja paātrināt ogļu izmantošanas pakāpenisku pārtraukšanu. Cietā kurināmā sadedzināšanas un transporta emisiju pieauguma radītā gaisa piesārņojuma samazināšana, atkritumu apsaimniekošanas sistēmas uzlabošana ar inovatīviem savākšanas un pārstrādes risinājumiem, dzeramā ūdens un kanalizācijas tīklu izveides pabeigšana, lai risinātu sanitārās problēmas, viedo tīklu projektu atbalstīšana un rūpniecības virzīšana uz klimatneitrālu un aprites ekonomiku var palīdzēt Slovākijai virzīties uz ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi. Laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Slovākijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Slovākijai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(24)

Ekonomikas izaugsmes atjaunošanai turpmākajos gados būs vajadzīgi politikas centieni un mērķorientētas investīcijas, lai Slovākija varētu izmantot iespējas izveidot ilgtspējīgāku ekonomiku ar augstāku pievienoto vērtību. Īstenojot šos centienus, būtu jāņem vērā reģionālās atšķirības. Slovākijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā apzinātās prioritārās jomas, kurās vajadzīgi papildu centieni, ietver rūpniecības energointensitātes samazināšanu, atbalstu energoefektivitātes risinājumiem, jo īpaši mājsaimniecībām, un investīcijas atjaunojamo energoresursu enerģijā. Labvēlīgāka normatīvā vide varētu palīdzēt palielināt atjaunojamo energoresursu īpatsvaru energoapgādē. Slovākija gūtu labumu no tā, ka tiktu paātrināta Horná Nitra pārveides rīcības plāna īstenošana, līdzekļi novirzīti risinājumiem visam reģionam un izmantota iespēja paātrināt ogļu izmantošanas pakāpenisku pārtraukšanu. Cietā kurināmā sadedzināšanas un transporta emisiju pieauguma radītā gaisa piesārņojuma samazināšana, atkritumu apsaimniekošanas sistēmas uzlabošana ar inovatīviem savākšanas un pārstrādes risinājumiem, dzeramā ūdens un kanalizācijas tīklu izveides pabeigšana, lai risinātu sanitārās problēmas, viedo tīklu projektu atbalstīšana un rūpniecības virzīšana uz klimatneitrālu un aprites ekonomiku var palīdzēt Slovākijai virzīties uz ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi. Laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Slovākijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Slovākijai optimāli izmantot minēto fondu.

| (25) | Jaunas tendences starptautiskajā organizētajā noziedzībā, tajā skaitā juridisko personu ļaunprātīga izmantošana nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai, liek Slovākijai modernizēt savu regulējumu cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, lai novērstu un apkarotu ekonomiskos noziegumus. Izpratne par pakļautību riskam joprojām ir neliela, neraugoties uz vērienīgiem valdības plāniem stiprināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu, izmeklēšanu un kriminālvajāšanu. Ierobežoti cilvēkresursi un apmācība kavē uzņēmumu dibināšanā iesaistīto profesionāļu efektīvu uzraudzību. Pasākumi, kas veikti saskaņā ar valdības rīcības plānu, vēl nav nodrošinājuši instrumentus, lai efektīvi konstatētu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas nodarījumus, veiktu par tiem kriminālvajāšanu un konfiscētu aktīvus. |
| --- | --- |

(25)

Jaunas tendences starptautiskajā organizētajā noziedzībā, tajā skaitā juridisko personu ļaunprātīga izmantošana nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai, liek Slovākijai modernizēt savu regulējumu cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, lai novērstu un apkarotu ekonomiskos noziegumus. Izpratne par pakļautību riskam joprojām ir neliela, neraugoties uz vērienīgiem valdības plāniem stiprināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu, izmeklēšanu un kriminālvajāšanu. Ierobežoti cilvēkresursi un apmācība kavē uzņēmumu dibināšanā iesaistīto profesionāļu efektīvu uzraudzību. Pasākumi, kas veikti saskaņā ar valdības rīcības plānu, vēl nav nodrošinājuši instrumentus, lai efektīvi konstatētu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas nodarījumus, veiktu par tiem kriminālvajāšanu un konfiscētu aktīvus.

| (26) | Slovākijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(26)

Slovākijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (27) | Slovākijai būtu jāturpina strādāt pie savas apņemšanās novērst konkrētas bažas saistībā ar tās tiesu sistēmas vispārējo integritāti, jo tās varētu mazināt uzticēšanos tiesu sistēmas efektīvai darbībai. Panākumi korupcijas apkarošanas reformu īstenošanā Slovākijā joprojām ir ierobežoti. Vēl nav pabeigtas vairākas ar novēršanu saistītas reformas vai to īstenošana, tajā skaitā noteikumi par lobēšanu, dāvanām, amatu nesavienojamību un kontaktiem ar trešām personām lēmumu pieņemšanā un trauksmes cēlēju aizsardzību. Lai gan kriminālstatistika svārstās, izmeklējamo augsta līmeņa korupcijas lietu skaits joprojām ir neliels, savukārt centieni piemērot sankcijas juridiskām personām liecina par zināmu ietekmi. |
| --- | --- |

(27)

Slovākijai būtu jāturpina strādāt pie savas apņemšanās novērst konkrētas bažas saistībā ar tās tiesu sistēmas vispārējo integritāti, jo tās varētu mazināt uzticēšanos tiesu sistēmas efektīvai darbībai. Panākumi korupcijas apkarošanas reformu īstenošanā Slovākijā joprojām ir ierobežoti. Vēl nav pabeigtas vairākas ar novēršanu saistītas reformas vai to īstenošana, tajā skaitā noteikumi par lobēšanu, dāvanām, amatu nesavienojamību un kontaktiem ar trešām personām lēmumu pieņemšanā un trauksmes cēlēju aizsardzību. Lai gan kriminālstatistika svārstās, izmeklējamo augsta līmeņa korupcijas lietu skaits joprojām ir neliels, savukārt centieni piemērot sankcijas juridiskām personām liecina par zināmu ietekmi.

| (28) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Slovākija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(28)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Slovākija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (29) | Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Slovākijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes. |
| --- | --- |

(29)

Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Slovākijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes.

| (30) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Slovākijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Slovākijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Slovākijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(30)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Slovākijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Slovākijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Slovākijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (31) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (8) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (8) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Slovākijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Stiprināt veselības aprūpes sistēmas noturību tādās jomās kā veselības aprūpes darbaspēks, kritiski svarīgi medicīniskie izstrādājumi un infrastruktūra. Uzlabot primārās aprūpes sniegšanu un koordināciju starp aprūpes veidiem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nodrošināt pienācīgu ienākumu aizstāšanu un nodrošināt visiem piekļuvi sociālajai aizsardzībai un pamatpakalpojumiem. Stiprināt digitālās prasmes. Nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai izglītībai. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Efektīvi īstenot pasākumus, lai nodrošinātu likviditāti MVU un pašnodarbinātām personām. Novērst digitālās infrastruktūras trūkumus. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz tīru un efektīvu enerģijas un resursu ražošanu un izmantošanu, ilgtspējīgu sabiedrisko transportu un atkritumu apsaimniekošanu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nodrošināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas regulējuma efektīvu uzraudzību un izpildi. Nodrošināt labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi un kvalitatīvus sabiedriskos pakalpojumus, uzlabojot koordināciju un politikas veidošanu. Novērst bažas saistībā ar tiesu sistēmas integritāti. |
| --- | --- |

4.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 148. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Valdības neto primāros izdevumus veido kopējie valdības izdevumi, izņemot procentu izdevumus, izdevumus saistībā ar Savienības programmām, kas ir pilnībā izlīdzināti ar ienākumiem no Savienības fondiem, un nediskrecionāras izmaiņas saistībā ar bezdarbnieku pabalstu izdevumiem. Valsts finansētā bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis ir izlīdzināts četru gadu laikposmā. Ir ņemti vērā tiesību aktos paredzētie diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā ir atskaitīti.

7

(8)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

8

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/171 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/171

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Somijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2020. gada stabilitātes programmu

(2020/C 282/26)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Somija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Somija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Somiju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Somija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Somijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Somiju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Somija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Somijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu adekvātus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu adekvātus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Somija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Somija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādās nozarēs un reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas rada risku, ka Somijā palielināsies nevienlīdzība. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādās nozarēs un reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas rada risku, ka Somijā palielināsies nevienlīdzība. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Somija savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Somija savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Somiju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu. |
| --- | --- |

(11)

Uz Somiju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu.

| (12) | Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, deficīts palielināsies no 1,1 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā līdz 7,2 % no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka deficīts 2021. gadā samazināsies līdz 4,0 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 59,4 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā palielināsies līdz 69,1 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. |
| --- | --- |

(12)

Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, deficīts palielināsies no 1,1 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā līdz 7,2 % no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka deficīts 2021. gadā samazināsies līdz 4,0 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 59,4 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu 2020. gadā tā palielināsies līdz 69,1 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

| (13) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Somija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 1,7 % no IKP. Pasākumi ietver gan ārkārtas izdevumus, kas paredzēti veselības un sabiedriskās kārtības aizsardzībai, gan uzņēmumu un darba ņēmēju atbalsta pasākumus. Turklāt Somija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, un saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmas aplēsi tie sasniegs 5 % no IKP. Minētie pasākumi cita starpā ir aizdevumu garantijas uzņēmumiem (galvenokārt mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)), kā arī īpašas garantiju shēmas aviosabiedrībai Finnair un kuģošanas sabiedrībām, kas nodrošina piegādes drošību. Turklāt Somijā ir pieņemti citi likviditāti veicinoši pasākumi (par kuriem nav ziņots 2020. gada stabilitātes programmā), tostarp uzņēmumu ienākuma nodokļa nomaksas atlikšana. Minēto papildu pasākumu lēstais apmērs ir 15 % no IKP. Kopumā Somijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(13)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Somija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 1,7 % no IKP. Pasākumi ietver gan ārkārtas izdevumus, kas paredzēti veselības un sabiedriskās kārtības aizsardzībai, gan uzņēmumu un darba ņēmēju atbalsta pasākumus. Turklāt Somija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, un saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmas aplēsi tie sasniegs 5 % no IKP. Minētie pasākumi cita starpā ir aizdevumu garantijas uzņēmumiem (galvenokārt mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)), kā arī īpašas garantiju shēmas aviosabiedrībai Finnair un kuģošanas sabiedrībām, kas nodrošina piegādes drošību. Turklāt Somijā ir pieņemti citi likviditāti veicinoši pasākumi (par kuriem nav ziņots 2020. gada stabilitātes programmā), tostarp uzņēmumu ienākuma nodokļa nomaksas atlikšana. Minēto papildu pasākumu lēstais apmērs ir 15 % no IKP. Kopumā Somijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (14) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Somijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –7,4 % apmērā no IKP 2020. gadā un –3,4 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā sasniegs 69,4 % no IKP un 2021. gadā –69,6 % no IKP. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Somijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –7,4 % apmērā no IKP 2020. gadā un –3,4 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā sasniegs 69,4 % no IKP un 2021. gadā –69,6 % no IKP.

| (15) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo sagaidāms, ka Somija 2020. gadā pārkāps deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo sagaidāms, ka Somija 2020. gadā pārkāps deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (16) | Reaģējot uz Covid-19 krīzi, Somija ir veikusi visaptverošus pasākumus, lai atbalstītu savu veselības aprūpes sistēmu un ekonomiku. Piemēram, Somijas valdība pieņēma vairākus papildbudžetus un nolēma uzlabot darba ņēmēju darbvietu drošību, vienlaikus atvieglinot nosacījumus bezdarbnieka pabalsta saņemšanai. Ārštata darbiniekiem un uzņēmējiem tika atvieglota piekļuve bezdarbnieka pabalstiem. Sociālā nodrošinājuma pasākumi sasniedz 1,6 miljardus EUR. Papildus valsts garantētajiem aizdevumiem 10 miljardu EUR apmērā ir darītas pieejamas uzņēmumiem paredzētas tiešās dotācijas 1 miljarda EUR apmērā. Valdība ir uz laiku samazinājusi darba devēju pensiju iemaksu par 2,6 procentpunktiem un atvēlējusi vismaz 1 miljardu EUR pašvaldību atbalsta pasākumu kopumam. Somijas Finanšu uzraudzības iestāde samazināja Somijas kredītiestādēm piemērojamās kapitāla prasības, atceļot sistēmiskā riska rezervi un pielāgojot kredītiestāžu specifiskās prasības. Valdība iecēla darba grupu Finanšu ministrijas un Sociālo lietu un veselības ministrijas vadībā, lai sagatavotu Somijas stratēģiju Covid-19 krīzes pārvarēšanai. Maija sākumā valdība pieņēma plānu pakāpeniskai krīzes pārvarēšanai; šā plāna pamatā ir darba grupas pirmais ziņojums. Darba grupa arī ierosinās attiecīgus pasākumus, ar ko novērst krīzes izraisītās sekas veselības, sociālajā un ekonomikas jomā. Tā ir apspriedusies ar sociālajiem partneriem, pašvaldībām, pilsonisko sabiedrību un vides organizācijām. |
| --- | --- |

(16)

Reaģējot uz Covid-19 krīzi, Somija ir veikusi visaptverošus pasākumus, lai atbalstītu savu veselības aprūpes sistēmu un ekonomiku. Piemēram, Somijas valdība pieņēma vairākus papildbudžetus un nolēma uzlabot darba ņēmēju darbvietu drošību, vienlaikus atvieglinot nosacījumus bezdarbnieka pabalsta saņemšanai. Ārštata darbiniekiem un uzņēmējiem tika atvieglota piekļuve bezdarbnieka pabalstiem. Sociālā nodrošinājuma pasākumi sasniedz 1,6 miljardus EUR. Papildus valsts garantētajiem aizdevumiem 10 miljardu EUR apmērā ir darītas pieejamas uzņēmumiem paredzētas tiešās dotācijas 1 miljarda EUR apmērā. Valdība ir uz laiku samazinājusi darba devēju pensiju iemaksu par 2,6 procentpunktiem un atvēlējusi vismaz 1 miljardu EUR pašvaldību atbalsta pasākumu kopumam. Somijas Finanšu uzraudzības iestāde samazināja Somijas kredītiestādēm piemērojamās kapitāla prasības, atceļot sistēmiskā riska rezervi un pielāgojot kredītiestāžu specifiskās prasības. Valdība iecēla darba grupu Finanšu ministrijas un Sociālo lietu un veselības ministrijas vadībā, lai sagatavotu Somijas stratēģiju Covid-19 krīzes pārvarēšanai. Maija sākumā valdība pieņēma plānu pakāpeniskai krīzes pārvarēšanai; šā plāna pamatā ir darba grupas pirmais ziņojums. Darba grupa arī ierosinās attiecīgus pasākumus, ar ko novērst krīzes izraisītās sekas veselības, sociālajā un ekonomikas jomā. Tā ir apspriedusies ar sociālajiem partneriem, pašvaldībām, pilsonisko sabiedrību un vides organizācijām.

| (17) | Kaut arī Somija ir nodemonstrējusi vispārēju gatavību pārvarēt Covid-19 krīzi, tās veselības sistēmai varētu nākt par labu, ja tā tiktu padarīta noturīgāka. Reģionālās slimnīcas bija spiestas pārcelt medicīnisko personālu Covid-19 pacientu ārstēšanai un atkāpties no tiesību aktos iepriekš noteiktajiem termiņiem attiecībā uz veselības aprūpi, kas nav neatliekama. Pašreizējā veselības aprūpes pakalpojumu sistēma, kurā šos pakalpojumus sniedz dažādi pakalpojumu piedāvātāji, ir novedusi pie tā, ka veselības aprūpes darbinieku blīvums visā valstī ir nevienmērīgs. Paredzams, ka sadrumstalotība pakalpojumu sniegšanā un nevienlīdzīgā piekļuve sociālajiem un primārās veselības aprūpes pakalpojumiem būs problēma arī pēc krīzes, jo īpaši attiecībā uz bezdarbniekiem un pensionāriem, tostarp personām ar invaliditāti. Ņemot vērā Covid-19 krīzes izraisīto bezdarba pieaugumu, gan īstermiņa, gan vidēja termiņa politikas pasākumi būtu jākoncentrē uz to, lai uzlabotu vienlīdzīgu piekļuvi primārajai veselības aprūpei. Vidējā termiņā joprojām būs svarīgi īstenot sociālo un veselības sistēmas reformu plānus, kas apspriesti vairākās Somijas valdībās – jo īpaši tādēļ, ka ar šo plānu palīdzību Somija tiek sagatavota tālejošām demogrāfiskām pārmaiņām un tie palīdzētu valstij nākotnē saglabāt savas veselības aprūpes sistēmas kvalitāti, vienlaikus uzlabojot tās piekļūstamību. Somijas publisko finanšu stabilitāte ilgtermiņā vēl aizvien ir apdraudēta, jo ir prognozējams, ka pieaugs izmaksas, ko radīs sabiedrības novecošanās, it īpaši izmaksas par sociālo un veselības aprūpi. |
| --- | --- |

(17)

Kaut arī Somija ir nodemonstrējusi vispārēju gatavību pārvarēt Covid-19 krīzi, tās veselības sistēmai varētu nākt par labu, ja tā tiktu padarīta noturīgāka. Reģionālās slimnīcas bija spiestas pārcelt medicīnisko personālu Covid-19 pacientu ārstēšanai un atkāpties no tiesību aktos iepriekš noteiktajiem termiņiem attiecībā uz veselības aprūpi, kas nav neatliekama. Pašreizējā veselības aprūpes pakalpojumu sistēma, kurā šos pakalpojumus sniedz dažādi pakalpojumu piedāvātāji, ir novedusi pie tā, ka veselības aprūpes darbinieku blīvums visā valstī ir nevienmērīgs. Paredzams, ka sadrumstalotība pakalpojumu sniegšanā un nevienlīdzīgā piekļuve sociālajiem un primārās veselības aprūpes pakalpojumiem būs problēma arī pēc krīzes, jo īpaši attiecībā uz bezdarbniekiem un pensionāriem, tostarp personām ar invaliditāti. Ņemot vērā Covid-19 krīzes izraisīto bezdarba pieaugumu, gan īstermiņa, gan vidēja termiņa politikas pasākumi būtu jākoncentrē uz to, lai uzlabotu vienlīdzīgu piekļuvi primārajai veselības aprūpei. Vidējā termiņā joprojām būs svarīgi īstenot sociālo un veselības sistēmas reformu plānus, kas apspriesti vairākās Somijas valdībās – jo īpaši tādēļ, ka ar šo plānu palīdzību Somija tiek sagatavota tālejošām demogrāfiskām pārmaiņām un tie palīdzētu valstij nākotnē saglabāt savas veselības aprūpes sistēmas kvalitāti, vienlaikus uzlabojot tās piekļūstamību. Somijas publisko finanšu stabilitāte ilgtermiņā vēl aizvien ir apdraudēta, jo ir prognozējams, ka pieaugs izmaksas, ko radīs sabiedrības novecošanās, it īpaši izmaksas par sociālo un veselības aprūpi.

| (18) | Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 8,3 %, bet 2021. gadā mazināsies līdz 7,7 %. Lai ierobežotu bezdarba līmeņa pieaugumu un no jauna integrētu darba tirgū tos, kuri zaudējuši darbu Covid-19 krīzes dēļ, ir vajadzīgi efektīvi īstermiņa un vidēja termiņa politikas pasākumi, kas izstrādāti ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem. Ar šiem centieniem būtu jāatbalsta arī nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļautās iedzīvotāju grupas, piemēram, mazkvalificētas personas, personas ar invaliditāti, cilvēki ar daļēju darbspēju, kā arī migrantu izcelsmes personas. Somija ir ieviesusi saīsināta darbalaika shēmas, kuru rezultātā daudzi darba ņēmēji ir dīkstāvē. Aktīva darba tirgus politika, tostarp prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi, varētu nodrošināt ātru un ilgtspējīgu atgriešanos darba tirgū. Mērķtiecīgi varētu ievirzīt algu subsidēšanu un to apvienot ar apmācību un turpmākiem pasākumiem, kurus piedāvā valsts nodarbinātības dienesti. Pārkvalifikācija un prasmju pilnveide ir būtiski faktori, lai ekonomikā, kas kļūst aizvien digitalizētāka un zaļāka, saglabātu darbaspēka nodarbināmību. Pastāvīga mācību procesa reforma varētu palīdzēt risināt nepieciešamību pilnveidot pieaugušo (tostarp to, kuriem ir zems prasmju līmenis) prasmes tādās darba tirgum nozīmīgās nozarēs kā informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT). Lai nodrošinātu tirgu ar prasmēm, kuras demogrāfisko un tehnoloģisko pārmaiņu laikā tajā ir pieprasītas, būs svarīgi saglabāt izglītības atbilstību darba tirgus vajadzībām, kas panākams, cita starpā radot pietiekami daudz vietu augstskolās atbilstīgi prognozēm par nodarbinātību katrā nozarē un reģionā. Lai nepieļautu visneaizsargātāko grupu sociālekonomiskās situācijas pasliktināšanos pēc Covid-19 krīzes, izšķiroša nozīme būs digitālās plaisas pārvarēšanai, jo īpaši nolūkā nodrošināt to, ka nelabvēlīgā situācijā esošiem izglītojamajiem ir piekļuve kvalitatīvai izglītībai. Sarežģītā pabalstu sistēma rada šķēršļus darba attiecību uzsākšanai. Lai mudinātu sākt strādāt saīsināta darbalaika un nepilna darbalaika režīmā, būtu efektīvi jāievieš ienākumu reģistrs, kurā ietverta reāllaika informācija par algām un pabalstiem, kā arī būtu jāpaātrina pieteikumu par sociālā nodrošinājuma pabalstiem izskatīšanas laiks. Vidējā termiņā Somijai būs svarīgi reformēt sociālo pabalstu sistēmu, lai veicinātu nodarbinātību un sagatavotu valsts labklājības sistēmu nākotnei. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 8,3 %, bet 2021. gadā mazināsies līdz 7,7 %. Lai ierobežotu bezdarba līmeņa pieaugumu un no jauna integrētu darba tirgū tos, kuri zaudējuši darbu Covid-19 krīzes dēļ, ir vajadzīgi efektīvi īstermiņa un vidēja termiņa politikas pasākumi, kas izstrādāti ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem. Ar šiem centieniem būtu jāatbalsta arī nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļautās iedzīvotāju grupas, piemēram, mazkvalificētas personas, personas ar invaliditāti, cilvēki ar daļēju darbspēju, kā arī migrantu izcelsmes personas. Somija ir ieviesusi saīsināta darbalaika shēmas, kuru rezultātā daudzi darba ņēmēji ir dīkstāvē. Aktīva darba tirgus politika, tostarp prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi, varētu nodrošināt ātru un ilgtspējīgu atgriešanos darba tirgū. Mērķtiecīgi varētu ievirzīt algu subsidēšanu un to apvienot ar apmācību un turpmākiem pasākumiem, kurus piedāvā valsts nodarbinātības dienesti. Pārkvalifikācija un prasmju pilnveide ir būtiski faktori, lai ekonomikā, kas kļūst aizvien digitalizētāka un zaļāka, saglabātu darbaspēka nodarbināmību. Pastāvīga mācību procesa reforma varētu palīdzēt risināt nepieciešamību pilnveidot pieaugušo (tostarp to, kuriem ir zems prasmju līmenis) prasmes tādās darba tirgum nozīmīgās nozarēs kā informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT). Lai nodrošinātu tirgu ar prasmēm, kuras demogrāfisko un tehnoloģisko pārmaiņu laikā tajā ir pieprasītas, būs svarīgi saglabāt izglītības atbilstību darba tirgus vajadzībām, kas panākams, cita starpā radot pietiekami daudz vietu augstskolās atbilstīgi prognozēm par nodarbinātību katrā nozarē un reģionā. Lai nepieļautu visneaizsargātāko grupu sociālekonomiskās situācijas pasliktināšanos pēc Covid-19 krīzes, izšķiroša nozīme būs digitālās plaisas pārvarēšanai, jo īpaši nolūkā nodrošināt to, ka nelabvēlīgā situācijā esošiem izglītojamajiem ir piekļuve kvalitatīvai izglītībai. Sarežģītā pabalstu sistēma rada šķēršļus darba attiecību uzsākšanai. Lai mudinātu sākt strādāt saīsināta darbalaika un nepilna darbalaika režīmā, būtu efektīvi jāievieš ienākumu reģistrs, kurā ietverta reāllaika informācija par algām un pabalstiem, kā arī būtu jāpaātrina pieteikumu par sociālā nodrošinājuma pabalstiem izskatīšanas laiks. Vidējā termiņā Somijai būs svarīgi reformēt sociālo pabalstu sistēmu, lai veicinātu nodarbinātību un sagatavotu valsts labklājības sistēmu nākotnei.

| (19) | Palīdzība, kas paredzēta tam, lai uzņēmumi, jo īpaši MVU, varētu turpināt darbību Covid-19 krīzes laikā, ir ļoti svarīga ekonomikas stimulēšanai pēc patlaban spēkā esošo pārvietošanās ierobežojumu atcelšanas. Pagaidu likviditātes atbalsts, ko piešķir aizdevumu, dotāciju un garantiju veidā, varētu palīdzēt uzņēmumiem pārvarēt šo izteiktas nenoteiktības un ievērojami mazāku ieņēmumu periodu. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. |
| --- | --- |

(19)

Palīdzība, kas paredzēta tam, lai uzņēmumi, jo īpaši MVU, varētu turpināt darbību Covid-19 krīzes laikā, ir ļoti svarīga ekonomikas stimulēšanai pēc patlaban spēkā esošo pārvietošanās ierobežojumu atcelšanas. Pagaidu likviditātes atbalsts, ko piešķir aizdevumu, dotāciju un garantiju veidā, varētu palīdzēt uzņēmumiem pārvarēt šo izteiktas nenoteiktības un ievērojami mazāku ieņēmumu periodu. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība.

| (20) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Investīcijas Somijā vēl aizvien ir mazākas par ES vidējo rādītāju tajās kategorijās, ar kurām visvairāk tiek atbalstīts ražīguma pieaugums, jo īpaši attiecībā uz investīcijām iekārtās un intelektuālā īpašuma jomā. Tas var ierobežot valsts ilgtermiņa izaugsmes potenciālu un negatīvi ietekmēt tās konkurētspēju un atveseļošanu. Lielākas investīcijas pētniecībā un izstrādē ir būtisks faktors, kas ļautu panākt strukturālas pārmaiņas ar mērķi atbalstīt zinātnesietilpīgas ekonomikas nozares un stiprināt ilgtermiņa izaugsmes potenciālu. Plānotajai virzībai uz klimatneitralitāti līdz 2035. gadam, kas atspoguļota arī Somijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, būs vajadzīgas ievērojamas investīcijas, jo īpaši elektroenerģijas tīklos un ilgtspējīgā transportā. Parlamentā izveidotas koordinācijas grupas vadībā pašlaik tiek izstrādāts jauns valsts transporta plāns 2021.–2032. gadam. Ņemot vērā problēmas veselības, vides, reģionālajā un ražīguma jomā, ir jāturpina centieni izvērst ātrdarbīgu platjoslas tīklu un uzlabot citu digitālo infrastruktūru, lai racionalizētu loģistiku un saglabātu saimniecisko darbību attālos apgabalos. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Somijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Somijai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(20)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Investīcijas Somijā vēl aizvien ir mazākas par ES vidējo rādītāju tajās kategorijās, ar kurām visvairāk tiek atbalstīts ražīguma pieaugums, jo īpaši attiecībā uz investīcijām iekārtās un intelektuālā īpašuma jomā. Tas var ierobežot valsts ilgtermiņa izaugsmes potenciālu un negatīvi ietekmēt tās konkurētspēju un atveseļošanu. Lielākas investīcijas pētniecībā un izstrādē ir būtisks faktors, kas ļautu panākt strukturālas pārmaiņas ar mērķi atbalstīt zinātnesietilpīgas ekonomikas nozares un stiprināt ilgtermiņa izaugsmes potenciālu. Plānotajai virzībai uz klimatneitralitāti līdz 2035. gadam, kas atspoguļota arī Somijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, būs vajadzīgas ievērojamas investīcijas, jo īpaši elektroenerģijas tīklos un ilgtspējīgā transportā. Parlamentā izveidotas koordinācijas grupas vadībā pašlaik tiek izstrādāts jauns valsts transporta plāns 2021.–2032. gadam. Ņemot vērā problēmas veselības, vides, reģionālajā un ražīguma jomā, ir jāturpina centieni izvērst ātrdarbīgu platjoslas tīklu un uzlabot citu digitālo infrastruktūru, lai racionalizētu loģistiku un saglabātu saimniecisko darbību attālos apgabalos. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Somijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Somijai optimāli izmantot minēto fondu.

| (21) | Somijas valsts mēroga riska novērtējums par cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu pašlaik ir novecojis un tiks atjaunināts 2020. gadā. Somijas Finanšu uzraudzības iestāde nesen ir uzlabojusi savu uzraudzības spēju. Tomēr darbinieku skaits vēl aizvien ir nepietiekams, un uz risku balstīta uzraudzības pieeja vēl nav pareizi piemērota. Kaut arī ir izmeklēti vairāki iespējamo pārkāpumu gadījumi, vēl viena prioritāra joma joprojām ir atturošas sankciju politikas ieviešana. Pēdējo mēnešu laikā ir strauji palielinājusies ziņošana par aizdomīgiem darījumiem, un šķiet, ka finanšu ziņu vākšanas vienības rīcībā esošie resursi nav pietiekami, lai analizētu šo informāciju. Informācijas apmaiņa starp finanšu ziņu vākšanas vienību un Finanšu uzraudzības iestādi joprojām nav pietiekama. |
| --- | --- |

(21)

Somijas valsts mēroga riska novērtējums par cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu pašlaik ir novecojis un tiks atjaunināts 2020. gadā. Somijas Finanšu uzraudzības iestāde nesen ir uzlabojusi savu uzraudzības spēju. Tomēr darbinieku skaits vēl aizvien ir nepietiekams, un uz risku balstīta uzraudzības pieeja vēl nav pareizi piemērota. Kaut arī ir izmeklēti vairāki iespējamo pārkāpumu gadījumi, vēl viena prioritāra joma joprojām ir atturošas sankciju politikas ieviešana. Pēdējo mēnešu laikā ir strauji palielinājusies ziņošana par aizdomīgiem darījumiem, un šķiet, ka finanšu ziņu vākšanas vienības rīcībā esošie resursi nav pietiekami, lai analizētu šo informāciju. Informācijas apmaiņa starp finanšu ziņu vākšanas vienību un Finanšu uzraudzības iestādi joprojām nav pietiekama.

| (22) | Somijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā termiņā līdz ilgtermiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(22)

Somijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā termiņā līdz ilgtermiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (23) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Somija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(23)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Somija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (24) | Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Somijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes. |
| --- | --- |

(24)

Cieša ekonomiku koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai panāktu strauju atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas ekonomiskās ietekmes. Somijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, būtu jānodrošina, ka tās politika turpina atbilst 2020. gada ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar politiku, ko īsteno pārējās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, vienlaikus ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes.

| (25) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Somijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Somijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Somijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(25)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Somijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Somijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Somijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (26) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Somijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Novērst veselības aprūpes darbinieku trūkumu, lai stiprinātu veselības aprūpes sistēmas noturību un uzlabotu piekļuvi sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stiprināt pasākumus, kuru mērķis ir atbalstīt nodarbinātību un sekmēt aktīva darba tirgus politiku. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Veikt pasākumus, lai nodrošinātu likviditāti reālajai ekonomikai, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, ilgtspējīgu un efektīvu infrastruktūru, kā arī pētniecību un inovāciju. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nodrošināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējuma efektīvu uzraudzību un izpildi. |
| --- | --- |

4.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 154. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

7

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/177 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/177

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Zviedrijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas 2020. gada konverģences programmu

(2020/C 282/27)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Zviedrija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Zviedrija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (2) | 2020. gada ziņojums par Zviedriju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Zviedrija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Zviedrijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Zviedrijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Konkrētāk, pārāk augstu novērtētās mājokļu cenas apvienojumā ar mājsaimniecību parāda pastāvīgu pieaugumu rada haotiskas korekcijas risku. Tas varētu negatīvi ietekmēt ekonomiku un, iespējams, arī banku sektoru. Jebkāda negatīva ietekme uz banku sektoru varētu arī radīt negatīvu blakusietekmi kaimiņvalstīs, ņemot vērā sistēmisko finansiālo saikni. Pēdējos gados ir veikti daži pasākumi, lai risinātu minēto nelīdzsvarotības problēmu. Tomēr šiem pasākumiem līdz šim ir bijusi ierobežota ietekme. Joprojām vērojamas būtiskas politikas nepilnības, īpaši attiecībā uz nodokļu stimuliem ar aizņēmumiem finansētu mājokļu iegādei, mājokļu piedāvājumu un īres tirgus darbību. |
| --- | --- |

(2)

2020. gada ziņojums par Zviedriju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Zviedrija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Zviedrijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Zviedrijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Konkrētāk, pārāk augstu novērtētās mājokļu cenas apvienojumā ar mājsaimniecību parāda pastāvīgu pieaugumu rada haotiskas korekcijas risku. Tas varētu negatīvi ietekmēt ekonomiku un, iespējams, arī banku sektoru. Jebkāda negatīva ietekme uz banku sektoru varētu arī radīt negatīvu blakusietekmi kaimiņvalstīs, ņemot vērā sistēmisko finansiālo saikni. Pēdējos gados ir veikti daži pasākumi, lai risinātu minēto nelīdzsvarotības problēmu. Tomēr šiem pasākumiem līdz šim ir bijusi ierobežota ietekme. Joprojām vērojamas būtiskas politikas nepilnības, īpaši attiecībā uz nodokļu stimuliem ar aizņēmumiem finansētu mājokļu iegādei, mājokļu piedāvājumu un īres tirgus darbību.

| (3) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (4) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (5) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (6) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (7) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīzžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīzžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (8) | Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Zviedrija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm. |
| --- | --- |

(8)

Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Zviedrija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

| (9) | Visticamāk, Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas izpaudīsies nevienmērīgi pa reģioniem, jo tiem ir atšķirīgi specializācijas modeļi, jo īpaši reģionos, kas izteikti paļaujas uz tūrismu un plašākā nozīmē – uz uzņēmējdarbību, kurā pastāv tieša saskare ar patērētājiem. Tas rada būtisku risku, ka Zviedrijā palielināsies reģionālās un teritoriālās atšķirības, tādējādi pastiprinot jau novēroto tendenci, proti, pieaugošās atšķirības starp galvaspilsētas reģionu un pārējo valsti un starp pilsētu un lauku apgabaliem. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Visticamāk, Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas izpaudīsies nevienmērīgi pa reģioniem, jo tiem ir atšķirīgi specializācijas modeļi, jo īpaši reģionos, kas izteikti paļaujas uz tūrismu un plašākā nozīmē – uz uzņēmējdarbību, kurā pastāv tieša saskare ar patērētājiem. Tas rada būtisku risku, ka Zviedrijā palielināsies reģionālās un teritoriālās atšķirības, tādējādi pastiprinot jau novēroto tendenci, proti, pieaugošās atšķirības starp galvaspilsētas reģionu un pārējo valsti un starp pilsētu un lauku apgabaliem. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Zviedrija 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 27. aprīlī un 2020. gada konverģences programmu – 2020. gada 28. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Zviedrija 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 27. aprīlī un 2020. gada konverģences programmu – 2020. gada 28. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Zviedriju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. |
| --- | --- |

(11)

Uz Zviedriju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa.

| (12) | Valdība savā 2020. gada konverģences programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 0,4 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 3,8 % apmērā no IKP 2020. gadā. Tiek prognozēts, ka deficīts samazināsies līdz 1,4 % no IKP 2021. gadā un līdz 2023. gadam sasniegs pārpalikumu 1,5 % apmērā no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 35 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu paredzams, ka 2020. gadā tā sasniegs 40 %. Makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība, kas saistīta ar Covid-19 pandēmiju. |
| --- | --- |

(12)

Valdība savā 2020. gada konverģences programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 0,4 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 3,8 % apmērā no IKP 2020. gadā. Tiek prognozēts, ka deficīts samazināsies līdz 1,4 % no IKP 2021. gadā un līdz 2023. gadam sasniegs pārpalikumu 1,5 % apmērā no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 35 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu paredzams, ka 2020. gadā tā sasniegs 40 %. Makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība, kas saistīta ar Covid-19 pandēmiju.

| (13) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Zviedrija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 2,4 % no IKP. Pasākumi cita starpā ietver veselības aprūpes pakalpojumu nostiprināšanu (0,1 % no IKP), ārkārtas palīdzību grūtībās nonākušām nozarēm (1,6 % no IKP) un darba tirgus un sociālās politikas pasākumus (0,2 % no IKP). Turklāt Zviedrija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu minētie pasākumi jo īpaši ietver nodokļu maksājumu atlikšanu līdz pat 6,9 % apmērā no IKP, kā arī dažādu veidu aizdevumu garantijas un paplašinātas kredītiespējas aptuveni 4,7 % apmērā no IKP. Kopumā Zviedrijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(13)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Zviedrija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 2,4 % no IKP. Pasākumi cita starpā ietver veselības aprūpes pakalpojumu nostiprināšanu (0,1 % no IKP), ārkārtas palīdzību grūtībās nonākušām nozarēm (1,6 % no IKP) un darba tirgus un sociālās politikas pasākumus (0,2 % no IKP). Turklāt Zviedrija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu minētie pasākumi jo īpaši ietver nodokļu maksājumu atlikšanu līdz pat 6,9 % apmērā no IKP, kā arī dažādu veidu aizdevumu garantijas un paplašinātas kredītiespējas aptuveni 4,7 % apmērā no IKP. Kopumā Zviedrijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (14) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Zviedrijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –5,6 % apmērā no IKP 2020. gadā un –2,2 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Zviedrijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –5,6 % apmērā no IKP 2020. gadā un –2,2 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %.

| (15) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Zviedrija 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Zviedrija 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (16) | Zviedrijas ekonomika pēc Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma ir palēninājusies vēl nepieredzētā veidā. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 9,7 %, bet 2021. gadā mazināsies – līdz 9,3 %. Paredzams, ka privātais patēriņš ievērojami samazināsies, jo īpaši visvairāk apdraudētajās patēriņa kategorijās, piemēram, transporta, restorānu un izmitināšanas jomā. Tiek prognozēts, ka bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis samazināsies vēl straujāk nekā patēriņš, ko lielā mērā izraisīs nenoteiktība par atveseļošanas tempu. Zviedrijas iestādes sāka īstenot pasākumus jau agrīnā posmā un pēc tam, Covid-19 pandēmijai izplešoties, politikas pasākumus paplašināja. Pasākumi bija vērsti uz veselības aprūpi un negatīvām ekonomiskajām sekām. Ar veselības aprūpi saistītie pasākumi cita starpā ietver centrālās valdības ekonomisko atbalstu attiecībā uz Covid-19 pandēmijas radītajām papildu izmaksām reģioniem un vietējām iestādēm, kuras ir atbildīgas par veselības aprūpes sistēmu. Ekonomikas jomā valdība ir veikusi plašu pasākumu klāstu, lai samazinātu korporatīvā sektora izmaksas (īstermiņa atlaišana, slimības pabalstu izmaksas, darba devēja sociālo iemaksu atcelšana, kredītgarantijas un īres maksas samazināšana), kā arī lai nodrošinātu uzņēmumu likviditāti (atliekot nodokļu, tostarp pievienotās vērtības nodokļa (PVN), maksājumus). Turklāt Zviedrijas centrālā banka (Riksbank) ir nolēmusi izsniegt aizdevumus uzņēmumiem ar banku starpniecību un iegādāties valsts un pašvaldību obligācijas, kā arī segtās hipotēku obligācijas un Zviedrijas nefinanšu sabiedrību emitētās obligācijas un komerciālos vērtspapīrus. Izstrādājot un īstenojot šos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Riksbank ir arī noslēgusi vienošanās par valūtas mijmaiņas darījumiem ar citām centrālajām bankām, lai nodrošinātu galveno valūtu pieejamību finanšu sektoram. Sociālā un darba tirgus politika ir paplašināta, piemēram, veicot pagaidu izmaiņas slimības pabalstos, palielinot bezdarbnieka pabalstus, pazeminot prasības piekļūšanai bezdarba shēmai un īstenojot aktīvu darba tirgus un izglītības politiku (piemēram, zaļās darbvietas, paplašinātas “jauna sākuma darbvietas”, vasaras kursi, vairāk studentu augstākajā izglītībā). |
| --- | --- |

(16)

Zviedrijas ekonomika pēc Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma ir palēninājusies vēl nepieredzētā veidā. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 9,7 %, bet 2021. gadā mazināsies – līdz 9,3 %. Paredzams, ka privātais patēriņš ievērojami samazināsies, jo īpaši visvairāk apdraudētajās patēriņa kategorijās, piemēram, transporta, restorānu un izmitināšanas jomā. Tiek prognozēts, ka bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis samazināsies vēl straujāk nekā patēriņš, ko lielā mērā izraisīs nenoteiktība par atveseļošanas tempu. Zviedrijas iestādes sāka īstenot pasākumus jau agrīnā posmā un pēc tam, Covid-19 pandēmijai izplešoties, politikas pasākumus paplašināja. Pasākumi bija vērsti uz veselības aprūpi un negatīvām ekonomiskajām sekām. Ar veselības aprūpi saistītie pasākumi cita starpā ietver centrālās valdības ekonomisko atbalstu attiecībā uz Covid-19 pandēmijas radītajām papildu izmaksām reģioniem un vietējām iestādēm, kuras ir atbildīgas par veselības aprūpes sistēmu. Ekonomikas jomā valdība ir veikusi plašu pasākumu klāstu, lai samazinātu korporatīvā sektora izmaksas (īstermiņa atlaišana, slimības pabalstu izmaksas, darba devēja sociālo iemaksu atcelšana, kredītgarantijas un īres maksas samazināšana), kā arī lai nodrošinātu uzņēmumu likviditāti (atliekot nodokļu, tostarp pievienotās vērtības nodokļa (PVN), maksājumus). Turklāt Zviedrijas centrālā banka (Riksbank) ir nolēmusi izsniegt aizdevumus uzņēmumiem ar banku starpniecību un iegādāties valsts un pašvaldību obligācijas, kā arī segtās hipotēku obligācijas un Zviedrijas nefinanšu sabiedrību emitētās obligācijas un komerciālos vērtspapīrus. Izstrādājot un īstenojot šos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Riksbank ir arī noslēgusi vienošanās par valūtas mijmaiņas darījumiem ar citām centrālajām bankām, lai nodrošinātu galveno valūtu pieejamību finanšu sektoram. Sociālā un darba tirgus politika ir paplašināta, piemēram, veicot pagaidu izmaiņas slimības pabalstos, palielinot bezdarbnieka pabalstus, pazeminot prasības piekļūšanai bezdarba shēmai un īstenojot aktīvu darba tirgus un izglītības politiku (piemēram, zaļās darbvietas, paplašinātas “jauna sākuma darbvietas”, vasaras kursi, vairāk studentu augstākajā izglītībā).

| (17) | Zviedrijas īstermiņa politiskā reakcija uz Covid-19 pandēmiju ir atkarīga no atbilstošu resursu un kapacitātes rezervju nodrošināšanas un veselības darbinieku lomas un pienākumu pielāgošanas. Vidējā termiņā tam vajadzētu arī nodrošināt savlaicīgu un ģeogrāfiski līdzsvarotu veselības aprūpi un veselības darbinieku pienācīgu iesaistīšanu dažādās situācijās (piemēram, ambulatorajā un stacionārajā aprūpē) un palīdzēt izvairīties no medicīnas personāla strukturāla trūkuma. Zviedrijas spēcīgās pētniecības un inovācijas sektora izmantošana zinātnē balstītām darbībām var veicināt progresu vakcīnu izstrādes, ārstniecības līdzekļu un diagnostikas jomā, kā arī pētniecības rezultātu integrēšanā sabiedrības veselības politikā. |
| --- | --- |

(17)

Zviedrijas īstermiņa politiskā reakcija uz Covid-19 pandēmiju ir atkarīga no atbilstošu resursu un kapacitātes rezervju nodrošināšanas un veselības darbinieku lomas un pienākumu pielāgošanas. Vidējā termiņā tam vajadzētu arī nodrošināt savlaicīgu un ģeogrāfiski līdzsvarotu veselības aprūpi un veselības darbinieku pienācīgu iesaistīšanu dažādās situācijās (piemēram, ambulatorajā un stacionārajā aprūpē) un palīdzēt izvairīties no medicīnas personāla strukturāla trūkuma. Zviedrijas spēcīgās pētniecības un inovācijas sektora izmantošana zinātnē balstītām darbībām var veicināt progresu vakcīnu izstrādes, ārstniecības līdzekļu un diagnostikas jomā, kā arī pētniecības rezultātu integrēšanā sabiedrības veselības politikā.

| (18) | Atbalsts prasmju un jo īpaši digitālo prasmju pieejamībai var nodrošināt lielāku ražīguma pieaugumu, izmantojot pētniecību un inovāciju augsto tehnoloģiju nozarēs, un palīdzēt sasniegt Zviedrijas vērienīgos mērķus klimata un enerģētikas jomā, kas ietverti valsts enerģētikas un klimata plānā. Turklāt ir nepieciešamas investīcijas, lai samazinātu izglītības rezultātu atšķirības starp izglītojamajiem ar migrantu izcelsmi un vietējo izcelsmi. Darbaspēka augstā kvalitāte lielā mērā veicināja darba ražīguma pieaugumu, taču pirms Covid-19 krīzes šī veicinošā ietekme gandrīz vairs nebija vērojama. Turklāt būs nepieciešams darba tirgū integrēt tādas grupas, kuru potenciāls pirms krīzes netika pilnībā izmantots, piemēram, trešo valstu migrantus un personas ar invaliditāti. Prasmju trūkums ir bijis īpaši izteikts izglītības, veselības aprūpes, sociālā darba, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju, rūpniecības un būvniecības jomā. |
| --- | --- |

(18)

Atbalsts prasmju un jo īpaši digitālo prasmju pieejamībai var nodrošināt lielāku ražīguma pieaugumu, izmantojot pētniecību un inovāciju augsto tehnoloģiju nozarēs, un palīdzēt sasniegt Zviedrijas vērienīgos mērķus klimata un enerģētikas jomā, kas ietverti valsts enerģētikas un klimata plānā. Turklāt ir nepieciešamas investīcijas, lai samazinātu izglītības rezultātu atšķirības starp izglītojamajiem ar migrantu izcelsmi un vietējo izcelsmi. Darbaspēka augstā kvalitāte lielā mērā veicināja darba ražīguma pieaugumu, taču pirms Covid-19 krīzes šī veicinošā ietekme gandrīz vairs nebija vērojama. Turklāt būs nepieciešams darba tirgū integrēt tādas grupas, kuru potenciāls pirms krīzes netika pilnībā izmantots, piemēram, trešo valstu migrantus un personas ar invaliditāti. Prasmju trūkums ir bijis īpaši izteikts izglītības, veselības aprūpes, sociālā darba, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju, rūpniecības un būvniecības jomā.

| (19) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Digitālajā un mikroelektronikas nozarē vairāk nekā 50 % darba devēju ir ziņojuši par prasmju trūkumu, kas ietekmē izaugsmi. Publisko izdevumu lielā īpatsvara saglabāšana pētniecībā ir priekšnosacījums ražīguma rādītāju uzlabošanai. Lai atjaunotu darba ražīguma pieaugumu, ir nepieciešams arī kapitāla intensitātes pieaugums un lielākas investīcijas augsto tehnoloģiju un inovatīvajās nozarēs. Jaunu digitālo tehnoloģiju izplatīšana mazo un vidējo uzņēmumu vidū palīdzēs palielināt ražīgumu. Krīze ir parādījusi, cik svarīga ir digitālā infrastruktūra un ka visās vietās, kur cilvēki dzīvo vai strādā, ir jābūt nodrošinātai ātrai un stabilai savienojamībai. Svarīga nozīme būs mobilās platjoslas paplašināšanai 700 MHz joslā, kā arī iespējai finansiāli atbalstīt fiksētās platjoslas izvēršanu. Gaidāmā 5G izsole sniegs papildu impulsu Zviedrijas ekonomikas digitalizācijai. Lai īstenotu mērķi līdz 2045. gadam izveidot klimatneitrālu sabiedrību, būs nepieciešamas arī investīcijas pētniecībā un inovācijā, kas ļaus izstrādāt un īstenot jaunus, konkurētspējīgus dekarbonizācijas risinājumus un koordinētas sociālās un politikas darbības. Transports ir Zviedrijas siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas pasākumu galvenais mērķis. Viena no politiskās programmas prioritātēm ir autoparka visaptveroša un salīdzinoši ātra aizstāšana ar mazemisiju transportlīdzekļiem. Plānotās investīcijas dzelzceļa infrastruktūrā ir svarīgas, lai veicinātu modālo sadalījumu un īstenotu Zviedrijas vērienīgo mērķi klimata jomā. Transporta un rūpniecības elektrifikācijai būs vajadzīgas ievērojamas investīcijas elektroenerģijas ražošanā un izplatīšanā. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Zviedrijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Zviedrijai optimāli izmantot minēto fondu. |
| --- | --- |

(19)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Digitālajā un mikroelektronikas nozarē vairāk nekā 50 % darba devēju ir ziņojuši par prasmju trūkumu, kas ietekmē izaugsmi. Publisko izdevumu lielā īpatsvara saglabāšana pētniecībā ir priekšnosacījums ražīguma rādītāju uzlabošanai. Lai atjaunotu darba ražīguma pieaugumu, ir nepieciešams arī kapitāla intensitātes pieaugums un lielākas investīcijas augsto tehnoloģiju un inovatīvajās nozarēs. Jaunu digitālo tehnoloģiju izplatīšana mazo un vidējo uzņēmumu vidū palīdzēs palielināt ražīgumu. Krīze ir parādījusi, cik svarīga ir digitālā infrastruktūra un ka visās vietās, kur cilvēki dzīvo vai strādā, ir jābūt nodrošinātai ātrai un stabilai savienojamībai. Svarīga nozīme būs mobilās platjoslas paplašināšanai 700 MHz joslā, kā arī iespējai finansiāli atbalstīt fiksētās platjoslas izvēršanu. Gaidāmā 5G izsole sniegs papildu impulsu Zviedrijas ekonomikas digitalizācijai. Lai īstenotu mērķi līdz 2045. gadam izveidot klimatneitrālu sabiedrību, būs nepieciešamas arī investīcijas pētniecībā un inovācijā, kas ļaus izstrādāt un īstenot jaunus, konkurētspējīgus dekarbonizācijas risinājumus un koordinētas sociālās un politikas darbības. Transports ir Zviedrijas siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas pasākumu galvenais mērķis. Viena no politiskās programmas prioritātēm ir autoparka visaptveroša un salīdzinoši ātra aizstāšana ar mazemisiju transportlīdzekļiem. Plānotās investīcijas dzelzceļa infrastruktūrā ir svarīgas, lai veicinātu modālo sadalījumu un īstenotu Zviedrijas vērienīgo mērķi klimata jomā. Transporta un rūpniecības elektrifikācijai būs vajadzīgas ievērojamas investīcijas elektroenerģijas ražošanā un izplatīšanā. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Zviedrijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Zviedrijai optimāli izmantot minēto fondu.

| (20) | Pastāvīgi apgalvojumi par iespējamu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju ir ietekmējuši Zviedrijas banku reputāciju, un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana joprojām ir Zviedrijas prioritāte. Efektīvai uzraudzībai ir nepieciešami lielāki resursi un piemērotas procedūras uz risku balstītās pieejas piemērošanai. Zviedrija ir atzinusi, ka ir nepieciešami lielāki resursi, lai veiktu piemērotu uzraudzību un izmeklēšanu, turklāt tā ir pastiprinājusi Finanšu uzraudzības iestādes kapacitāti. Tomēr šīs iestādes kapacitāte salīdzinājumā ar Zviedrijas finanšu sektora apmēru joprojām ir zema. Joprojām pastāv problēmas, un arvien vēl pilnībā jāīsteno uz risku balstītā pieeja. |
| --- | --- |

(20)

Pastāvīgi apgalvojumi par iespējamu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju ir ietekmējuši Zviedrijas banku reputāciju, un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana joprojām ir Zviedrijas prioritāte. Efektīvai uzraudzībai ir nepieciešami lielāki resursi un piemērotas procedūras uz risku balstītās pieejas piemērošanai. Zviedrija ir atzinusi, ka ir nepieciešami lielāki resursi, lai veiktu piemērotu uzraudzību un izmeklēšanu, turklāt tā ir pastiprinājusi Finanšu uzraudzības iestādes kapacitāti. Tomēr šīs iestādes kapacitāte salīdzinājumā ar Zviedrijas finanšu sektora apmēru joprojām ir zema. Joprojām pastāv problēmas, un arvien vēl pilnībā jāīsteno uz risku balstītā pieeja.

| (21) | Zviedrijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās. |
| --- | --- |

(21)

Zviedrijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

| (22) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Zviedrija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā. |
| --- | --- |

(22)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Zviedrija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

| (23) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Zviedrijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada konverģences programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Zviedrijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Zviedrijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu. |
| --- | --- |

(23)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Zviedrijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada konverģences programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Zviedrijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Zviedrijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

| (24) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada konverģences programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada konverģences programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

| (25) | Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. Tā kā 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pamatuzsvars tika pārorientēts uz mērķi cīnīties ar Covid-19 pandēmijas sociālekonomisko ietekmi un veicināt ekonomikas atveseļošanu, neviens no tiem nav tieši vērsts uz makroekonomikas nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, |
| --- | --- |

(25)

Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu. 2020. gada valstij adresētajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka Covid-19 pandēmijas apkarošana un ekonomikas atveseļošanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. Tā kā 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pamatuzsvars tika pārorientēts uz mērķi cīnīties ar Covid-19 pandēmijas sociālekonomisko ietekmi un veicināt ekonomikas atveseļošanu, neviens no tiem nav tieši vērsts uz makroekonomikas nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu,

AR ŠO IESAKA Zviedrijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Panākt veselības aprūpes sistēmas noturību, tostarp, nodrošinot adekvātu piekļuvi kritiski svarīgiem medicīniskajiem izstrādājumiem, infrastruktūrai un darbaspēkam. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Veicināt inovāciju un atbalstīt izglītību un prasmju pilnveidošanu. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, augsto tehnoloģiju un inovatīvajām nozarēm, 5G tīkliem un ilgtspējīgu transportu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Uzlabot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas uzraudzības efektivitāti un efektīvi īstenot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu. |
| --- | --- |

3.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  OV C 301, 5.9.2019., 159. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

7

---

| 26.8.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 282/183 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 282/183

---

PADOMES IETEIKUMS

(2020. gada 20. jūlijs)

par Apvienotās Karalistes 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Apvienotās Karalistes 2020. gada konverģences programmu

(2020/C 282/28)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2)
  , un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Apvienotā Karaliste nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Apvienotā Karaliste nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

| (2) | Pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības 2020. gada 31. janvārī un Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (3) (“Izstāšanās līgums”) stāšanās spēkā Apvienotā Karaliste uzsāka pārejas periodu, kas ilgs līdz 2020. gada 31. decembrim. Ar vienu lēmumu, ko Savienība un Apvienotā Karaliste līdz 2020. gada 1. jūlijam pieņemtu Izstāšanās līgumā paredzētajā Apvienotajā komitejā, šo laikposmu var pagarināt līdz vienam vai diviem gadiem. Šajā laikposmā Apvienotajai Karalistei un tās iekšienē joprojām ir piemērojami Savienības tiesību akti, tostarp tie, kas saistīti ar Eiropas pusgadu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības 2020. gada 31. janvārī un Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (3) (“Izstāšanās līgums”) stāšanās spēkā Apvienotā Karaliste uzsāka pārejas periodu, kas ilgs līdz 2020. gada 31. decembrim. Ar vienu lēmumu, ko Savienība un Apvienotā Karaliste līdz 2020. gada 1. jūlijam pieņemtu Izstāšanās līgumā paredzētajā Apvienotajā komitejā, šo laikposmu var pagarināt līdz vienam vai diviem gadiem. Šajā laikposmā Apvienotajai Karalistei un tās iekšienē joprojām ir piemērojami Savienības tiesību akti, tostarp tie, kas saistīti ar Eiropas pusgadu.

| (3) | 2020. gada ziņojums par Apvienoto Karalisti tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā ir izvērtēts, kā Apvienotā Karaliste īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (4) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Apvienotās Karalistes progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(3)

2020. gada ziņojums par Apvienoto Karalisti tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā ir izvērtēts, kā Apvienotā Karaliste īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (4) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Apvienotās Karalistes progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu.

| (4) | 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(4)

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

| (5) | Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

(5)

Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

| (6) | 2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (5) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros. |
| --- | --- |

(6)

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (5) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

| (7) | Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes. |
| --- | --- |

(7)

Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

| (8) | Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves. |
| --- | --- |

(8)

Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

| (9) | Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādos Apvienotās Karalistes reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas rada būtisku risku, ka Apvienotajā Karalistē vēl vairāk palielināsies reģionālās atšķirības. Pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādos Apvienotās Karalistes reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tas rada būtisku risku, ka Apvienotajā Karalistē vēl vairāk palielināsies reģionālās atšķirības. Pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

| (10) | Apvienotā Karaliste 2020. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada 7. maijā – savu 2020. gada konverģences programmu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Apvienotā Karaliste 2020. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada 7. maijā – savu 2020. gada konverģences programmu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Uz Apvienoto Karalisti šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu. Padome 2018. gada 13. jūlijā ieteica Apvienotajai Karalistei nodrošināt to, lai valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums (6) nepārsniegtu 1,6 % 2019.–2020. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,6 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP). Komisijas veiktais vispārējais novērtējums apstiprina, ka pastāv risks būtiskai novirzei no ieteiktās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2019.–2020. gadā un 2018.–2019. gadā un 2019.–2020. gadā, aplūkojot abus kopā. Izpildes dati par 2019.–2020. gadu būs pieejami 2020. gada rudenī. |
| --- | --- |

(11)

Uz Apvienoto Karalisti šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu. Padome 2018. gada 13. jūlijā ieteica Apvienotajai Karalistei nodrošināt to, lai valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums (6) nepārsniegtu 1,6 % 2019.–2020. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,6 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP). Komisijas veiktais vispārējais novērtējums apstiprina, ka pastāv risks būtiskai novirzei no ieteiktās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2019.–2020. gadā un 2018.–2019. gadā un 2019.–2020. gadā, aplūkojot abus kopā. Izpildes dati par 2019.–2020. gadu būs pieejami 2020. gada rudenī.

| (12) | Valdība savā 2019.–2020. gada konverģences programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, deficīts palielināsies no 2,2 % no IKP 2019.–2020. gadā līdz 2,5 % no IKP 2020.–2021. gadā. Tiek prognozēts, ka deficīts 2021.–2022. gadā palielināsies līdz 3,1 % no IKP un līdz 2024.–2025. gadam samazināsies līdz 2,4 % no IKP. Pēc vispārējās valdības parāda attiecības pret IKP 2019.–2020. gadā samazināšanās līdz aplēstiem 83,2 % no IKP saskaņā ar 2019.–2020. gada konverģences programmu ir gaidāms, ka 2020.–2021. gadā tā samazināsies līdz 82,9 %. Tomēr makroekonomikas scenārijs, kas ir minēto budžeta prognožu pamatā, vairs nešķiet reālistisks, jo tajā nav ņemta vērā Covid-19 pandēmijas ekonomiskā ietekme. Programmas prognozēs nav ņemti vērā arī pasākumi, par kuriem Apvienotā Karaliste paziņojusi, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība. |
| --- | --- |

(12)

Valdība savā 2019.–2020. gada konverģences programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, deficīts palielināsies no 2,2 % no IKP 2019.–2020. gadā līdz 2,5 % no IKP 2020.–2021. gadā. Tiek prognozēts, ka deficīts 2021.–2022. gadā palielināsies līdz 3,1 % no IKP un līdz 2024.–2025. gadam samazināsies līdz 2,4 % no IKP. Pēc vispārējās valdības parāda attiecības pret IKP 2019.–2020. gadā samazināšanās līdz aplēstiem 83,2 % no IKP saskaņā ar 2019.–2020. gada konverģences programmu ir gaidāms, ka 2020.–2021. gadā tā samazināsies līdz 82,9 %. Tomēr makroekonomikas scenārijs, kas ir minēto budžeta prognožu pamatā, vairs nešķiet reālistisks, jo tajā nav ņemta vērā Covid-19 pandēmijas ekonomiskā ietekme. Programmas prognozēs nav ņemti vērā arī pasākumi, par kuriem Apvienotā Karaliste paziņojusi, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

| (13) | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, Apvienotā Karaliste ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Konverģences programmas prognozēs šie pasākumi nav iekļauti, bet tie ir ņemti vērā Komisijas 2020. gada pavasara prognozē. Budžeta pasākumi veido aptuveni 5,5 % no IKP un ietver atbalstu darba ņēmējiem, pašnodarbinātām personām un uzņēmumiem, kā arī labklājības pasākumus. Turklāt Apvienotā Karaliste ir paziņojusi par pasākumiem, kas palīdzēs sniegt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu. Šie pasākumi ietver aizdevumu garantijas aptuveni 16 % apmērā no IKP. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(13)

Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, Apvienotā Karaliste ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Konverģences programmas prognozēs šie pasākumi nav iekļauti, bet tie ir ņemti vērā Komisijas 2020. gada pavasara prognozē. Budžeta pasākumi veido aptuveni 5,5 % no IKP un ietver atbalstu darba ņēmējiem, pašnodarbinātām personām un uzņēmumiem, kā arī labklājības pasākumus. Turklāt Apvienotā Karaliste ir paziņojusi par pasākumiem, kas palīdzēs sniegt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu. Šie pasākumi ietver aizdevumu garantijas aptuveni 16 % apmērā no IKP. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

| (14) | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Apvienotās Karalistes vispārējās valdības bilance tiek prognozēta –10,7 % apmērā no IKP 2020.–2021. gadā un –6,2 % apmērā no IKP 2021.–2022. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP sasniegs 102,5 % 2020.–2021. gadā un 100,2 % 2022. gadā. Konverģences programmas pamatā esošajā makroekonomikas scenārijā nav ņemta vērā Covid-19 pandēmijas ietekme, un tādēļ parāda un deficīta prognozes tajā būtiski atšķiras no Komisijas prognozēm. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Apvienotās Karalistes vispārējās valdības bilance tiek prognozēta –10,7 % apmērā no IKP 2020.–2021. gadā un –6,2 % apmērā no IKP 2021.–2022. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP sasniegs 102,5 % 2020.–2021. gadā un 100,2 % 2022. gadā. Konverģences programmas pamatā esošajā makroekonomikas scenārijā nav ņemta vērā Covid-19 pandēmijas ietekme, un tādēļ parāda un deficīta prognozes tajā būtiski atšķiras no Komisijas prognozēm.

| (15) | Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo sagaidāms, ka Apvienotā Karaliste 2020.–2021. gadā pārkāps deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/1997 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo sagaidāms, ka Apvienotā Karaliste 2020.–2021. gadā pārkāps deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/1997 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (16) | Pašreizējā Covid-19 krīze ir radījusi ekonomikas un sociālās politikas problēmas, kādas pēdējās desmitgadēs nav pieredzētas. Paredzams, ka bezdarbs palielināsies par gandrīz 3 procentpunktiem līdz 6,7 % 2020. gadā un nedaudz samazināsies līdz 6 % 2021. gadā, salīdzinot ar 3,8 % 2019. gadā. Apvienotās Karalistes valdība ir pieņēmusi ārkārtas pasākumus, lai mazinātu satricinājuma negatīvās sekas. Tiešā fiskālā atbalsta izmaksas būs atkarīgas no pieprasījuma, bet tās var sasniegt aptuveni 110 miljardus GBP (5,5 % no IKP), ko papildina 330 miljardi GBP (16 % no IKP) kredīta garantijās banku aizdevumiem. Lai aizsargātu nodarbinātību, ir ieviestas saīsināta darbalaika shēmas, un ir īstenoti arī pasākumi pašnodarbināto personu atbalstam. Sociālo pabalstu programmas “Vispārējais kredīts” (“Universal Credit”) tvērums un tiesības uz piekļuvi tā avansa maksājumiem uz laiku ir uzlabotas, un pamata tiesības šīs programmas ietvaros uz laiku ir pagarinātas uz divpadsmit mēnešiem. Vietējās pašvaldības saņems arī vienreizēju papildu finansējumu, lai atbalstītu ekonomiski neaizsargātus cilvēkus un mājsaimniecības. Valdība arī paziņoja par hipotekāro maksājumu trīs mēnešu moratoriju mājokļu īpašniekiem, kas nonākuši grūtībās Covid-19 pandēmijas dēļ. |
| --- | --- |

(16)

Pašreizējā Covid-19 krīze ir radījusi ekonomikas un sociālās politikas problēmas, kādas pēdējās desmitgadēs nav pieredzētas. Paredzams, ka bezdarbs palielināsies par gandrīz 3 procentpunktiem līdz 6,7 % 2020. gadā un nedaudz samazināsies līdz 6 % 2021. gadā, salīdzinot ar 3,8 % 2019. gadā. Apvienotās Karalistes valdība ir pieņēmusi ārkārtas pasākumus, lai mazinātu satricinājuma negatīvās sekas. Tiešā fiskālā atbalsta izmaksas būs atkarīgas no pieprasījuma, bet tās var sasniegt aptuveni 110 miljardus GBP (5,5 % no IKP), ko papildina 330 miljardi GBP (16 % no IKP) kredīta garantijās banku aizdevumiem. Lai aizsargātu nodarbinātību, ir ieviestas saīsināta darbalaika shēmas, un ir īstenoti arī pasākumi pašnodarbināto personu atbalstam. Sociālo pabalstu programmas “Vispārējais kredīts” (“Universal Credit”) tvērums un tiesības uz piekļuvi tā avansa maksājumiem uz laiku ir uzlabotas, un pamata tiesības šīs programmas ietvaros uz laiku ir pagarinātas uz divpadsmit mēnešiem. Vietējās pašvaldības saņems arī vienreizēju papildu finansējumu, lai atbalstītu ekonomiski neaizsargātus cilvēkus un mājsaimniecības. Valdība arī paziņoja par hipotekāro maksājumu trīs mēnešu moratoriju mājokļu īpašniekiem, kas nonākuši grūtībās Covid-19 pandēmijas dēļ.

| (17) | Lai atbalstītu uzņēmumu finansiālo stāvokli, Anglijas Banka ir divas reizes samazinājusi bankas likmi, kopumā no 0,75 % līdz 0,1 %, samazinājusi Apvienotās Karalistes pretciklisko kapitāla rezervju likmi līdz 0 %, atkāpjoties no līdzšinējās virzības uz 2 % līdz 2020. gada decembrim, paplašinājusi savu obligāciju iegādes programmu līdz 645 miljardiem GBP un palielinājusi atbalstu komercbanku aizdevumiem reālajai ekonomikai līdz ar valdības aizdevumu garantijām. Valdība piedāvāja konkrētām nozarēm gadu ilgu moratoriju attiecībā uz darījumu procentu likmju maksāšanu, pievienotās vērtības nodokļa (PVN) maksājumu atlikšanu, kā arī skaidras naudas dotācijas mazākiem uzņēmumiem. Likviditātes atbalsts ir darīts pieejams arī garantiju un kombinētu dotāciju veidā saskaņā ar aizdevumu shēmu koronavīrusa izraisītās mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) dīkstāves atbalstam, kuru zem noteiktas apgrozījuma robežvērtības sniedz, izmantojot plašu uzņēmējdarbības finansēšanas produktu klāstu, piemēram, atjaunojamas kredītiespējas un citus produktus, tajā skaitā termiņaizdevumus. Turklāt ne tikai MVU, bet arī lielākiem uzņēmumiem visās darbības nozarēs ir darīta pieejama vispārēja shēma likviditātes nodrošināšanai, kas varētu ietvert investīciju atbalstu. Izstrādājot un īstenojot šos pasākumus, ir jāņem vērā banku nozares noturība. |
| --- | --- |

(17)

Lai atbalstītu uzņēmumu finansiālo stāvokli, Anglijas Banka ir divas reizes samazinājusi bankas likmi, kopumā no 0,75 % līdz 0,1 %, samazinājusi Apvienotās Karalistes pretciklisko kapitāla rezervju likmi līdz 0 %, atkāpjoties no līdzšinējās virzības uz 2 % līdz 2020. gada decembrim, paplašinājusi savu obligāciju iegādes programmu līdz 645 miljardiem GBP un palielinājusi atbalstu komercbanku aizdevumiem reālajai ekonomikai līdz ar valdības aizdevumu garantijām. Valdība piedāvāja konkrētām nozarēm gadu ilgu moratoriju attiecībā uz darījumu procentu likmju maksāšanu, pievienotās vērtības nodokļa (PVN) maksājumu atlikšanu, kā arī skaidras naudas dotācijas mazākiem uzņēmumiem. Likviditātes atbalsts ir darīts pieejams arī garantiju un kombinētu dotāciju veidā saskaņā ar aizdevumu shēmu koronavīrusa izraisītās mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) dīkstāves atbalstam, kuru zem noteiktas apgrozījuma robežvērtības sniedz, izmantojot plašu uzņēmējdarbības finansēšanas produktu klāstu, piemēram, atjaunojamas kredītiespējas un citus produktus, tajā skaitā termiņaizdevumus. Turklāt ne tikai MVU, bet arī lielākiem uzņēmumiem visās darbības nozarēs ir darīta pieejama vispārēja shēma likviditātes nodrošināšanai, kas varētu ietvert investīciju atbalstu. Izstrādājot un īstenojot šos pasākumus, ir jāņem vērā banku nozares noturība.

| (18) | Covid-19 pandēmija ir atklājusi trūkumus Apvienotās Karalistes veselības aprūpes sistēmas sagatavotībā un spējā reaģēt uz šādiem uzliesmojumiem, jo īpaši attiecībā uz telpām, personālu un apgādi. Rezultātā Apvienotajā Karalistē Covid-19 pacientiem steidzami tika izveidoti pagaidu lauka hospitāļi. Valsts ražošanas nozare tika mudināta pārveidot ražošanas līnijas, lai steidzami ražotu papildu medicīnisko aprīkojumu, piemēram, ventilatorus, lai apmierinātu gaidāmo pieprasījumu. Covid-19 krīze ir vēl vairāk saasinājusi pastāvošo veselības aprūpes darbaspēka trūkumu. Lai pārvarētu līdzīgas krīzes nākotnē, ir vajadzīgas investīcijas veselības aprūpes sistēmā visā Apvienotajā Karalistē, tajā skaitā efektīvi un ar pietiekamiem resursiem nodrošināti sabiedrības veselības pasākumi. Šīm investīcijām vajadzētu būt vērstām uz to, lai nodrošinātu vajadzīgo aprīkojumu un telpas un vajadzīgo kvalificēto darbaspēku, kā arī kopumā spēju sniegt visus paredzamos regulāros veselības aprūpes pakalpojumus, līdz ar aprūpi pacientiem ar Covid-19 vai līdzīgām infekcijas slimībām. |
| --- | --- |

(18)

Covid-19 pandēmija ir atklājusi trūkumus Apvienotās Karalistes veselības aprūpes sistēmas sagatavotībā un spējā reaģēt uz šādiem uzliesmojumiem, jo īpaši attiecībā uz telpām, personālu un apgādi. Rezultātā Apvienotajā Karalistē Covid-19 pacientiem steidzami tika izveidoti pagaidu lauka hospitāļi. Valsts ražošanas nozare tika mudināta pārveidot ražošanas līnijas, lai steidzami ražotu papildu medicīnisko aprīkojumu, piemēram, ventilatorus, lai apmierinātu gaidāmo pieprasījumu. Covid-19 krīze ir vēl vairāk saasinājusi pastāvošo veselības aprūpes darbaspēka trūkumu. Lai pārvarētu līdzīgas krīzes nākotnē, ir vajadzīgas investīcijas veselības aprūpes sistēmā visā Apvienotajā Karalistē, tajā skaitā efektīvi un ar pietiekamiem resursiem nodrošināti sabiedrības veselības pasākumi. Šīm investīcijām vajadzētu būt vērstām uz to, lai nodrošinātu vajadzīgo aprīkojumu un telpas un vajadzīgo kvalificēto darbaspēku, kā arī kopumā spēju sniegt visus paredzamos regulāros veselības aprūpes pakalpojumus, līdz ar aprūpi pacientiem ar Covid-19 vai līdzīgām infekcijas slimībām.

| (19) | Pašreizējā krīze, iespējams, vairāk ietekmēs visneaizsargātākos iedzīvotājus, saasinot nabadzību. Nabadzības vai sociālās atstumtības risks palielinājās jau pirms krīzes, neraugoties uz rekordzemu bezdarba līmeni. Augsts ir arī nodarbinātu personu nabadzības līmenis un bērnu nabadzības līmenis. Sociālo pabalstu samazinājumi un reformas var apdraudēt Apvienotās Karalistes nodokļu un pabalstu sistēmas spēcīgo nabadzības mazināšanas ietekmi. Pastāv iespējas stiprināt atbalstu visneaizsargātākajām personām, tajā skaitā nabadzībā nonākušiem bērniem, jo īpaši ņemot vērā to, ka ir sagaidāms, ka krīze vēl vairāk palielinās ienākumu nevienlīdzību. |
| --- | --- |

(19)

Pašreizējā krīze, iespējams, vairāk ietekmēs visneaizsargātākos iedzīvotājus, saasinot nabadzību. Nabadzības vai sociālās atstumtības risks palielinājās jau pirms krīzes, neraugoties uz rekordzemu bezdarba līmeni. Augsts ir arī nodarbinātu personu nabadzības līmenis un bērnu nabadzības līmenis. Sociālo pabalstu samazinājumi un reformas var apdraudēt Apvienotās Karalistes nodokļu un pabalstu sistēmas spēcīgo nabadzības mazināšanas ietekmi. Pastāv iespējas stiprināt atbalstu visneaizsargātākajām personām, tajā skaitā nabadzībā nonākušiem bērniem, jo īpaši ņemot vērā to, ka ir sagaidāms, ka krīze vēl vairāk palielinās ienākumu nevienlīdzību.

| (20) | Apvienotajai Karalistei joprojām būtisks izaicinājums ir nepieciešamība uzlabot darba ražīguma rādītājus. Ražošanas apjoms stundā Apvienotajā Karalistē ir ievērojami mazāks nekā lielākajā daļā citu attīstīto valstu, un tas ir tikai nedaudz lielāks, nekā tas bija pirms finanšu krīzes. IKP pieaugumu ir veicinājis nodarbinātības pieaugums, pēdējā laikā praktiski nepalielinot ražīgumu. Neraugoties uz saspringto situāciju darba tirgū, Apvienotās Karalistes darba ražīgums kopš 2018. gada sākuma būtībā ir bijis nemainīgs. Arī reālo algu pieaugums joprojām ir lēns. Daudzas Apvienotās Karalistes daļas ir salīdzinoši nabadzīgas ar samērā zemu investīciju līmeni prasmēs un infrastruktūrā. Ierobežotas karjeras izaugsmes izredzes cilvēkiem, kuri strādā zemu atalgotos darbos, negatīvi ietekmē gan ražīgumu, gan nabadzību. Paredzams, ka šis stāvoklis saglabāsies un var pat pasliktināties, ņemot vērā Covid-19 krīzi. Nesenā pandēmija rada arī būtiskas problēmas izglītības un apmācības sistēmām Apvienotajā Karalistē, jo īpaši sakarā ar attālinātajām mācībām un atšķirīgu piekļuvi strukturētām mācībām. Līdz ar to ražīgumu ir iespējams palielināt, risinot plašas problēmas, piemēram, zemu investīciju līmeni aprīkojumā, infrastruktūrā un pētniecībā un izstrādē, kā arī prasmju nepietiekamību, jo īpaši pamatprasmju un tehnisko prasmju jomā. Apvienotās Karalistes mērķis ir veikt vairāk investīciju pētniecībā un inovācijā un uzlabot esošo tehnoloģiju izmantošanu visā ekonomikā. |
| --- | --- |

(20)

Apvienotajai Karalistei joprojām būtisks izaicinājums ir nepieciešamība uzlabot darba ražīguma rādītājus. Ražošanas apjoms stundā Apvienotajā Karalistē ir ievērojami mazāks nekā lielākajā daļā citu attīstīto valstu, un tas ir tikai nedaudz lielāks, nekā tas bija pirms finanšu krīzes. IKP pieaugumu ir veicinājis nodarbinātības pieaugums, pēdējā laikā praktiski nepalielinot ražīgumu. Neraugoties uz saspringto situāciju darba tirgū, Apvienotās Karalistes darba ražīgums kopš 2018. gada sākuma būtībā ir bijis nemainīgs. Arī reālo algu pieaugums joprojām ir lēns. Daudzas Apvienotās Karalistes daļas ir salīdzinoši nabadzīgas ar samērā zemu investīciju līmeni prasmēs un infrastruktūrā. Ierobežotas karjeras izaugsmes izredzes cilvēkiem, kuri strādā zemu atalgotos darbos, negatīvi ietekmē gan ražīgumu, gan nabadzību. Paredzams, ka šis stāvoklis saglabāsies un var pat pasliktināties, ņemot vērā Covid-19 krīzi. Nesenā pandēmija rada arī būtiskas problēmas izglītības un apmācības sistēmām Apvienotajā Karalistē, jo īpaši sakarā ar attālinātajām mācībām un atšķirīgu piekļuvi strukturētām mācībām. Līdz ar to ražīgumu ir iespējams palielināt, risinot plašas problēmas, piemēram, zemu investīciju līmeni aprīkojumā, infrastruktūrā un pētniecībā un izstrādē, kā arī prasmju nepietiekamību, jo īpaši pamatprasmju un tehnisko prasmju jomā. Apvienotās Karalistes mērķis ir veikt vairāk investīciju pētniecībā un inovācijā un uzlabot esošo tehnoloģiju izmantošanu visā ekonomikā.

| (21) | Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp veicot attiecīgas reformas. Apvienotajā Karalistē ir vērojams pastāvīgs mājokļu trūkums. Rodas jaudas ierobežojumi, savukārt dzīvojamo ēku būvniecība joprojām ir zemāka par to, kas nepieciešama, lai apmierinātu aplēsto pieprasījumu. Stingrs regulējums par zemes tirgu ierobežo jauniem mājokļiem pieejamās zemes platību un vietu, jo īpaši lielu pilsētu apkaimē. Būvniecības nozarei joprojām ir būtiska nozīme mājokļu jomā, kā arī turpmāko energoefektivitātes un klimata mērķu sasniegšanā, lai gan mājokļu apkurei izmantotās enerģijas apjoma samazināšanu apgrūtina dzīvojamā fonda vecums un tā lēnā aizstāšana. Pēc gadu desmitiem ilgām nepietiekamām publiskajām investīcijām valdība ir sākusi risināt infrastruktūras nepietiekamības problēmu. Ir gūti daudzsološi panākumi attiecībā uz investīcijām atjaunojamos energoresursos, un elektroenerģijas nozarē ir panākts ievērojams emisiju samazinājums. Tomēr virzība uz klimatneitralitāti joprojām saskaras ar problēmām visā ekonomikā. Apvienotās Karalistes autoceļu, dzelzceļa un aviācijas tīklu izmantošana sasniedz maksimālo kapacitātes robežu, un tas veicina sastrēgumus un gaisa piesārņojumu. Apvienotā Karaliste vēlas būt priekšgalā bezemisiju transportlīdzekļu ziņā, bet lielākā daļa dzelzceļa tīkla vēl nav elektrificēta. Lai gan optiskās šķiedras tīklu pārklājums Apvienotajā Karalistē joprojām ir pieticīgs, tīklu konkurence optiskās šķiedras tirgū pieaug, jo valdība ievērojami palielina publisko atbalstu optiskās šķiedras tīklu izvēršanai. Tomēr šādas investīcijas digitālajā infrastruktūrā ir jāpapildina ar uzlabotām digitālajām prasmēm, jo Apvienotajā Karalistē ir strukturāls IT speciālistu prasmju trūkums. |
| --- | --- |

(21)

Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp veicot attiecīgas reformas. Apvienotajā Karalistē ir vērojams pastāvīgs mājokļu trūkums. Rodas jaudas ierobežojumi, savukārt dzīvojamo ēku būvniecība joprojām ir zemāka par to, kas nepieciešama, lai apmierinātu aplēsto pieprasījumu. Stingrs regulējums par zemes tirgu ierobežo jauniem mājokļiem pieejamās zemes platību un vietu, jo īpaši lielu pilsētu apkaimē. Būvniecības nozarei joprojām ir būtiska nozīme mājokļu jomā, kā arī turpmāko energoefektivitātes un klimata mērķu sasniegšanā, lai gan mājokļu apkurei izmantotās enerģijas apjoma samazināšanu apgrūtina dzīvojamā fonda vecums un tā lēnā aizstāšana. Pēc gadu desmitiem ilgām nepietiekamām publiskajām investīcijām valdība ir sākusi risināt infrastruktūras nepietiekamības problēmu. Ir gūti daudzsološi panākumi attiecībā uz investīcijām atjaunojamos energoresursos, un elektroenerģijas nozarē ir panākts ievērojams emisiju samazinājums. Tomēr virzība uz klimatneitralitāti joprojām saskaras ar problēmām visā ekonomikā. Apvienotās Karalistes autoceļu, dzelzceļa un aviācijas tīklu izmantošana sasniedz maksimālo kapacitātes robežu, un tas veicina sastrēgumus un gaisa piesārņojumu. Apvienotā Karaliste vēlas būt priekšgalā bezemisiju transportlīdzekļu ziņā, bet lielākā daļa dzelzceļa tīkla vēl nav elektrificēta. Lai gan optiskās šķiedras tīklu pārklājums Apvienotajā Karalistē joprojām ir pieticīgs, tīklu konkurence optiskās šķiedras tirgū pieaug, jo valdība ievērojami palielina publisko atbalstu optiskās šķiedras tīklu izvēršanai. Tomēr šādas investīcijas digitālajā infrastruktūrā ir jāpapildina ar uzlabotām digitālajām prasmēm, jo Apvienotajā Karalistē ir strukturāls IT speciālistu prasmju trūkums.

| (22) | Apvienotajai Karalistei adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti Eiropas pusgada ietvaros līdz pārejas perioda beigām. |
| --- | --- |

(22)

Apvienotajai Karalistei adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti Eiropas pusgada ietvaros līdz pārejas perioda beigām.

| (23) | Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Apvienotā Karaliste sekmēs progresu IAM sasniegšanā. |
| --- | --- |

(23)

Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Apvienotā Karaliste sekmēs progresu IAM sasniegšanā.

| (24) | Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Apvienotās Karalistes ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada konverģences programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Apvienotajai Karalistei adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Apvienotajā Karalistē, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība. |
| --- | --- |

(24)

Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Apvienotās Karalistes ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada konverģences programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Apvienotajai Karalistei adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Apvienotajā Karalistē, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība.

| (25) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada konverģences programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada konverģences programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Apvienotajai Karalistei 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

| 1. | Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Stiprināt veselības aprūpes sistēmas noturību. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nodrošināt sociālās aizsardzības sistēmas atbilstību un pārklājumu, lai sniegtu atbalstu visiem un jo īpaši tiem, kurus krīze skārusi vissmagāk. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Veicināt inovāciju un atbalstīt cilvēkkapitāla attīstību. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz mājokļiem, tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, ilgtspējīgām transporta infrastruktūrām un ātrdarbīgiem platjoslas tīkliem. |
| --- | --- |

3.

Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. KLOECKNER

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

3

(4)  OV C 301, 5.9.2019., 163. lpp.

4

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

5

(6)  Valdības neto primāros izdevumus veido kopējie valdības izdevumi, izņemot procentu izdevumus, izdevumus saistībā ar Savienības programmām, kas ir pilnībā izlīdzināti ar ienākumiem no Savienības fondiem, un nediskrecionāras izmaiņas saistībā ar bezdarbnieku pabalstu izdevumiem. Valsts finansētā bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis ir izlīdzināts četru gadu laikposmā. Ir ņemti vērā tiesību aktos paredzētie diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā ir atskaitīti.

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

7

---