# Uradni list C 353/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 353 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6322. oktober 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 353

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6322. oktober 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | RAČUNSKO SODIŠČE |
| 2020/C 353/01 | Mnenje št. 7/2020 (v skladu s členom 287(4) PDEU) priloženo poročilu Komisije o izvajanju Evropskega sklada za trajnostni razvoj (COM(2020) 224 final) | 1 |

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

RAČUNSKO SODIŠČE

2020/C 353/01

Mnenje št. 7/2020 (v skladu s členom 287(4) PDEU) priloženo poročilu Komisije o izvajanju Evropskega sklada za trajnostni razvoj (COM(2020) 224 final)

(v skladu s členom 287(4) PDEU)

(COM(2020) 224 final)

1

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

RAČUNSKO SODIŠČE

| 22.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 353/1

---

MNENJE št. 7/2020

(v skladu s členom 287(4) PDEU)

priloženo poročilu Komisije o izvajanju Evropskega sklada za trajnostni razvoj (COM(2020) 224 final)

(2020/C 353/01)

VSEBINA

| | Odstavek | Stran |
| --- | --- | --- |
| Uvod | 1-4 | 3 |
| Obseg in časovni okvir mnenja Evropskega računskega sodišča | 1 | 3 |
| Poročilo o izvajanju | 2 | 3 |
| Mnenje Sodišča | 3-4 | 3 |
| Poročilo o izvajanju ne izpolnjuje nekaterih osnovnih zahtev | 5-14 | 4 |
| Merila | 5-6 | 4 |
| Poročilo o izvajanju temelji na omejeni oceni in ne na celovitem vrednotenju | 7-10 | 4 |
| Poslovni procesi EFSD niso bili pregledani | 11-12 | 4 |
| Poročilo o izvajanju je bilo objavljeno pozno | 13-14 | 5 |
| Začetno delovanje EFSD, njegovo upravljanje in njegova uspešnost niso bili v celoti ocenjeni | 15-49 | 5 |
| O dodatnosti in vidikih uspešnosti je na voljo malo informacij | 15-35 | 5 |
| Merila | 15-16 | 5 |
| Zmogljivost EFSD za mobilizacijo dodatnih naložb bi lahko bila precenjena | 17-20 | 6 |
| Poročilo o izvajanju ne vsebuje informacij o smotrnosti EFSD pri privabljanju sredstev iz zasebnega sektorja | 21-22 | 7 |
| Zaključki poročila o izvajanju glede nefinančne dodatnosti in smotrnosti EFSD pri zagotavljanju inovativnih produktov v bistvu temeljijo na napovedih | 23-26 | 7 |
| Ker je EFSD v zgodnji fazi izvajanja, ni mogoče oceniti njegovega prispevka k doseganju ciljev trajnostnega razvoja ali obravnavanju temeljnih vzrokov migracij | 27-32 | 8 |
| V poročilu o izvajanju niso pojasnjena neskladja med roki iz uredbe o EFSD in dejansko hitrostjo izvajanja | 33-35 | 8 |
| Nekatere težave, povezane z delovanjem in upravljanjem EFSD, v poročilu o izvajanju niso dovolj upoštevane | 36-49 | 9 |
| Merila | 36-37 | 9 |
| Neformalna strateška usmeritev ogroža transparentnost | 38-41 | 9 |
| Sedanji portfelj programov ne odraža namena zagotoviti diverzificirano tematsko pokritost | 42-44 | 10 |
| Orodja za ocenjevanje tveganja za določitev cene jamstev je treba nadalje razviti | 45-49 | 10 |
| Dodatna vprašanja za razmislek o okviru za spremljanje in vrednotenje EFSD | 50-62 | 11 |
| Merila | 50-53 | 11 |
| Predlogu za vzpostavitev EFSD ni bila priložena ocena učinka | 54-55 | 12 |
| Uporaba in delovanje jamstvenega sklada EFSD še nista bila ovrednotena | 56-58 | 12 |
| Slabosti okvira za rezultate | 59-62 | 13 |
| Zaključki | 63-68 | 13 |

Odstavek

Stran

Uvod

1-4

3

Obseg in časovni okvir mnenja Evropskega računskega sodišča

1

3

Poročilo o izvajanju

2

3

Mnenje Sodišča

3-4

3

Poročilo o izvajanju ne izpolnjuje nekaterih osnovnih zahtev

5-14

4

Merila

5-6

4

Poročilo o izvajanju temelji na omejeni oceni in ne na celovitem vrednotenju

7-10

4

Poslovni procesi EFSD niso bili pregledani

11-12

4

Poročilo o izvajanju je bilo objavljeno pozno

13-14

5

Začetno delovanje EFSD, njegovo upravljanje in njegova uspešnost niso bili v celoti ocenjeni

15-49

5

O dodatnosti in vidikih uspešnosti je na voljo malo informacij

15-35

5

Merila

15-16

5

Zmogljivost EFSD za mobilizacijo dodatnih naložb bi lahko bila precenjena

17-20

6

Poročilo o izvajanju ne vsebuje informacij o smotrnosti EFSD pri privabljanju sredstev iz zasebnega sektorja

21-22

7

Zaključki poročila o izvajanju glede nefinančne dodatnosti in smotrnosti EFSD pri zagotavljanju inovativnih produktov v bistvu temeljijo na napovedih

23-26

7

Ker je EFSD v zgodnji fazi izvajanja, ni mogoče oceniti njegovega prispevka k doseganju ciljev trajnostnega razvoja ali obravnavanju temeljnih vzrokov migracij

27-32

8

V poročilu o izvajanju niso pojasnjena neskladja med roki iz uredbe o EFSD in dejansko hitrostjo izvajanja

33-35

8

Nekatere težave, povezane z delovanjem in upravljanjem EFSD, v poročilu o izvajanju niso dovolj upoštevane

36-49

9

Merila

36-37

9

Neformalna strateška usmeritev ogroža transparentnost

38-41

9

Sedanji portfelj programov ne odraža namena zagotoviti diverzificirano tematsko pokritost

42-44

10

Orodja za ocenjevanje tveganja za določitev cene jamstev je treba nadalje razviti

45-49

10

Dodatna vprašanja za razmislek o okviru za spremljanje in vrednotenje EFSD

50-62

11

Merila

50-53

11

Predlogu za vzpostavitev EFSD ni bila priložena ocena učinka

54-55

12

Uporaba in delovanje jamstvenega sklada EFSD še nista bila ovrednotena

56-58

12

Slabosti okvira za rezultate

59-62

13

Zaključki

63-68

13

RAČUNSKO SODIŠČE EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 287(4)(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (1),

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. septembra 2017 o vzpostavitvi Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD), jamstva EFSD ter jamstvenega sklada EFSD (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o EFSD) ter zlasti člena 17(1) in 17(2) uredbe,

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Evropskega sklada za trajnostni razvoj (3) v skladu s členom 17(1) uredbe o EFSD,

ker se v skladu s členom 17(1) in 17(2) uredbe o EFSD poročilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o vrednotenju začetnega delovanja EFSD, njegovega upravljanja in njegovega dejanskega prispevka k namenu in ciljem uredbe o EFSD ter poročilu Komisije o vrednotenju jamstvenega sklada EFSD priloži mnenje Sodišča,

SPREJELO NASLEDNJE MNENJE:

UVOD

Obseg in časovni okvir mnenja Evropskega računskega sodišča

| 1. | Komisija je 28. maja 2020 predložila zakonodajni predlog (4) za spremembo obstoječe uredbe o EFSD, da bi podaljšala njeno trajanje in geografsko področje uporabe ter povečala znesek jamstva EU, zagotovljenega na podlagi te uredbe. 2. junija 2020 je objavila poročilo o izvajanju EFSD v skladu s členom 17(1) uredbe o EFSD (v nadaljnjem besedilu: poročilo o izvajanju) (5). Temu poročilu je bilo priloženo neodvisno poročilo o izvajanju EFSD in jamstvenega sklada EFSD z dne 14. januarja 2020 (v nadaljnjem besedilu: poročilo o neodvisni zunanji oceni), ki ga je Komisija 4. junija 2020 objavila na svojem spletišču (6). Evropski svet je na izrednem zasedanju 17., 18., 19., 20. in 21. julija 2020 sklenil, da večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 ne bo spremenjen (7). Glede na ta razvoj dogodkov se je Evropsko računsko sodišče (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) odločilo, da bo svoje mnenje osredotočilo na poročilo o izvajanju in se ne bo nadalje sklicevalo na zakonodajni predlog Komisije. |
| --- | --- |

1.

Poročilo o izvajanju

| 2. | V skladu s členom 17(1) uredbe o EFSD mora Komisija oceniti „[začetno] delovanje EFSD, njegovo upravljanje in njegov dejanski prispevek k namenu in ciljem [...] uredbe [o EFSD]“. Komisija se v opisu poročila o izvajanju sklicuje na to določbo in navaja, da poročilo „zajema začetno oceno glavnih meril za ocenjevanje relevantnosti, učinkovitosti, uspešnosti, skladnosti in dodane vrednosti“. |
| --- | --- |

2.

Mnenje Sodišča

| 3. | To mnenje temelji na naslednjih vprašanjih za razmislek:






  — | ali poročilo o izvajanju izpolnjuje zahteve iz člena 17(1) uredbe o EFSD, |
| --- | --- | --- |

3.

—

ali poročilo o izvajanju izpolnjuje zahteve iz člena 17(1) uredbe o EFSD,

| — | ali poročilo o izvajanju izpolnjuje namen ocenjevanja začetnega delovanja EFSD, njegovega upravljanja in njegove uspešnosti, |
| --- | --- |

—

ali poročilo o izvajanju izpolnjuje namen ocenjevanja začetnega delovanja EFSD, njegovega upravljanja in njegove uspešnosti,

| — | ali ima EFSD celovit okvir spremljanja in vrednotenja. |
| --- | --- |

—

ali ima EFSD celovit okvir spremljanja in vrednotenja.

| 4. | Sodišče mnenja ni pripravilo na podlagi enakih postopkov, kot jih uporablja pri pripravi posebnega poročila. |
| --- | --- |

4.

POROČILO O IZVAJANJU NE IZPOLNJUJE NEKATERIH OSNOVNIH ZAHTEV

Merila

| 5. | V skladu s členom 17(1) uredbe o EFSD mora Komisija do 31. decembra 2019 izvesti vrednotenje začetnega delovanja EFSD, njegovega upravljanja in njegovega dejanskega prispevka k namenu in ciljem te uredbe, Evropskemu parlamentu in Svetu pa predložiti poročilo o vrednotenju, ki vsebuje neodvisno zunanje vrednotenje uporabe uredbe o EFSD. |
| --- | --- |

5.

| 6. | V smernicah za boljše pravno urejanje je določeno, da mora vrednotenje temeljiti na jasno opredeljeni in zanesljivi metodologiji, ki naj bi privedla do objektivnih ugotovitev. Pri vrednotenjih je treba oceniti vsaj uspešnost, učinkovitost, relevantnost, skladnost in dodano vrednost EU ali pojasniti, zakaj to ni bilo storjeno (8). |
| --- | --- |

6.

Poročilo o izvajanju temelji na omejeni oceni in ne na celovitem vrednotenju

| 7. | Poročilo o izvajanju sicer vsebuje sklic na člen 17(1) uredbe o EFSD, vendar ga Komisija vseeno ne imenuje poročilo o vrednotenju. Poročilo o izvajanju vsebuje oceno Komisije o začetnem delovanju EFSD, njegovem upravljanju in prispevku k namenu in ciljem uredbe o EFSD. Temelji na neodvisni oceni, ki jo opravijo zunanji svetovalci. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Komisija razliko med vrednotenjem in oceno v svojih smernicah za boljše pravno urejanje opisuje tako: vrednotenje ne vsebuje le ocene tega, kaj se je zgodilo, v njem je obravnavano tudi, zakaj se je nekaj zgodilo (vloga intervencije EU) in po možnosti kaj vse se je zaradi tega spremenilo. Z vrednotenjem se situacija obravnava s širšega vidika in na podlagi razpoložljivih dokazov zagotovi neodvisna in objektivna presoja Komisije (9). |
| --- | --- |

8.

| 9. | V poročilu o zunanji oceni je pojasnjeno, da bi bilo treba poročilo kljub temu, da sta metodologija in struktura ocenjevanja temeljili na pristopu, ki se uporablja za vrednotenja, šteti za oceno in ne vrednotenje EFSD. Razlog za to je, da so se nekatere dejavnosti EFSD šele začele izvajati ter da mora občasno biti ocena bolj podobna presoji in biti bolj okvirna, kot to običajno velja za vrednotenje (10). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Poleg tega so svetovalci v svojem poročilu o zunanji oceni ugotovili, da so se pri delu srečevali z več omejitvami:






  — | nalogo so izvedli z majhno ekipo in omejenim proračunom, |
| --- | --- | --- |

10.

—

nalogo so izvedli z majhno ekipo in omejenim proračunom,

| — | niso obiskali delegacij EU ali predstavnikov projektov, ki so prejeli podporo EFSD, temveč so z uslužbenci delegacij opravili telefonske razgovore in se z njimi posvetovali, |
| --- | --- |

—

niso obiskali delegacij EU ali predstavnikov projektov, ki so prejeli podporo EFSD, temveč so z uslužbenci delegacij opravili telefonske razgovore in se z njimi posvetovali,

| — | pri izvajanju le manjšega števila projektov, za katere je bilo odobreno mešanje nepovratnih sredstev, je bil dosežen znaten napredek, ob koncu naloge pa je bilo še vedno nepodpisanih in v fazi osnutka 25 od 28 odobrenih programov jamstev. |
| --- | --- |

—

pri izvajanju le manjšega števila projektov, za katere je bilo odobreno mešanje nepovratnih sredstev, je bil dosežen znaten napredek, ob koncu naloge pa je bilo še vedno nepodpisanih in v fazi osnutka 25 od 28 odobrenih programov jamstev.

Zaradi teh omejitev so se svetovalci zelo zanašali na razgovore, včasih pa tudi niso odkrili dovolj trdnih dokazov (11).

Poslovni procesi EFSD niso bili pregledani

| 11. | V poročilu o zunanji oceni je navedeno, da je treba operativni načrt EFSD pregledati natančneje, kot je bilo to mogoče v okviru poročila o oceni. Zato je v njem priporočeno, naj se opravi pregled, ki bo zajemal poslovne procese, vloge in pristojnosti sedeža in delegacij EU, njihove zmogljivosti, spretnosti in usposabljanje osebja ter njihovo upravljanje znanja (12). Komisija v poročilu o izvajanju odobrava priporočilo iz zunanje ocene o tem, da je treba opraviti pregled poslovnih procesov EFSD, in navaja, da bo to zajeto v tekočem pregledu nove finančne strukture, ki bo vzpostavljena za EFSD+, ki je predlagani naslednik EFSD (13). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sodišče meni, da je pregled poslovnih procesov EFSD ključni element pri ocenjevanju začetnega delovanja in upravljanja EFSD, in ugotavlja, da ga v poročilu o izvajanju ni. |
| --- | --- |

12.

Poročilo o izvajanju je bilo objavljeno pozno

| 13. | Poročilo o izvajanju (14) in zunanja ocena sta oba zajemala obdobje od 1. januarja 2017 do konca septembra 2019. Prva različica poročila o zunanji oceni je bila Komisiji predložena 15. novembra 2019 (15), končno poročilo z dne 14. januarja 2020 pa je bilo objavljeno 4. junija 2020 (16). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Poročilo Komisije o izvajanju, ki temelji na rezultatih zunanje ocene, je bilo objavljeno 2. junija 2020, osem mesecev po koncu obdobja, na katerega se nanaša zunanja ocena, in pet mesecev po roku za vrednotenje, ki ga izvede Komisija, določenem v členu 17(1) uredbe o EFSD. |
| --- | --- |

14.

ZAČETNO DELOVANJE EFSD, NJEGOVO UPRAVLJANJE IN NJEGOVA USPEŠNOST NISO BILI V CELOTI OCENJENI

O dodatnosti in vidikih uspešnosti je na voljo malo informacij

Merila

| 15. | V sami uredbi o EFSD je glede ciljev EFSD navedeno naslednje:
  „Namen EFSD [...] je podpreti naložbe in omogočiti večji dostop do financiranja, predvsem v Afriki in evropskem sosedstvu, da bi spodbujal trajnostni in vključujoči gospodarski in socialni razvoj ter socialno-ekonomsko odpornost partnerskih držav [...], pri čemer se poseben poudarek namenja trajnostni in vključujoči rasti, ustvarjanju dostojnih delovnih mest, s spodbujanjem enakosti spolov in krepitvi vloge žensk in mladih, ter socialno-ekonomskim sektorjem in mikro, malim in srednjim podjetjem, obenem pa dosega čim večja dodatnost, zagotavljajo inovativni proizvodi in privabljajo sredstva zasebnega sektorja“ (17).
  „‚[D]odatnost‘ pomeni načelo, ki zagotavlja, da podpora iz jamstva EFSD prispeva k trajnostnemu razvoju, in sicer z operacijami, ki jih ne bi bilo mogoče izvesti brez jamstva EFSD ali ki dosegajo pozitivne rezultate, ki presegajo tisto, kar bi bilo mogoče doseči brez podpore. Dodatnost pomeni tudi pritegnitev financiranja zasebnega sektorja in odpravljanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin ter izboljšanje kakovosti, vzdržnosti, učinka in obsega naložbe. To načelo tudi zagotavlja, da operacije jamstva EFSD ne nadomestijo podpore države članice, zasebnega financiranja ali drugega finančnega posredovanja Unije ali mednarodnega finančnega posredovanja, preprečujejo pa tudi izrinjanje drugih javnih ali zasebnih naložb. [...]“ (18).
  „EFSD vodijo cilji zunanjega delovanja Unije iz člena 21 PEU, in politike Unije na področju razvojnega sodelovanja iz člena 208 PDEU, ter mednarodno dogovorjena načela učinkovitosti razvojnega sodelovanja. EFSD prispeva k doseganju ciljev trajnostnega razvoja iz agende 2030, zlasti izkoreninjenju revščine, in po potrebi k izvajanju evropske sosedske politike, s čimer odpravlja specifične socialno-ekonomske temeljne vzroke migracij, spodbuja trajnostno ponovno vključevanje migrantov, ki se vračajo v države svojega izvora, ter krepi tranzitne in gostiteljske skupnosti“ (19).
  „EFSD prispeva k izvajanju pariškega sporazuma tudi z osredotočanjem naložb na sektorje, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje“ (20). |
| --- | --- |

15.

„Namen EFSD [...] je podpreti naložbe in omogočiti večji dostop do financiranja, predvsem v Afriki in evropskem sosedstvu, da bi spodbujal trajnostni in vključujoči gospodarski in socialni razvoj ter socialno-ekonomsko odpornost partnerskih držav [...], pri čemer se poseben poudarek namenja trajnostni in vključujoči rasti, ustvarjanju dostojnih delovnih mest, s spodbujanjem enakosti spolov in krepitvi vloge žensk in mladih, ter socialno-ekonomskim sektorjem in mikro, malim in srednjim podjetjem, obenem pa dosega čim večja dodatnost, zagotavljajo inovativni proizvodi in privabljajo sredstva zasebnega sektorja“ (17).

„‚[D]odatnost‘ pomeni načelo, ki zagotavlja, da podpora iz jamstva EFSD prispeva k trajnostnemu razvoju, in sicer z operacijami, ki jih ne bi bilo mogoče izvesti brez jamstva EFSD ali ki dosegajo pozitivne rezultate, ki presegajo tisto, kar bi bilo mogoče doseči brez podpore. Dodatnost pomeni tudi pritegnitev financiranja zasebnega sektorja in odpravljanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin ter izboljšanje kakovosti, vzdržnosti, učinka in obsega naložbe. To načelo tudi zagotavlja, da operacije jamstva EFSD ne nadomestijo podpore države članice, zasebnega financiranja ali drugega finančnega posredovanja Unije ali mednarodnega finančnega posredovanja, preprečujejo pa tudi izrinjanje drugih javnih ali zasebnih naložb. [...]“ (18).

„EFSD vodijo cilji zunanjega delovanja Unije iz člena 21 PEU, in politike Unije na področju razvojnega sodelovanja iz člena 208 PDEU, ter mednarodno dogovorjena načela učinkovitosti razvojnega sodelovanja. EFSD prispeva k doseganju ciljev trajnostnega razvoja iz agende 2030, zlasti izkoreninjenju revščine, in po potrebi k izvajanju evropske sosedske politike, s čimer odpravlja specifične socialno-ekonomske temeljne vzroke migracij, spodbuja trajnostno ponovno vključevanje migrantov, ki se vračajo v države svojega izvora, ter krepi tranzitne in gostiteljske skupnosti“ (19).

„EFSD prispeva k izvajanju pariškega sporazuma tudi z osredotočanjem naložb na sektorje, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje“ (20).

| 16. | Poleg tega je v uvodnih izjavah uredbe o EFSD navedeno:
  „Za izpolnitev političnih zavez Unije o podnebnih ukrepih, obnovljivi energiji in učinkoviti rabi virov bi bilo treba vsaj 28 % financiranja iz jamstva EFSD nameniti naložbam, ki so relevantne za te sektorje“ (21). |
| --- | --- |

16.

„Za izpolnitev političnih zavez Unije o podnebnih ukrepih, obnovljivi energiji in učinkoviti rabi virov bi bilo treba vsaj 28 % financiranja iz jamstva EFSD nameniti naložbam, ki so relevantne za te sektorje“ (21).

Zmogljivost EFSD za mobilizacijo dodatnih naložb bi lahko bila precenjena

| 17. | Sodišče je v Mnenju št. 2/2016 ugotovilo, da je določanje zneskov, ki se mobilizirajo z javnimi naložbami, zahtevna naloga (22). Odbor OECD za razvojno pomoč je predlagal metodo (23) (24), za ločeno obravnavo prispevka javnih naložb k mobilizaciji dodatnih sredstev. Ključni elementi te metode so:






  — | če se javna sredstva uporabijo kot jamstvo za posojilo, s katerim se financira projekt, šteje, da je bil z javnimi sredstvi mobiliziran znesek zajamčenega posojila. Morebitno dodatno financiranje poleg posojila ne šteje kot mobilizirano z jamstvom, |
| --- | --- | --- |

17.

—

če se javna sredstva uporabijo kot jamstvo za posojilo, s katerim se financira projekt, šteje, da je bil z javnimi sredstvi mobiliziran znesek zajamčenega posojila. Morebitno dodatno financiranje poleg posojila ne šteje kot mobilizirano z jamstvom,

| — | če se javna sredstva uporabijo kot del posojila, ki ga odobri več strank, t. i. sindicirana posojila, se prispevki vsakega posojilodajalca upoštevajo sorazmerno. Z drugimi besedami, celoten mobiliziran znesek ni zgolj posledica javnega financiranja, temveč tudi prispevka drugih strank, |
| --- | --- |

—

če se javna sredstva uporabijo kot del posojila, ki ga odobri več strank, t. i. sindicirana posojila, se prispevki vsakega posojilodajalca upoštevajo sorazmerno. Z drugimi besedami, celoten mobiliziran znesek ni zgolj posledica javnega financiranja, temveč tudi prispevka drugih strank,

| — | pri naložbah v lastniški kapital šteje, da je bil z javnimi sredstvi mobiliziran znesek, ki ne vključuje morebitnih predhodnih naložb. Če je pri naložbi sodelovalo več javnih organov, se zneski, mobilizirani iz zasebnega sektorja, za posamezen organ izračunajo sorazmerno. |
| --- | --- |

—

pri naložbah v lastniški kapital šteje, da je bil z javnimi sredstvi mobiliziran znesek, ki ne vključuje morebitnih predhodnih naložb. Če je pri naložbi sodelovalo več javnih organov, se zneski, mobilizirani iz zasebnega sektorja, za posamezen organ izračunajo sorazmerno.

| 18. | V skladu s finančno uredbo učinek vzvoda „pomeni znesek vračljivega financiranja, zagotovljen upravičenim končnim prejemnikom, deljen z zneskom prispevka Unije“ (25). Sodišče je v Posebnem poročilu št. 19/2016 ugotovilo, da je kazalnik dodatnih naložb, mobiliziranih s finančnimi instrumenti, pogosto previsoko naveden, saj vsi viri financiranja, ki jih privabi projekt, niso rezultat prispevka EU (26). Sodišče je v Posebnem poročilu št. 16/2014 ugotovilo, da „[z]a 15 od 30 projektov[z mešanimi nepovratnimi sredstvi], ki jih je preučilo Sodišče, ni bilo prepričljive analize, ki bi dokazala, da so bila nepovratna sredstva potrebna za pridobitev posojila [...]. V nekaterih primerih so obstajali znaki, na podlagi katerih je mogoče sklepati, da bi bile naložbe izvedene tudi brez nepovratnih sredstev“ (27). |
| --- | --- |

18.

| 19. | V poročilu o izvajanju je bilo ugotovljeno, da EFSD privablja precejšnje drugo financiranje, vključno z zasebnim sofinanciranjem (28), in da izpolnjuje merila glede „finančne dodatnosti“ (29). V poročilu o izvajanju je navedeno, koliko dodatnih sredstev je EFSD mobiliziral, pri čemer se avtorji poročila sklicujejo na „povprečni finančni vzvod“ EFSD, izračunan v poročilu o zunanji oceni. Ta znesek se izračuna tako, da se skupni znesek mešanih nepovratnih sredstev in jamstev, odobrenih v okviru EFSD, deli s skupnim zneskom naložb iz drugih virov, in sicer za vse operacije, ki se podpirajo iz EFSD. V poročilu o zunanji oceni je na podlagi podatkov EFSD iz septembra 2019 ocenjeno, da povprečni finančni vzvod znaša 10,04 (30). V skladu s poročilom o izvajanju to „kaže, da model EFSD uspešno privablja več sredstev“ (31). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Sodišče meni, da znesek finančnega vzvoda, ki je v poročilu o izvajanju naveden kot kazalnik zmogljivosti EFSD za mobilizacijo dodatnih naložb, ni dovolj zanesljiv in je lahko previsoko naveden. Ima zlasti naslednje problematične vidike:






  — | ocena učinka finančnega vzvoda EFSD temelji na pretirano optimističnem izračunu, pri katerem se predpostavlja, da brez EFSD drugih naložb ne bi bilo (32), |
| --- | --- | --- |

20.

—

ocena učinka finančnega vzvoda EFSD temelji na pretirano optimističnem izračunu, pri katerem se predpostavlja, da brez EFSD drugih naložb ne bi bilo (32),

| — | vse podatke za izračun povprečnega finančnega vzvoda iz zunanje ocene je zagotovil GD DEVCO (33); ni jasno, koliko jih je zunanji izvajalec ocenjevanja neodvisno preveril, |
| --- | --- |

—

vse podatke za izračun povprečnega finančnega vzvoda iz zunanje ocene je zagotovil GD DEVCO (33); ni jasno, koliko jih je zunanji izvajalec ocenjevanja neodvisno preveril,

| — | čeprav je v poročilu o zunanji oceni navedeno, da je bil deklarirani znesek finančnega vzvoda verjetno mobiliziran s podporo EFSD, in sicer v smislu, da se operacije, ki so se podpirale v okviru EFSD, brez njegove podpore ne bi izvedle, avtorji poročila hkrati priznavajo, da nasprotnega hipotetičnega scenarija ni mogoče dokazati (34). |
| --- | --- |

—

čeprav je v poročilu o zunanji oceni navedeno, da je bil deklarirani znesek finančnega vzvoda verjetno mobiliziran s podporo EFSD, in sicer v smislu, da se operacije, ki so se podpirale v okviru EFSD, brez njegove podpore ne bi izvedle, avtorji poročila hkrati priznavajo, da nasprotnega hipotetičnega scenarija ni mogoče dokazati (34).

Poročilo o izvajanju ne vsebuje informacij o smotrnosti EFSD pri privabljanju sredstev iz zasebnega sektorja

| 21. | Eden ključnih ciljev EFSD je spodbujanje naložb, izvedenih z dodatnim financiranjem iz zasebnega sektorja (privabljanje sredstev iz zasebnega sektorja). Čeprav je v poročilu o izvajanju ugotovljeno, da EFSD privablja precejšnje zneske dodatnega financiranja, vključno z zasebnim sofinanciranjem (glej odstavke 17 do 20), pa poročilo ne vsebuje specifičnih zaključkov ali informacij o smotrnosti EFSD, zlasti glede mobilizacije sredstev iz zasebnega sektorja. |
| --- | --- |

21.

| 22. | V poročilu o zunanji oceni je podrobneje opisana smotrnost EFSD pri mobilizaciji sredstev iz zasebnega sektorja. V njem so povsem zasebna sredstva primerjana s sredstvi finančnih institucij, ki jih je v skladu s poročilom o zunanji oceni zaradi obsežnih programov teh institucij za izdajanje obveznic na kapitalskih trgih mogoče šteti kot zasebna. V poročilu je ugotovljeno, da je bil delež povsem zasebnih sredstev, povezanih z mešanimi nepovratnimi sredstvi, običajno razmeroma nizek. Na primer, v podsaharski Afriki je pomenil približno 5–10 % vseh drugih sredstev (35). V poročilu je tudi navedeno, da bi bilo z jamstvi mogoče mobilizirati veliko več povsem zasebnih sredstev, čeprav je to le domneva (36). V zvezi s tem se v poročilu priporoča, naj se zasebni sektor nadalje razčleni na podsegmente in naj se razvijejo prilagojeni svežnji za zmanjševanje tveganja za specifične skupine vlagateljev (37). Komisija je v poročilu o izvajanju ta priporočila sprejela (38). |
| --- | --- |

22.

Zaključki poročila o izvajanju glede nefinančne dodatnosti in smotrnosti EFSD pri zagotavljanju inovativnih produktov v bistvu temeljijo na napovedih

| 23. | Ob sklicevanju na poročilo o zunanji oceni je v poročilu o izvajanju ugotovljeno, da se dodatnost na ravni projekta zdi močna in kvalitativno utemeljena, redko pa je opredeljena kvantitativno (39). Vendar pa iz podrobnejših informacij v poročilu o zunanji oceni izhaja, da ta zaključek dejansko temelji na raziskavi predhodnih informacij, ki so navedene v več projektnih listih. Na podlagi te raziskave je v poročilu o zunanji oceni ugotovljeno, da se kljub temu, da je iz večine projektnih listov razviden pozitiven učinek na več meril dodatnosti, kar se zdi zelo ugodno, kaže določena zmeda med dodatnostjo samih projektov in dodatnostjo prispevka EU k njim (40). |
| --- | --- |

23.

| 24. | V poročilu o izvajanju je na podlagi poročila o zunanji oceni ugotovljeno tudi, da so na ravni politike primeri, v okviru katerih je EFSD podprl ali okrepil spremembo politike (41). Vendar ni trdnih dokazov, na katerih bi takšen zaključek temeljil. Zdi se, da zaključek temelji na besedilu iz poročila o zunanji oceni, s katerim se ta zaključek dejansko ne podpira. V poročilu o zunanji oceni je navedeno, da obstaja nekaj primerov, v katerih bi bilo treba doseči tudi dodatnost politike, npr. v primerih, v katerih bo projekt privedel do spremembe politike, jo bo okrepil ali poudaril (42). Vendar to ni dokaz za to, da bo zaradi EFSD v resnici prišlo do spremembe politike. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Poročilo o izvajanju vsebuje podobno neutemeljene zaključke o potencialu EFSD in zlasti njegovih jamstev za preskušanje in razvoj novih finančnih produktov (43), vendar pa v njem ni pojasnjeno ali ponazorjeno, kako bo to preneseno v prakso. |
| --- | --- |

25.

| 26. | V poročilu o zunanji oceni je ugotovljeno, da se lahko z EFSD spodbuja več oblik inovacij na ravni projektov, za kar je navedenih več primerov (44). Vendar je ugotovljeno tudi, da bi bili vsi ti primeri mogoči tudi z uporabo mehanizmov mešanega financiranja pred začetkom izvajanja EFSD (45). |
| --- | --- |

26.

Ker je EFSD v zgodnji fazi izvajanja, ni mogoče oceniti njegovega prispevka k doseganju ciljev trajnostnega razvoja ali obravnavanju temeljnih vzrokov migracij

| 27. | Eden od ciljev EFSD je tudi prispevati k ciljem trajnostnega razvoja. V poročilu o izvajanju je ugotovljeno, da je pristop EFSD izjemno relevanten za „novi globalni model razvojnega financiranja, ki temelji na ciljih trajnostnega razvoja“ in za potrebe obeh zadevnih regij po naložbah (podsaharske Afrike in sosedstva EU) (46). Poleg tega je v njem ugotovljeno, da sta usmerjenost EFSD v politiko in njegov seznam projektov dobro usklajena s prednostnimi odločitvami in ciljnimi usmeritvami ciljev trajnostnega razvoja (47). Vendar poročilo ne vsebuje informacij o dejanskem prispevku EFSD k doseganju ciljev trajnostnega razvoja. Poleg tega se poročilo o izvajanju posebej ne nanaša na izkoreninjenje revščine. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Namen EFSD je prispevati tudi k obravnavanju specifičnih socialno-ekonomskih temeljnih vzrokov migracij, spodbujanju trajnostnega ponovnega vključevanja migrantov ter krepitvi tranzitnih in gostiteljskih skupnosti. V poročilu o izvajanju je zgolj naveden prvi sklenjeni jamstveni sporazum kot dober zgled, kako obravnavati temeljne vzroke migracij (v tem primeru z obravnavanjem velikih tveganj, povezanih s posojanjem podjetnikom v zapostavljenih skupnostih v državah, ki mejijo na EU, in v podsaharski Afriki). Ne vsebuje druge analize ali nadaljnjih zaključkov. |
| --- | --- |

28.

| 29. | EFSD naj bi prispeval tudi k izvajanju Pariškega sporazuma z usmerjanjem naložb v sektorje, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje. Poročilo o izvajanju ne vsebuje nobenih specifičnih informacij o tem. Zlasti ne vsebuje informacij o napredku pri doseganju ciljne vrednosti, določene kot minimalni delež financiranja z jamstvom EFSD, ki se uporablja za financiranje projektov, namenjenih podnebnim ukrepom, obnovljivi energiji in učinkoviti rabi virov (glej odstavek 16). |
| --- | --- |

29.

| 30. | V poročilu o zunanji oceni je navedeno, da projekti, ki se podpirajo v okviru EFSD, niso dovolj razviti, da bi bilo mogoče izmeriti uspešnost EFSD, saj so projekti, ki vključujejo mešanje nepovratnih sredstev, še vedno v zgodnji fazi izvajanja, večina programov jamstev pa še ni bila podpisana (48). |
| --- | --- |

30.

| 31. | Sodišče ugotavlja, da je uredba o EFSD začela veljati konec septembra 2017. Prvi sporazum o jamstvu je bil podpisan 15 mesecev kasneje, decembra 2018. Leta 2018 je operativni odbor načrta za zunanje naložbe opredelil 28 operacij jamstva (49). Rok za podpis sporazumov o jamstvu, naveden v uredbi o EFSD, je 31. december 2020 (50). Vendar je bilo do aprila 2020 s finančnimi institucijami podpisanih le sedem sporazumov o jamstvu (51). V skladu z uredbo o EFSD je najdaljše obdobje, v katerem lahko upravičeni partnerji sklepajo sporazume s partnerji iz zasebnega sektorja, ki zagotavljajo sofinanciranje, finančnimi posredniki ali končnimi upravičenci, štiri leta po sklenitvi zadevnega sporazuma o jamstvu (52). V večini primerov se pričakuje, da bo izvajanje projekta trajalo več let. |
| --- | --- |

31.

| 32. | EFSD se še ne izvaja dovolj dolgo, da bi Komisija lahko ocenila njegov prispevek k doseganju ciljev trajnostnega razvoja ali obravnavanju temeljnih vzrokov migracij. |
| --- | --- |

32.

V poročilu o izvajanju niso pojasnjena neskladja med roki iz uredbe o EFSD in dejansko hitrostjo izvajanja

| 33. | V poročilu o izvajanju je ugotovljeno, da sta načrt za zunanje naložbe in EFSD kljub nekaterim izzivom na splošno uspešna (53) ter da „se vzpostavitev tako obsežnega in inovativnega programa v takem obdobju lahko šteje za hitro v primerjavi z drugimi podobnimi mehanizmi“ (54). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Vendar se zdi, da je sedanja hitrost izvajanja EFSD v smislu sklepanja sporazumov o jamstvu s finančnimi institucijami prepočasna za to, da bi Komisija lahko podpisala vse predvidene sporazume o jamstvu pred 31. decembrom 2020, tj. do roka, določenega v uredbi o EFSD (glej odstavek 31) (55). Obstaja tudi neskladje med zahtevo iz uredbe o EFSD glede priprave vrednotenja do 31. decembra 2019 in tem, da takega vrednotenja zaradi zgodnje faze izvajanja EFSD ni bilo mogoče izvesti (glej odstavke 7 do 10). |
| --- | --- |

34.

| 35. | V poročilu o zunanji oceni so navedene nekatere težave v zvezi z operativnim upravljanjem, ki so jih pri razgovorih omenili uslužbenci delegacij EU in finančnih institucij (56). Zaradi več teh težav je prišlo do zamude pri izvajanju:






  — | zaradi horizontalnih zahtev Komisije (57) je prišlo do 12-mesečne zamude pri sklepanju pogodb za programe naložb, za katere se predlaga, da se krijejo iz jamstva EFSD, |
| --- | --- | --- |

35.

—

zaradi horizontalnih zahtev Komisije (57) je prišlo do 12-mesečne zamude pri sklepanju pogodb za programe naložb, za katere se predlaga, da se krijejo iz jamstva EFSD,

| — | projektni cikli v partnerskih finančnih institucijah in na Komisiji niso vedno usklajeni, zato lahko pride do situacije, v kateri je v zvezi s projektom treba počakati na to, da partnerska institucija doseže mejnik, preden se projekt lahko nadaljuje, kar povzroča zamude, |
| --- | --- |

—

projektni cikli v partnerskih finančnih institucijah in na Komisiji niso vedno usklajeni, zato lahko pride do situacije, v kateri je v zvezi s projektom treba počakati na to, da partnerska institucija doseže mejnik, preden se projekt lahko nadaljuje, kar povzroča zamude,

| — | uslužbenci petih od sedmih finančnih institucij, s katerimi so bili opravljeni razgovori, so omenili težave v zvezi s zmogljivostjo – dejali so, da Komisija nima dovolj bančnih strokovnjakov in strokovnjakov za sklepanje pogodb. Zato so nekateri postopki trajali predolgo, zlasti za nove programe jamstev. |
| --- | --- |

—

uslužbenci petih od sedmih finančnih institucij, s katerimi so bili opravljeni razgovori, so omenili težave v zvezi s zmogljivostjo – dejali so, da Komisija nima dovolj bančnih strokovnjakov in strokovnjakov za sklepanje pogodb. Zato so nekateri postopki trajali predolgo, zlasti za nove programe jamstev.

Nekatere težave, povezane z delovanjem in upravljanjem EFSD, v poročilu o izvajanju niso dovolj upoštevane

Merila

| 36. | V skladu s členom 17(1) uredbe o EFSD mora poročilo Komisije o vrednotenju vsebovati neodvisno zunanje vrednotenje uporabe uredbe o EFSD. V poročilu o izvajanju je navedeno, da temelji na neodvisni zunanji oceni, ki je bila naročena, da se zagotovi neodvisno stališče o začetni fazi izvajanja EFSD (58). |
| --- | --- |

36.

| 37. | Veliko zaključkov poročila o izvajanju temelji na poročilu o zunanji oceni. Vendar Sodišče meni, da naslednje zadeve, omenjene v poročilu o zunanji oceni, ki so pomembne za ocenjevanje začetnega delovanja in upravljanja EFSD, v poročilu o izvajanju niso dovolj upoštevane. |
| --- | --- |

37.

Neformalna strateška usmeritev ogroža transparentnost

| 38. | Del strukture upravljanja EFSD je strateški odbor. Odbor je bil ustanovljen „za podporo Komisiji pri določanju strateških smernic in splošnih naložbenih ciljev, pa tudi pri zagotavljanju ustrezne in raznolike geografske in tematske pokritosti za naložbena okna“ ter tudi za to, da „[p]rispeva [...] k splošni usklajenosti, dopolnjevanju in doslednosti med regionalnima naložbenima platformama, tremi stebri načrta za zunanje naložbe, med tem načrtom in drugimi prizadevanji Unije na področju migracij in uresničevanja agende 2030“ (59). |
| --- | --- |

38.

| 39. | V skladu s členom 5 uredbe o EFSD strateški odbor sestavljajo predstavniki Komisije in visokega predstavnika, vseh držav članic in EIB, sopredsedujeta pa mu Komisija in visoki predstavnik (60). Sestane se vsaj dvakrat letno in po možnosti soglasno sprejema mnenja. Kadar soglasja ni mogoče doseči, se uporabijo glasovalne pravice, kot so bile določene v njegovem poslovniku. Zapisniki in dnevni redi sej strateškega odbora se objavijo (61). V skladu z uredbo o EFSD „[s]trateški odbor v obdobju izvajanja EFSD čim prej sprejme in objavi smernice, v katerih je podrobno opisano, kako se bo zagotovila skladnost operacij EFSD s cilji in merili za upravičenost, določenimi v členu 9 [uredbe o EFSD]“ (62). Te so v nadaljevanju navedene kot „smernice za upravičenost“. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Čeprav je v poročilu o zunanji oceni ugotovljeno, da upravljavska struktura EFSD omogoča transparentno upravljanje in partnerstvo ter je v skladu z uredbo o EFSD (63), Sodišče na podlagi razpoložljivih sklopov zapisnikov ugotavlja, da je na leto potekalo le eno zasedanje (64). |
| --- | --- |

40.

| 41. | Sodišče je pri svojem delu ugotovilo, da sprejetje smernic za upravičenost ni omenjeno v nobenem zapisniku sej strateškega odbora (65). Uslužbenci Komisije so v odgovoru na vprašanje Sodišča o teh smernicah navedli naslednje referenčne dokumente:






  — | smernice za načrt za zunanje naložbe, |
| --- | --- | --- |

41.

—

smernice za načrt za zunanje naložbe,

| — | strateške usmeritve, kot so bile predstavljene in obravnavane na prvi seji strateškega odbora, |
| --- | --- |

—

strateške usmeritve, kot so bile predstavljene in obravnavane na prvi seji strateškega odbora,

| — | predstavitev in sprejetje področij v zvezi z naložbenimi okni na prvi seji strateškega odbora, |
| --- | --- |

—

predstavitev in sprejetje področij v zvezi z naložbenimi okni na prvi seji strateškega odbora,

| — | smernice o tveganjih jamstva EFSD, predložene prvemu operativnemu odboru s pisnim mnenjem EIB v skladu s členom 9(4) uredbe o EFSD, |
| --- | --- |

—

smernice o tveganjih jamstva EFSD, predložene prvemu operativnemu odboru s pisnim mnenjem EIB v skladu s členom 9(4) uredbe o EFSD,

| — | sklep o naložbenih oknih, |
| --- | --- |

—

sklep o naložbenih oknih,

| — | zapisniki operativnega odbora. |
| --- | --- |

—

zapisniki operativnega odbora.

Nekateri od teh dokumentov sicer vsebujejo nekatere elemente smernic za zagotavljanje, da so operacije EFSD skladne s cilji in merili za upravičenost iz člena 9 uredbe o EFSD, vendar na podlagi zapisnikov sej strateškega odbora ni jasno, ali je bil kateri od njih uradno sprejet. Poleg tega jih več ni bilo objavljenih.

Sedanji portfelj programov ne odraža namena zagotoviti diverzificirano tematsko pokritost

| 42. | Strateški odbor EFSD „Komisijo prav tako podpira pri določanju splošnih naložbenih ciljev glede uporabe jamstva EFSD ter spremlja ustrezno in diverzificirano geografsko in tematsko pokritost naložbenih oken, pri tem pa posebno pozornost namenja državam, ki so uvrščene med nestabilne ali konfliktne države, najmanj razvitim državam in močno zadolženim revnim državam“ (66). |
| --- | --- |

42.

| 43. | V poročilu o zunanji oceni je navedeno, da je bil portfelj programov, ki se podpirajo v okviru EFSD, osredotočen na omejeno število sektorjev in ciljev trajnostnega razvoja. V navedenem primeru afriške naložbene platforme je bilo v podsaharski Afriki skoraj 80 % mešanih nepovratnih sredstev dodeljenih infrastrukturnim projektom, drugim sektorjem, kot so razvoj zasebnega sektorja, informacijska in komunikacijska tehnologija, kmetijstvo, gozdarstvo in razvoj mest, pa so bili dodeljeni le majhni zneski (67). V zunanji oceni se priporoča, naj se portfelj EFSD upravlja tako, da se več pozornosti nameni drugim sektorjem ciljev trajnostnega razvoja, kot so digitalizacija, trajnostna mesta in kmetijstvo (68). |
| --- | --- |

43.

| 44. | V poročilu o izvajanju je to priporočilo sprejeto, vendar je navedeno, da je Komisija z oblikovanjem posebnih sklopov za kmetijstvo, digitalizacijo in trajnostna mesta za jamstvo EFSD naredila pomemben korak k spodbujanju naložb na teh področjih. Navedeno je tudi, da bo prihodnji EFSD+ temeljil na načelu „politika na prvem mestu“ (69), (70). |
| --- | --- |

44.

Orodja za ocenjevanje tveganja za določitev cene jamstev je treba nadalje razviti

| 45. | Instrumenti iz člena 10(1) uredbe o EFSD, ki jih je mogoče podpreti z jamstvom EFSD, so izpostavljeni različnim stopnjam z njimi povezanega tveganja. Tveganje je zelo visoko zlasti pri posojilih v lokalni valuti in udeležbe v obliki lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Sodišče je v svojem letnem poročilu za proračunsko leto 2017 poudarilo, da „[z]a razliko od EFSI, pri katerem je edini posrednik EIB, EFSD omogoča, da mednarodne organizacije in organi zasebnega sektorja prenesejo ugodnosti jamstva EU na druge in na koncu jamstvo tudi unovčijo. Tako je EFSD doslej najbolj daljnosežen primer prenosa pooblastil za prevzem obveznosti v breme proračuna Unije, kar zadeva razpon partnerjev“ (71). |
| --- | --- |

46.

| 47. | V poročilu o zunanji oceni je navedeno, da so bili pri zgodnjih ocenah predlaganih naložbenih programov glede tveganja uporabljeni podatki, iz katerih izhajata visoko tveganje in visoka cena jamstva, ki jo bodo morale Komisiji plačati finančne institucije. V njem je priporočeno, naj se preveri izbira zbirke podatkov, ki je bila uporabljena za oceno tveganja (72). |
| --- | --- |

47.

| 48. | V poročilu o izvajanju je navedeno, da „Komisija [glede izbire podatkovne zbirke za oceno tveganja] v sodelovanju s strokovnjaki [...] razvija namensko programsko opremo, ki bi pomagala modelirati tveganja v okviru jamstva EFSD+, pri čemer priznava posebne izzive v državah v razvoju in tranziciji ter gradi na podatkih iz podatkovne zbirke o tveganjih na svetovnih trgih v razvoju“ (73). |
| --- | --- |

48.

| 49. | Ker je bilo s finančnimi institucijami že podpisanih več sporazumov o jamstvu (glej odstavek 31), Sodišče meni, da je zagotavljanje zanesljivih orodij, metod in strokovnega znanja za oceno tveganja ključno vprašanje. |
| --- | --- |

49.

DODATNA VPRAŠANJA ZA RAZMISLEK O OKVIRU ZA SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE EFSD

Merila

| 50. | Komisija je v skladu z načeli za boljše pravno urejanje (74) zavezana temu, da temeljito oceni, kakšen bo učinek zakonodaje, ki jo pripravlja, vključno z bistvenimi spremembami med zakonodajnim postopkom, da se bodo politične odločitve sprejele na podlagi izčrpnih informacij in dokazov (75). V ta namen se je Komisija zavezala tudi temu, bo izvedla ocene učinka svojih zakonodajnih in nezakonodajnih pobud, delegiranih aktov in izvedbenih ukrepov, za katere se predvideva, da bi lahko imeli znatne gospodarske, okoljske ali socialne učinke. Ocena učinka mora biti zlasti priložena pobudam, vključenim v delovni program Komisije ali v skupno izjavo (76). V smernicah Komisije za boljše pravno urejanje so določene nekatere izjeme od tega pravila, vključno s primeri, v katerih je s političnega vidika nujno, da se ukrepa hitro, ali nujnimi primeri, na katere se je treba odzvati hitro (77). |
| --- | --- |

50.

| 51. | Pri vrednotenjih je treba oceniti vse pomembne gospodarske, socialne in okoljske učinke intervencij EU (s posebnim poudarkom na tistih, ki so bili opredeljeni v prejšnjih ocenah učinka) (78). |
| --- | --- |

51.

| 52. | Sodišče je v Pregledu št. 2/2020 navedlo, da bi morala Komisija zmanjšati število izjem pri splošnih pravilih o potrebi po javnih posvetovanjih, oceni učinka in vrednotenju (79). |
| --- | --- |

52.

| 53. | Sodišče je v Posebnem poročilu št. 21/2015 navedlo, da je „[z]a doseganje verodostojnosti razvojne pomoči, zlasti v zvezi z uporabljanimi instrumenti, načini zagotavljanja pomoči in sredstvi, [...] bistveno, da se lahko prikažejo rezultati, doseženi s to pomočjo“ (80). |
| --- | --- |

53.

Predlogu za vzpostavitev EFSD ni bila priložena ocena učinka

| 54. | Čeprav je bil načrt za zunanje naložbe, vključno z EFSD, del Skupne izjave o zakonodajnih prednostnih nalogah EU za leto 2017 (81), predlogu Komisije za uredbo o EFSD ni bila priložena celovita ocena učinka (82). Po mnenju služb Komisije je bila to izjema, ki je bila upravičena, saj je bilo s političnega vidika v odziv na migracijsko krizo nujno hitro ukrepati v zvezi z EFSD. |
| --- | --- |

54.

| 55. | V skladu s smernicami Komisije za boljše pravno urejanje je treba pri vrednotenju oceniti vse pomembne gospodarske, socialne in okoljske učinke intervencij EU, s posebnim poudarkom na tistih, ki so bili opredeljeni v prejšnjih ocenah učinka. Sodišče meni, da je zaradi pomanjkanja ocene učinka za uredbo o EFSD še toliko bolj potrebno izvesti celovito vrednotenje EFSD (83). |
| --- | --- |

55.

Uporaba in delovanje jamstvenega sklada EFSD še nista bila ovrednotena

| 56. | V skladu s členom 17(2) uredbe o EFSD mora Komisija do 31. decembra 2019 in nato vsaka tri leta oceniti uporabo in delovanje jamstvenega sklada EFSD. Takšno vrednotenje še ni bilo izvedeno. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Uslužbenci Komisije so v odgovoru na vprašanje Sodišča o tem vrednotenju navedli poročilo o izvajanju, poročilo o zunanji oceni, poročilo Komisije o upravljanju jamstvenega sklada Evropskega sklada za trajnostni razvoj (84) in sporočilo Komisije o identiteti upravitelja sredstev za skupni sklad za rezervacije v skladu s členom 212 finančne uredbe 2018/1046 (85). Vendar ti dokumenti ne vsebujejo vrednotenja uporabe in delovanja jamstvenega sklada EFSD.






  — | Poročilo o izvajanju se ne nanaša na člen 17(2) uredbe o EFSD in ne vsebuje informacij o uporabi ali delovanju jamstvenega sklada EFSD. |
| --- | --- | --- |

57.

—

Poročilo o izvajanju se ne nanaša na člen 17(2) uredbe o EFSD in ne vsebuje informacij o uporabi ali delovanju jamstvenega sklada EFSD.

| — | Čeprav je v poročilu o zunanji oceni navedeno, da jamstveni sklad EFSD izpolnjuje zahteve iz uredbe o EFSD, njegova uporaba ali delovanje nista natančneje ovrednotena. |
| --- | --- |

—

Čeprav je v poročilu o zunanji oceni navedeno, da jamstveni sklad EFSD izpolnjuje zahteve iz uredbe o EFSD, njegova uporaba ali delovanje nista natančneje ovrednotena.

| — | Poročilo Komisije o upravljanju jamstvenega sklada Evropskega sklada za trajnostni razvoj, ki je bilo objavljeno 31. julija 2020, je poslovno poročilo, namenjeno izpolnjevanju zahtev iz člena 16(3) uredbe o EFSD. |
| --- | --- |

—

Poročilo Komisije o upravljanju jamstvenega sklada Evropskega sklada za trajnostni razvoj, ki je bilo objavljeno 31. julija 2020, je poslovno poročilo, namenjeno izpolnjevanju zahtev iz člena 16(3) uredbe o EFSD.

| — | Sporočilo Komisije o identiteti upravitelja sredstev za skupni sklad za rezervacije v skladu s členom 212 finančne uredbe 2018/1046 ne vsebuje vrednotenja uporabe ali delovanja jamstvenega sklada EFSD. |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije o identiteti upravitelja sredstev za skupni sklad za rezervacije v skladu s členom 212 finančne uredbe 2018/1046 ne vsebuje vrednotenja uporabe ali delovanja jamstvenega sklada EFSD.

| 58. | Po mnenju Sodišča bi pri vrednotenju jamstvenega sklada EFSD na primer morale biti upoštevane naslednje zadeve, ki pa v navedenih dokumentih niso bile obravnavane:






  — | ustreznost ravni financiranja EU, dodeljenega jamstvenemu skladu, za učinkovito financiranje operacij, kritih z jamstvi EFSD, |
| --- | --- | --- |

58.

—

ustreznost ravni financiranja EU, dodeljenega jamstvenemu skladu, za učinkovito financiranje operacij, kritih z jamstvi EFSD,

| — | ustreznost ciljne stopnje jamstvenega sklada (sedaj je določena na 50 % celotnih obveznosti EU, ki izhajajo iz jamstva) glede na profil tveganja sklada in |
| --- | --- |

—

ustreznost ciljne stopnje jamstvenega sklada (sedaj je določena na 50 % celotnih obveznosti EU, ki izhajajo iz jamstva) glede na profil tveganja sklada in

| — | ustreznost mehanizma jamstvenega sklada za oblikovanje rezervacij v smislu pravočasnosti in stroškovne učinkovitosti. |
| --- | --- |

—

ustreznost mehanizma jamstvenega sklada za oblikovanje rezervacij v smislu pravočasnosti in stroškovne učinkovitosti.

Slabosti okvira za rezultate

| 59. | Okvir EU za rezultate pri mednarodnem sodelovanju in razvoju, ki je bil vzpostavljen leta 2015 in spremenjen leta 2018, je orodje Komisije, ki se uporablja za zbiranje in merjenje rezultatov, doseženih glede na strateške cilje (86). Med drugim se uporablja kot podlaga za poročanje o rezultatih kazalnikov, vključenih v strateške načrte in načrte upravljanja Generalnega direktorata Komisije za mednarodno sodelovanje in razvoj (87). |
| --- | --- |

59.

| 60. | V poročilu o izvajanju je ugotovljeno, da je zasnova okvira EFSD za spremljanje sicer usklajena z okvirom EU za rezultate pri razvojnem sodelovanju, izboljšati pa je treba njegovo zmožnost zagotavljanja podatkov, ki jih je mogoče konsolidirati in združiti, in sicer ob upoštevanju naslednjega (88):






  — | še vedno se je treba dogovoriti o metodologiji za izračun nekaterih predlaganih kazalnikov, |
| --- | --- | --- |

60.

—

še vedno se je treba dogovoriti o metodologiji za izračun nekaterih predlaganih kazalnikov,

| — | glavni kazalniki v sektorju so slabo primerljivi in imajo omejeno dodano vrednost, |
| --- | --- |

—

glavni kazalniki v sektorju so slabo primerljivi in imajo omejeno dodano vrednost,

| — | neskladja med potrebami Komisije po poročanju ter lastnimi sistemi in pristopi finančnih institucij za spremljanje povečujejo stroške in prispevajo k temu, da je osredotočenost na skupne točke ožja (podobni ali primerljivi kazalniki). |
| --- | --- |

—

neskladja med potrebami Komisije po poročanju ter lastnimi sistemi in pristopi finančnih institucij za spremljanje povečujejo stroške in prispevajo k temu, da je osredotočenost na skupne točke ožja (podobni ali primerljivi kazalniki).

| 61. | Poleg tega je v poročilu o zunanji oceni navedeno, da z EFSD zaradi omejitev okvira za spremljanje morda ne bo mogoče spremljati smotrnosti glede na spol in druge medsektorske kazalnike (89). |
| --- | --- |

61.

| 62. | Sodišče je v Posebnem poročilu št. 21/2015 ugotovilo, da lahko pomanjkanje usklajenosti med instrumenti razvojnih partnerjev za zagotavljanje pomoči, njihovimi okviri za rezultate in strukturami odgovornosti povzroča neučinkovitost in vrzeli v odgovornosti (90). Po mnenju Sodišča je to tveganje za EFSD še večje, saj je pri njem zmožnost Komisije, da prevzame odgovornost za uporabo sredstev EU, v glavnem odvisna od podatkov in poročil, ki jih zagotovijo finančne institucije in njihovi partnerji iz zasebnega sektorja. |
| --- | --- |

62.

ZAKLJUČKI

| 63. | Poročilo o izvajanju ne izpolnjuje nekaterih osnovnih zahtev iz člena 17(1) uredbe o EFSD. Ni rezultat vrednotenja, temveč omejene ocene začetnega delovanja EFSD, njegovega upravljanja in njegovega uspešnega prispevka k namenu in ciljem uredbe o EFSD. Še vedno je treba opraviti pregled poslovnih procesov EFSD. Poročilo o izvajanju je bilo predloženo osem mesecev po koncu obdobja, na katerega se nanaša zunanja ocena, in pet mesecev po roku za vrednotenje, ki ga izvede Komisija, določenem v uredbi o EFSD. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Znesek povprečnega finančnega vzvoda, ki je v poročilu o izvajanju naveden kot kazalnik zmogljivosti EFSD za mobilizacijo dodatnih naložb, ni dovolj zanesljiv in je lahko previsoko naveden. Poročilo o izvajanju ne vsebuje specifičnih informacij o smotrnosti EFSD pri privabljanju financiranja iz zasebnega sektorja ali zagotavljanju inovativnih produktov, njegovi zaključki o nefinančni dodatnosti pa temeljijo na napovedih. |
| --- | --- |

64.

| 65. | EFSD se še ne izvaja dovolj dolgo, da bi bilo mogoče natančno oceniti njegov prispevek k doseganju ciljev trajnostnega razvoja. Poročilo o izvajanju ne vsebuje informacij o tem, kako se v okviru EFSD naložbe usmerjajo v sektorje, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje. Poleg tega ne vsebuje informacij o napredku pri doseganju ciljne vrednosti, določene kot minimalni delež financiranja z jamstvom EFSD, ki je namenjen podnebnim ukrepom, obnovljivi energiji in učinkoviti rabi virov. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Čeprav je v poročilu o izvajanju hitrost izvajanja EFSD ocenjena pozitivno, v njem niso ugotovljena ali pojasnjena neskladja med regulativnimi določbami in dejansko hitrostjo izvajanja. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Nekatere težave, ki so navedene v poročilu o zunanji oceni in so bistvene za ocenjevanje začetnega delovanja in upravljanja EFSD, v poročilu o izvajanju niso dovolj upoštevane. Nanašajo se zlasti na delovanje strateškega odbora v zvezi z zahtevami uredbe o EFSD, skladnost med sedanjim portfeljem programov in namenom zagotoviti diverzificirano tematsko pokritost ter potrebo po zagotavljanju zanesljivih orodij, metod in strokovnega znanja za oceno tveganja, povezanega z določitvijo cene jamstev. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Poleg vrednotenja začetnega delovanja, upravljanja in uspešnosti EFSD okviru EFSD za spremljanje in ocenjevanje manjka nekaj ključnih elementov. Zlasti se za uredbo o EFSD ni izvedla ocena učinka, za jamstveni sklad EFSD se še vedno ni izvedlo vrednotenje, okvir za rezultate EFSD, kot je ugotovljeno tudi v poročilu o izvajanju, pa je treba izboljšati. |
| --- | --- |

68.

To mnenje je sprejel senat III, ki ga vodi članica Evropskega računskega sodišča Bettina JAKOBSEN, po izrednem postopku 3. septembra 2020.

Za Evropsko računsko sodišče

Klaus-Heiner LEHNE

Predsednik

---

(1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

1

(2)  UL L 249, 27.9.2017, str. 1.

2

(3)  COM(2020) 224 final z dne 2. junija 2020 (v nadaljnjem besedilu: poročilo o izvajanju).

3

(4)  COM(2020) 407 final z dne 28. maja 2020.

4

(5)  Istega dne je Komisija poročilo predložila tudi Sodišču.

5

(6)  Poročilo o neodvisni zunanji oceni z naslovom Implementation report of the EFSD and the EFSD Guarantee Fund, final report, 14 January 2020 (v nadaljnjem besedilu: poročilo o neodvisni zunanji oceni).

6

Implementation report of the EFSD and the EFSD Guarantee Fund, final report, 14 January 2020

(7)  Izredno zasedanje Evropskega sveta (17., 18., 19., 20. in 21. julij 2020) – sklepi, EUCO 10/20, 21. julij 2020, točka A.31.

7

(8)  Delovni dokument služb Komisije z naslovom Better regulation guidelines (SWD(2017) 350), julij 2017 – Better regulation: guidelines and toolbox, glej poglavje VI z naslovom Guidelines on evaluation (including fitness checks).

8

Better regulation guidelines

Guidelines on evaluation (including fitness checks)

(9)  Better regulation: guidelines and toolbox, glej poglavje VI z naslovom Guidelines on evaluation (including fitness checks) and key requirements, Introduction.

9

Guidelines on evaluation (including fitness checks) and key requirements, Introduction

(10)  Povzetek poročila o zunanji oceni.

10

(11)  Povzetek poročila o zunanji oceni.

11

(12)  Priporočilo 6 poročila o zunanji oceni.

12

(13)  Komisija je junija 2018 predložila predlog uredbe o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (COM(2018) 460 final). V skladu s pogoji iz tega predloga bi se obstoječe določbe o Evropskem skladu za trajnostni razvoj, mandatu Evropske investicijske banke za zunanja posojila in Jamstvenem skladu za zunanje ukrepe združile in nadomestile z novimi proračunskimi jamstvi in finančno pomočjo tretjim državam v okviru EFSD+.

13

(14)  Oddelek 2 poročila o izvajanju.

14

(15)  Povzetek poročila o zunanji oceni.

15

(16)  Glej sprotno opombo 5.

16

(17)  Člen 3(1) uredbe o EFSD.

17

(18)  Člen 2(5) uredbe o EFSD.

18

(19)  Člen 3(2) uredbe o EFSD.

19

(20)  Člen 3(3) uredbe o EFSD.

20

(21)  Uvodna izjava 10 uredbe o skladu EFSD.

21

(22)  Odstavek 47 Mnenja št. 2/2016 – EFSI: predlog za podaljšanje trajanja in širitev je prezgoden (UL C 465, 13.12.2016, str. 1).

22

(23)  OECD, Methodologies to measure amounts mobilised from the private sector by official development finance interventions, DCD/DAC/STAT(2015)8, 24. februar 2015.

23

Methodologies to measure amounts mobilised from the private sector by official development finance interventions

(24)  OECD trenutno pregleduje to metodologijo.

24

(25)  Člen 2(38) finančne uredbe (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

25

(26)  Odstavek 70 Posebnega poročila št. 19/2016 – Izvrševanje proračuna EU s finančnimi instrumenti – izkušnje, pridobljene v programskem obdobju 2007–2013 (UL C 250, 9.7.2016, str. 2).

26

(27)  Odstavek 42 Posebnega poročila št. 16/2014 – Uspešnost kombiniranja nepovratnih sredstev regionalnih naložbenih instrumentov s posojili finančnih institucij pri podpori zunanjim politikam EU (UL C 381, 28.10.2014, str. 13).

27

(28)  Oddelek 5.2 poročila o izvajanju.

28

(29)  Povzetek poročila o izvajanju.

29

(30)  Oddelek 3.1 poročila o zunanji oceni.

30

(31)  Oddelek 5.2 poročila o izvajanju.

31

(32)  Oddelek 3.2 poročila o zunanji oceni.

32

(33)  Sprotna opomba 29 poročila o zunanji oceni.

33

(34)  Oddelek 3.1 poročila o zunanji oceni.

34

(35)  Sodišče je v odstavku 39 Posebnega poročila št. 16/2014 ugotovilo, da so sredstva za projekte, ki so prejeli podporo iz regionalnih naložbenih instrumentov, v glavnem zagotovile institucionalne razvojne banke, raven posojil zasebnega sektorja pa je bila nizka.

35

(36)  Oddelek 3.1 poročila o zunanji oceni.

36

(37)  Sklepi in priporočila poročila o zunanji oceni.

37

(38)  Sklepi in priporočila poročila o izvajanju, razdelek Relevantnost.

38

(39)  Oddelek 5.2 poročila o izvajanju.

39

(40)  Oddelek 3.2 poročila o zunanji oceni.

40

(41)  Oddelek 5.2 poročila o izvajanju.

41

(42)  Oddelek 3.2 poročila o zunanji oceni.

42

(43)  Oddelek 5.5 poročila o izvajanju.

43

(44)  Oddelek 3.3 poročila o zunanji oceni.

44

(45)  Sprotna opomba 43 poročila o zunanji oceni.

45

(46)  Povzetek in oddelek 5.1. poročila o izvajanju.

46

(47)  Povzetek in oddelek 5.2. poročila o izvajanju.

47

(48)  Sprotna opomba 28 poročila o zunanji oceni.

48

(49)  Priloga 3 poročila o zunanji oceni: Background on the EFSD and the EIP.

49

Background on the EFSD and the EIP

(50)  Člen 8(2) uredbe o EFSD.

50

(51)  Povzetek poročila o izvajanju.

51

(52)  Člen 8(3) uredbe o EFSD.

52

(53)  Povzetek poročila o izvajanju.

53

(54)  Povzetek poročila o izvajanju.

54

(55)  Člen 8(2) uredbe o EFSD.

55

(56)  Oddelek 4.2 poročila o zunanji oceni.

56

(57)  Te horizontalne zahteve so vrsta pravnih obveznosti, ki jih morajo izpolniti finančne institucije. Med drugim se nanašajo na pravice Sodišča, Komisije in Evropskega urada za boj proti goljufijam do dostopa do informacij, ki jih hranijo upravičenci do sredstev iz proračuna EU, ukrepe proti pranju denarja, nekooperativne jurisdikcije, omejevalne ukrepe EU, mednarodne konvencije, mehanizem za pritožbe ter obveznosti poročanja, objavljanja, spremljanja in vrednotenja. Glej sprotno opomba 57 poročila o zunanji oceni.

57

(58)  Oddelek 4 poročila o izvajanju.

58

(59)  Uvodni izjavi 16 in 17 uredbe o EFSD.

59

(60)  Člen 5(4) uredbe o EFSD.

60

(61)  Člen 5(5) uredbe o EFSD.

61

(62)  Člen 5(7) uredbe o EFSD.

62

(63)  Povzetek poročila o zunanji oceni.

63

(64)  Priloga 2 poročila o zunanji oceni.

64

(65)  Objavljeni zapisniki štirih sej strateškega odbora med 28. septembrom 2017 in 22. januarjem 2020.

65

(66)  Člen 5(2) uredbe o EFSD.

66

(67)  Oddelek 3.2 poročila o zunanji oceni.

67

(68)  Povzetek poročila o zunanji oceni, priporočilo 3.

68

(69)  Sklepi in priporočila poročila o izvajanju.

69

(70)  Za več informacij o EFSD+ glej sprotno opombo 13.

70

(71)  Odstavek 2.41 Letnega poročilo Evropskega računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2017 (UL C 357, 4.10.2018, str. 1).

71

(72)  Oddelek 4.3 poročila o zunanji oceni.

72

(73)  Oddelek 6 poročila o izvajanju.

73

(74)  Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Boljše pravno urejanje za boljše rezultate – agenda EU (COM(2015) 215 final z dne 19. maja 2015).

74

(75)  Sporočilo Komisije za javnost z naslovom Agenda za boljše pravno urejanje: več preglednosti in nadzora za boljšo pripravo zakonodaje EU, 19. maj 2015.

75

(76)  Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

76

(77)  Better regulation: guidelines and toolbox, glej poglavje I Better regulation guidelines – Better regulation in the Commission, okvir 1.

77

Better regulation guidelines – Better regulation in the Commission

(78)  Better regulation: guidelines and toolbox, glej poglavje VI z naslovom Guidelines on evaluation (including fitness checks) and key requirements, okvir Key requirements.

78

Guidelines on evaluation (including fitness checks) and key requirements

Key requirements

(79)  Odstavek 9 Pregleda št. 2/2020 – Priprava zakonodaje v Evropski uniji po skoraj 20 letih boljšega pravnega urejanja.

79

(80)  Odstavek 4 Posebnega poročila št. 21/2015 – Pregled tveganj za delovanje EU na področju razvoja in sodelovanja, ki so povezana s pristopom, usmerjenim v rezultate (UL C 428, 19.12.2015, str. 9).

80

(81)  Skupna izjava Evropske komisije, Sveta in Parlamenta: Skupna izjava o zakonodajnih prednostnih nalogah EU za leto 2017, 13. december 2016.

81

(82)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za trajnostni razvoj (EFSD) ter ustanovitvi jamstva EFSD in jamstvenega sklada EFSD (COM(2016) 586 final z dne 14. septembra 2016).

82

(83)  Better regulation: guidelines and toolbox, glej poglavje VI z naslovom Guidelines on evaluation (including fitness checks) and key requirements, okvir Key requirements.

83

Guidelines on evaluation (including fitness checks) and key requirements

Key requirements

(84)  Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču o upravljanju jamstvenega sklada Evropskega sklada za trajnostni razvoj (COM(2020) 346 final z dne 31. julija 2020).

84

(85)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o identiteti upravitelja sredstev za skupni sklad za rezervacije v skladu s členom 212 finančne uredbe 2018/1046 (COM(2020) 130 final z dne 25. marca 2020).

85

(86)  Oddelek 2 delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom A Revised EU International Cooperation and Development Results Framework in line with the Sustainable Development Goals of the 2030 Agenda for Sustainable Development and the New European Consensus on Development (SWD(2018) 444 z dne 11. oktobra 2018).

86

(87)  Prav tam, uvod.

87

(88)  Oddelek 5.3 poročila o izvajanju.

88

(89)  Povzetek poročila o zunanji oceni.

89

(90)  Odstavek 80 Posebnega poročila št. 21/2015.

90

---